ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.

Műszaki, környezetvédelmi és gazdasági elemzéssel ki kell választani a piacon a termék néhány reprezentatív modelljét, és meg kell határozni azokat a műszaki lehetőségeket, amelyekkel növelni lehet a termék környezetvédelmi teljesítményét, elkerülve a teljesítménynek és használati értéknek minden jelentős csökkenését. A műszaki, környezetvédelmi és gazdasági elemzésnek azt is meg kell határoznia a vizsgált környezetvédelmi jellemzők tekintetében, hogy melyik a piacon elérhető, legjobban teljesítő termék és technológia. Az elemzések során, valamint a követelmények meghatározásakor figyelembe kell venni a nemzetközi piacokon beszerezhető termékek teljesítményét és a más országok jogszabályaiban megállapított teljesítménymutatókat. Az elemzés alapján és számításba véve a gazdasági és műszaki megvalósíthatóságot, valamint a növelés lehetőségét is, a termék környezeti hatásainak minimalizálása érdekében konkrét intézkedéseket kell hozni. A felhasználás során fogyasztott energiát illetően a fogyasztás vagy energiahatékonyság szintjét úgy kell meghatározni, hogy a termék reprezentatív modelljének végfelhasználója számára az életciklus költségeit minimalizálják, ugyanakkor más környezeti hatások következményeit is számításba vegyék. Az életciklus-költségek elemzési módszere reális diszkontrátát alkalmaz, amely az Európai Központi Bank által szolgáltatott adatokon és a termék élettartamának reális hosszúságán alapul; alapját képezi továbbá a vételár változásainak összege (amely az ipari költségekből adódó változásokból ered) és a működési költségek változásainak összege, amelyek a reprezentatív termékmodellek teljes élettartamán keresztül adódó műszaki fejlesztési lehetőségekből vezethetők le. A működési költségek elsődlegesen az energiafogyasztást és az egyéb erőforrásokra költött pótlólagos kiadásokat, például víz vagy mosó- és tisztítószerek, jelentik. A jelentős költségelemekre, mint például az energia vagy egyéb forrás ára, a nyersanyagköltség vagy a termelés költségei, diszkontráták, és adott esetben a külső környezetvédelmi költségekre – beleértve az elkerült üvegházhatású gázkibocsátásokat – is kiterjedő érzékenységi elemzéssel kell kimutatni, hogy lehet-e lényeges változásokra számítani, és az általános következtetések kellően megbízhatók-e. A követelményt ennek megfelelően kell kiigazítani. Hasonló módszert kell alkalmazni a többi forrásra, pl. a vízre is.
(11)

A fogyasztóvédelem megfelelő szintjének és az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények megbízható és prudens működésének biztosítása érdekében az indulótőkét és a működőtőkét kombináló követelményrendszerre van szükség. Az elektronikus pénz sajátosságára tekintettel a működőtőke-követelmény kiszámítására rendelkezni kell egy további módszerről. Teljes felügyeleti jogkört kell fenntartani annak biztosítása érdekében, hogy az ugyanolyan típusú kockázatokat az összes pénzforgalmi szolgáltató ugyanolyan módon kezeli, valamint fenn kell tartani azt az elvet, hogy a számítási módszernek ki kell terjednie az adott elektronikuspénz-kibocsátó intézmény sajátos üzleti helyzetére. Emellett olyan rendelkezéseket is el kell fogadni, amelyek előírják, hogy az elektronikuspénz-kibocsátó intézmény az elektronikuspénz-birtokosok pénzeszközeit elkülönítetten tartsa az elektronikuspénz-kibocsátó intézmény más üzleti célokat szolgáló pénzeszközeitől. Az elektronikuspénz-kibocsátó intézményeknek a pénzmosás elleni és a terrorizmus finanszírozása elleni hatékony szabályokat is be kell tartaniuk.
(10)

A tagállamok eltérhetnek a kötelező gépjármű-felelősségbiztosításra vonatkozó általános kötelezettségtől egyes természetes, valamint magánjogi vagy közjogi jogi személyekhez tartozó gépjárművek esetén. Az ezen eltérést igénybe vevő tagállamnak az e gépjárművek által okozott balesetek esetére ki kell jelölnie egy hatóságot vagy szervezetet a más tagállamban okozott balesetek károsultjainak kártérítése céljából. Biztosítani kell, hogy ne csak az e gépjárművek által külföldön okozott balesetek károsultjai részesüljenek megfelelő kártérítésben, hanem olyan balesetek károsultjai is, amelyek ugyanabban a tagállamban következnek be, mint ahol a gépjárművet szokásosan üzemben tartják, függetlenül attól, hogy a károsultak lakóhellyel rendelkeznek-e az adott tagállam területén, vagy sem. A tagállamoknak biztosítaniuk kell azt is, hogy a kötelező biztosítás alól mentes személyek, valamint az ezen gépjárművek által okozott balesetek károsultjainak kártérítéséért felelős hatóságok és szervezetek jegyzékéről közzététel céljából a Bizottság tájékoztatást kapjon.
—

Írországban: „private company limited by shares or by guarantee”,
4.

a) A játékok és tartozékaik nem hordozhatják a légutak elzárásának kockázatát. b) Sem a játékok, sem részeik nem járhatnak olyan kockázattal, hogy a száj és az orr kívülről történő elzáródásából fakadóan a légutak elzáródásával fulladást okozhatnának. c) A játékoknak és tartozékaiknak olyan méretűeknek kell lenniük, hogy ne jelentsenek semmilyen fulladási kockázatot a szájüregben, a garatban vagy az alsó légutak nyílásánál megakadt tárgyak okozta belső légúti elzáródás miatt. d) Azoknak a játékoknak, alkotórészeiknek és azoknak a leválasztható részeknek, amelyek kifejezetten olyan játékok részei, amelyeket nyilvánvalóan 3 évnél fiatalabb gyermekek számára szántak, olyan méretűeknek kell lenniük, hogy a gyermek ne nyelhesse le vagy lélegezhesse be. Ez vonatkozik más olyan játékokra, amelyeket arra szántak, hogy azokat szájba vegyék, valamint alkotórészeikre és leválasztható részeikre is. e) A játékok kiskereskedelmi forgalmazása során használt csomagolás nem okozhat fojtási vagy fulladási veszélyt, ami a száj és az orr kívülről történő elzáródásából fakadhat. f) Az élelmiszerekben vagy az élelmiszerek között található játékokat külön csomagolásban kell elhelyezni. Ennek a csomagolásnak a forgalomba kerüléskor olyan méretűnek kell lennie, hogy megakadályozza a lenyelését és/vagy a belélegzését. g) Az e) és f) alpontjaiban említett gömbölyű, tojásdad vagy ellipszoid alakú játékcsomagolásnak és leválasztható tartozékainak, illetve a henger alakú, lekerekített végű csomagolásnak és leválasztható tartozékainak olyan méretűnek kell lennie, hogy a szájüregben, a garatban vagy az alsó légutak nyílásánál megakadva ne okozhassa a légutak elzáródását. h) Be kell tiltani az olyan játékokat, amelyek úgy kapcsolódnak az élelmiszerhez, hogy a játékhoz való közvetlen hozzáféréshez először el kell fogyasztani az élelmiszert. Azon játékok részeinek, amelyek más módon közvetlenül élelmiszerhez kapcsolódnak, maradéktalanul eleget kell tenniük a c) és d) alpontban előírt követelményeknek.
c.

„Pirotechnikai eszközök”, üzemanyagok és kapcsolódó összetevőik a következők szerint és azok keverékei: 1. kifejezetten katonai célra kifejlesztett repülőgép-üzemanyagok; 2. Alane (alumínium hidrid) (CAS 7784-21-6); 3. karboránok; dekaboránok (CAS 17702-41-9); pentaboránok (CAS 19624-22-7 és 18433-84-6) és azok származékai; 4. hidrazin és származékai, (lásd még az ML8. pont d) pontjának (oxidáló hidrazin származékok) 8. és 9. alpontját): a. hidrazin (CAS 302-01-2) 70 % és magasabb koncentrációban; b. monometil hidrazin (CAS 60-34-4); c. szimmetrikus dimetil hidrazin (CAS 540-73-8); d. nem-szimmetrikus dimetil hidrazin (CAS 57-14-7); 5. fémes üzemanyagok részecske formában, amelyek lehetnek gömbszerűek, atomizáltak, szferoidok, pikkelyesek vagy őröltek, melyek legalább 99 %-ot tartalmaznak az alábbi anyagok bármelyikéből: a. fémek és azok keverékei a következők szerint: 1. berillium (CAS 7440-41-7) 60 μm-nél kisebb részecskemérettel; 2. vaspor (CAS 7439-89-6) 3 μm vagy kisebb részecskemérettel vasoxidból hidrogénnel végzett redukciós gyártással előállítva; b. keverékek, amelyek az alábbi összetevőket tartalmazzák: 1. cirkónium (CAS 7440-67-7), magnézium (CAS 7439-95-4) vagy ezek ötvözetei 60 μm-nél kisebb részecskemérettel; 2. bór (CAS 7440-42-8) vagy bór-karbid (CAS 12069-32-8) üzemanyagok 85 %-os vagy magasabb tisztasággal és 60 μmnél kisebb részecske mérettel; 6. „sűrítőket” tartalmazó katonai anyagok kifejezetten lángszórókban vagy gyújtóbombákban történő felhasználáshoz összeállított szénhidrogén üzemanyagokhoz, úgymint fém sztearátok vagy palmátok (pl. octal (CAS 637-12-7)), valamint M1, M2, és M3 sűrítők; 7. perklorátok, klorátok és kromátok, fémporral, vagy más nagy hatóerejű üzemanyag adalékokkal; 8. gömbösített alumíniumpor (CAS 7429-90-5) 60 μm vagy kisebb részecskemérettel, legalább 99 %-os alumínium tartalmú anyagból; 9. titánium szubhidrid (TiHň), amelynek sztochiometriai egyenértéke n = 0,65–1,68. 1. megjegyzés: Az ML8. pont c) pontjának 1. alpontjában felsorolt engedélyköteles repülőgép-üzemanyagok végtermékek, nem összetevők. 2. megjegyzés: Az ML8. pont c) pontjának 4. a) alpontjában felsorolt, kifejezetten korrózió csökkentésére szolgáló hidrazin keverékek nem engedélykötelesek. 3. megjegyzés: Az ML8. pont c) pontjának 5. alpontjában felsorolt fémeket vagy ötvözeteket tartalmazó robbanóanyagok és üzemanyagok engedélykötelesek függetlenül attól, hogy a fémeket vagy ötvözeteket alumíniumba, magnéziumba, cirkóniumba vagy berilliumba kapszulázták-e. 4. megjegyzés: Az ML8. pont c) pontjának 5. b) 2. alpontjában felsorolt bór-10-zel dúsított bór és bórkarbid (20 %-nál magasabb bór-10 tartalommal) nem engedélyköteles..
(2)

A fogyasztók biztonságával foglalkozó tudományos bizottság (a továbbiakban: FBTB) végleges véleményt adott ki az említett két nem oxidációs színezőanyag, azaz a III. melléklet második részében a 26., illetve a 29. hivatkozási szám alatt felsorolt HC Orange No. 2 és 2-hydroxyethylamino-5-nitroanisole mint hajfesték nem oxidációs színezőanyagainak biztonságosságáról. A kozmetikai késztermékben engedélyezett legnagyobb koncentráció FBTB által javasolt értéke a HC Orange No. 2 esetében 1,0 %, a 2-hydroxyethylamino-5-nitroanisole esetében pedig 0,2 %. Ezért a HC Orange No. 2, illetve a 2-hydroxyethylamino-5-nitroanisole színezőanyagot a III. melléklet első részében véglegesen szabályozni lehet.
3.

A lenacilra vonatkozó 182. sorban a „Különleges rendelkezések” oszlopban a B. rész helyébe a következő szöveg lép: „B. RÉSZ A VI. mellékletben meghatározott egységes elvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni a lenacilról szóló, az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság által 2010. május 11-én véglegesített felülvizsgálati jelentésnek és különösen annak I. és II. függelékének a következtetéseit. Ebben az átfogó értékelésben a tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a következőkre: — a vízi szervezetekre, különösen az algákra és vízinövényekre jelentett kockázat; az engedély feltételei között adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell, például pufferzóna kijelölése a kezelt területek és a felszíni vizek között, — a talajvíz védelme, ha a hatóanyagot érzékeny talajú vagy érzékeny éghajlati adottságú területen alkalmazzák. Az engedély feltételei között kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell; a veszélyeztetett övezetekben pedig szükség esetén a talajvíznek az IN-KF 313, M1, M2 és M3 metabolitok általi szennyeződése ellenőrzése érdekében megfigyelési programot kell indítani. Az érintett tagállamok gondoskodnak arról, hogy a bejelentő megerősítő információkat nyújtson be a Bizottságnak a liziméterrel végzett vizsgálatok során keletkezett Polar B és Polars talajmetabolitokra és az M1, M2 és M3 metabolitokra vonatkozóan, valamint megerősítő adatokkal szolgáljon a vetésforgóban termesztett növényeket illetően, beleértve az esetleges fitotoxikus hatásokat is. Gondoskodnak arról, hogy a bejelentő a vizsgálati eredményeket 2012. június 30-ig benyújtsa a Bizottsághoz. Amennyiben a lenacilnak a 67/548/EGK irányelv szerinti besorolásáról szóló döntés az IN-KE 121, IN-KF 313, M1, M2, M3, Polar B és Polars metabolitok jelentősége tekintetében megállapítja, hogy további információkra van szükség, az érintett tagállamoknak kérniük kell ezen információk benyújtását. Gondoskodniuk kell arról, hogy a bejelentő ezen információkat a besorolási döntésről szóló értesítést követő hat hónapon belül eljuttassa a Bizottsághoz.”
(9)

A 2003/71/EK irányelv 3. cikke (2) bekezdésének c) és d) pontjában szereplő 50 000 EUR küszöbérték már nem tükrözi a lakossági és a szakmai befektetők közötti megkülönböztetést a befektetői kapacitás tekintetében, mivel úgy tűnik, hogy lakossági befektetők esetében is előfordult a közelmúltban 50 000 EUR-t meghaladó befektetés egyetlen tranzakció keretében. Ezért célszerű megnövelni az említett küszöbértéket és ennek megfelelően módosítani a többi rendelkezést is, amelyben említésre kerül e küszöbérték. Ennek megfelelően kiigazításokat kell tenni a 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (6) is. E kiigazítások nyomán és a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok érvényességi idejét figyelembe véve – a 2004/109/EK irányelv 8. cikke (1) bekezdésének b) pontjával, 18. cikkének (3) bekezdésével és 20. cikkének (6) bekezdésével összefüggésben – szerzett jogokra vonatkozó rendelkezést kell elfogadni a hitelviszonyt megtestesítő olyan értékpapírok tekintetében, amelyek egységenkénti címletértéke legalább 50 000 EUR, és amelyeket ezen irányelv hatálybalépése előtt már bevezettek az Unió szabályozott piacára.
(12)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) értékelte a nizin használatának biztonságosságára vonatkozó információkat a folyékony tojás élelmiszer-kategóriájában, valamint a módosított gyártási eljárással előállított nizin biztonságosságára vonatkozó adatokat. Az EFSA 2006. január 26-i véleményében (5) megerősítette a korábban meghatározott 0–0,13 mg/testtömegkilogramm megengedhető napi beviteli értéket az új gyártási folyamattal és kivonási eljárással előállított, a hagyományosan használt tejalapú közeg helyett egy cukros kiindulási anyag erjesztésével készített nizinre is. Az EFSA véleményében azt is megerősítette, hogy a nizin élelmiszerekben való felhasználásától nem várható antibiotikum-rezisztencia kialakulása. Az EFSA szerint nincsenek adatok nizinnel szemben ellenálló bakteriális mutánsokról, melyek keresztrezisztenciát mutatnak a terápiás célú antibiotikumokkal. Az EFSA úgy véli, hogy ez valószínűleg a terápiás célú antibiotikumok és a nizin közötti, az antimikrobiális működés terén fellépő különbségnek tulajdonítható. Az EFSA emellett 2006. október 20-i véleményében (6) azt is megerősítette, hogy a nizin a tervezett felhasználási feltételek melletti (a maximális felső érték 6,25 mg/l) használata pasztörizált folyékony tojásokban biztonságossági szempontból nem aggályos, technológiai szempontból pedig a termék eltarthatóságának megnövelése és a pasztörizálást esetlegesen túlélő, ételmérgezést okozó, spóraképző fajok (például Bacillus cereus) képződésének megakadályozása érdekében indokolt. Ezért helyénvaló a nizin pasztörizált folyékony tojásokban való további kiegészítő használatának engedélyezése.
a)

Az 5. részben meghatározott csökkentési tervnek való megfelelőség vizsgálata a termékegységre eső oldószer-kibocsátásban vagy más, a 2. és a 3. részben ismertetett módon kifejezett teljes kibocsátási határérték megadásával; i. Minden, az 5. részben meghatározott csökkentési tervet alkalmazó tevékenységnél az oldószerkezelési tervet évente el kell készíteni az oldószerfogyasztás (C) meghatározása céljából. A fogyasztást a következő egyenletnek megfelelően kell kiszámítani: C = I1 – O8 Ezzel párhuzamosan a (festék)bevonatok szilárdanyag-tartalma is meghatározandó, hogy minden évben megállapíthassuk az éves referencia-kibocsátást és a célemissziót; ii. A termékegységre eső oldószer-kibocsátásban vagy a 2. és 3. részben megadott más egységben kifejezett teljes kibocsátási határérték betartásának értékeléséhez az oldószerkezelési tervet évente el kell készíteni a kibocsátások (E) meghatározása céljából. A kibocsátásokat a következő egyenletnek megfelelően kell kiszámítani: E = F + O1 ahol F a diffúz (fugitív) kibocsátás, a b) pont i. alpontjában meghatározottak szerint. A kibocsátási értéket ezután el kell osztani a vonatkozó termékparaméterrel; iii. Az 59. cikk (6) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában előírt követelményeknek való megfelelés értékeléséhez évente el kell készíteni az oldószerkezelési tervet az összes érintett tevékenységből eredő teljes kibocsátás meghatározása végett, majd ezt az eredményt össze kell hasonlítani azzal az összkibocsátással, amelyet akkor kapnánk, ha a 2., 3. és 5. rész követelményeinek minden egyes tevékenység esetében külön-külön is eleget tennénk;
(47)

1991 óta a Bizottság Közös Kutatóközpontjának keretében szakpolitikai intézkedésként létrehozott Alternatív Módszerek Validálásával Foglalkozó Európai Központ (ECVAM) koordinálja az alternatív megoldások validálását az Unióban. Egyre nagyobb az igény azonban az új módszerek kidolgozása és validálásra való előterjesztése iránt, aminek következtében hivatalosan létre kell hozni az alternatív módszerek validálásának uniós referencialaboratóriumát. E laboratórium az Alternatív Módszerek Validálásának Európai Központja (European Centre for the Validation of Alternative Methods, ECVAM). A Bizottságnak együtt kell működnie a tagállamokkal a validálási tanulmányokra vonatkozó prioritások meghatározásában. A tagállamok segítséget nyújtanak a Bizottságnak e validálási vizsgálatok elvégzésére alkalmas laboratóriumok azonosításában és kijelölésében. A korábban már validált módszerekhez hasonló vagy olyan módszerek esetében, amelyek validálása jelentős versenyelőnyt eredményez, az EVCAM díjat szedhet az ilyen módszereket validálásra benyújtóktól. E díjak nem korlátozhatják az egészséges versenyt a kísérletek terén.
(19)

Az önzetlenség fontos tényező a szervadományozások szempontjából. A szervek minőségének és biztonságának garantálása érdekében a szervátültetési programoknak az önkéntes és térítésmentes adományozás elvein kell alapulniuk. Ez alapvető fontosságú, mert ezen elvek megsértése elfogadhatatlan kockázatokkal járhat. Ha az adományozás nem önkéntes és/vagy pénzügyi haszonszerzés érdekében történik, veszélybe kerülhet az adományozási folyamat minősége, mert egy személy életminőségének javítása vagy életének megmentése nem a legfőbb és/vagy egyetlen cél. Még akkor is, ha az eljárás a megfelelő minőségi követelményekkel összhangban zajlik, előfordulhat, hogy a pénzügyi előnyöket váró vagy bármiféle kényszernek kitett potenciális élő donortól vagy a potenciális elhunyt donor hozzátartozóitól kapott klinikai kórtörténet a körülmények és/vagy a donorról a recipiensre potenciálisan átvihető betegségek vonatkozásában nem kellőképpen pontos. Mindez biztonsági problémát jelenthet a potenciális recipiensek számára, mivel az orvoscsoport korlátozott képességgel rendelkezne a megfelelő kockázatelemzés elvégzéséhez. Emlékeztetni kell az Európai Unió Alapjogi Chartájára, nevezetesen a 3. cikke (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott elvre. Az említett elvet az Európa Tanács emberi jogokról és biomedicináról szóló egyezményének 21. cikke is rögzíti, amelyet számos tagállam ratifikált. Megjelenik továbbá az Egészségügyi Világszervezet emberi sejtek, szövetek és szervek átültetéséről szóló irányadó elveiben is, amelyek értelmében az emberi test nem képezheti kereskedelmi ügyletek tárgyát.
c)

„Pirotechnikai eszközök”, üzemanyagok és kapcsolódó összetevőik és azok keverékei a következők szerint: 1. kifejezetten katonai célra kifejlesztett repülőgép-üzemanyagok; 2. alane (alumínium-hidrid) (CAS 7784-21-6); 3. karboránok; dekaboránok (CAS 17702-41-9); pentaboránok (CAS 19624-22-7 és 18433-84-6) és azok származékai; 4. hidrazin és származékai, (lásd még az ML8. pont d) pontjának (oxidáló hidrazinszármazékok) 8. és 9. alpontját): a) hidrazin (CAS 302-01-2) 70 % és magasabb koncentrációban; b) monometil-hidrazin (CAS 60-34-4); c) szimmetrikus dimetil-hidrazin (CAS 540-73-8); d) nem-szimmetrikus dimetil-hidrazin (CAS 57-14-7); 5. fémes üzemanyagok részecske formában, amelyek lehetnek gömbszerűek, atomizáltak, szferoidok, pikkelyesek vagy őröltek, melyek legalább 99 %-ot tartalmaznak az alábbi anyagok bármelyikéből: a) a következő fémek és azok keverékei: 1. berillium (CAS 7440-41-7) 60 μm-nél kisebb részecskemérettel; 2. vaspor (CAS 7439-89-6) 3 μm vagy kisebb részecskemérettel vasoxidból hidrogénnel végzett redukciós gyártással előállítva; b) az alábbi összetevőket tartalmazó keverékek: 1. cirkónium (CAS 7440-67-7), magnézium (CAS 7439-95-4) vagy ezek ötvözetei 60 μm-nél kisebb részecskemérettel; 2. bór (CAS 7440-42-8) vagy bór-karbid (CAS 12069-32-8) üzemanyagok 85 %-os vagy magasabb tisztasággal és 60 μmnél kisebb részecskemérettel; 6. kifejezetten lángszórókban vagy gyújtóbombákban történő felhasználáshoz összeállított, szénhidrogén üzemanyagoknál alkalmazott „sűrítőket”, pl. fém sztearátokat vagy palmátokat (pl. oktál (CAS 637-12-7)), valamint M1, M2, és M3 sűrítőket tartalmazó katonai anyagok; 7. perklorátok, klorátok és kromátok, fémporral vagy más nagy hatóerejű üzemanyag adalékokkal; 8. gömbösített alumíniumpor (CAS 7429-90-5) 60 μm vagy kisebb részecskemérettel, legalább 99 %-os alumínium tartalmú anyagból; 9. titánium szubhidrid (TiHn), amelynek sztochiometriai egyenértéke n = 0,65–1,68. Az ML8. pont c) pontjának 1. alpontjában felsorolt repülőgép-üzemanyagok végtermékek, nem összetevők. Az ML8. pont c) pontjának 4. a) alpontja a kifejezetten korrózió csökkentésére szolgáló hidrazin keverékekre nem vonatkozik. Az ML8. pont c) pontjának 5. alpontját a robbanóanyagokra és üzemanyagokra alkalmazni kell, függetlenül attól, hogy a fémeket vagy ötvözeteket alumíniumba, magnéziumba, cirkóniumba vagy berilliumba kapszulázták-e. Az ML8. pont c) pontjának 5. b) 2. alpontja a bór-10-zel dúsított bórra és bórkarbidra (20 %-nál magasabb bór-10 tartalommal) nem vonatkozik.
(10)

Az ügyleti költségek csökkentése és a kedvezőtlen adózási következmények elkerülése érdekében a master-ÁÉKBV és a feeder-ÁÉKBV természetbeni eszközátruházás alkalmazásáról is megállapodhat, kivéve, ha ezt a nemzeti jog nem engedélyezi, vagy ha ez nem egyeztethető össze a master-ÁÉKBV vagy a feeder-ÁÉKBV szabályzatával vagy létesítő okiratával. A master-ÁÉKBV-hez történő természetbeni eszközátruházás lehetősége különösen azon feeder-ÁÉKBV-k számára jelenthet segítséget, amelyek működtek már ÁÉKBV-ként, akár más master-ÁÉKBV feeder-ÁÉKBV-jeként is, a tekintetben, hogy általa elkerülhetők az azon eszközök értékesítésével járó ügyleti költségek, amelyekbe mind a feeder-ÁÉKBV, mind a master-ÁÉKBV befektetett. A feeder-ÁÉKBV számára is indokolt lehetővé tenni, hogy – amennyiben élni kíván ezzel a lehetőséggel – természetbeni eszközátruházást fogadjon a master-ÁÉKBV-től, mivel ez hozzájárulhat az ügyleti költségek csökkentéséhez és a kedvezőtlen adózási következmények elkerüléséhez. A feeder-ÁÉKBV-hez történő természetbeni eszközátruházást nem szabad a master-ÁÉKBV felszámolásához, egyesüléséhez vagy szétválásához kötni, hanem célszerű más esetekben is engedélyezni.