A Bizottság határozata

(2001. április 10.)

a 85/511/EGK tanácsi irányelv 9. cikkével összhangban alkalmazott korlátozások feloldását megelőzően végrehajtandó intézkedésekről

(az értesítés a C(2001) 1094. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2001/295/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a legutóbb a 92/118/EGK tanácsi irányelvvel [1] módosított, a belső piac megvalósításának céljával meghatározott élő állatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében alkalmazható állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 10. cikkére,

tekintettel a legutóbb a 92/118/EGK tanácsi irányelvvel módosított, a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állat-egészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre [3] és különösen annak 9. cikkére,

mivel:

(1) A legutóbb Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási okmányával módosított, 1985. november 18-i 85/511/EGK tanácsi irányelv [4] közösségi intézkedéseket vezetett be a ragadós száj- és körömfájás elleni védekezésre.

(2) A védőkörzeteknek és megfigyelési körzeteknek az irányelv 9. cikkével összhangban történő, a ragadós száj- és körömfájás igazolt előfordulási helye körüli létrehozása a betegség elleni védekezés lényeges eleme, azonban az irányelv nem rendelkezik a körzetekben alkalmazott korlátozások feloldása előtt végrehajtandó intézkedésekről.

(3) A ragadós száj- és körömfájásnak az Egyesült Királyságban, Franciaországban, Hollandiában és Írországban való járványos előfordulásáról szóló jelentéseket követően, a Bizottság – az érintett tagállamok által a 85/511/EGK irányelv keretén belül tett intézkedések megerősítése érdekében – elfogadta az érintett tagállamokban fellépő ragadós száj- és körömfájás elleni bizonyos védekezési intézkedésekre vonatkozó 2001/172/EK [5], 2001/208/EK [6], 2001/223/EK [7] és 2001/234/EK [8] határozatot.

(4) A jelenlegi járvány széles körben érint olyan, a betegségre fogékony állatfajokat, amik nagyon enyhe klinikai tünetet mutatnak, ezért a betegségtől való mentességet megfelelő laboratóriumi tesztekkel kell igazolni.

(5) Célszerűnek tűnik megállapítani a védő-, illetve a megfigyelési körzetekben alkalmazott korlátozások feloldása előtt szükséges intézkedésekre vonatkozó minimális követelményeket.

(6) Az ebben a határozatban előírt intézkedések nem vonatkoznak Nagy-Britanniára az ottani különleges járványügyi helyzetre való tekintettel, amely nem hasonlítható össze a Közösség más területeivel.

(7) Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Észak-Írország és a többi tagállam – az Egyesült Királyság kivételével – biztosítja az alábbi intézkedések végrehajtását a 85/511/EGK irányelvvel összhangban felállított körzetekben, az említett irányelv 9. cikkében meghatározott korlátozások feloldását megelőzően:

1. A védőkörzetben alkalmazott intézkedéseket az alábbi feltételek teljesüléséig fenntartják:

a) legalább 15 nap telt el a betegségre fogékony állatfaj valamennyi egyedének a 85/511/EGK irányelv 5. cikkében említett gazdaságból történt eltávolítása, valamint a gazdaságban az irányelv 10. cikkével összhangban végzett előzetes takarítás és fertőtlenítés óta; és

b) a körzetben található minden olyan gazdaságban, ahol a betegségre fogékony fajba tartozó állatot tartanak, elvégezték a szükséges vizsgálatot, amely negatív eredménnyel zárult.

A vizsgálatot a melléklet 1. pontjában foglalt rendelkezésekkel összhangban végzik, és – amennyiben a járványügyi helyzet megköveteli, különösen, ha kiskérődzőket támadott meg a betegség – a melléklet 2.1. és 2.4. pontjában foglalt rendelkezések alapján a vizsgálat magában foglalja a melléklet 2.2. pontjában meghatározott intézkedéseket is.

2. A megfigyelési körzetben alkalmazott intézkedéseket az alábbi feltételek teljesüléséig fenntartják:

a) legalább 30 nap telt el a betegségre fogékony állatfaj valamennyi egyedének a 85/511/EGK irányelv 5. cikkében említett gazdaságból történt eltávolítása, valamint a gazdaságban az irányelv 10. cikkével összhangban végzett előzetes takarítás és fertőtlenítés óta; és

b) a kérdéses védőkörzetben eleget tettek az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott követelményeknek;

c) a körzetben található minden olyan gazdaságban, ahol a betegségre fogékony fajba tartozó állatot tartanak, elvégezték a szükséges vizsgálatot, amely negatív eredménnyel zárult.

A vizsgálatot a melléklet 1. pontjában foglalt rendelkezésekkel összhangban végzik, és – amennyiben a járványügyi helyzet megköveteli, különösen, ha kiskérődzőket támadott meg a betegség – a melléklet 2.1. és 2.4. pontjában foglalt rendelkezések alapján a vizsgálat magában foglalja a melléklet 2.3. pontjában meghatározott intézkedéseket is.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2001. április 10-én.

a Bizottság részéről

David Byrne

a Bizottság tagja

[1] HL L 62., 1993.3.15., 49. o.

[2] HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

[3] HL L 395., 1989.12.30., 13. o.

[4] HL L 315., 1985.11.26., 11. o.

[5] HL L 62., 2001.3.2., 22. o.

[6] HL L 73., 2001.3.15., 38. o.

[7] HL L 82., 2001.3.22., 29. o.

[8] HL L 84., 2001.3.23., 62. o.

--------------------------------------------------

MELLÉKLET

1. KLINIKAI VIZSGÁLAT

1.1. Az egyes gazdaságokban tartott, a betegségre fogékony állatfaj valamennyi egyedét alá kell vetni a ragadós száj- és körömfájás jeleire és tüneteire irányuló klinikai vizsgálatnak.

1.2. Különös hangsúlyt kell fordítani azokra az állatokra, amelyek nagy valószínűséggel érintkezhettek a száj- és körömfájás vírusával, elsősorban azokra az állatokra, amelyek veszélyeztetett gazdaságból származnak, vagy veszélyeztetett gazdasággal közeli kapcsolatban lévő személlyel vagy eszközzel kerültek közeli kapcsolatba.

1.3. A klinikai vizsgálatnak figyelemmel kell lennie a ragadós száj- és körömfájás kórokozója átvitelének és a betegségre fogékony állatfaj egyedei tartásának módjára.

1.4. A gazdaságokra vonatkozó nyilvántartásokat részletesen meg kell vizsgálni, különös tekintettel a megbetegedésre, az elhullásra és a vetélésre vonatkozó adatokra, a klinikai megfigyelésekre, a hozamban és takarmányfelvételben bekövetkezett változásokra, az állatok beszerzésére és értékesítésére, a nagy valószínűséggel fertőzésnek kitett személyek látogatására és a kórelőzményre vonatkozó egyéb lényeges információra.

2. MINTAVÉTELI ELJÁRÁS

2.1. A szerológiai mintavételt a készenléti tervek keretén belül létrehozott járványügyi csoport ajánlásaival összhangban végzik el, és célja az, hogy a 2.2. és a 2.3. pontban meghatározott követelmények sérelme nélkül bizonyítékot szolgáltasson a korábbi fertőzés megszűnésére.

Tekintettel a járványügyi csoport ajánlásaira, a juh-, illetve kecsketartó gazdaságokra alkalmazandó intézkedések azokra a gazdaságokra is egyaránt vonatkozhatnak, ahol a betegségre fogékony egyéb állatokat tartanak.

2.2. A körzetben minden gazdaságot, ahol a juhok, illetve a kecskék a mintavételt megelőző legalább 21 napon nem kerültek közvetlen és szoros érintkezésbe szarvasmarhákkal, a mintavételi jegyzőkönyvbe vételt követően vizsgálat alá kell vetni oly módon, amely legalább 95 %-os biztonsággal alkalmas a betegség legalább 5 %-os elterjedtségének kimutatására.

2.3. Az olyan körzetben lévő – elsősorban juhot és kecskét tartó gazdaságokat –, ahol klinikai tünetek hiányában csak gyanítani lehet a ragadós száj- és körömfájás előfordulását, vizsgálatnak vetik alá. E vizsgálat céljából elegendő a többlépcsős mintavétel, amely biztosítja, hogy megfelelő mintát vegyenek:

2.3.1. a körzet valamennyi közigazgatási egységén belül azokból a gazdaságokból, ahol olyan juhokat, illetve kecskéket tartanak, amelyek a mintavételt megelőzően legalább 30 napig nem kerültek közvetlen és szoros érintkezésbe szarvasmarhákkal; és

2.3.2. a 2.3.1. pontban említettek közül annyi gazdaságból, amely szám alapján legalább 95 %-os biztonsággal kimutatható legalább egy fertőzött gazdaság, ha a körzetben (legfeljebb 150 gazdaság) egyenlő arányban elosztva a betegség becsült elterjedtsége 2 %; és

2.3.3. gazdaságonként annyi juhtól és kecskétől, amely létszám alapján legalább 95 %-os biztonsággal kimutatható a betegség 5 %-os elterjedtsége az állományon belül, de gazdaságonként legfeljebb 60 mintát, és valamennyi juhtól és kecskétől, ha 15-nél kevesebb juhot és kecskét tartanak a gazdaságban.

2.4. Az eljárás akkor kezdődik, ha legalább 21 nap eltelt a fertőzött gazdaság(ok)ban a betegségre fogékony állatfaj egyedeinek eltávolítása, valamint az előzetes takarítás és fertőtlenítés elvégzése óta.

--------------------------------------------------