ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(15)

A befektetőkre vonatkozó korlátozásokat is magában foglaló intézkedéssorozat és az instabil szabályozási keret miatt az elmúlt három évben folyamatosan romlott a magyarországi üzleti környezet. A külföldi befektetőket aránytalan mértékben érintő legújabb korlátozások főként a szolgáltatási szektorra összpontosulnak. Az Egyszerű Állam program 114 intézkedést tartalmazott a vállalkozások adminisztratív terheinek megközelítőleg 500 milliárd HUF mértékű csökkentésére, de a program végrehajtása valamelyest késik. A közbeszerzések területén továbbra is alacsony a verseny szintje, pedig 2012. január 1-jén új törvény lépett hatályba. A korrupcióellenes program a Magyary Program egyik központi eleme. Mindazonáltal a program a közigazgatásra helyezi a hangsúlyt, és nem foglalkozik sem az elégtelen bűnüldözés problémájával ezen a területen, sem a pártfinanszírozás szigorúbb ellenőrzésével, amely kulcsfontosságú terület. Bár néhány kulcsfontosságú intézkedés végrehajtása már folyamatban van, a bejelentett intézkedések legtöbbjét még nem hajtották végre. A végrehajtott intézkedések ellenőrzésének hiánya szintén továbbra is problémás. A 2012. és 2013. évi magyarországi fejlemények fokozták az igazságszolgáltatás függetlenségével kapcsolatos aggályokat. Magyarország az Innovatív Unió kutatási és innovációs eredménytábláján a mérsékelt innovátorok között található. Az üzleti téren végzett kutatási-fejlesztési beruházásokat többnyire külföldi vállalatok hajtják végre.
(12)

2012-ben folytatódott a háztartások hitelállományának leépítése, ám a GDP 96 %-ának megfelelő szinttel az Egyesült Királyságban jóval az euroövezeti átlag felett van a háztartások adósságállománya, és előfordulhat, hogy a hitelállomány-leépítés nem lesz fenntartható, ha a gazdaság javulásnak indul és a lakáspiaci tranzakciók visszatérnek a szokásos szintre. A lakásárak továbbra is magasak és átláthatatlanok; a lakáspiacot túlkereslet jellemzi. A magas lakásáraknak és a változó kamatlábú jelzáloghitelek széles körű alkalmazásának együttes eredményeként a háztartások különösen ki vannak téve a kamatláb-változásnak és a munkanélküliség növekedésének. A kormány lépéseket tett a területfejlesztési jogszabályok megreformálására, de a lakásépítés szintje továbbra is alacsony, a területfejlesztési rendszer pedig – többek között a zöldövezeti korlátozások révén – továbbra is jelentős akadályt képez a lakáspiac kínálati oldalán. A lakáspiaci keresletet a kínálatnál erőteljesebben ösztönző kormányzati beavatkozások, többek között a lakásvásárláshoz segítséget nyújtó, nemrég bejelentett „Help to Buy” program a lakásárak és a háztartások adósságállományának növekedése révén súlyosbíthatják a helyzetet. Az Egyesült Királyság vagyonadó-rendszere a regresszív, ismétlődő adó (council tax) és a progresszív tranzakciós adó (Stamp Duty Land Tax – SDLT) kombinációját alkalmazza. A magas lakásárak, a háztartások túlfeszített költségvetése, valamint a felelősségteljesebb hitelnyújtási feltételek együttesen valószínűleg továbbra is sok közepes jövedelmű háztartást akadályoznak meg a lakástulajdonossá válásban. Ebben a kontextusban a magánbérlemények rendszere a lakástulajdonlásnál vonzóbb és életképesebb hosszú távú alternatívává tehető.
(14)

Málta jelentős lépéseket is tett a nők munkaerő-piaci részvételének növelése érdekében, amelynek fő célja a munka és a családi élet összeegyeztetésének javítása. A mintakövető magatartás kedvező hatásából is profitálva a nők foglalkoztatási rátája továbbra is emelkedik. Még akad azonban teendő: a nők foglalkoztatási rátája továbbra is alacsony, az anyai szerep vállalása továbbra is jelentős hatással van a nők munkaerő-piaci részvételére, és a foglalkoztatás nemek közötti különbsége a legmagasabb az Unióban. A rugalmas munkafeltételek elősegítése és a megfizethető gyermekgondozási létesítményeknek és napköziknek a lakosság szélesebb rétegei számára történő biztosításának növelése hozzájárulhat a nők foglalkoztatási rátájának további növeléséhez.
(8)

A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke értelmében 2013. április 10-én közzétette a Svédországra vonatkozó részletes vizsgálatának eredményeit. A Bizottság elemzése arra enged következtetni, hogy Svédországban makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn, amely nyomon követést és szakpolitikai intézkedéseket igényel. A továbbiakban is figyelemmel kell lenni különösen a magánszektor eladósodottságával és a hitelállomány-leépítéssel kapcsolatos makrogazdasági fejleményekre, a lakáspiacon továbbra is fennálló hiányosságokkal együtt. Noha a folyó fizetési mérleg nagy többlete a nagy hiányokkal ellentétben nem emeli a kockázatot, a Bizottság továbbra is nyomon követi a svédországi folyó fizetési mérleggel kapcsolatos fejleményeket.
(13)

2012-ben Romániában továbbra is alacsony, 63,8 %-os maradt a foglalkoztatottság szintje, noha az előző évi 62,8 %-os szintről kismértékű előrelépés történt. Továbbra is kihívást fog jelenteni az ország Európa 2020 keretében megfogalmazott 70 %-os célkitűzésének elérése. A román munkatermelékenység továbbra is az egyik legalacsonyabb az Unióban. A közfoglalkoztatás aktiválásának és a munkakereső és újraképző szolgáltatásoknak a minősége továbbra is viszonylag alacsony. Az igazgatási kapacitás korlátozottsága nem teszi lehetővé sem minőségi, személyre szabott szolgáltatások révén az aktív munkaerő-piaci politikák hatékony végrehajtását, sem az aktív és passzív munkaerő-piaci politikák jobb integrációját. A felnőttek részvétele az élethosszig tartó tanulásban nagyon alacsony szinten stagnál, a 2011-ben mért 1,6 %-os szint jóval alacsonyabb a 8,9 %-os uniós átlagnál. A fiatalok foglalkoztatásának és aktivitásának arányai 23,9 %-os és 30,9 %-os szinttel a legalacsonyabbak közé tartoztak 2012-ben az Unióban, miközben a fiatalok körében a munkanélküliség aránya 2012-ben magas – 22,7 % – volt. Romániában magasan, 2012-ben 16,8 %-on állt és tovább növekszik azon fiatalok aránya, akik sem a foglalkoztatásban, sem pedig az oktatásban és képzésben nem vesznek részt.
(9)

A stabilitási programnak az 1466/97/EK rendelet szerinti értékelése alapján a Tanács úgy véli, hogy a programban szereplő költségvetési előrejelzéseket alátámasztó 2013–2014-es makrogazdasági forgatókönyv megalapozott, a reál GDP tervezett növekedése átlagosan mintegy 3,3 %. A Bizottság szolgálatainak 2013. évi tavaszi előrejelzésében a 2013–2014-re prognosztizált növekedés 3,5 %. Észtország GPD-arányos államháztartási hiánya 2012-ben 0,3 % volt. A stabilitási program megerősíti a strukturális többletet tartalmazó középtávú célkitűzést. Ezen célkitűzés a Stabilitási és Növekedési Paktumban előírtnál ambiciózusabb. Mivel Észtország 2012-es strukturális egyenlege többlettel rendelkezett, a középtávú célkitűzést egy évvel előbb teljesítette a 2012–2015-ös stabilitási programban előre jelzettnél. A 2012–2017-es stabilitási programban körvonalazott költségvetési stratégia kiegyensúlyozott növekedést szolgáló olyan fenntartható költségvetési politika biztosítására irányul, amely a középtávú célkitűzés megőrzésével kellő mértékű költségvetési tartalékot eredményez, és csökkenti a munka adóterhét. A stabilitási program szerint a GDP 0,5 %-át kitevő 2013-as tervezett államháztartási hiány várhatóan javul majd az előrejelzés időszakában, e szerint az államháztartás 2014-re egyensúlyba kerül, azt követően pedig többlettel rendelkezik. Az újraszámított strukturális egyenleg általános értékelése alapján –, amely kiterjed a Stabilitási és Növekedési Paktum kiadási referenciaértékére is – megállapítható, hogy Észtország 2013-ban nem távolodik el jelentősen a középtávú célkitűzéstől, 2014-ben pedig ismét strukturális többlettel rendelkezik majd. Jóval 60 % alatti a GDP-arányos államadósság, amely a stabilitási program szerint 2013 után csökkenni fog, mígnem 2015–2016-ban eléri a 9 %-os szintet. Észtország a gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló, 2012. március 2-án Brüsszelben aláírt szerződéssel összhangban strukturális költségvetési egyenlegre vonatkozó szabály bevezetését tervezi 2013-ban. A strukturális költségvetési egyenleg szabályt bevezetésétől kezdve még kiegészíti az is, hogy megerősítik a többéves kiadási célkitűzések kötelező jellegét is.
(11)

Dánia 2012-ben hajtotta végre a rokkantsági nyugdíj és támogatott foglalkoztatási programok (rugalmas munkahely rendszer) reformját, amely 2013. január 1-jén lépett hatályba. Ezek a reformok jelentős intézkedések Dánia munkaerő-kínálatának fokozása szempontjából. A munkaerőpiactól leginkább eltávolodottak, köztük a migrációs hátterű és tartósan munkanélküli személyek, illetve az alacsony képzettségű munkavállalók foglalkoztathatóságának javítása azonban továbbra is kihívást jelent. A kormány ambiciózus reformtervének elismerése mellett fontos biztosítani, hogy Dánia ismert „flexicurity” (rugalmas biztonság) modellje továbbra is elősegítse a munkanélküliség és a munkavállalás közötti zökkenőmentes átmenetet, ugyanakkor mérsékelje a marginalizálódást és a társadalmi kirekesztettséget. Az oktatás, képzés és készségfejlesztés szintén jelentős szerepet tölt be ebben a tekintetben.
(12)

Intézkedéseket tettek az ifjúsági és a tartós munkanélküliség visszaszorítása érdekében. Az intézkedések között szerepel az ifjúsági garancia, a fiatal felnőttek részére kidolgozott ideiglenes szakképzési program és a tartósan munkanélkülieket célzó kísérleti program is. Az említett programok mellett 2013-ban az ifjúsági garancia részeként pénzügyi támogatást nyújtottak szakmai gyakorlatokhoz is, a munkanélküliségi ráta valószínűsíthető növekedése miatt pedig ezek az intézkedések helyesnek tekinthetők. A feladat most – a célcsoportok szakképzettségi szintjének és munkaerő-piaci helyzetének javítását szem előtt tartva – az intézkedések végrehajtása. A fenntartható államháztartás, valamint a jövőbeni munkaerő-keresletnek való megfelelés érdekében fontos az idősebb munkavállalók foglalkoztatási rátájának növelése. Finnországban csökken a munkaképes korú népesség. Számos intézkedésről született megállapodás a korai nyugdíjbavonulás lehetőségeinek korlátozása érdekében. Ilyen intézkedés például a részmunkaidős nyugdíjazáshoz szükséges életkor emelése, a csökkentett előrehozott nyugdíj lehetőségének megszüntetése és a nyugdíjkorhatár megemelése munkanélküliséget követően. A várható élettartam növekedése azonban gyorsabb volt a 2005. évi nyugdíjreform során vártnál, és ezért a jelenleg érvényes törvényes nyugdíjkorhatár idővel túl alacsonynak, a nyugdíjak pedig elégtelennek bizonyulhatnak. A stabilitási programjában a kormány vállalta, hogy a tényleges nyugdíjbavonulási életkort 2025-ig 62,4 évre emeli, ami a várható élettartam és a demográfiai kihívások tükrében továbbra is alacsonynak tekinthető. Rövid távon az elfogadott intézkedések végrehajtása marad a prioritás.
(22)

Szlovéniában jelenleg zajlik a jogszabályok módosítása a fizetésképtelenségi eljárás hatékonyságának fokozása érdekében. A kormány 2013 áprilisában módosította a pénzügyi műveletekről, a fizetésképtelenségi eljárásról és a kötelező megszüntetésről szóló törvényt. A módosítások pontosítják a fizetésképtelenség fogalommeghatározását és ösztönzőket vezetnek be annak érdekében, hogy a vállalatvezetők időben jelentsék be a fizetésképtelenséget. A jelenlegi fizetésképtelenségi szabályok nem biztosítanak elegendő ösztönzőt és szankciót annak biztosításához, hogy a fizetésképtelenség bejelentésére korai szakaszban sor kerüljön. A kötelező elszámolási eljárások (bírósági eljárásban történő reorganizáció) bonyolultak és az adóst részesítik előnyben, különösen a kkv-k és a mikrovállalkozások esetén. Nincs kellő ösztönzés a bíróságon kívüli, korai rendezésre, ami hozzájárulhatna az életképes vállalkozások folytatásának biztosításához. Új jogszabályokat jelentettek be, amelyek lehetővé teszik a túlzottan eladósodott vállalatok pénzügyi átalakítását a folyamat elején, és az Igazságügyi Minisztérium olyan jogi változtatásokra vonatkozó javaslatok megtételét tervezte, amelyek 2013. május végéig megkönnyítik a bíróságon kívüli szerkezetátalakítást és az adósságátütemezést. Egy előre egyeztetett ütemterv alapján kidolgozott, megfelelő jogi szabályozás, amely összeegyeztethető ösztönzőket biztosít a hitelezők, a tulajdonosok és a vezetés számára, alapvető lenne a fizetésképtelen, de életképes vállalkozások pénzügyi átalakításának megkönnyítéséhez.
(6)

A Tanács 2012. július 10-én – az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően – határozatban megállapította, hogy Spanyolország eredményes intézkedéseket tett, de a Tanács 2009. december 2-i ajánlásának elfogadását követően az államháztartásra jelentős negatív hatást gyakorló, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági események következtek be. Különösen a növekedési kilátásokban bekövetkezett romlás és a kevésbé adóintenzív összetételű növekedés felé való elmozdulás járt jelentős negatív költségvetési hatásokkal. A Tanács ezért az EUMSZ 126. cikke (7) bekezdésének megfelelő felülvizsgált ajánlást (a továbbiakban: a Tanács 2012. július 10-i ajánlása) fogadott el, és az ajánlásban felkérte Spanyolországot, hogy legkésőbb 2014-re szüntesse meg a túlzott hiányt. Annak érdekében, hogy az államháztartás hiánya 2014-re a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alá kerüljön, a bizottsági szolgálatok 2012. tavaszi előrejelzésének aktualizált változata alapján Spanyolországnak azt ajánlották, hogy a strukturális egyenleg tekintetében 2012-ben a GDP 2,7 %-ának, 2013-ban a GDP 2,5 %-ának, 2014-ben pedig a GDP 1,9 %-ának megfelelő javulást érjen el. Az államháztartási hiányra vonatkozó célt 2012-re a GDP 6,3 %-ának, 2013-ra a GDP 4,5 %-ának, míg 2014-re a GDP 2,8 %-ának megfelelő szintre tűzték ki. Az ajánlás azt is tartalmazta, hogy Spanyolország hajtsa végre a 2012. évi költségvetésben, valamint az autonóm térségek vonatkozásában kidolgozott egyensúlyi tervben elfogadott intézkedéseket, és 2012. július végéig fogadja el a bejelentett, középtávú költségvetési stratégiát is tartalmazó, 2013–2014-re szóló többéves költségvetési tervet, amely részletesen meghatározná azokat a strukturális intézkedéseket, amelyek a túlzott hiány 2014-ig történő megszüntetéséhez szükségesek.
(6)

A Bizottság 2013. tavaszi előrejelzése szerint a hiány 2013-ban és 2014-ben továbbra is a referenciaérték felett marad, a GDP 3,7 %-ának, illetve 3,6 %-ának megfelelő szinten. Ezek a költségvetési előrejelzések a jelenlegi szakpolitikákon alapulnak, vagyis magukban foglalják a Parlament által 2013 áprilisában elfogadott 2013. évi költségvetést, amely mind a bevételi, mind a kiadási oldalra vonatkozóan tartalmaz expanzív intézkedéseket, valamint tartalmazza az Air Malta számára nyújtandó, már tervbe vett tőkeinjekciót (a GDP 0,6 %-a) – együttes nettó hiánynövelő hatásuk a GDP 0,3 %-át teszi ki. Az expanzív intézkedéseket csupán részben ellensúlyozza a jövedéki adók növelése, az adóhátralékok beszedése, valamint a 2006. évi nyugdíjreformból eredő kiadásmegtakarítások és magasabb társadalombiztosítási járulékok. Emellett a Bizottság által azonosított, nettó hiánycsökkentő egyszeri intézkedések konszolidációs erőfeszítésre gyakorolt hatása 2012 után jelentősen csökken. Tekintve, hogy az elsődleges hiány 2013-ban és 2014-ben várhatóan továbbra is fennáll, a Bizottság 2013. tavaszi előrejelzése szerint az államadósság szintje tovább nő, és 2013-ban eléri a GDP 73,9 %-át, 2014-ben pedig a GDP 74,9 %-át. Az államháztartási hiány várhatóan 2015-ben és 2016-ban is a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték felett marad, a GDP-arányos adósságráta pedig 2016-ra a GDP 75,6 %-ára nő majd.
2.4.

Hajtsanak végre a romákkal szembeni megkülönböztetés és előítéletek – a cigányellenességként is említett jelenség – elleni küzdelmet szolgáló, a társadalom minden rétegét érintő intézkedéseket. Ezen intézkedések közé tartozhatnak az alábbiak: a) a roma integráció előnyeinek tudatosítása mind a roma közösségekben, mind a társadalom egészében; b) a társadalmak sokszínűségének tudatosítása a társadalom egészében, és a közvélemény fogékonnyá tétele a romákat sújtó beilleszkedési problémák iránt, adott esetben úgy is, hogy ezek a vonatkozások a közoktatási tantervekben és oktatási anyagokban is helyet kapjanak; c) hatékony intézkedések a romaellenes retorika és gyűlöletbeszéd ellen, valamint a rasszista, sztereotip vagy más módon megbélyegző megnyilvánulások, illetve más olyan magatartásformák ellen, amelyek a romákkal szembeni megkülönböztetésre való uszításnak tekinthetők.
(2)

A büntetőeljárás során a költségmentességhez való jogot az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: a Charta) 47. cikke, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény (a továbbiakban: EJEE) 6. cikke (3) bekezdés c) pontja is rögzíti. E jogot a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 14. cikke (3) bekezdés d) pontja is elismeri. A költségmentességi rendszer alapelveit az ENSZ Közgyűlés által 2012. december 20-án elfogadott, „A büntető igazságszolgáltatási rendszerekben a költségmentesség igénybevételének alapelvei és iránymutatásai” elnevezésű dokumentum vázolja.
(11)

2012-ben mérsékelt előrelépés történt az adóreform terén. Noha nőtt az ingatlan átruházási adó, nem történtek lépések a rendkívül alacsony rendszeres vagyonadók emelésére. Elvetették a szén-dioxid adó bevezetésére és fűtési célra használt földgázra kivetett jövedéki adó alóli kivételek eltörlésének tervét. Az energia implicit adókulcsa az uniós átlag alatt van, és továbbra is nagyon alacsony a járművek forgalmi adója. Továbbra is fennmaradtak a munkához kapcsolódó adók strukturális problémái, melyek különösen az alacsony jövedelemmel rendelkezőket és a részmunkaidős dolgozókat érintik. Csak marginális lépések történtek a munkavállalók és az önálló vállalkozók adóügyi megítélése közötti eltérések csökkentése irányában. A Cseh Köztársaság tovább növelheti az adóügyi igazgatás hatékonyságát is. A személyi és társasági jövedelmi adók tekintetében a kormány 2015-re egységes beszedő pontot tervez kialakítani, amely hatékonyan áramvonalasítaná az adóügyi igazgatást, és hozzájárulna a jelenlegi rendszer összetettségének csökkentéséhez. A reform egyik hiányossága ugyanakkor, hogy nem lesz harmonizálva a személyi jövedelemadó, illetve az egészségügyi és szociális járulékok alapja, így a reform lehetséges jótékony hatásainak jelentős része kiaknázatlan marad.
(9)

A 2013. évi stabilitási programnak az 1466/97/EK rendelet szerinti értékelése alapján a Tanács úgy véli, hogy az államháztartás helyzete Németországban összességében rendezett, és a középtávú költségvetési cél teljesült. A programban szereplő költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A stabilitási program makrogazdasági előrejelzései a 2013–2014-es gazdasági növekedés üteme és szerkezete tekintetében nagyjából összhangban vannak a Bizottság szolgálatainak 2013. tavaszi előrejelzésével, és megfelelnek a Németország középtávú potenciális növekedési rátájára vonatkozó bizottsági becslésnek. A stabilitási programban felvázolt költségvetési stratégia célja annak biztosítása, hogy a középtávú költségvetési cél továbbra is teljesüljön. A stabilitási program megerősíti a GDP –0,5 %-ának megfelelő korábbi középtávú költségvetési célt. A középtávú költségvetési cél összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeivel. Németország 2012-ben strukturális költségvetési többletet ért el, és így teljesült a középtávú cél is. A stabilitási program szerint az (újraszámított) strukturális egyenleg (5) 2013-ban és 2014-ben pozitív marad, ami nagyjából összhangban van a Bizottság szolgálatainak 2013 tavaszi előrejelzésével és így mozgásteret teremt az automatikus stabilizátorok szabad érvényesüléséhez. Emellett Németország 2012-ben megfelelt a stabilitási és növekedési paktum által megállapított kiadási referenciaértéknek. A stabilitási programban szereplő adatok szerint az államháztartási kiadások növekedésének mértéke – a diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül – 2013-ban meghaladja a kiadási referenciaértéket, 2014-ben pedig megfelel annak. A stabilitási program alapján a bruttó államadósság aránya 2013-ban a GDP 80,5 %-ára esik vissza, majd ezután csökkenő pályán marad. A túlzott hiány 2011. évi megszüntetését követően Németország átmeneti időszakban van az adósságkritériumnak való megfelelés szempontjából, és 2012-ben elegendő előrelépést tett ahhoz, hogy elérje azt. A stabilitási program terv szerinti végrehajtása esetén 2013-ban is elegendő előrelépést tesz majd az adósságkritériumnak való megfelelés felé, és az átmeneti időszak végén, 2014-ben eléri az adósságra vonatkozó referenciaértéket. Összességében a hiányra és az adósságra vonatkozó célok reálisnak tűnnek.
(12)

A munkanélküliség és az alacsony képzettségűek alacsony munkaerő-piaci részvételének kezelése továbbra is kulcsfontosságú kihívásnak számít. A fiatal és képzetlen munkavállalók munkanélküliségi rátája kifejezetten magas. Különösen a válság idején felszínre kerültek a készségkereslet és -kínálat közötti eltérések, amelyek egyre nagyobb problémát jelentenek, és rámutatnak az oktatási és munkaerő-piaci politikák strukturális hiányosságaira. A szakképzett munkaerő tekintetében mutatkozó hiány mellett magas a kivándorlási ráta is. További intézkedésekre van szükség a munkaerőpiac rugalmasságának javítása, valamint a munkaerő-piaci részvételnek különösen a fiatalok, a képzetlen és idősebb munkavállalók körében történő fokozása érdekében. Az aktív munkaerő-piaci intézkedések teljes hatóköre továbbra is hiányos, az egyes intézkedésekre jutó pénzügyi források nem elegendőek, továbbá nem kellőképpen célirányosak az alacsony képzettségűekre és a tartós munkanélküliekre irányuló intézkedések. A munkajogi törvény szociális partnerek bevonásával történő teljes körű felülvizsgálata meghatározhatná azokat a szükségtelen korlátozásokat és adminisztratív akadályokat, amelyek gátolják a rugalmas munkaszerződéseket, az elbocsátásra vonatkozó rugalmas előírásokat és a rugalmas munkaidő-beosztást. Az oktatási rendszerből a munkaerőpiacra történő átmenet javítása érdekében vonzóbbá tehetnék a tanuló- és a gyakornoki szerződéseket.