HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 150/24

A TANÁCS 512/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2010. június 14.)

az Ukrajnából származó ammónium-nitrát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti lejárati felülvizsgálatot követően történő kivetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletet (1) hatályon kívül helyező, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (2) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

A. AZ ELJÁRÁS

1. Hatályos intézkedések

(1) 2001. január 22-én a Tanács a 132/2001/EK rendelettel (3) 33,25 EUR/tonna összegű végleges dömpingellenes vámot (a továbbiakban: meglévő intézkedések) vetett ki többek között az Ukrajnából származó, a 3102 30 90 és a 3102 40 90 KN-kóddal bejelentett ammónium-nitrát behozatalára. Az ezen intézkedésekhez vezető vizsgálat a továbbiakban: eredeti vizsgálat.

(2) 2004. május 17-én, egy részleges időközi felülvizsgálatot követően a Tanács a 993/2004/EK rendelettel (4) mentesítette a 132/2001/EK tanácsi rendelettel kivetett dömpingellenes vám alól az olyan érintett terméknek a Közösségbe történő behozatalát, amelynek gyártóitól a Bizottság kötelezettségvállalást fogadott el. A legutóbb az 1996/2004/EK bizottsági rendelettel (5) módosított 1001/2004/EK bizottsági rendelet (6)2005. május 20-ig tartó kötelezettségvállalásokat fogadott el. E kötelezettségvállalások célja az volt, hogy figyelembe vegyék az Európai Unió 25 tagra történő bővülésének bizonyos következményeit.

(3) Egy olyan időközi felülvizsgálatot követően, amelynek hatálya az érintett termék fogalommeghatározására korlátozódott, a Tanács a 945/2005/EK rendelettel (7) úgy határozott, hogy pontosítani kell az érintett termék meghatározását, a hatályos intézkedéseket pedig akkor kell alkalmazni az érintett termékre, amikor azt egyéb műtrágyákhoz keverik, ezek ammónium-nitrát tartalma, valamint az egyéb elhanyagolható anyagok és elemek arányában.

(4) A 442/2007/EK rendelettel (8) egy lejárati felülvizsgálatot követően a Tanács úgy határozott, hogy a 945/2005/EK rendeletben foglaltaknak megfelelően két évvel meghoszszabbítja a hatályos intézkedéseket.

(5) A 661/2008/EK rendelettel (9) a Tanács lejárati felülvizsgálatot követően végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Oroszországból származó ammónium-nitrát behozatalára.

(6) A 662/2008/EK rendelettel (10) a Tanács módosította a 442/2007/EK rendeletet, elfogadva az exportáló gyártó által ajánlott, árra vonatkozó kötelezettségvállalást.

2. Felülvizsgálati kérelem

(7) A közelgő hatályvesztésről szóló értesítés 2008. október 17-i közzétételét (11) követően 2009. január 22-én az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint lejárati felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtottak be. A kérelmet az Európai Műtrágyagyártók Szövetsége (European Fertilizer Manufacturers Association, EFMA, a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be azon gyártók nevében, amelyek termelése az ammónium-nitrát teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át teszi ki.

(8) A kérelmező azt állította, és erre elegendő prima facie bizonyítékot is szolgáltatott, hogy valószínűleg megismétlődik az Ukrajnából (a továbbiakban: érintett ország) származó ammónium-nitrát dömpingelt behozatala, illetve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár.

(9) Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a lejárati felülvizsgálat megindításához, a Bizottság 2009. április 23-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában (12) közzétett értesítéssel bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti lejárati felülvizsgálat megindítását.

3. A vizsgálat

3.1. Vizsgálati időszak

(10) A dömping és a károkozás folytatódására és megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2008. április 1. és 2009. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott. A károkozás folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének felmérése szempontjából jelentőséggel bíró tendenciák vizsgálata a 2005-től a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.

3.2. A vizsgálatban érintett felek

(11) A Bizottság a hatályvesztés felülvizsgálatának megindításáról hivatalosan értesítette az exportáló gyártókat, az importőröket, az ismert érintett felhasználókat és szervezeteiket, az exportáló ország képviselőit, a kérelmezőt, valamint az uniós gyártókat. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérjenek.

(12) Minden olyan érdekelt fél lehetőséget kapott a meghallgatásra, aki azt kérte, és ismertette azokat a konkrét okokat, amelyek meghallgatását indokolják.

(13) Tekintettel az uniós gyártók és az uniós importőrök nagy számára, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően célszerűnek ítélték annak megvizsgálását, hogy kell-e mintavételt alkalmazni. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a fentiekben felsorolt feleket az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése alapján, hogy a vizsgálat megindításától számított tizenöt napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.

(14) A benyújtott információkat megvizsgálva, és mivel 12 uniós gyártó jelezte együttműködési készségét, úgy határoztak, hogy az uniós gyártók tekintetében mintavétel szükséges. Egyetlen importőr sem jelentkezett, hogy benyújtsa az eljárás megindításáról szóló értesítésben előírt információkat.

(15) Tizenkét uniós gyártó, amelyek termelése a felülvizsgálati időszak alatt az ammónium-nitrát teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben mintegy 80 %-át tette ki, a határidőn belül hiánytalanul kitöltötte a mintavételre vonatkozó formanyomtatványt, és hivatalosan is beleegyezett a vizsgálat során történő további együttműködésbe. Ennek alapján a Bizottság az alaprendelet 17. cikkének megfelelően az ammónium-nitrát legnagyobb reprezentatív uniós termelési és értékesítési volumene alapján kiválasztotta azt a reprezentatív mintát, amely a rendelkezésre álló időn belül ésszerűen megvizsgálható. A mintába öt uniós gyártót vettek fel, amelyek termelése a felülvizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés 57 %-át tette ki.

(16) Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése szerint kiválasztott mintával kapcsolatban konzultáltak az érintett felekkel, akik nem emeltek kifogást.

(17) A mintába felvett öt uniós gyártónak és az érintett ország minden ismert exportáló gyártójának kérdőívet küldtek.

(18) A kitöltött kérdőívet a mintába felvett öt uniós gyártó és az érintett ország három exportáló gyártója küldte vissza.

(19) A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségét, továbbá ahhoz, hogy meghatározza az Unió érdekeit. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásokra: a) Exportáló gyártók Ukrajnában: — CJSC Severodonetsk Azot Association, Szeverodoneck — JSC Concern Stirol, Gorlovka — OJSC Rivneazot, Rivne b) Uniós gyártók: — GrowHow UK Limited, Egyesült Királyság, — GPN, Párizs, Franciaország, — Zakłady Azotowe Puławy SA, Lengyelország, — Yara SA, Brüsszel, Belgium, — Achema, Jonavos, Litvánia.

B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

1. Érintett termék

(20) Az érintett terméket az Ukrajnából származó, jelenleg a 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 és ex 3105 90 91 KN-kóddal bejelentett, 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát tartalmú szilárd műtrágya alkotja. Az ammónium-nitrát a mezőgazdaságban általánosan alkalmazott szilárd nitrogénműtrágya. Ammóniából és salétromsavból gyártják, nitrogéntartalma szemcsézett vagy granulált formában meghaladja a 28 tömegszázalékot.

(21) Megjegyzendő, hogy az érintett termék alkalmazási körét a 945/2005/EK rendeletben pontosították.

2. Hasonló termék

(22) Amint az eredeti vizsgálatban megállapításra került, ez a felülvizsgálat megerősítette azt, hogy az ammónium-nitrát olyan árucikk, amelynek minősége és alapvető tulajdonságai a származási országtól függetlenül megegyeznek. Megállapításra került, hogy az érintett termék, az exportáló gyártó által gyártott és belföldi piacán eladott, illetve harmadik országba exportált termékek, valamint az uniós gyártók által gyártott és az uniós piacon eladott termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvetően ugyanaz a végső felhasználásuk, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek.

C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

1. Általános rész

(23) Három ukrajnai exportáló gyártó együttműködését sikerült biztosítani. Egy negyedik ismert exportáló gyártó nem működött együtt a vizsgálatban.

(24) A három együttműködő exportáló gyártó exportvolumenének az Ukrajnából az Unióba irányuló exportmenynyiség összvolumenével történő összehasonlítása megmutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban a három együttműködő exportáló gyártó termelése tette ki az Unióba irányuló összes behozataltöbb mint 90 %-át. Az együttműködés szintje ezért magasnak tekinthető.

(25) Az érintett termék Ukrajnából származó teljes importvolumene alacsony volt: a felülvizsgálati időszakban az uniós piac egészével összehasonlítva 1,1 % piaci részesedést jelentett.

2. A behozatal dömpingje a felülvizsgálati időszak alatt

2.1. Rendes érték

(26) Emlékeztetni kell arra, hogy az előző lejárati felülvizsgálatban Ukrajnát még nem tekintették piacgazdasági berendezkedésű országnak, ezért a rendes értéket az analóg országként szolgáló Amerikai Egyesült Államok egy együttműködő gyártójától kapott adatok alapján számították ki.

(27) A jelenlegi felülvizsgálatban a rendes érték a három ukrajnai együttműködő gyártótól kapott és helyszínen is ellenőrzött adatokon alapul. A Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében tekinthető-e úgy, hogy a belföldi eladások a rendes kereskedelmi forgalom keretében valósultak meg. Ennek érdekében megvizsgálták az együttműködő gyártók által előállított és a belföldi piacon értékesített termék előállítási költségét.

(28) A gázköltségeket illetően megállapították, hogy Ukrajna Oroszországból importálja az ammónium-nitrát előállítása során felhasznált gáz túlnyomó részét. Minden, a vizsgálat során rendelkezésre álló és ellenőrzött adat arra utalt, hogy Ukrajna olyan árszinten importál földgázt Oroszországból, amely a felülvizsgálati időszak alatt körülbelül 40 %-kal volt alacsonyabb az Oroszországból az Unióba exportált földgáz árának. Megállapították azonban, hogy a felülvizsgálati időszak utolsó negyedében az árak hasonlók voltak.

(29) Megállapításra került, hogy az egyik gyártó által exportált egyik terméktípustól eltekintve a belföldi értékesítések a felülvizsgálati időszak során rendes kereskedelmi forgalom keretében valósultak meg. A rendes értéket ezért vagy az ukrán piacon a független vevők által fizetett vagy fizetendő ár alapján az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően, vagy a rendes kereskedelmi forgalomban nem értékesített termék esetén számtanilag képzett rendes érték alapján számították ki. Az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően a rendes érték kiszámítása úgy történt, hogy az exportált termékfajták előállítási költségeihez hozzáadták az eladási, általános és adminisztratív költségek, valamint a haszonkulcs ésszerű összegeit. Az eladási, általános és adminisztratív költségekre, valamint a nyereségre vonatkozó összegek az érintett gyártó által előállított hasonló termék gyártása és rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítése tényleges adatain alapulnak.

(30) Meg kell jegyezni, hogy a rendes értéket az ukrajnai exportáló gyártók által fizetett gázköltségek az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdése szerinti kiigazítása nélkül határozták meg. Ezt az indokolta, hogy a (32)–(34) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően az ukrajnai exportáló gyártók nem kiigazított belföldi költségei és árai a láthatóan torzított gázárak ellenére egyértelműen azt mutatják, hogy a felülvizsgálati időszakban dömpingre került sor. Ennek következtében és mivel a lejárati felülvizsgálat célja annak meghatározása, hogy – annak érdekében, hogy eldöntsék: a jelenleg alkalmazandó intézkedéseket célszerű-e fenntartani, vagy azokat hatályon kívül kell helyezni – az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínű-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése, úgy ítélték, hogy nem szükséges annak vizsgálata, hogy az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerinti kiigazítás indokolt-e ebben az esetben.

2.2. Exportár

(31) Az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésének megfelelően az exportárat a Közösségbe exportra értékesített érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árra hivatkozva határozták meg. A három exportáló gyártó valamennyi értékesítése közvetlenül független unióbeli vevőkhöz irányult.

2.3. Összehasonlítás

(32) A rendes érték és az exportár összehasonlítása gyártelepi paritáson történt. A méltányos összehasonlítás biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően az árakat befolyásoló különbségeket kiigazítások formájában megfelelően figyelembe vették. Ennek megfelelően adott esetben, és ha azt az ellenőrzött bizonyítékok alátámasztották, a szállítás, a kezelés, a berakodás és a járulékos költségek, a biztosítás, a jutalékok és a csomagolás terén jelentkező különbségek tekintetében kiigazításokra került sor.

2.4. Dömpingkülönbözet

(33) A dömpingkülönbözet meghatározása az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésének megfelelően a rendes érték súlyozott átlagának és az exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján történt.

(34) A három érintett, együttműködő exportáló gyártó esetében 6-7 % súlyozott átlagú dömpingkülönbözetet állapítottak meg országos szinten.

3. A behozatal alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén

3.1. Szabad kapacitás és az uniós piac vonzereje

(35) A felülvizsgálati időszakban a három együttműködő gyártó belföldi értékesítése a termelési kapacitás átlagosan 46 %-át tette ki.

(36) Annak ellenére, hogy a három együttműködő exportáló gyártó termelése nagy részét a belföldi piacon értékesítette, harmadik országokba irányuló exportoktól is függtek. A felülvizsgálati időszakban szabad kapacitásuk az uniós felhasználás mintegy 6 %-ának felelt meg.

(37) A vizsgálatban együttműködést nem tanúsító, negyedik ukrajnai gyártóval kapcsolatos felülvizsgálati kérelemből származó információk alapján az ukrajnai szabad összkapacitás a felülvizsgálat idején a számítások szerint az uniós felhasználás mintegy 9 %-ának felelt meg.

(38) Egyes ukrajnai együttműködő exportáló gyártók azt állították, hogy fokozatosan veszítenek piaci részesedésükből a belföldi piacon az orosz gyártók ellenében, akik a jóval alacsonyabb oroszországi gázköltségek miatt rendkívül alacsony árakkal jelentkeznek. Ezért nem tűnt valószínűnek, hogy az ukrán belföldi piac a szabad termelési kapacitás nagy részét fel tudná venni, így a termelés növekedése valószínűleg exporthoz vezetne.

(39) A három együttműködő vállalat a felülvizsgálat alatt számos más harmadik országba, több kontinensre is exportált ammónium-nitrátot. Meg kell azonban jegyezni, hogy egyes harmadik országbeli hagyományos piacok zárva vannak az ukrán export előtt vagy hatályos dömpingellenes rendelkezések (pl. 100 %-ot meghaladó dömpingellenes intézkedések az Egyesült Államokban) és/vagy biztonsági korlátozások miatt (pl. Kínai Népköztársaság, Ausztrália). Mindenesetre az Unió a legnagyobb, legvonzóbb és ugyanakkor földrajzilag legelérhetőbb exportpiac. Vonzerejét növelik az ukrajnai alacsony vasúti szállítási költségekből következő logisztikai előnyök.

(40) Tekintettel a fentiekre nem zárható ki, hogy az Ukrajnában rendelkezésre álló szabad kapacitást arra használnák, hogy dömpingellenes rendelkezések hiányában növeljék az Unióba irányuló export mennyiségét.

3.2. Árak a különböző exportpiacokon

(41) A három együttműködő ukrajnai exportáló gyártó harmadik országokba irányuló exportértékesítéseinek elemzése azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a harmadik országokban felszámított exportárak (CIF-paritáson megállapítva a felülvizsgálati kérelemben szereplő nemzetközi szállítási tarifák alkalmazásával) akár 25 %-kal alacsonyabbak voltak, mint az Unióban jellemző piaci árak.

(42) Ennek alapján valószínű, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése arra ösztönözné a harmadik országokba irányuló ukrajnai exportot, hogy az Unióba irányítsa át a kivitelt. Az uniós piac magasabb árai lehetővé tennék, hogy az ukrajnai gyártók jobb haszonkulcsot érvényesítsenek.

(43) A három együttműködő exportáló gyártótól kapott számadatok alapján az is megállapítható, hogy országos szinten az Ukrajnából más harmadik országokba irányuló export a felülvizsgálati időszak alatt dömpingelt árakon valósult meg.

3.3. Következtetések a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban

(44) A fentiekben ismertetett megállapításokra tekintettel levonható az a következtetés, hogy az Ukrajnából származó export esetében továbbra is megvalósul a dömping gyakorlata, és fennáll a lehetőség, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén folytatódna a dömping az uniós piacon. Figyelembe véve a meglévő ukrajnai szabad kapacitást és az uniós piac vonzerejét, úgy tűnik, hogy az ukrajnai exportáló gyártókat több tényező is arra ösztönözné, hogy i. egyrészt növeljék az uniós piacra irányuló exportjukat, ii. másrészt pedig a más harmadik országbeli piacokról az uniós piacra irányítsák át az ammónium-nitrát dömpingelt árú exportját, legalábbis két exportáló gyártó esetében.

(45) Továbbá megállapításra került, hogy az együttműködő exportáló gyártók harmadik országbeli piacokra irányuló exportárainak súlyozott átlaga szintén jelentősen alacsonyabb, mint az Unióban jellemző árszint. Ez növeli annak valószínűségét, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén megnövekedne az Ukrajnából az Unióba irányuló export volumene.

D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA

(46) Az Unión belül 16 vállalat vagy vállalatcsoport állít elő hasonló terméket; e vállalatok termelése teszi ki az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének értelmében a hasonló termék teljes uniós gyártását.

(47) A vizsgálatban tizenkét uniós gyártó működött együtt: — Achema AB (Litvánia), — Agropolychim JSC (Bulgária), — Azomures (Románia), — BASF AG (Németország), — Fertiberia SA (Spanyolország), — GPN SA (Franciaország), — GrowHow UK Ltd (Egyesült Királyság), — Neochim PLC (Bulgária), — Nitrogénművek Rt. (Magyarország), — Yara (Belgium, Franciaország, Németország, Olaszország és Hollandia), — Zakłady Azotowe Puławy SA (Lengyelország), — Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach (Lengyelország).

(48) Mivel a felülvizsgálati időszakban a felsorolt 12 uniós gyártó termelése tette ki a teljes uniós termelés 80 %-át, az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének megfelelően úgy tekinthető, hogy ők alkotják az uniós gazdasági ágazatot. Ezért „uniós gazdasági ágazatként” kell hivatkozni rájuk.

(49) A (14) és (15) preambulumbekezdésben jelzettek szerint az öt uniós gyártóból álló mintát e 12 gyártó alapján választott ák ki. A mintába felvett minden uniós gyártó együttműködést tanúsított, és a határidőkön belül elküldte a kitöltött kérdőívet. Ezenkívül a fennmaradó hét együttműködő gyártó rendben szolgáltatta a kárelemzéshez szükséges általános adatokat.

E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE

1. Felhasználás az uniós piacon

(50) A látható uniós felhasználást az alábbi adatok alapján állapították meg: az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített volumenek, más uniós gyártók által az uniós piacon értékesített volumenek, az összes uniós importra vonatkozó Eurostat-statisztika, valamint az együttműködő vállalatoktól kapott kitöltött kérdőívek az Ukrajnából származó érintett termék behozatala tekintetében. Tekintettel arra, hogy az Európai Unió 2007-ben 27 tagúvá vált, az elemzés egyértelműségének és következetességének kedvéért az összes kármutatót a figyelembe vett időszak egészében a 27 tagból álló uniós piac alapján határozták meg.

(51) 2005 és a felülvizsgálati időszak között az uniós felhasználás 10 %-kal csökkent. 2005 2006 2007 2008 Felülvizsgálati időszak Teljes uniós felhasználás összesen (tonna) 7 861 796 6 983 467 8 023 633 7 638 439 7 054 327 Index (2005 = 100) 100 89 102 97 90

2. Az Ukrajnából származó behozatal volumene, piaci részesedése és importárai

(52) Az Ukrajnából származó behozatal volumene, a piaci részesedése és átlagos importárai az alábbi táblázatban meghatározottak szerint alakultak. A mennyiségre és árra vonatkozó tendenciák az együttműködő exportáló gyártók kitöltött kérdőíveiből, az importstatisztikákból (Eurostat) és az ukrán exportstatisztikákból származó információkon alapulnak. 2005 2006 2007 2008 Felülvizsgálati időszak Importvolumen (tonna) 76 867 42 912 29 420 48 232 75 582 Piaci részesedés 1 % 0,6 % 0,4 % 0,6 % 1,1 % Piaci részesedés Importár (EUR/tonna) 123 139 145 259 230 Index (2005 = 100) 100 113 118 211 187

(53) Az Ukrajnából származó behozatalvolumene 2007-ig folyamatosan csökkent, de a felülvizsgálati időszakban csaknem a 2005. évi szintre tért vissza. Az ukrán piaci részesedés a 2005. évi 1 %-ról kismértékben, 1,1 %-ra nőtt a felülvizsgálati időszak alatt. Az egységárak a figyelembe vett időszakban 123 EUR/tonnáról 230 EUR/tonnára emelkedtek. A felülvizsgálat során bekövetkező növekedést az árak globális alakulásának és a fő nyersanyag árának alakulása tükrében kell figyelembe venni.

(54) A felülvizsgálati időszakban tapasztalt alákínálási árszint kiszámítása céljából az uniós gazdasági ágazat kapcsolatban nem álló fogyasztóinak gyártelepi árait összehasonlították az érintett ország együttműködő exportáló gyártóinak CIF uniós határparitáson számított – megfelelően kiigazított – importáraival a kirakodási ár megjelenítése érdekében. Ennek alapján az összehasonlításból kiderült, hogy az Ukrajnából származó behozatal a felülvizsgálati időszak alatt átlagosan 22,5 %-kal kínált alá az uniós gazdasági ágazat árainak. Ha a dömpingellenes vámokat hozzáadták az ukrajnai exportőrök Unióba irányuló behozatalának áraihoz, továbbra is 11 % volt az áralákínálás szintje.

3. Egyéb országokból származó behozatal

(55) Az alábbi táblázat az érintett időszakban az egyéb harmadik országokból származó behozatali volument mutatja be. Az alábbi mennyiségi és ártendenciák az Eurostat adatain alapulnak. 2005 2006 2007 2008 Felülvizsgálati időszak Az Oroszországból származó behozatal volumene (tonna) 328 972 217 539 35 852 136 984 184 170 Piaci részesedés 4,2 % 3,1 % 0,4 % 1,8 % 2,6 % Orosz behozatali árak (EUR/tonna) 122 124 144 275 235 Grúz behozatali volumen (tonna) 153 844 85 870 88 622 214 879 222 912 Piaci részesedés 2,0 % 1,2 % 1,1 % 2,8 % 3,2 % Grúz behozatali árak (EUR/tonna) 164 177 174 325 304 A Kazahsztánból származó behozatal volumene (tonna) 0 4 845 112 239 81 410 100 761 Piaci részesedés 0 % 0,1 % 1,4 % 1,1 % 1,4 % A Kazahsztánból származó behozatali ár (EUR/tonna) 0 147 151 255 242 Az összes többi országból származó behozatalvolumene (tonna) 65 253 118 927 99 380 109 755 91 785 Piaci részesedés 0,8 % 1,7 % 1,2 % 1,4 % 1,3 % Az összes többi országból származó behozatali ára (EUR/tonna) 190 170 240 242 265

(56) Az uniós piacon jelentős áremelkedés következett be 2008 és a felülvizsgálati időszak között valamennyi harmadik ország esetében. A figyelembe vett időszak során a táblázatban szereplő valamennyi ország – Oroszország kivételével – növelte az Unióba irányuló kivitel volumenét. Az oroszországi behozatalt, amelyre 47,07 EUR/tonna rögzített dömpingellenes vámot kell alkalmazni, az ukrán behozatallal együtt az összes többi exportáló országhoz viszonyítva a legalacsonyabb áron valósult meg.

4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

(57) Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság az uniós gazdasági ágazatot befolyásoló minden lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált.

4.1. Előzetes megjegyzések

(58) Mivel a kár kivizsgálása céljából mintavételre került sor, egyes kármutatókat, mint például a termelés, termelési kapacitás, értékesítés, piaci részesedés, termelékenység és foglalkoztatás, az uniós gazdasági ágazat egészét tekintve elemeztek (az alábbi táblázatokban ezt az „Unió” megnevezés mutatja). Más kártényezőket, amelyek az egyes vállalatok egyéni teljesítményére vonatkoztak (pl. árak, készlet, termelési költségek, nyereségesség, bérek, beruházások, beruházások megtérülése, pénzforgalom, tőkebevonási képesség), a mintába felvett uniós gyártók szintjén gyűjtött információk alapján vizsgálták (a táblázatban: a mintába felvett gyártók).

4.2. Az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozó adatok

a) Termelés

(59) Az uniós gazdasági ágazat termelése 2005 és a felülvizsgálati időszak között 18 %-kal csökkent, vagyis a 2005-ös mintegy 7 millió tonnás szintről a felülvizsgálati időszakra 5,8 millió tonnára esett vissza. A kötött felhasználásra termelés a figyelembe vett időszakban jelentéktelen maradt, és nem befolyásolta az uniós gazdasági ágazat helyzetét a felülvizsgálati időszakban. 2005 2006 2007 2008 Felülvizsgálati időszak Uniós gazdasági ágazat – termelés (tonna) 7 133 844 6 359 967 7 146 911 6 454 234 5 843 181 Index (2005 = 100) 100 89 100 90 82 Uniós gazdasági ágazat a kötött felhasználásra való termelés 210 437 176 413 185 223 138 733 119 053 Az össztermelés %-ában 2,9 % 2,8 % 2,6 % 2,1 % 2,0 %

b) Kapacitás és kapacitáskihasználási ráta

(60) A figyelembe vett időszakban a termelési kapacitás nagyrészt stabil volt. A termelésben bekövetkezett csökkenéssel összhangban az ebből adódó kapacitáskihasználás a 2005-ös 55 %-os szintről a felülvizsgálati időszakra 45 %-os szintre csökkent. Amint az az eredeti vizsgálatban már említésre került, az ammónium-nitrát termelésének kapacitáskihasználására hatással van egyéb termékek előállítása, amelyeket ugyanazon gyártóberendezésekkel állítanak elő. Ezért a kapacitáskihasználás alakulása kevésbé releváns az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének felméréséhez. 2005 2006 2007 2008 Felülvizsgálati időszak Uniós kapacitás (tonna) 13 059 281 12 824 281 12 820 594 13 069 317 13 077 281 Uniós kapacitáskihasználás 55 % 50 % 56 % 49 % 45 %

c) Értékesítési volumen

(61) Az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon végzett értékesítései 2005-től a felülvizsgálati időszakig 14 %-kal csökkentek. Ezt a változást az uniós felhasználás ugyanazon időszakban bekövetkezett csökkenésének összefüggésében kell szemlélni. 2005 2003 2004 2008 Felülvizsgálati időszak Uniós értékesítési volumen (tonna) független feleknek 5 365 834 4 756 093 5 495 037 5 157 788 4 605 629 Index (2005 = 100) 100 89 102 96 86 Uniós értékesítési volumen független feleknek harmadik országokban (tonna) 887 056 727 176 637 408 559 393 548 090 Index (2005 = 100) 100 82 72 63 62

d) Piaci részesedés

(62) Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2005 és 2008 között stabil maradt, de 2008 és a felülvizsgálati időszak között három százalékponttal visszaesett. 2005 2006 2007 2008 Felülvizsgálati időszak Uniós piaci részesedés 68 % 68 % 68 % 68 % 65 % Index (2005 = 100) 100 100 100 100 96

e) Foglalkoztatás

(63) Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 2005 és a felülvizsgálati időszak között 8 %-kal csökkent. 2005 2006 2007 2008 Felülvizsgálati időszak Uniós gazdasági ágazat – az érintett termékhez kapcsolódó foglalkoztatás 3 627 3 578 3 458 3 494 3 354 Index (2005 = 100) 100 99 95 96 92

f) Termelékenység

(64) A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak egy főre jutó átlagos termelése 11 %-kal csökkent. Ez azzal magyarázható, hogy a teljesítmény viszonylagos visszaesése meghaladta a foglalkoztatásban bekövetkezett viszonylagos visszaesést. 2005 2006 2007 2008 Felülvizsgálati időszak Uniós termelékenység (tonna/alkalmazott) 1 967 1 778 2 067 1 847 1 742 Index (2005 = 100) 100 90 105 94 89

g) A dömpingkülönbözet nagysága

(65) A jelenlegi dömpingkülönbözet nagyságának az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása az Ukrajnából származó behozatal jelenlegi kis mennyiségéből adódóan jelentéktelennek tekinthető, és a mutató nem mérvadó a kár elemzéséhez.

4.3. A mintába felvett uniós gyártókra vonatkozó adatok

a) Eladási árak és a belföldi árakat befolyásoló tényezők

(66) A mintába felvett uniós gyártók átlagos nettó eladási árai 2008-ban és a felülvizsgálati időszakban jelentősen emelkedtek, tükrözve az ammónium-nitrát kedvező nemzetközi piaci feltételeit ugyanezen időszakban. 2005 2006 2007 2008 Felülvizsgálati időszak A mintába felvett gyártók egységárai (EUR/tonna) 165 182 189 309 315 Index (2005 = 100) 100 110 115 187 191

b) Készletek

(67) Az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje 2005 és a felülvizsgálati időszak között 26 %-kal csökkent. A 2006. évi jelentős emelkedés annak tudható be, hogy 2005 és 2006 között meredeken zuhant az értékesítés volumene. 2005 2006 2007 2008 Felülvizsgálati időszak A mintába felvett gyártók – zárókészletek (tonna) 276 569 489 535 345 137 252 072 203 579 Index (2005 = 100) 100 177 125 91 74

c) Bérek

(68) 2005 és a felülvizsgálati időszak között az alkalmazottankénti átlagbér 6 %-kal nőtt (lásd az alábbi táblázatot). Az inflációs rátát és az összességében csökkenő foglalkoztatást figyelembe véve ez a bérnövekedés mérsékeltnek tekinthető. 2005 2006 2007 2008 Felülvizsgálati időszak A mintába felvett gyártók, éves alkalmazottankénti költség (ezer EUR) 40,4 41,2 43,3 45,0 43,0 Index (2005 = 100) 100 102 107 111 106

d) Beruházások

(69) A mintába felvett öt gyártónak a hasonló termékbe eszközölt éves beruházása a figyelembe vett időszakban pozitívan alakult, és 70 %-kal nőtt. Ezek a beruházások főleg egyes gépek korszerűsítéséhez kapcsolódtak. Ez azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat folyamatosan javítani kívánta a versenyképességét 2005 2006 2007 2008 Felülvizsgálati időszak A mintába felvett gyártók – nettó beruházás (ezer EUR) 46 668 52 191 64 319 73 948 79 379 Index (2005 = 100) 100 112 138 158 170

e) Nyereségesség és a beruházások megtérülése

(70) A mintába felvett gyártók nyereségessége 2006 óta jelentősen javult, és a felülvizsgálati időszak során 28,1 %-os szintet ért el. A beruházások megtérülése – a beruházások nettó könyv szerinti értékére jutó nyereség százalékában kifejezve – a teljes figyelembe vett időszak során nagyjából a pozitív jövedelmezőségi tendenciát követte. 2005 2006 2007 2008 Felülvizsgálati időszak A mintába felvett gyártók – a független vevőknek történt uniós értékesítések nyerseségessége (nettó értékesítések százalékában) 9,2 % 7,9 % 14,9 % 25,3 % 28,1 % Index (2005 = 100) 100 85 162 274 304 A mintába felvett gyártók – beruházások megtérülése (a nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában) 35,2 % 25,8 % 41,1 % 109,1 % 114,1 % Index (2005 = 100) 100 73 117 310 324

f) Pénzforgalom és tőkebevonási képesség

(71) A pénzforgalom a figyelembe vett időszakban jelentősen nőtt, és összhangban van az ugyanezen időszakban mutatkozó általános nyereségesség alakulásával. 2005 2006 2007 2008 Felülvizsgálati időszak A mintába felvett gyártók – pénzforgalom (ezer EUR) 84 567 52 182 188 535 373 843 386 721 Index (2005 = 100) 100 63 223 442 457

(72) A vizsgálat tanúsága szerint a mintába felvett uniós gyártók a tőkebevonás terén semmilyen nehézségbe sem ütköztek. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy mivel a vállalatok közül több valamilyen nagyobb csoportba tartozik, tevékenységüket a saját csoportjukon belül cash-pooling konstrukcióban vagy csoporton belül az anyavállalat által nyújtott kölcsönökkel finanszírozzák.

5. Következtetés

(73) 2005 és a felülvizsgálati időszak között a legtöbb mutató kedvezően alakult: az egységenkénti eladási ár és a nyereségesség jelentősen javult, és az utóbbi a felülvizsgálati időszakban 28,1 %-ot ért el. A beruházások, a beruházások megtérülése és a pénzforgalom szintén kedvezően alakult.

(74) Habár a termelés és az értékesítési volumen a figyelembe vett időszakban jelentősen csökkent, ezt a mintegy -10 % zsugorodást elérő uniós piac tükrében kell figyelembe venni.

(75) Általában elmondható, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete – összehasonlítva az érintett országból származó ammónium-nitrát behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések 2001-ben történő bevezetése előtt fennálló helyzettel – jelentősen javult.

F. A KÁROKOZÁS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

1. Általános rész

(76) A károkozás megismétlődésének valószínűsége tekintetében két fő paramétert vizsgáltak meg: i. az érintett országból érkező export valószínű volumenét és árait és ii. az érintett ország feltételezett exportmennyiségének és árának az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását.

2. Az érintett ország valószínűsíthető exportvolumenei és árai

(77) Az együttműködő ukrajnai gyártók számára az 650 ezer tonna ismert szabad kapacitás áll rendelkezésre, ami az uniós piac 9 %-át teszi ki a (37) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően. A többletkapacitás azt jelzi, hogy az ukrajnai gyártóknak lehetőségük van jelenlegi ammóniumnitrát-termelésük, így -exportjuk gyors növelésére is.

(78) A belföldi piac viszonylag kis mérete miatt ezenkívül az ukrajnai gyártók erősen függnek a harmadik országokba irányuló exportjukról. A (41) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az exportárak jóval az uniós exportárak alatt maradtak.

(79) A fenti tények és szempontok alapján az uniós piac az összes egyéb exportpiaccal összehasonlítva az árak tekintetében vonzónak tűnhet az ukrajnai exportáló gyártók számára. Ezen az alapon joggal lehet arra számítani, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén harmadik országokba irányuló exportvolumen jelentős részét nagy valószínűséggel átirányítják az uniós piacra. Az uniós piac közelsége (az egyéb exportpiacokhoz képest) szintén vonzóbbá tenné az uniós piacot, ami növelné annak valószínűségét, hogy az ukrajnai gyártók harmadik országokba irányuló jelenlegi exportjukat átirányítsák az Unióba.

(80) Figyelembe véve az ukrajnai termékek jelenlegi gyenge piaci helyzetét az Unióban, az ukrajnai exportőröknek növelniük kellene a piaci részesedésüket, vagy ki kellene szélesíteniük vásárlói bázisukat, és valószínű, hogy ezt úgy valósítanák meg, hogy az ammónium-nitrátot a felülvizsgálati időszakban megállapított dömpingelt árakon kínálnák.

(81) A fentiek alapján valószínű, hogy az intézkedés hatályvesztése esetén az Ukrajnában gyártott ammónium-nitrát jelentős mennyiségét irányítanák át az uniós piacra dömpingelt áron, amellyel jelentősen alákínálnának az uniós gazdasági ágazat árainak.

3. A feltételezett exportvolumenek és -árak hatása az uniós gazdasági ágazatra az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén

(82) A vizsgálat feltárta, hogy az ammónium-nitrát olyan árucikk, amelynek árát jelentősen befolyásolhatja az uniós gazdasági ágazat árainak alákínáló, olcsó behozataljelenléte. Vagyis az ammónium-nitrát uniós piacára viszonylagos ingadozás jellemző. A figyelembe vett időszak alatti, az ammónium-nitrát szempontjából kedvező világpiaci feltételek jelentős szerepet játszottak abban, hogy az árszint magas maradt, a hatályos dömpingellenes intézkedések pedig csökkentették annak lehetőségét, hogy az uniós piacon ártorzító hatások érvényesüljenek. Az említett időszak alatt a kereslet és a kínálat egyensúlyban volt, ami magas árat eredményezett az összes nitrogéntartalmú műtrágya – amelyek árucikkek – esetében. Az ammónium-nitrát a többi nitrogéntartalmú műtrágyához hasonlóan olyan árucikk, amelynek árazását számos tényező befolyásolja: a gázár, amely a legfontosabb költségelemként jelentős hatást gyakorol a kínálatra, az időjárási feltételek, illetve a termény és a vetőmagkészlet szintje, amely csökkentheti vagy növelheti a műtrágyák iránti keresletet.

(83) Különös tekintettel az uniós piacra, várható, hogy az ammónium-nitrát iránti kereslet a felülvizsgálati időszakban megfigyelt szinthez viszonyítva némileg növekedni fog. Mivel az ukrajnai exportáló gyártók árai jelentősen alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak, az Ukrajnából származó importvolumen valószínűsíthető növekedése arra fogja kényszeríteni az uniós gazdasági ágazatot, hogy vagy jelentősen csökkentse árait (és így nyereségét is), vagy pedig jelentős piaci részesedést (és ezáltal bevételt) veszítsen, vagy esetleg mindkettőt tegye meg. Az uniós gazdasági ágazat sikeres helyreállítási folyamata valószínűleg csak részben tudná ellensúlyozni az ilyen valószínűsíthető árcsökkentést, és veszélybe kerülne az egész folyamat, amely a gazdasági ágazat helyreállítását célozta. Ezért az intézkedések hatályon kívül helyezése következtében az uniós gazdasági ágazat általános helyzete valószínűleg romlana.

4. A kár megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos következtetés

(84) A fenti tények és szempontok arra engednek következtetni, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az érintett országból származó export nagy valószínűséggel jelentős mennyiségben és az uniós gazdasági ágazat árainak alákínáló dömpingelt árakon érkezne. Ennek minden valószínűség szerint az lenne a hatása, hogy a piacon árleszorító tendencia indulna el, és ez várhatóan negatív hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Ez különösen a figyelembe vett időszakban már megvalósult pénzügyi talpraállást gátolná, ami valószínűleg a kár megismétlődéséhez vezetne.

G. UNIÓS ÉRDEK

1. Bevezetés

(85) Megvizsgálták, hogy létezik-e olyan kényszerítő ok, amely ahhoz a következtetéshez vezethetne, hogy az Uniónak nem érdeke a hatályos dömpingellenes intézkedések megújítása. E célból az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a benyújtott bizonyítékok alapján az eljárásban érintett valamennyi fél esetében mérlegelték az intézkedések megújításának hatását, illetve az intézkedések hatályon kívül helyezésének következményeit.

(86) Az intézkedések esetleges fenntartása hatásának értékelése céljából az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget adtak álláspontja ismertetésére.

(87) Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadását nem tartották az Unió érdekeivel ellentétesnek. Továbbá az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát egy olyan helyzet elemzése, ahol dömpingellenes intézkedések vannak hatályban, lehetővé tette, hogy értékeljék a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt indokolatlanul hátrányos hatását is.

2. Az uniós ágazat érdeke

(88) Az uniós gazdasági ágazat szerkezetileg életképes ágazatnak bizonyult. Ezt megerősítette gazdasági helyzetének a dömpingellenes intézkedések 2001-es bevezetése után megfigyelt kedvező alakulása. Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége különösen 2005 és a felülvizsgálati időszak között javult, és sikeresen helyreállt.

(89) Ezért ésszerűen várható, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is élvezni fogja a jelenleg hatályos intézkedések előnyeit, és a nyereségesség megőrzésével és stabilizálásával további javulást fog elérni. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínű, hogy az érintett országból egyre több, dömpingelt árú behozatalérkezik, az eladási árak leszorításával kárt okozva gazdasági ágazatnak, negatívan befolyásolva jelenlegi pozitív pénzügyi helyzetét.

3. Az importőrök érdeke

(90) A fenti (14) preambulumbekezdésben említettek szerint egy importőr sem jelezte, hogy hozzájárul a mintába való felvételéhez, és egy sem nyújtotta be a mintára vonatkozó formanyomtatványban kért alapinformációkat. Emlékeztetni kell az előző vizsgálatok megállapítására, miszerint az intézkedések elrendelésének nem lesz jelentős hatása, mivel az importőrök általában nemcsak ammónium-nitráttal, hanem jelentős mértékben egyéb műtrágyákkal is foglalkoznak. Az egyéb műtrágyák dömpingellenes intézkedéseinek hatályon kívül helyezése csak erősítheti az előzőeket. Ezzel összefüggésben az Oroszországból és Belaruszból, Horvátországból, Líbiából és Ukrajnából származó karbamidra alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseket 2007 augusztusban, illetve 2008 márciusban hatályon kívül helyezték (13). Mivel nem jelentkeztek együttműködő importőrök, és így nem álltak rendelkezésre olyan meggyőző bizonyítékok sem, amelyek alapján az esetleges súlyosan negatív következményeket fel lehetett volna mérni, azt a következtetést lehetett levonni, hogy nem merült fel olyan kényszerítő ok, amely a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése mellett szólna.

(91) Nem áll rendelkezésre megbízható információ, amely azt mutatná, hogy az intézkedések fenntartása az importőrökre vagy a kereskedőkre súlyosan negatív hatást gyakorolna.

4. A felhasználók érdeke

(92) A ammónium-nitrát uniós felhasználói mezőgazdasági termelők. Az eredeti vizsgálatban azt a következtetést vonták le, hogy mivel az ammónium-nitrát költségének a mezőgazdasági termelőkre gyakorolt hatása elhanyagolható, kicsi a valószínűsége annak, hogy e költségek emelkedése jelentős kedvezőtlen hatással legyen rájuk.

(93) A jelenlegi vizsgálat keretében két mezőgazdasági termelői szervezet benyújtotta észrevételeit, melyek az intézkedések hatályon kívül helyezését támogatták. Állításuk szerint a közös agrárpolitika 2003. évi reformja csökkentette a piaci beavatkozási mechanizmusok használatát, és megszüntette a kapcsolatot az uniós támogatás és a termelés között. Ennek következtében a liberalizációs folyamat arra kényszerítette az uniós mezőgazdasági termelőket, hogy világpiaci feltételek szerint működjenek. A mezőgazdasági termékek árának jelentős növekedését csak az előzheti meg, ha a termelők szabadon választhatnak az ammónium-nitrát kínálatából.

(94) A jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása azonban nem akadályozza meg azt, hogy a felhasználók szabadon válasszanak az ammónium-nitrát kínálatából, viszont hozzájárul a méltányos feltételek megőrzéséhez az uniós piacon, erősítve a tényleges versenyt. Ezért az alábbiak alapján levonható az a következtetés, hogy az Ukrajnával szemben fennálló dömpingellenes intézkedések fenntartása nem gyakorolna jelentősen kedvezőtlen hatást az érintett termék felhasználóira.

5. Az uniós érdekre vonatkozó megállapítás

(95) A fentiekre figyelemmel azt a következtetést lehet levonni, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartásával szemben nem áll semmilyen kényszerítő ok.

H. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

(96) Minden fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a meglévő intézkedések fenntartására vonatkozó ajánlást szándékoznak tenni. Határidőt is biztosítottak számukra, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően ismertessék észrevételeiket. Az észrevételeket indokolt esetben megfelelően figyelembe vették.

(97) A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésének megfelelően az Ukrajnából származó ammónium-nitrát behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell arra, hogy ezek az intézkedések külön vámtételekből állnak.

(98) A (28) preambulumbekezdésben jelzetteknek megfelelően a földgáz ukrán importárai a felülvizsgálat utolsó negyedében közeledtek az uniós piacon jellemző árakhoz. Ezért a dömping potenciálisan káros hatásaira befolyással lehet a belföldi gázárak alakulása (amennyiben az tartósnak bizonyul) által előidézett, a termelési költségekben bekövetkezett növekedésnek az exportárakra gyakorolt hatása. Ezért célszerű az intézkedések fenntartását két évre korlátozni.

(99) A 2008/577/EK rendelettel (14) elfogadott kötelezettségvállalások hatályban maradnak,

ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:

1. cikk

(1) Végleges dömpingellenes vám kivetésére kerül sor az Ukrajnából származó, a jelenleg 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 és ex 3105 90 91 KN-kóddal bejelentett, 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát tartalmú szilárd műtrágyák behozatalára.

(2) E dömpingellenes vám mértéke az alábbiakban meghatározott állandó összeg (EUR/tonna):

Termékleírás KN-kód TARIC-kód A vám összege (EUR/tonna) Ammónium-nitrát (nem vizes oldatban) 3102 30 90 — 33,25 Ammónium-nitrát és kalcium-karbonát vagy más szervetlen nem trágyázó anyag keveréke, 28 tömegszázalékot meghaladó nitrogéntartalommal 3102 40 90 — 33,25 Ammónium-szulfát és ammónium-nitrát kettős sói és keverékei – 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák 3102 29 00 10 33,25 Kálcium-nitrát és ammónium-nitrát kettős sói és keverékei – 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák 3102 60 00 10 33,25 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák 3102 90 00 10 33,25 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, foszfor- és káliumtartalom nélkül 3105 10 00 10 33,25 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 3 tömegszázaléknál kevesebb foszfortartalommal (a P2O5-tartalomból számítva) és/vagy káliumtartalommal (a K2O-tartalomból számítva) 3105 10 00 20 32,25 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 3 tömegszázalék vagy annál több, de 6 tömegszázaléknál kevesebb foszfortartalommal (a P2O5-tartalomból számítva) és/vagy káliumtartalommal (a K2O-tartalomból számítva) 3105 10 00 30 31,25 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 6 tömegszázalék vagy annál több, de 9 tömegszázaléknál kevesebb foszfortartalommal (a P2O5-tartalomból számítva) és/vagy káliumtartalommal (a K2O-tartalomból számítva) 3105 10 00 40 30,26 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 9 tömegszázalék vagy annál több, de 12 tömegszázalékot meg nem haladó foszfortartalommal (a P2O5-tartalomból számítva) és/vagy káliumtartalommal (a K2O-tartalomból számítva) 3105 10 00 50 29,26 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 3 tömegszázaléknál kevesebb foszfortartalommal (a P2O5-tartalomból számítva) és káliumtartalommal (a K2O-tartalomból számítva) 3105 20 10 30 32,25 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 3 tömegszázalék vagy annál több, de 6 tömegszázaléknál kevesebb foszfortartalommal (a P2O5-tartalomból számítva) és káliumtartalommal (a K2O-tartalomból számítva) 3105 20 10 40 31,25 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 6 tömegszázalék vagy annál több, de 9 tömegszázaléknál kevesebb foszfortartalommal (a P2O5-tartalomból számítva) és káliumtartalommal (a K2O-tartalomból számítva) 3105 20 10 50 30,26 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 9 tömegszázalék vagy annál több, de 12 tömegszázalékot meg nem haladó foszfortartalommal (a P2O5-tartalomból számítva) és káliumtartalommal (a K2O-tartalomból számítva) 3105 20 10 60 29,26 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 3 tömegszázaléknál kevesebb foszfortartalommal (a P2O5-tartalomból számítva) 3105 51 00 10 32,25 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 3 tömegszázalék vagy annál több, de 6 tömegszázaléknál kevesebb foszfortartalommal (a P2O5-tartalomból számítva) 3105 51 00 20 31,25 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 6 tömegszázalék vagy annál több, de 9 tömegszázaléknál kevesebb foszfortartalommal (a P2O5-tartalomból számítva) 3105 51 00 30 30,26 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 9 tömegszázalék vagy annál több, de 10,40 tömegszázalékot meg nem haladó foszfortartalommal (a P2O5-tartalomból számítva) 3105 51 00 40 29,79 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 3 tömegszázaléknál kevesebb foszfortartalommal (a P2O5-tartalomból számítva) 3105 59 00 10 32,25 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 3 tömegszázalék vagy annál több, de 6 tömegszázaléknál kevesebb foszfortartalommal (a P2O5-tartalomból számítva) 3105 59 00 20 31,25 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 6 tömegszázalék vagy annál több, de 9 tömegszázaléknál kevesebb foszfortartalommal (a P2O5-tartalomból számítva) 3105 59 00 30 30,26 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 9 tömegszázalék vagy annál több, de 10,40 tömegszázalékot meg nem haladó foszfortartalommal (a P2O5-tartalomból számítva) 3105 59 00 40 29,79 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 3 tömegszázaléknál kevesebb káliumtartalommal (a K2O-tartalomból számítva) 3105 90 91 30 32,25 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 3 tömegszázalék vagy annál több, de 6 tömegszázaléknál kevesebb káliumtartalommal (a K2O-tartalomból számítva) 3105 90 91 40 31,25 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 6 tömegszázalék vagy annál több, de 9 tömegszázaléknál kevesebb káliumtartalommal (a K2O-tartalomból számítva) 3105 90 91 50 30,26 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák, 9 tömegszázalék vagy annál több, de 12 tömegszázalékot meg nem haladó káliumtartalommal (a K2O-tartalomból számítva) 3105 90 91 60 29,26

(3) Azokban az esetekben, amikor az áruk sérültek, mielőtt szabad forgalomba kerülnének, és ezért a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár a vámérték meghatározásához a 2454/93/EGK bizottsági rendelet (15) 145. cikke alapján arányosításra kerül, a dömpingellenes vám összege, amelyet a fenti összegek szerint számítanak ki, olyan százalékos arányban csökkentendő, ami megfelel a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár arányosításának.

(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

(1) Az 1. cikk ellenére, nem alkalmazandó végleges dömpingellenes vám az e cikk következő bekezdéseinek megfelelően forgalomba bocsátott behozatalokra.

(2) Azon Ukrajnából származó, a 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 és ex 3105 90 91 KN-kód alá tartozó, 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák behozatalának szabad forgalomba bocsátása, amelyet olyan exportáló gyártók számláztak, amelyeknek kötelezettségvállalásait a Bizottság elfogadta, és amelyek neve szerepel az időről időre módosított 2008/577/EK határozatban, mentesül az 1. cikk által kivetett dömpingellenes vám fizetése alól, amennyiben:

— azt az exportáló gyártó közvetlenül az első független közösségi vevő részére gyártotta, szállította és számlázta, és

— a behozatalt kötelezettségvállalási számla kíséri, vagyis olyan kereskedelmi számla, amely tartalmazza legalább az e rendelet I. mellékletében meghatározott elemeket és nyilatkozatot, továbbá

— a bejelentett és a vámhatóságoknak bemutatott áruk pontosan megfelelnek a kötelezettségvállalási számlán leírtaknak.

(3) A szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozat elfogadásakor vámtartozás keletkezik:

— amennyiben megállapítják, hogy a (2) bekezdésben ismertetett behozatal tekintetében az említett bekezdésben felsorolt egy vagy több feltétele nem teljesül, vagy

— ha a Bizottság az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése alapján olyan rendelettel vagy határozattal, amely meghatározott ügyletekre vonatkozik, és a vonatkozó kötelezettségvállalási számlákat érvénytelennek nyilvánítja, visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba. A rendelet két évig lesz hatályban.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Luxembourgban, 2010. június 14-én. a Tanács részéről az elnök C. ASHTON

(1) HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

(2) HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

(3) HL L 23., 2001.1.25., 1. o.

(4) HL L 182., 2004.5.19., 28. o.

(5) HL L 344., 2004.11.20., 24. o.

(6) HL L 183., 2004.5.20., 13. o.

(7) HL L 160., 2005.6.23., 1. o.

(8) HL L 106., 2007.4.24., 1. o.

(9) HL L 185., 2008.7.12., 1. o.

(10) HL L 185., 2008.7.12., 35. o.

(11) HL C 264., 2008.10.17., 16. o.

(12) HL C 94., 2009.4.23., 15. o.

(13) HL L 198., 2007.7.31., 4. o. és HL L 75., 2008.3.18., 33. o.

(14) HL L 185., 2008.7.12., 43. o.

(15) HL L 253., 1993.10.11., 40. o.