Az Európai Parlament és a Tanács 2004/387/EK határozata

(2004. április 21.)

páneurópai e-kormányzati szolgáltatásoknak közigazgatási szervek, üzleti vállalkozások és polgárok részére történő interoperábilis nyújtásáról (IDABC)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 156. cikke első bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [1],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére [2],

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően [3],

mivel:

(1) A Közösség a Szerződés 154. cikkével összhangban hozzájárul transzeurópai hálózatok létesítéséhez és fejlesztéséhez, hogy elősegítse a Szerződés 14. és 158. cikkében említett célkitűzések elérését, és lehetővé tegye az unió polgárai, a gazdasági szereplők valamint a regionális és helyi közösségek számára, hogy részesüljenek a létrehozott belső határok nélküli térség előnyeiből.

(2) Az üzleti vállalkozások és polgárok Európa határain belüli mobilitásának elősegítése közvetlenül hozzájárul az akadályok elhárításához az áruk, személyek, szolgáltatások és tőke szabad mozgásának útjából, valamint a tagállamok állampolgárainak egy másik tagállam területén történő szabad letelepedéséhez.

(3) A Szerződés 157. cikkével összhangban a Közösségnek és a tagállamoknak biztosítaniuk kell a közösségi ipar versenyképességéhez szükséges feltételek meglétét.

(4) A 1719/1999/EK [4] és 1720/1999/EK [5] határozattal az Európai Parlament és a Tanács egy sor fellépést, horizontális intézkedést és iránymutatást fogadott el a közigazgatási szervek közötti elektronikus adatcsere (IDA) céljait szolgáló transzeurópai hálózatok tekintetében, beleértve a közös érdekű projektek azonosítását is. Mivel ezek a határozatok 2004. december 31-én lejárnak, biztosítani kell a megfelelő kereteket az IDA program folytatásához, az említett határozatokban meghatározott módon.

(5) Az IDABC program a korábbi IDA programok sikerére épül, amelyek fejlesztették a határokon átnyúló együttműködés hatékonyságát a közigazgatási szervek között.

(6) A korábbi IDA programokat követő IDABC program létrehozásakor és végrehajtásakor kellőképpen figyelembe kell venni e programok eredményeit.

(7) Az IDABC program keretében elvégzett munka valószínűleg további munka alapját fogja képezni. Ez, és a technológiai változások gyors üteme együttesen szükségessé teszik a program jövőbeni fejleményekhez való hozzáigazíthatóságát.

(8) Az Európai Tanács 2000. márciusi lisszaboni ülésén következtetéseket fogadott el, amelyek célja, hogy 2010-ig az Európai Uniót a világ legversenyképesebb, legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává tegyék, amely képes a fenntartható gazdasági fejlődésre, több és jobb munkahely létrehozására és nagyobb társadalmi kohézió elérésére.

(9) Az Európai Tanács 2003. márciusi brüsszeli ülésén felhívta a figyelmet Európa különböző területei összekapcsolásának, és ezen keresztül a belső piac erősítésének fontosságára, valamint hangsúlyozta, hogy az elektronikus távközlés a növekedés, versenyképesség és munkahelyek szempontjából nagy hajtóerő az Európai Unióban, és hogy fellépésre van szükség ezen erő konszolidálása és a lisszaboni célkitűzések teljesítésének elősegítése érdekében. E célból szükséges támogatni és előmozdítani a páneurópai e-kormányzati szolgáltatások és az azok alapjául szolgáló telematikai hálózatok fejlesztését és létrehozását.

(10) A különböző szintű közigazgatási egységek közötti, illetve a polgárokkal és az üzleti vállalkozásokkal folytatott elektronikus kommunikáció akadályainak megszüntetése hozzájárul az európai üzleti környezet fejlesztéséhez, valamint az adminisztratív munka és a bürokrácia csökkentéséhez. Ösztönözheti továbbá az Európai Unió üzleti vállalkozásait és polgárait az információs társadalom előnyeinek kihasználására, valamint a közigazgatási szervekkel való elektronikus kapcsolattartásra.

(11) A továbbfejlesztett e-kormányzati szolgáltatások nyújtása az üzleti vállalkozások és polgárok számára különösebb informatikai (IT) tudás vagy a közigazgatás funkcionális belső felépítésének ismerete nélkül is lehetővé teszi a közigazgatási szervekkel való kapcsolattartást.

(12) A transzeurópai telematikai hálózatok közigazgatási szervek, közösségi intézmények és egyéb szervek – például a közösségi érdekek érvényesítését szolgáló szolgálatok és szervezetek – közötti információcserére történő felhasználását nem szabad végcélnak tekinteni, csak a páneurópai szintű interoperábilis tájékoztatás és interaktív e-kormányzati szolgáltatások megteremtése eszközének, építve a közigazgatási szervek Európa szerte megvalósuló együttműködésének előnyeire és kiterjesztve azokat a polgárokra és üzleti vállalkozásokra.

(13) A Bizottság vállalja és adott esetben frissíti a valamennyi érintett féllel folytatott konzultációkat annak érdekében, hogy egy valamennyi ágazatot átfogó tanulmányt készíthessen a polgárok és az üzleti vállalkozások szükségleteiről és a számukra előnyt jelentő tényezőkről, amely tanulmány segítségével jegyzék készíthető az e határozat időtartama alatt megvalósítható, szükséges és előnyös páneurópai e-kormányzati szolgáltatásokról.

(14) A páneurópai e-kormányzati szolgáltatások jobb interakciót tesznek lehetővé a közigazgatási szervek, üzleti vállalkozások és polgárok számára más közigazgatási szervekkel a határokon keresztül. E szolgáltatások nyújtásához a közigazgatási szervek között megfelelő, hatékony és interoperábilis adatátviteli és kommunikációs rendszerekre, valamint interoperábilis adminisztratív front és back office módszerekre van szükség a közérdekű információk Európa-szerte történő biztonságos kicserélése, értelmezése és feldolgozása érdekében.

(15) A páneurópai e-kormányzati szolgáltatások nyújtásánál figyelembe kell venni különösen a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [6] és az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [7] rendelkezéseit.

(16) Fontos, hogy az e-kormányzat támogatása érdekében tett nemzeti erőfeszítésekkel összefüggésben kellő hangsúlyt adjanak az Európai Unió prioritásaira.

(17) Fontos maximalizálni az információcserére és szolgáltatásintegrációra vonatkozó szabványok, nyilvánosan hozzáférhető vagy szabad felhasználású előírások használatát, hogy biztosítani lehessen a zökkenőmentes interoperabilitást, és ezzel növelni a páneurópai e-kormányzati szolgáltatások és a 7mögöttes transzeurópai telematikai hálózatok nyújtotta előnyöket.

(18) A Közösség által használt, vagy a Közösség előnyére szolgáló páneurópai e-kormányzati szolgáltatások, és a mögöttes telematikai hálózatok létrehozása a Közösség és a tagállamok közös feladata.

(19) Fontos szoros együttműködést biztosítani a tagállamok és a Közösség, valamint adott esetben a közösségi intézmények és az érintett felek között.

(20) A közösségi szintű fellépéseknek hozzá kell járulniuk a páneurópai szintű e-kormányzati szolgáltatások fejlesztése, valamint az ehhez kapcsolódó, szükséges, megfelelő szintű intézkedések sikeréhez, kellő figyelemmel a Közösség nyelvi sokszínűségére.

(21) Míg ösztönözni kell valamennyi tagállam részvételét a közigazgatási szervek által az üzleti vállalkozások és polgárok részére nyújtott páneurópai e-kormányzati szolgáltatások támogatását célzó fellépésekben, de ezzel együtt kezdeményezni lehet több tagállam részvételével zajló fellépéseket is, és ösztönözni kell más tagállamok azokhoz történő későbbi csatlakozását.

(22) A megfelelő nemzeti, regionális és helyi kezdeményezésekkel való kölcsönös gyarapodást, valamint az e-kormányzati szolgáltatások tagállamon belüli nyújtását biztosítani kell.

(23) Az Európai Tanács 2002 júniusi sevillai ülésén elfogadott e-Európa 2005 cselekvési terve, és különösen annak az e-kormányzatról szóló fejezete hangsúlyozza az IDA program jelentőségét határokon átnyúló tevékenységeket elősegítő páneurópai e-kormányzati szolgáltatások létrehozásának támogatásában, ezzel kiegészítve az e-kormányzattal kapcsolatos kezdeményezéseket és minden megfelelő szinten keretet biztosítva azoknak.

(24) A Közösség pénzügyi erőforrásainak hatékony kihasználása érdekében a páneurópai e-kormányzati szolgáltatásokkal és a mögöttes transzeurópai telematikai hálózatokkal összefüggő költségeket méltányosan meg kell osztani a tagállamok és a Közösség között.

(25) A páneurópai e-kormányzati szolgáltatások és a mögöttes transzeurópai telematikai hálózatok létrehozásának és működtetésének eredményességét, reakcióképességét és rugalmasságát leginkább a piacorientált megközelítés szolgálja, amelynek keretében a szállítókat több szolgáltató közül, versenyeztetés alapján választják ki, miközben adott esetben gondoskodnak az intézkedések működési és pénzügyi fenntarthatóságáról.

(26) A páneurópai e-kormányzati szolgáltatásokat a meghatározott közös érdekű projektek és horizontális intézkedések összefüggésében kell kifejleszteni. További horizontális intézkedésekkel kell támogatni e szolgáltatások interoperábilis nyújtását, infrastrukturális szolgáltatások létesítése vagy fejlesztése révén.

(27) Az IDABC programnak következésképpen nyitva kell állnia az Európai Gazdasági Közösség országai és a tagjelölt országok részvétele előtt is, továbbá ösztönözni kell az együttműködést egyéb harmadik országokkal is. Nemzetközi szervezetek saját költségükön részt vehetnek a közös érdekű projektek és horizontális intézkedések végrehajtásában.

(28) Az Európai Unió pénzügyi erőforrásaival való hatékony gazdálkodás, valamint a felszerelések szükségtelen felhalmozásának, a vizsgálatok ismétlésének és a nem egységes megközelítés használatának elkerülése érdekében lehetővé kell tenni az IDA program vagy az IDABC program, a közös kül- és biztonságpolitika vagy a büntetőügyekben az Európai Unióról szóló szerződés V. és VI. címével összhangban folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében kifejlesztett szolgáltatások használatát.

(29) Mivel a páneurópai e-kormányzati szolgáltatások létrehozására irányuló cél a tagállamok szintjén nem érhető el megfelelően, ezért az annak nagyságrendje és a fellépés hatásai miatt közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket fogadhat el a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban. Az ugyanezen cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban ez a határozat nem lépi túl a céljainak eléréséhez szükséges mértéket.

(30) Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal [8] összhangban kell elfogadni.

(31) Ez a határozat megállapítja a pénzügyi kereteket a program teljes időtartamára, ami a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló, 1999. május 6-i, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás [9] 33. pontja értelmében elsődleges hivatkozási alapnak minősül az éves költségvetési eljárást lefolytató költségvetési hatóság számára,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Alkalmazási kör

Ez a határozat a 2005-től 2009-ig terjedő időszakra határoz meg programot az európai közigazgatási szervek, közösségi intézmények és egyéb szervezetek, valamint az európai vállalkozások és polgárok számára páneurópai e-kormányzati szolgáltatások interoperábilis nyújtására (a továbbiakban: IDABC program).

2. cikk

Célkitűzés

(1) Az IDABC program célja azonosítani, támogatni és ösztönözni a páneurópai e-kormányzati szolgáltatások és a mögöttes, interoperábilis telematikai hálózatok fejlesztését és létesítését, amelyek segítik a tagállamokat és a Közösséget a közösségi politikák és tevékenységek saját hatáskörben történő végrehajtásában, és jelentős előnyt jelentenek a közigazgatási szerveknek, üzleti vállalkozásoknak és polgároknak.

(2) A program célja továbbá:

a) a megfelelő, hatékony és biztonságos információcsere lehetővé tétele a közigazgatási szervek között minden megfelelő szinten, valamint adott esetben a közigazgatási szervek és a Közösség intézményei vagy egyéb szervezetek között;

b) az a) pontban meghatározott információcsere előnyeinek kiterjesztése, annak érdekében, hogy a vállalkozások és polgárok szükségleteit figyelembe véve megkönnyítse számukra a szolgáltatások nyújtását;

c) a közösségi döntéshozatali folyamat és a közösségi intézmények közötti kommunikáció támogatása, a megfelelő, páneurópai szintű stratégiai keretrendszer kifejlesztésén keresztül;

d) interoperabilitás megvalósítása, a különböző politikai területeken belül és azok között egyaránt, illetve adott esetben az üzleti vállalkozások és polgárok között, nevezetesen az Európai Interoperabilitási Keretrendszer alapján;

e) hozzájárulni a tagállamok közigazgatási szervei és a Közösség erőfeszítéseihez a hatékonyabb működés, pontosabb végrehajtás, biztonság, hatékonyság, átláthatóság, szolgáltatási kultúra és reakcióképesség tekintetében;

f) a jó gyakorlat terjesztésének előmozdítása, valamint innovatív telematikai megoldások kifejlesztésének ösztönzése a közigazgatásban.

3. cikk

Fogalommeghatározások

Ennek a határozatnak az alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

a) a "telematikai hálózat": átfogó adatátviteli rendszer, amely a fizikai infrastruktúrából és csatlakozásokból, valamint az ezekhez kapcsolódó szolgáltatások és alkalmazások szintjeből áll, és ezek segítségével lehetővé teszi az elektronikus adatcserét közigazgatási szerveken belül és azok között, illetve közigazgatási szervek és üzleti vállalkozások vagy polgárok között;

b) "páneurópai e–kormányzati szolgáltatás": akár ágazati, akár horizontális (ágazatközi) jellegű, határokon átnyúló, közigazgatási tájékoztató és interaktív szolgáltatás, amelyet valamely európai közigazgatási szerv interoperábilis transzeurópai telematikai hálózatokon keresztül nyújt más európai közigazgatási szerveknek, vállalkozásoknak és azok társulásainak, illetve polgároknak és azok társulásainak;

c) "közös érdekű projekt" az I. mellékletben azonosított politikai területekhez tartozó projekt, amelyet ennek a határozatnak megfelelően hoznak létre vagy folytatnak, és amely páneurópai e-kormányzati szolgáltatások létesítésével vagy továbbfejlesztésével foglalkozik;

d) az "infrastrukturális szolgáltatás": technológiai és szoftvermegoldásokat magában foglaló szolgáltatás, amely olyan általános követelmények kielégítésére szolgál, mint az európai interoperabilitási keretrendszer, a biztonság, vagy a midlleware-ek és hálózati szolgáltatások. Az infrastrukturális szolgáltatások adják a páneurópai e-kormányzati szolgáltatások nyújtásának alapját;

e) "horizontális intézkedés" a II. mellékletben meghatározott cselekvés, amelyet e határozat értelmében kezdeményeznek vagy folytatnak, és amely páneurópai horizontális e-kormányzati szolgáltatások, infrastrukturális szolgáltatások, illetve stratégiai vagy támogató szolgáltatások létrehozására vagy továbbfejlesztésére vonatkozik;

f) az "interoperabilitás" az információs és kommunikációs technológiai (ICT) rendszerek és az általuk támogatott üzleti folyamatok adatcserélő képessége az információ és a tudás megosztásának lehetővé tételére.

4. cikk

Közös érdekű projektek

A 2. cikkben megállapított célkitűzések elérése érdekében a Közösség a tagállamokkal együttműködve végrehajtja a 8. cikk (1) bekezdésében említett folyamatos munkaprogramban meghatározott közös érdekű projekteket, a 6. és 7. cikkben megállapított elvekkel összhangban.

A közös érdekű projektek a lehető legnagyobb mértékben kihasználják a páneurópai horizontális e-kormányzati és infrastrukturális szolgáltatásokat, és hozzájárulnak e szolgáltatások továbbfejlesztéséhez.

5. cikk

Horizontális intézkedések

(1) A 2. cikkben megállapított célkitűzések elérése érdekében a Közösség a tagállamokkal együttműködve, a közös érdekű projektek támogatása érdekében meghozza a II. mellékletben azonosított és a 8. cikk (1) bekezdésében említett folyamatos munkaprogramban meghatározott horizontális intézkedéseket, a 6. és 7. cikkben megállapított elvekkel összhangban.

(2) A horizontális intézkedések feladata, hogy az IDABC program keretében meghatározott fenntartási és hozzáférési politika alapján infrastrukturális szolgáltatásokat nyújtsanak a Közösségen belüli közigazgatási szerveknek, és azokat fenntartsák és előmozdítsák. Feladatuk továbbá a páneurópai horizontális e-kormányzati szolgáltatások kezelése, a páneurópai e-kormányzati szolgáltatások előmozdítására szolgáló stratégiai és támogató tevékenységek létrehozása, a kapcsolódó közösségi és tagállami fejlesztések stratégiai elemzésének elvégzése, valamint a program irányításának és a jó gyakorlat terjesztésének biztosítása.

(3) A szükséges horizontális intézkedések azonosítása érdekében a Közösség kidolgozza a páneurópai horizontális e-kormányzati és infrastrukturális szolgáltatások leírását. A leírások tartalmaznák szempontokat, mint például az irányítás szükséges mértéke, a szervezés, a vonatkozó felelősségi körök és a költségmegosztás, valamint a páneurópai horizontális e-kormányzati és infrastrukturális szolgáltatások kifejlesztéséhez és megvalósításához használandó stratégiát. A stratégiának a projektek követelményeinek értékelésén kell alapulnia. A leírásokat évente felül kell vizsgálni.

6. cikk

Végrehajtási elvek

(1) Közös érdekű projektek és horizontális intézkedések végrehajtásánál a (2)–(10) bekezdésben megállapított elvek alkalmazandóak.

(2) Ez a határozat képezi a horizontális intézkedések végrehajtásának jogalapját.

(3) A projektek végrehajtása ágazati jogalapot igényel. Ennek a határozatnak az alkalmazásában egy projekt akkor felel meg ennek a követelménynek, ha ágazati vagy más vonatkozó jogalap végrehajtásának keretében támogatja a közigazgatási szervek, üzleti vállalkozások vagy polgárok részére páneurópai e-kormányzati szolgáltatások nyújtását.

Ez a bekezdés nem vonatkozik olyan közös érdekű projektekre, amelyek közösségi intézmények és európai ügynökségek közötti e-kormányzati szolgáltatások nyújtását támogatják.

(4) Ösztönözni kell a tagállamok mind nagyobb arányú részvételét olyan projektekben, amelyek támogatják a közigazgatási szervek által más közigazgatási szervek, üzleti vállalkozások és azok társulásai, illetve polgárok és azok társulásai részére páneurópai e-kormányzati szolgáltatások nyújtását.

(5) A közös érdekű projektek és horizontális intézkedések magukban foglalnak minden olyan fellépést, ami szükséges a páneurópai e-kormányzati szolgáltatások megvalósításához vagy továbbfejlesztéséhez.

(6) Minden közös érdekű projekt és horizontális intézkedés tartalmaz adott esetben előkészítési fázist is. A projektek megvalósíthatósági, fejlesztési, jóváhagyási valamint a 7. cikkel összhangban végrehajtandó megvalósítási fázisból állnak.

Ez a bekezdés nem vonatkozik a II. melléklet C részében meghatározott stratégiai és támogatási szolgáltatásokra.

(7) A közös érdekű projektek és horizontális intézkedések meghatározásánál megfelelő esetben figyelembe kell venni azon eredményeket, amelyeket az egyéb közösségi és tagállami tevékenységeken, különösen közösségi kutatási és fejlesztési programokon és egyéb közösségi programokon és politikákon, például az eTEN [10], eContent [11], eInclusion, eLearning [12] és MODINIS [13] programokon keresztül értek el, az ismétlődések elkerülésére és az e-kormányzati szolgáltatások fejlesztésének gyorsítására. Figyelembe kell venni a tervezési vagy fejlesztési fázisban lévő projekteket is.

(8) A közös érdekű projektek vagy horizontális intézkedések technikai előírásait az információcserére és szolgáltatásintegrációra vonatkozó európai szabványokra vagy nyilvánosan hozzáférhető vagy nyílt előírásokra való hivatkozással állapítják meg, és azoknak adott esetben illeszkedniük kell az infrastrukturális szolgáltatásokhoz, hogy ezáltal biztosítható legyen a nemzeti és a közösségi rendszerek közötti interoperabilitás és átjárhatóság, a közigazgatási ágazatok és az üzleti vállalkozások illetve polgárok irányában egyaránt.

(9) A közös érdekű projektek és horizontális intézkedések adott esetben kellőképpen figyelembe veszik az IDABC program által létrehozott, fenntartott és támogatott interoperabilitási keretrendszert.

(10) Minden közös érdekű projekt vagy horizontális intézkedés esetében utólagos felülvizsgálatot kell végezni a megvalósítási fázis befejezésétől számított egy éven belül.

A felülvizsgálat költség-haszon elemzést is magában foglal.

Közös érdekű projektek esetében a felülvizsgálatot a tagállamokkal összehangoltan kell végezni, az ágazati politikát meghatározó szabályoknak megfelelően, és azt be kell terjeszteni a megfelelő ágazati bizottsághoz.

A közös érdekű projektek felülvizsgálatából származó következtetéseket és javaslatokat tájékoztatásként benyújtják a 11. cikk (1) bekezdésében említett bizottságnak.

Horizontális intézkedések esetében a felülvizsgálatot a 11. cikk (1) bekezdésében említett bizottság keretében kell elvégezni.

7. cikk

További elvek

(1) A 6. cikkben megállapított elveken túlmenően a (2)–(8) bekezdésben megállapított elveket kell alkalmazni.

(2) Az előkészítési fázis eredményeképpen előkészítési jelentés készül, amely a közös érdekű projekt vagy horizontális intézkedés célkitűzését, hatókörét és lényegét ismerteti, továbbá különösen a várható költségeket és hasznot, és a résztvevők között a szükséges elkötelezettség és egyetértés elérését a megfelelő egyeztetések útján, beleértve azon bizottság megjelölését, amely illetékes a projekt vagy intézkedés megvalósításának nyomon követésében.

(3) A megvalósíthatósági fázis eredményeképpen átfogó megvalósítási terv jön létre, amely egyaránt kiterjed a fejlesztési és megvalósítási fázisra, és az előkészítési jelentésben foglalt információn kívül az alábbiakat tartalmazza:

a) a tervezett szervezeti fejlesztés ismertetése, és adott esetben a munkamódszerek újratervezése;

b) célkitűzések, feladatok, résztvevők és szakmai megközelítés;

c) a többnyelvű kommunikációt elősegítő intézkedések;

d) a biztonságot és az adatvédelmet biztosító intézkedések;

e) szerepek kiosztása a Közösség és a tagállamok számára;

f) a várható költségek lebontása és a várt haszon ismertetése, beleértve a megvalósítási fázison túl az előnyök méréséhez használt értékelési ismérveket és a beruházás megtérülésének részletes elemzését, továbbá a projekt egyes szakaszainak ismertetése;

g) a Közösség és a tagállamok, illetve adott esetben egyéb szervezetek között a megvalósítási fázis befejezésekor létrejövő páneurópai e-kormányzati szolgáltatások működési és fenntartási költségei tekintetében a méltányos költségmegosztást ismertető séma.

(4) A fejlesztési és jóváhagyási fázis során a javasolt megoldás szükség esetén lekicsinyített léptékben felépíthető, tesztelhető, értékelhető és figyelemmel kísérhető, és az így kapott eredmények felhasználhatóak az átfogó megvalósítási terv megfelelő kiigazításához.

(5) A megvalósítási fázis során a szóban forgó teljes értékű szolgáltatásokat az átfogó megvalósítási tervvel összhangban kell létrehozni.

(6) Az előkészítési jelentés és az átfogó megvalósítási terv létrehozásakor fel kell használni az IDABC program keretében támogató tevékenységként előkészített módszereket.

(7) A közös érdekű projekt kezdeményezését, megvalósítását, fázisainak meghatározását, valamint az előkészítési jelentések és átfogó megvalósítási tervek kidolgozását a Bizottság végzi és felügyeli, a megfelelő ágazati eljárással összhangban.

Ha nem kell ágazati bizottsági eljárást alkalmazni, a Közösség és a tagállamok szakértői csoportot hoznak létre a szükséges kérdések megvizsgálására.

Az ágazati bizottságok, illetve adott esetben szakértői csoportok által levont következtetésekről a Bizottság jelentést tesz a 11. cikk (1) bekezdésében említett bizottságnak.

(8) Horizontális intézkedések kezdeményezését, megvalósítását, fázisainak meghatározását és az előkészítési jelentések és átfogó végrehajtási tervek kidolgozását a Bizottság végzi és felügyeli, a 11. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban.

8. cikk

Megvalósítási eljárás

(1) A Bizottság a közös érdekű projektek és horizontális intézkedések megvalósítására folyamatos munkaprogramot hoz létre e határozat teljes időtartamára. A Bizottság jóváhagyja a munkaprogramot, és legalább évente egyszer annak valamennyi módosítását, figyelembe véve adott esetben a közös érdekű projektekre és horizontális intézkedésekre lebontott költségvetést is.

A folyamatos munkaprogram és módosításai Bizottság általi jóváhagyásának tekintetében a 11. cikk (2) bekezdésében említett eljárást kell alkalmazni.

(2) Az egyes közös érdekű projektek és egyes horizontális intézkedések esetében az első bekezdésben említett munkaprogram adott esetben az alábbiakat tartalmazza:

a) célkitűzés, hatókör, ok, potenciális kedvezményezettek, feladatok és technikai megközelítés;

b) a korábbi kiadások lebontása, befejezett szakaszok, várható költség és haszon, további szakaszok;

c) a felhasznált páneurópai horizontális e-kormányzati és infrastrukturális szolgáltatások meghatározása.

9. cikk

Költségvetési rendelkezések

(1) A 8. cikk sérelme nélkül a közös érdekű projektek vagy horizontális intézkedések Bizottság általi jóváhagyása tekintetében szükség szerint – figyelemmel az alkalmazandó költségvetési szabályokra is – a 11. cikk (2) bekezdésében említett eljárást kell alkalmazni a folyamatos munkaprogram és módosításai fedezésére, a 8. cikk (1) bekezdésével összhangban.

(2) A források folyósítása a meghatározott szakaszok teljesítése alapján történik, közös érdekű projektek esetében a megfelelő ágazati bizottságra, horizontális intézkedések esetében pedig a 11. cikk (1) bekezdésében említett bizottságra vonatkozó eljárással összhangban. Az előkészítési szakasz kezdeményezéséhez a közös érdekű projektet vagy horizontális intézkedést fel kell venni a folyamatos munkaprogramba. A megvalósíthatósági szakasz kezdeményezéséhez el kell készíteni az előkészítési jelentést. Az ezt követő fejlesztési és jóváhagyási szakasz kezdeményezéséhez el kell készíteni az átfogó megvalósítási tervet. A fejlesztési és jóváhagyási fázison és a megvalósítási fázison belüli szakaszokat a 8. cikkel összhangban szerepeltetni kell a folyamatos munkaprogramban.

(3) A 11. cikk (2) bekezdésében említett eljárást a költségvetést növelő minden olyan javaslatra is alkalmazni kell, amely egy közös érdekű projektenként vagy horizontális intézkedésenként egy éven belül a 100000 EUR összeget meghaladja.

(4) A program végrehajtása a közbeszerzési szabályok alapján történik. Az 500000 EUR értéket meghaladó szerződések esetében a pályázati kiírások technikai részleteit a tagállamokkal egyeztetve kell meghatározni, a megfelelő ágazati bizottság vagy a 11. cikk (1) bekezdésében említett bizottság keretein belül.

10. cikk

A Közösség pénzügyi hozzájárulása

(1) A közös érdekű projektek és horizontális intézkedések megvalósításánál a Közösség érdekeltségével arányban viseli a költségeket.

(2) A Közösség egyes közös érdekű projektekhez vagy horizontális intézkedésekhez való pénzügyi hozzájárulását a (3)–(7) bekezdéssel összhangban kell meghatározni.

(3) Ahhoz, hogy egy közös érdekű projekt vagy horizontális intézkedés pénzügyi hozzájárulást kapjon a Közösségtől, a Közösség és a tagállamok, illetve egyéb szervezetek által betöltendő szerepeket egyértelműen feltüntető részletes terveket kell benyújtani a megvalósítást követő fázis fenntartási és működési költségeinek fedezésére vonatkozóan.

(4) Az előkészítési és megvalósíthatósági fázisokban a közösségi hozzájárulás a szükséges tanulmányok teljes költségét fedezheti.

(5) A fejlesztési és jóváhagyási fázisban, valamint a megvalósítási fázisban a Közösség azokat a költségeket viseli, amelyeket a közös érdekű projekt vagy horizontális intézkedés átfogó megvalósítási terve a Közösség feladataként határoz meg.

(6) Alapelvként a közös érdekű projektekhez vagy horizontális intézkedésekhez szükséges infrastrukturális szolgáltatások nyújtásának és fenntartásának költségeit a Közösség csak az előkészítési fázis kezdetétől számított legfeljebb négy évig finanszírozza.

(7) Az e határozatban előírt pénzügyi forrásokat nem szabad olyan közös érdekű projektek vagy horizontális intézkedések, vagy azok egyes fázisai rendelkezésére bocsátani, amelyek más forrásból közösségi támogatást élveznek.

(8) 2006. december 31-éig meg kell határozni és jóvá kell hagyni az infrastrukturális szolgáltatások pénzügyi és működési fenntarthatóságát biztosító mechanizmusokat, a 11. cikk (2) bekezdésével összhangban.

11. cikk

Bizottság

(1) A Bizottságot munkájában a páneurópai e-kormányzati szolgáltatásokkal foglalkozó bizottság (PEGSCO) segíti.

(2) Ha e bekezdésre történik hivatkozás, az 1999/468/EK tanácsi határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni, annak 8.

cikkére tekintettel.

(3) A PEGSCO elfogadja saját eljárási szabályzatát.

12. cikk

Éves jelentés

A Bizottság évente jelentést tesz a PEGSCO-nak e határozat végrehajtásáról.

13. cikk

Értékelés

(1) A Bizottság a tagállamokkal egyeztetve a program végén elvégzi a határozat végrehajtásának végső értékelését.

(2) A Bizottság ezen kívül a tagállamokkal együttműködésben legkésőbb 2006 közepéig értékeli e határozat végrehajtását. Ezen értékelés többek között kiterjed az IDABC tevékenységeinek hatékonyságára, továbbá tartalmaz minőségi és mennyiségi értékelést a munkaprogram teljesítéséről. Ezzel az értékeléssel összefüggésben a Bizottság jelentést tesz a 2007–2009-es összeg pénzügyi tervnek való megfeleléséről. Adott esetben a Bizottság megteszi a szükséges lépéseket a 2007–2009-es költségvetési eljárások keretében annak biztosítására, hogy az éves előirányzatok megfeleljenek a pénzügyi tervnek.

(3) Az értékelések megállapítják az I. illetve II. mellékletben meghatározott közös érdekű projektek és horizontális intézkedések előrehaladását és aktuális állapotát, különös tekintettel a tervezett páneurópai e-kormányzati szolgáltatások fejlesztésére, végrehajtására és felhasználására.

Az értékelések a Közösségnél felmerült költségekre figyelemmel vizsgálják a páneurópai e-kormányzati és infrastrukturális szolgáltatások következtében a Közösség számára a közigazgatási szervek, vállalkozások és polgárok érdekeit szolgáló közös politikák és intézményi együttműködés tekintetében jelentkező előnyöket is, továbbá azonosítják a további lehetséges fejlesztések területeit, és alátámasztják a más közösségi tevékenységekkel való kölcsönös együttműködést a páneurópai e-kormányzati és infrastrukturális szolgáltatások területén.

(4) A Bizottság továbbítja a mennyiségi és minőségi értékelései eredményét az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, kiegészítve az e határozat módosítására vonatkozó megfelelő javaslatokkal. Az eredményeket a 2007-es illetve 2010-es általános költségvetés tervezetének beterjesztését megelőzően kell továbbítani.

14. cikk

Nemzetközi együttműködés

(1) Az IDABC programot meg lehet nyitni az Európai Gazdasági Közösség és a tagjelölt államok részvétele céljából, a Közösséggel kötött megfelelő megállapodások keretében.

(2) A közös érdekű projektek és horizontális intézkedések végrehajtásában ösztönözni kell az együttműködést harmadik országokkal, nevezetesen a mediterrán, balkáni és kelet-európai országokkal. Különös figyelmet kell fordítani a fejlesztés és gazdasági együttműködés támogatására irányuló nemzetközi együttműködésre. Az ezzel kapcsolatos költségek nem az IDABC programot terhelik.

(3) A közös érdekű projektek és horizontális intézkedések megvalósításában nemzetközi szervezetek és egyéb nemzetközi jogalanyok saját költségükön vehetnek részt.

15. cikk

Egyéb hálózatok

(1) A közös érdekű projektek vagy horizontális intézkedések tárgyát nem képező egyéb hálózatok (a továbbiakban: egyéb hálózatok) létrehozására vagy fejlesztésére tekintettel a tagállamok és a Közösség az ilyen hálózatok megvalósítására vonatkozó közösségi jogszabályok megfelelő rendelkezéseivel összhangban biztosítják a (2)–(5) bekezdésnek, megfelelést.

(2) A (3) bekezdésre is figyelemmel más hálózatok is használhatják az e határozat keretében a Közösség által biztosított horizontális páneurópai e-kormányzati és infrastrukturális szolgáltatásokat.

(3) Az egyéb hálózatok technikai jellemzőit az információcserére és szolgáltatásintegrációra vonatkozó európai szabványok, nyilvánosan hozzáférhető vagy szabad felhasználású előírásokra hivatkozással kell megadni, annak érdekében, hogy biztosítható legyen a nemzeti és közösségi rendszerek interoperabilitása a közigazgatási szerveken belül illetve azok között, és az üzleti vállalkozások és polgárok irányában.

(4) A Bizottság 2005. október 31-éig, azt követően pedig évente továbbít jelentést a PEGSCO-nak az (1)-(5) bekezdés végrehajtásáról. Ebben a jelentésben a Bizottság ismerteti az összes szükséges felhasználási követelményt vagy egyéb olyan tényezőt, amely akadályozza az egyéb hálózatokat a szolgáltatások(2) bekezdés alapján történő használatában, és kitér azon lehetőségekre, amelyek segítségével a szolgáltatások továbbfejleszthetők és felhasználásuk kiterjeszthető.

(5) Az IDA vagy IDABC programon belül, közösségi keretek között kifejlesztett horizontális páneurópai e-kormányzati és infrastrukturális szolgáltatásokat a Tanács felhasználhatja a közös kül- és biztonságpolitika, illetve rendőrségi és büntetőügyekben az Európai Unióról szóló szerződés V. illetve VI. címével összhangban folytatott igazságügyi együttműködés keretében zajló tevékenységek megalapozásához vagy fejlesztéséhez,

A említett szolgáltatások használatára vonatkozó döntések meghozatala és finanszírozásuk az említett szerződés V. és VI. címével összhangban történik.

16. cikk

Pénzügyi keretek

(1) Az e határozat alapján történő közösségi fellépés végrehajtására vonatkozó pénzügyi keret a 2005. január 1-je és 2009. december 31-e közötti időszakra 148,7 millió EUR, amiből 59,1 millió EUR a 2006. december 31-éig tartó időszakra vonatkozik.

A 2006. december 31-ét követő időszakra vonatkozó összeget akkor lehet jóváhagyottnak tekinteni, ha az erre az időszakra összhangban áll a 2007-tel kezdődő időszakra hatályos pénzügyi tervvel.

(2) A költségvetési hatóság engedélyezi a 2005–2009-ig tartó időszakra vonatkozó éves előirányzatokat, a pénzügyi terv keretein belül.

17. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a határozatot 2005. január 1-jétől 2009. december 31-ig kell alkalmazni.

Kelt Strasbourgban, 2004. április 21-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

P. Cox

a Tanács részéről

az elnök

D. Roche

[1] HL C 80., 2004.3.30., 83. o.

[2] HL C 73., 2004.3.23., 72. o.

[3] Az Európai Parlament 2003. november 18-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). A Tanács 2003. december 18-i közös álláspontja (HL C 66.E., 2004.3.16., 22. o.) és az Európai Parlament 2004. március 11-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). A Tanács 2004. március 30-i határozata.

[4] HL L 203., 1999.8.3., 1. o. A 2046/2002/EK határozattal (HL L 316., 2002.11.20., 4. o.) módosított határozat.

[5] HL L 203., 1999.8.3., 9. o. A legutóbb a 2045/2002/EK határozattal (HL L 316., 2002.11.20., 1. o.) módosított határozat.

[6] HL L 281., 1995.11.23., 31. o. A legutóbb az 1882/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

[7] HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

[8] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

[9] HL C 172., 1999.6.18., 1. o. A legutóbb a 2003/429/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (HL L 147., 2003.6.14., 25. o.) módosított megállapodás.

[10] HL L 183., 1997.7.11., 12. o.

[11] HL L 14., 2001.1.18., 32. o.

[12] HL L 345., 2003.12.31., 9. o.

[13] HL L 336., 2003.12.23., 1. o.

--------------------------------------------------

I MELLÉKLET

A KÖZÖS ÉRDEKŰ PROJEKTEK POLITIKAI TERÜLETEI

Az IDABC program szerint közös érdekű projektek nevezetesen az alábbi területeken létrehozott projektek:

A. ÁLTALÁBAN

1. Közösségi politikák és tevékenységek (a B. szakasszal összhangban), intézményközi információcsere (a C. szakasszal összhangban), nemzetközi együttműködés (a D. szakasszal összhangban) és egyéb hálózatok (az E. szakasszal összhangban).

2. Európai ügynökségek és szervek működése, és az európai ügynökségek létrehozásából eredő jogi keretrendszer támogatása.

3. A személyek szabad mozgásához kapcsolódó politikák, nevezetesen a különböző tagállamokban a polgárok és üzleti vállalkozások számára egyenértékű szolgáltatások nyújtásának támogatása

4. A közösségi politikák és tevékenységek, valamint rendkívüli körülmények keretében a Közösség és a tagállamok sürgős fellépésének támogatására szükséges fellépések.

B. KÖZÖSSÉGI POLITIKÁK ÉS TEVÉKENYSÉGEK

1. Gazdaság- és monetáris politika.

2. A közösségi vívmányok konszolidációja az Európai Unió bővítése után.

3. Regionális és kohéziós politikák, nevezetesen a regionális és kohéziós politikák központi és regionális közigazgatási szintű végrehajtásával kapcsolatos információk összegyűjtésének, kezelésének és terjesztésének támogatása.

4. Közösségi finanszírozás, nevezetesen a meglévő bizottsági adatbázisokkal csatlakozások kialakítása annak érdekében, hogy az európai szervezetek, és különösen a kis-és középvállalkozások könnyebben juthassanak közösségi finanszírozási forrásokhoz.

5. Statisztika, nevezetesen a statisztikai információk összegyűjtése és terjesztése, valamint az e-kormányzat támogatására szolgáló statisztikák, amelyek segítségével értékelhető a rendszerek interoperabilitása és hatékonysága, mint a sikeresség mércéje.

6. Hivatalos dokumentumok közzététele és hivatalos információs szolgáltatások irányítása.

7. Mezőgazdasági és halászati ágazat, nevezetesen a mezőgazdasági piacok és struktúrák irányításának támogatása, hatékonyabb pénzügyi irányítás, gazdaságokkal kapcsolatos pénzügyi adatok cseréje a nemzeti ügynökségek és a Bizottság között, a csalás elleni küzdelem.

8. Ipari és szolgáltatási ágazat, nevezetesen a versenyképességgel kapcsolatos ügyekkel foglalkozó közigazgatási szervek, illetve az ilyen közigazgatási szervek és ipari szövetségek közötti információcsere.

9. Versenypolitika, nevezetesen a nemzeti közigazgatási szervekkel továbbfejlesztett elektronikus adatcsere megvalósítása, a tájékoztató és konzultációs eljárások támogatására.

10. Oktatási, kulturális és audiovizuális ágazat, nevezetesen információcsere a nyílt hálózatokon hozzáférhető tartalommal kapcsolatos kérdésekben, és az új audiovizuális és információs szolgáltatások fejlesztésének és szabad áramlásának előmozdítása.

11. Szállítási ágazat, nevezetesen a sofőrökkel, járművekkel, hajókkal és fuvarozókkal kapcsolatos adatcsere.

12. Idegenforgalom, környezetvédelem, fogyasztóvédelem, közegészségügy, közbeszerzés.

13. Kutatási politika, különösen a nemzeti közigazgatási szervek szintjén végrehajtott, összehangolt kutatási politikák végrehajtásával kapcsolatos információk összegyűjtése, kezelése és terjesztése.

14. Az e-Európa kezdeményezés és a hozzá kapcsolódó cselekvési terv célkitűzéseihez való hozzájárulás, különös tekintettel az e-kormányzatról és biztonságról szóló fejezetre, amelynek célja a vállalkozások és a polgárok kiszolgálása.

15. Bevándorlási politika, nevezetesen továbbfejlesztett elektronikus adatcsere végrehajtása a nemzeti közigazgatási szervek között, a tájékoztató és konzultációs eljárások támogatására.

16. Igazságszolgáltatási hatóságok közötti együttműködés.

17. Adatátviteli rendszerek, amelyek lehetővé teszik a nemzeti parlament és a civil társadalom számára a jogalkotási folyamatban való részvételt.

18. A közösségi jogszabályok tagállami végrehajtásának nyomon követése, és információcsere a tagállamok és a közösségi intézmények között.

C. INTÉZMÉNYKÖZI INFORMÁCIÓCSERE

Intézményközi információcsere, nevezetesen:

1. a közösségi döntéshozatali folyamat és a parlamentáris kérdések támogatása;

2. a szükséges telematikai kapcsolatok kiépítése a Bizottság, az Európai Parlament, a Tanács (beleértve az Európai Unió elnökségét, a tagállamok állandó képviseletét és az együttműködő nemzeti minisztériumokat) és egyéb közösségi intézmények között;

3. a többnyelvűség támogatása az intézményközi információcserében, fordítási munkafolyamatok kezelésére szolgáló módszerek és fordítástámogató eszközök, többnyelvű adatforrások felépítése és terjesztése, és az ilyen erőforrásokhoz való hozzáférés támogatása;

4. dokumentumok megosztása az európai ügynökségek és szervek és a közösségi intézmények között.

D. NEMZETKÖZI EGYÜTTMŰKÖDÉS

Közös érdekű projektek kiterjesztése harmadik országokra – beleértve a tagjelölt országokat is –, és nemzetközi szervezetekre, különös tekintettel a fejlesztési és gazdasági együttműködési kezdeményezésekre.

E. EGYÉB HÁLÓZATOK

A közös érdekű projektek, amelyeket korábban az IDA program keretében finanszíroztak, és mostanra már saját közösségi finanszírozással rendelkeznek, de mindazonáltal az e határozat 14. cikkében említett "egyéb hálózatok" meghatározás körébe tartoznak.

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

HORIZONTÁLIS INTÉZKEDÉSEK

Az IDABC program szerinti horizontális intézkedések a következők:

A. HORIZONTÁLIS PÁNEURÓPAI E-KORMÁNYZATI SZOLGÁLTATÁSOK

Olyan horizontális intézkedések, amelyek célja, hogy horizontális páneurópai e-kormányzati szolgáltatásokat kezdeményezzenek, tegyenek lehetővé és irányítsanak, beleértve a szervezeti és koordinációs vonatkozásokat is, mint például:

a) páneurópai, többnyelvű, online információ és interaktív szolgáltatások elérését biztosító portálok üzleti vállalkozások és polgárok számára;

b) a tagállamokban egyetlen hozzáférési pont, például online jogi információs szolgáltatásokhoz;

c) interaktív alkalmazás az érdekeltek véleményének és tapasztalatainak begyűjtésére közérdekű kérdésekről és a közösségi politikák működéséről.

B. INFRASTRUKTURÁLIS SZOLGÁLTATÁSOK

A technológiai és szoftver megoldások mint info-kommunikációs funkcionalitásokat nyújtó szolgáltatások nyújtására és fenntartására irányuló horizontális intézkedések a kommunikációtól a meghatározott normákig. A technológiai és szoftver megoldások magukban foglalják a hálózati szolgáltatásokat, middleware területet, biztonsági vonatkozásokat és az iránymutatásokat, például:

a) biztonságos és megbízható kommunikációs platform a közigazgatási szervek közötti adatcseréhez;

b) biztonságos és megbízható rendszer a különféle munkafolyamatokkal összekapcsolódó adatáramlások kezelésére;

c) közös eszközkészlet a soknyelvű, együttműködő honlapok és portálok kezeléséhez;

d) platform-akkreditáció, a bizalmas információ kezelésére tekintettel;

e) hitelesítési politikák kialakítása és végrehajtása a hálózatokon és a közös érdekű projekteknél,

f) biztonsági tanulmányok és kockázatelemzés a hálózatok vagy egyéb infrastrukturális szolgáltatások támogatására;

g) kölcsönös bizalom megalapozását szolgáló mechanizmusok a tanúsító hatóságok között, amely bizalom lehetővé teszi elektronikus tanúsítványok használatát a páneurópai e-kormányzati szolgáltatásokban;

h) azonosítási, jóváhagyási, hitelesítési és letagadhatatlanságot biztosító szolgáltatások közös érdekű projekteknél;

i) közös keretek az európai közigazgatási szervek, illetve közigazgatási szervek és vállalkozások vagy polgárok közötti információ- és tudáscseréhez, beleértve a felépítésre vonatkozó iránymutatásokat is;

j) XML szótárak, sémák és kapcsolódó XML eredmények meghatározása a hálózati adatcsere támogatására;

k) funkcionális és nem funkcionális modell követelmények az elektronikus közigazgatási nyilvántartások kezeléséhez;

l) a páneurópai alkalmazások által használt közigazgatási információi metaadatainak keretrendszere;

m) nyílt adatcsere-szabványok összehasonlítása, a nyílt formátumokról szóló politika létrehozása érdekében;

n) közös előírások és infrastrukturális szolgáltatások, amelyek Európa-szerte támogatják az elektronikus beszerzést;

o) mechanikus fordítórendszerek és egyéb többnyelvű eszközök, beleértve a szótárakat, szinonímaszótárakat és besorolási rendszereket is, a többnyelvűség támogatására;

p) a közigazgatási szervek közötti együttműködést elősegítő alkalmazások;

q) a szolgáltatásokhoz való sokcsatornás hozzáférést támogató alkalmazások;

r) nyílt forrású, szoftveralapú eszközök és folyamatok, amelyek támogatják a közigazgatási szervek között a tapasztalatok megosztását és a megoldások bevezetését.

C. STRATÉGIAI ÉS TÁMOGATÓ TEVÉKENYSÉGEK

1. Stratégiai tevékenységek, amelyek támogatják páneurópai e-kormányzati szolgáltatások értékelését és előmozdítását, úgymint:

a) az e-kormányzati és információkezelési (IM) stratégiák elemzése Európa-szerte;

b) tudatosító rendezvények szervezése az érintettek bevonásával;

c) a páneurópai e-kormányzati szolgáltatások létrehozásának ösztönzése, különös tekintettel a vállalkozásoknak és polgároknak nyújtott szolgáltatásokra.

2. Támogató tevékenységek, amelyek célja a programirányítás támogatása a program nyomon követése és hatékonyságának fejlesztése érdekében, például:

a) minőségbiztosítás és -ellenőrzés a projekt célkitűzéseinek jobb meghatározása, valamint végrehajtása és eredményessége érdekében;

b) a program értékelése és konkrét közös érdekű projektek és horizontális intézkedések költség-haszon elemzése.

3. Támogató tevékenységek, amelyek célja a jó gyakorlat terjesztése az informatika közigazgatásban történő felhasználásával kapcsolatban, például:

a) beszámolók, honlapok, konferenciák, és általában a nyilvánosságnak szánt kezdeményezések;

b) a tagállami, közösségi és nemzetközi szintű elektronikus kormányzati intézkedésekkel kapcsolatos kezdeményezések és legjobb gyakorlatok figyelemmel kísérése, elemzése és honlapokon történő terjesztése;

c) a legjobb gyakorlat – pl. nyílt forrású szoftverek közigazgatásban történő alkalmazása – terjesztésének előmozdítása.

--------------------------------------------------