HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 139/12

A BIZOTTSÁG 485/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. május 24.)

az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a klotianidin, a tiametoxam és az imidakloprid hatóanyag jóváhagyási feltételei, valamint az e hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerrel kezelt vetőmagok használatának és értékesítésének tilalma tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen a rendelet 21. cikkének (3) bekezdésében említett első eshetőségre, valamint a rendelet 49. cikkének (2) bekezdésére és 78. cikkének (2) bekezdésére,

mivel:

(1) A klotianidin, a tiametoxam, illetve az imidakloprid hatóanyag a 2006/41/EK (2), a 2007/6/EK (3), illetve a 2008/116/EK bizottsági irányelvvel (4) felvételre került a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelv (5) I. mellékletébe.

(2) A 2010/21/EU bizottsági irányelv (6) módosította a 91/414/EGK irányelv I. mellékletét a klotianidin, a tiametoxam és az imidakloprid neonikotinoidokkal kapcsolatos különös rendelkezések tekintetében.

(3) A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében szereplő hatóanyagok az 1107/2009/EK rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagoknak tekintendők, és az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2011. május 25-i 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (7) mellékletének A. részében is szerepelnek.

(4) 2012 tavaszán új tudományos ismereteket tettek közzé a neonikotinoidoknak a méhekre gyakorolt szubletális hatásával kapcsolatban. A Bizottság az 1107/2009/EK rendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján tudományos és műszaki segítséget kért az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságtól (a továbbiakban: Hatóság) ezen új ismeretek értékeléséhez és a neonikotinoidoknak a méhekre gyakorolt hatásával járó kockázatok értékelésének felülvizsgálatához.

(5) A Hatóság a klotianidin, a tiametoxam, illetve az imidakloprid méhekre jelentett kockázatainak értékelésével kapcsolatos megállapításait 2013. január 16-án tette közzé (8).

(6) A Hatóság megállapította, hogy a klotianidin, tiametoxam, illetve imidakloprid hatóanyagú növényvédő szerek bizonyos növények tekintetében nagyfokú akut kockázatot jelentenek a méhekre. Több növény esetében a méheket illetően különösen nagyfokú és akut kockázatot állapított meg a pornak való expozíció miatt, néhány növény esetében a szennyeződött virágporban és nektárban található szermaradékok fogyasztása miatt, a kukorica esetében pedig a guttációs folyadéknak való expozíció miatt. Emellett számos növény esetében elfogadhatatlan mértékű kockázatok fennállását sem lehetett kizárni, mivel az említett anyagok akut és krónikus hatást gyakorolnak a méhkolónia túlélésére és fejlődésére. A Hatóság az értékelt növényekkel kapcsolatban minden esetben azt is megállapította, hogy hiányosak az adatok, különösen azon kockázatok tekintetében, amelyeknek a mézelő méhek hosszú távon a pornak való expozíció, a virágporban és a nektárban található szermaradékok és a guttációs folyadéknak való expozíció miatt vannak kitéve.

(7) Az új tudományos és műszaki ismeretekre figyelemmel a Bizottság megállapította, hogy egyes jelek szerint a klotianidin, a tiametoxam és az imidakloprid jóváhagyott felhasználásai a méhekre gyakorolt hatásuk miatt már nem felelnek meg az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében meghatározott jóváhagyási kritériumoknak, és a méhekre háruló nagyfokú kockázatot csak további korlátozások bevezetésével lehet kizárni. Addig is, amíg a Hatóság a szóban forgó hatóanyagoknak különösen a levélzetkezelés céljára történő alkalmazását nem értékelte, a Bizottság úgy tekinti, hogy az a klotianidin, a tiametoxam és az imidakloprid hatóanyagok növényen keresztül történő, szisztémás transzlokációja miatt hasonló kockázatokat jelent a méhekre, mint a vetőmagkezelés és a talajkezelés céljára történő alkalmazás.

(8) A Bizottság felkérte a bejelentőket, hogy nyújtsák be észrevételeiket.

(9) A tagállamok és a Bizottság az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság keretében megvizsgálták a Hatóság megállapításait, és azokat a klotianidinról, a tiametoxamról, illetve az imidaklopridról szóló vizsgálati jelentések kiegészítései formájában 2013. március 15-én véglegesítették.

(10) A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a méhekre háruló nagyfokú kockázatot csak további korlátozások bevezetésével lehet kizárni.

(11) Megerősítést nyert, hogy a klotianidin, a tiametoxam és az imidakloprid hatóanyagokat az 1107/2009/EK rendelet szerint jóváhagyott hatóanyagoknak kell tekinteni. A méhek expozíciójának minimalizálása érdekében azonban indokolt korlátozni ezen hatóanyagok használatát, a méhek védelmében külön kockázatcsökkentő intézkedéseket kell bevezetni, és az említett hatóanyagokat tartalmazó termékek használatát csak hivatásos felhasználóknak szabad engedélyezni. A klotianidin-, tiametoxam-, illetve imidaklopridtartalmú növényvédő szerek vetőmag- vagy talajkezelés céljára történő felhasználását be kell tiltani különösen azon növények és gabonafélék esetében, amelyek vonzók a méhek számára – a növényházakban történő felhasználás és az őszi gabona kivételével. A klotianidin-, tiametoxam-, illetve imidaklopridtartalmú növényvédő szerekkel történő levélzetkezelést szintén be kell tiltani azon növények és a gabonafélék esetében, amelyek vonzók a méhek számára – a növényházakban történő felhasználás és a virágzást követő felhasználások kivételével. A virágzás előtt betakarított növények nem minősülnek a méhek számára vonzó növényeknek.

(12) A klotianidin, a tiametoxam, illetve az imidakloprid azon felhasználásai esetében pedig, amelyeket e rendelet szerint jelenleg engedélyezni lehet, indokolt további megerősítő információkat bekérni.

(13) Az 540/2011/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

(14) A kezelt vetőmagok számos növény esetében különösen a pornak való expozíció miatt, néhány növény esetében a szennyeződött virágporban és nektárban található maradékanyagok fogyasztása miatt, a kukorica esetében pedig a guttációs folyadéknak való expozíció miatt jelentenek kockázatot a méhekre. Tekintettel a már említett kockázatokra, amelyekkel a kezelt vetőmagok használata jár, a klotianidin-, tiametoxam-, illetve imidaklopridtartalmú növényvédő szerekkel kezelt vetőmagok használatát és forgalomba hozatalát be kell tiltani azon növények és a gabonafélék esetében, amelyek vonzók a méhek számára – a növényházakban történő felhasználás és az őszi gabona kivételével.

(15) A tagállamoknak elegendő időt kell hagyni arra, hogy visszavonhassák a klotianidin-, a tiametoxam-, illetve az imidaklopridtartalmú növényvédő szerekre megadott engedélyeket.

(16) Amennyiben a tagállamok az 1107/2009/EK rendelet 46. cikke értelmében egyes klotianidin-, tiametoxam-, illetve imidaklopridtartalmú növényvédő szerek esetében türelmi időt biztosítanak, annak legkésőbb 2013. november 30-án le kell járnia. A Bizottság az e rendelet hatálybalépését követő két éven belül haladéktalanul az új tudományos ismeretek felülvizsgálatába kezd.

(17) Az 1107/2009/EK rendelet 36. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a tagállamok bizonyos feltételek mellett további kockázatcsökkentő intézkedéseket is hozhatnak, és korlátozhatják a klotianidin-, tiametoxam-, illetve imidaklopridtartalmú növényvédő szerek forgalomba hozatalát és használatát. Az 1107/2009/EK rendelet azonban lehetővé teszi a tagállamoknak, hogy a klotianidin-, tiametoxam-, illetve imidaklopridtartalmú növényvédő szerekkel kezelt vetőmagok forgalomba hozatalával és használatával kapcsolatban a rendelet 71. cikke alapján szükséghelyzeti intézkedéseket hozzanak.

(18) A megfelelő átmeneti időszak biztosítása érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy a kezelt vetőmagok forgalomba hozatalának tilalma csak 2013. december 1-jétől lépjen hatályba. Addig a tagállamok hatályban tarthatják az 1107/2009/EK rendelet 71. cikke alapján meghozott ideiglenes védintézkedéseket az említett rendelet 71. cikkének (3) bekezdése szerint.

(19) A klotianidin-, tiametoxam-, illetve imidaklopridtartalmú növényvédő szerekkel kezelt azon vetőmagokat, amelyek az e rendelet 1. cikkében említett korlátozások tárgyát képezik, az 1107/2009/EK rendelet 54. cikke szerint kutatási és fejlesztési célú kísérletek vagy vizsgálatok céljára fel lehet használni.

(20) Az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság nem nyilvánított véleményt. Mivel végrehajtási aktus elfogadására volt szükség, az elnök a végrehajtási aktus tervezetét további megvitatás céljából a fellebbviteli bizottság elé terjesztette. A fellebbviteli bizottság nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet módosítása

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

A kezelt vetőmagok forgalomba hozatalának tilalma

A II. mellékletben felsorolt növények klotianidin-, tiametoxam-, illetve imidaklopridtartalmú növényvédő szerekkel kezelt vetőmagjait – a növényházakban történő felhasználásra szánt vetőmagok kivételével – mind használni, mind forgalomba hozni tilos.

3. cikk

Átmeneti intézkedések

A tagállamok szükség esetén az 1107/2009/EK irányelvnek megfelelően, 2013. szeptember 30-ig módosítják vagy visszavonják a klotianidin, a tiametoxam, illetve az imidakloprid hatóanyagú növényvédő szerekre kiadott engedélyeket.

4. cikk

Türelmi idő

A tagállamok által az 1107/2009/EK rendelet 46. cikke értelmében biztosított türelmi időnek a lehető legrövidebbnek kell lennie, és legkésőbb 2013. november 30-án le kell járnia.

5. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba és akkortól alkalmazandó.

A 2. cikk azonban 2013. december 1-jétől alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 2013. május 24-én. a Bizottság részéről az elnök José Manuel BARROSO

(1) HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

(2) HL L 187., 2006.7.8., 24. o.

(3) HL L 43., 2007.2.15., 13. o.

(4) HL L 337., 2008.12.16., 86. o.

(5) HL L 230., 1991.8.19., 1. o.

(6) HL L 65., 2010.3.13., 27. o.

(7) HL L 153., 2011.6.11., 1. o.

(8) Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság: A klotianidin hatóanyagú növényvédő szereknek a méhekre jelentett kockázatai felméréséről szóló szakértői értékelésből levont következtetés (Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment for bees for the active substance clothianidin). EFSA Journal 2013; 11(1):3066. [58. oldal] doi:10.2903/j.efsa.2013.3066.

Az imidakloprid hatóanyagú növényvédő szereknek a méhekre jelentett kockázatai felméréséről szóló szakértői értékelésből levont következtetés (Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment for bees for the active substance imidacloprid). EFSA Journal 2013; 11(1):3068. [55. oldal] doi:10.2903/j.efsa.2013.

A tiametoxam hatóanyagú növényvédő szereknek a méhekre jelentett kockázatai felméréséről szóló szakértői értékelésből levont következtetés (Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment for bees for the active substance thiamethoxam). EFSA Journal 2013; 11(1):3067. [68. oldal] doi:10.2903/j.efsa.2013.3067. Online elérhetőség: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm

I. MELLÉKLET Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének módosításai 1. Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete A. részének 121. sorában – klotianidin – az „Egyedi rendelkezések” oszlop helyébe a következő szöveg lép: „A. RÉSZ Kizárólag rovarirtó szerként engedélyezhető. Csak hivatásos felhasználók használhatják. Vetőmag- vagy talajkezelés céljára történő felhasználása nem engedélyezhető a következő gabonafélék esetében, amennyiben azokat a januártól júniusig terjedő időszakban vetik el: árpa, köles, zab, rizs, rozs, cirok, tritikálé, búza. A levélzetkezelés a következő gabonafélék esetében nem engedélyezhető: árpa, köles, zab, rizs, rozs, cirok, tritikálé, búza. A vetőmagkezelés, a talajkezelés vagy a levélzetkezelés céljára történő felhasználás nem engedélyezhető az alábbi növények esetében, a növényházakban történő felhasználás és a virágzást követő levélzetkezelés kivételével: Alma (Malus pumila; M. sylvestris; M. communis; Pyrus malus) ánizs (Pimpinella anisum); badián vagy csillagánizs (Illicium verum); fűszerkömény (Carum carvi); koriander (Coriandrum sativum); római kömény (Cuminum cyminum); édeskömény (Foeniculum vulgare); közönséges boróka (Juniperus communis) avokádó (Persea americana) bab (Phaseolus spp.) banán (Musa sapientum; M. cavendishii; M. nana) birsalma (Cydonia oblonga; C. vulgaris; C. japonica) borsmenta (Mentha spp.: M. piperita) borsó, zöldborsó (Pisum sativum), homoki borsó (P. arvense) bortermő szőlő (Vitis vinifera) bükköny, tavaszi/közönséges bükköny (Vicia sativa) citrom és zöldcitrom, citrom (Citrus limon); zöldcitrom (C. aurantiifolia); limetta (C. limetta) csemegekukorica (Zea mays) cseresznye (Prunus avium) csicseriborsó (Cicer arietinum) csilipaprika és paprika: pirospaprika, Cayenne-bors, paprika, csilipaprika (Capsicum frutescens; C. annuum); szegfűbors (Pimenta officinalis) csillagfürt (Lupinus spp.) datolya (Phoenix dactylifera) datolyaszilva (Diospyros kaki: D. virginiana) dió (Jugland spp.: J. regia) egres (Ribes uva-crispa) európai mogyoró (Corylus avellana) fekete áfonya (Vaccinium myrtillus); fürtös áfonya (V. corymbosum) fekete bodza (Sambucus nigra) fekete ribizli (Ribes nigrum); vörös és fehér ribizli (R. rubrum) feketegyökér (Scorzonera hispanica) földimogyoró (Arachis hypogea) fűszernövények, többek között: babérlevél (Laurus nobilis); kapor (Anethum graveolens); görögszénamag (Trigonella foenumgraecum); sáfrány (Crocus sativus); kakukkfű (Thymus vulgaris); kurkuma (Curcuma longa) gesztenye (Castanea spp.) görögdinnye (Citrullus vulgaris) grépfrút (C. paradisi) gyapot (Gossypium spp.) here (Trifolium spp.) hüvelyesek: szarvaskerep (Lotus corniculatus); lespedeza (Lespedeza spp.); kudzu (Pueraria lobata); sesbania (Sesbania spp.); baltacim (Onobrychis sativa); koronahere (Hedysarum coronarium) japán rózsa (Rosa rugosa) kajszibarack (Prunus armeniaca) kávébab (Coffea spp. arabica, robusta, liberica) kender (Cannabis sativa) kivi (Actinidia chinensis) körte (Pyrus communis) közönséges hajdina (Fagopyrum esculentum) len (Linum usitatissimum) lencse (Lens esculenta; Ervum lens) lucerna (Medicago sativa) mák (Papaver somniferum) málna (Rubus idaeus) mandula (Prunus amygdalus; P. communis; Amygdalus communis) mustármag: fehér mustár (Brassica alba; B. hirta; Sinapis alba); fekete mustár (Brassica nigra; Sinapis nigra) nagy szemű disznóbab, lóbab (Vicia faba var. major, var. equina; var. minor) napraforgómag (Helianthus annuus) narancs, édes narancs (Citrus sinensis); keserű narancs (C. aurantium) okra (Abelmoschus esculentus); gombó (Hibiscus esculentus) olajfa (Olea europaea) őszibarack és nektarin (Prunus persica; Amygdalus persica; Persica laevis) pisztácia (Pistacia vera) repce (Brassica napus var. oleifera) ricinusolajmag (Ricinus communis) rovarpor virág (Chrysanthemum cinerariifolium) sáfrányos szeklice (Carthamus tinctorius) sárgadinnyemag (Cucumis melo) szamóca (Fragaria spp.) szentjánoskenyér (Ceratonia siliqua) szeradella/csibeláb (Ornithopus sativus) szezámmag (Sesamum indicum) szilva és kökény, ringló, mirabella, kökényszilva vagy damaszkuszi szilva (Prunus domestica); kökény (P. spinosa) szójabab (Glycine soja) tangerin (Citrus tangerina), mandarin (Citrus reticulata); klementin (C. unshiu) tarlórépa és réparepce (Brassica rapa var. rapifera és oleifera spp.) tehénborsó, homoki bab (Vigna unguiculata) tök, úritök és sütőtök (Cucurbita spp.) tökfélék (cucurbitaceae) tőzegáfonya, amerikai tőzegáfonya (Vaccinium macrocarpon); tőzegáfonya (Vaccinium oxycoccus) uborka (Cucumis sativus) vadszeder (Rubus fruticosus) valamint a kezelés évében virágzó dísznövények. B. RÉSZ Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni mind az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban 2006. január 27-én véglegesített, a klotianidinról szóló vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat, mind az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban 2013. március 15-én véglegesített, a klotianidinról szóló vizsgálati jelentés kiegészítésében található megállapításokat. Az átfogó értékelésben a tagállamoknak: — fokozott figyelmet kell fordítaniuk a felszín alatti vizek védelmére, ha a hatóanyagot érzékeny talaj-, illetve éghajlati adottságú régiókban alkalmazzák, — fokozott figyelmet kell fordítaniuk a magevő madarakra és emlősökre jelentett kockázatokra, ha a hatóanyagot vetőmagcsávázásra használják. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy: — a vetőmag bevonása kizárólag speciális vetőmagkezelő létesítményben történjen. Az ilyen létesítményeknek a lehető legjobb technikákat kell alkalmazniuk, hogy a vetőmag bevonása, valamint a tárolás és a szállítás során a porkibocsátás a lehető legkisebb legyen, — megfelelő vetőgépet kell használni, hogy a talajba való bedolgozás megfelelő mélységű legyen, és hogy a kihullás és a porkibocsátás a lehető legkisebb legyen, — az engedély feltételei között adott esetben szerepeljenek méheket védő kockázatcsökkentő intézkedések, — adott esetben és megfelelő módon ellenőrzési programok induljanak a gyűjtő méhek vagy a méhészek által intenzíven használt területeken a méheknek a klotianidinból eredő valós expozíciójának ellenőrzésére. A használati feltételek között adott esetben szerepelniük kell kockázatcsökkentő intézkedéseknek. A bejelentő megerősítő információkat nyújt be az alábbiakról: a) a mézelő méheken kívüli beporzókra jelentett kockázat; b) a következő növénykultúrákban nektárt vagy virágport gyűjtő, mézelő méhekre jelentett kockázat; c) lehetséges felvétel a virágzó gyomok gyökerei által; d) a rovarok által kiválasztott mézharmatot gyűjtő, mézelő méhekre jelentett kockázat; e) a guttációs folyadékból eredő expozíció és a méhkolónia túlélésére és fejlődésére jelentett akut és hosszú távú kockázat, valamint az említett expozíció által a méhfiasításra jelentett kockázat; f) a por átszállásából eredő expozíció és a méhkolónia túlélésére és fejlődésére jelentett akut és hosszú távú kockázat, valamint az említett expozíció által a méhfiasításra jelentett kockázat; g) a méhkolónia túlélésére és fejlődésére jelentett akut és hosszú távú kockázat, valamint a szennyeződött nektárnak és virágpornak a méhek szervezetébe jutása által a méhfiasításra jelentett kockázat. A bejelentő 2014. december 31-ig benyújtja ezeket az információkat a Bizottságnak, a tagállamoknak és a Hatóságnak.” 2. Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete A. részének 140. sorában – tiametoxam – az „Egyedi rendelkezések” oszlop helyébe a következő szöveg lép: „A. RÉSZ Kizárólag rovarirtó szerként engedélyezhető. Csak hivatásos felhasználók használhatják. Vetőmag- vagy talajkezelés céljára történő felhasználása nem engedélyezhető a következő gabonafélék esetében, amennyiben azokat a januártól júniusig terjedő időszakban vetik el: árpa, köles, zab, rizs, rozs, cirok, tritikálé, búza. A levélzetkezelés a következő gabonafélék esetében nem engedélyezhető: árpa, köles, zab, rizs, rozs, cirok, tritikálé, búza. A vetőmagkezelés, a talajkezelés vagy a levélzetkezelés céljára történő felhasználás nem engedélyezhető az alábbi növények esetében, a növényházakban történő felhasználás és a virágzást követő levélzetkezelés kivételével: Alma (Malus pumila; M. sylvestris; M. communis; Pyrus malus) ánizs (Pimpinella anisum); badián vagy csillagánizs (Illicium verum); fűszerkömény (Carum carvi); koriander (Coriandrum sativum); római kömény (Cuminum cyminum); édeskömény (Foeniculum vulgare); közönséges boróka (Juniperus communis) avokádó (Persea americana) bab (Phaseolus spp.) banán (Musa sapientum; M. cavendishii; M. nana) birsalma (Cydonia oblonga; C. vulgaris; C. japonica) borsmenta (Mentha spp.: M. piperita) borsó, zöldborsó (Pisum sativum), homoki borsó (P. arvense) bortermő szőlő (Vitis vinifera) bükköny, tavaszi/közönséges bükköny (Vicia sativa) citrom és zöldcitrom, citrom (Citrus limon); zöldcitrom (C. aurantiifolia); limetta (C. limetta) csemegekukorica (Zea mays) cseresznye (Prunus avium) csicseriborsó (Cicer arietinum) csilipaprika és paprika: pirospaprika, Cayenne-bors, paprika, csilipaprika (Capsicum frutescens; C. annuum); szegfűbors (Pimenta officinalis) csillagfürt (Lupinus spp.) datolya (Phoenix dactylifera) datolyaszilva (Diospyros kaki: D. virginiana) dió (Jugland spp.: J. regia) egres (Ribes uva-crispa) európai mogyoró (Corylus avellana) fekete áfonya (Vaccinium myrtillus); fürtös áfonya (V. corymbosum) fekete bodza (Sambucus nigra) fekete ribizli (Ribes nigrum); vörös és fehér ribizli (R. rubrum) feketegyökér (Scorzonera hispanica) földimogyoró (Arachis hypogea) fűszernövények, többek között: babérlevél (Laurus nobilis); kapor (Anethum graveolens); görögszénamag (Trigonella foenumgraecum); sáfrány (Crocus sativus); kakukkfű (Thymus vulgaris); kurkuma (Curcuma longa) gesztenye (Castanea spp.) görögdinnye (Citrullus vulgaris) grépfrút (C. paradisi) gyapot (Gossypium spp.) here (Trifolium spp.) hüvelyesek: szarvaskerep (Lotus corniculatus); lespedeza (Lespedeza spp.); kudzu (Pueraria lobata); sesbania (Sesbania spp.); baltacim (Onobrychis sativa); koronahere (Hedysarum coronarium) japán rózsa (Rosa rugosa) kajszibarack (Prunus armeniaca) kávébab (Coffea spp. arabica, robusta, liberica) kender (Cannabis sativa) kivi (Actinidia chinensis) körte (Pyrus communis) közönséges hajdina (Fagopyrum esculentum) len (Linum usitatissimum) lencse (Lens esculenta; Ervum lens) lucerna (Medicago sativa) mák (Papaver somniferum) málna (Rubus idaeus) mandula (Prunus amygdalus; P. communis; Amygdalus communis) mustármag: fehér mustár (Brassica alba; B. hirta; Sinapis alba); fekete mustár (Brassica nigra; Sinapis nigra) nagy szemű disznóbab, lóbab (Vicia faba var. major, var. equina; var. minor) napraforgómag (Helianthus annuus) narancs, édes narancs (Citrus sinensis); keserű narancs (C. aurantium) okra (Abelmoschus esculentus); gombó (Hibiscus esculentus) olajfa (Olea europaea) őszibarack és nektarin (Prunus persica; Amygdalus persica; Persica laevis) pisztácia (Pistacia vera) repce (Brassica napus var. oleifera) ricinusolajmag (Ricinus communis) rovarpor virág (Chrysanthemum cinerariifolium) sáfrányos szeklice (Carthamus tinctorius) sárgadinnyemag (Cucumis melo) szamóca (Fragaria spp.) szentjánoskenyér (Ceratonia siliqua) szeradella/csibeláb (Ornithopus sativus) szezámmag (Sesamum indicum) szilva és kökény, ringló, mirabella, kökényszilva vagy damaszkuszi szilva (Prunus domestica); kökény (P. spinosa) szójabab (Glycine soja) tangerin (Citrus tangerina), mandarin (Citrus reticulata); klementin (C. unshiu) tarlórépa és réparepce (Brassica rapa var. rapifera és oleifera spp.) tehénborsó, homoki bab (Vigna unguiculata) tök, úritök és sütőtök (Cucurbita spp.) tökfélék (cucurbitaceae) tőzegáfonya, amerikai tőzegáfonya (Vaccinium macrocarpon); tőzegáfonya (Vaccinium oxycoccus) uborka (Cucumis sativus) vadszeder (Rubus fruticosus) valamint a kezelés évében virágzó dísznövények. B. RÉSZ Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni mind az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban 2006. július 14-én véglegesített, a tiametoxamról szóló vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat, mind az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban 2013. március 15-én véglegesített, a tiametoxamról szóló vizsgálati jelentés kiegészítésében található megállapításokat. Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre: — a felszín alatti vizek lehetséges, főként a hatóanyaggal és annak NOA 459602, SYN 501406 és CGA 322704 metabolitjaival történő szennyeződésére, ha a hatóanyagot érzékeny talaj-, illetve éghajlati adottságú régiókban alkalmazzák, — a vízi élőlények védelmére, — a kistestű növényevő állatokra jelentett hosszú távú kockázatokra, ha a hatóanyagot vetőmagkezelésre használják. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy: — a vetőmag bevonása kizárólag speciális vetőmagkezelő létesítményben történjen. Az ilyen létesítményeknek a lehető legjobb technikákat kell alkalmazniuk, hogy a vetőmag bevonása, valamint a tárolás és a szállítás során a porkibocsátás a lehető legkisebb legyen, — megfelelő vetőgépet kell használni, hogy a talajba való bedolgozás megfelelő mélységű legyen, és hogy a kihullás és a porkibocsátás a lehető legkisebb legyen, — az engedély feltételei között adott esetben szerepeljenek méheket védő kockázatcsökkentő intézkedések, — adott esetben és megfelelő módon ellenőrzési programok induljanak a gyűjtő méhek vagy a méhészek által intenzíven használt területeken a méheknek a tiametoxamból eredő valós expozíciójának ellenőrzésére. A használati feltételek között adott esetben szerepelniük kell kockázatcsökkentő intézkedéseknek. A bejelentő megerősítő információkat nyújt be az alábbiakról: a) a mézelő méheken kívüli beporzókra jelentett kockázat; b) a következő növénykultúrákban nektárt vagy virágport gyűjtő, mézelő méhekre jelentett kockázat; c) lehetséges felvétel a virágzó gyomok gyökerei által; d) a rovarok által kiválasztott mézharmatot gyűjtő, mézelő méhekre jelentett kockázat; e) a guttációs folyadékból eredő expozíció és a méhkolónia túlélésére és fejlődésére jelentett akut és hosszú távú kockázat, valamint az említett expozíció által a méhfiasításra jelentett kockázat; f) a por átszállásából eredő expozíció és a méhkolónia túlélésére és fejlődésére jelentett akut és hosszú távú kockázat, valamint az említett expozíció által a méhfiasításra jelentett kockázat; g) a méhkolónia túlélésére és fejlődésére jelentett akut és hosszú távú kockázat, valamint a szennyeződött nektárnak és virágpornak a méhek szervezetébe jutása által a méhfiasításra jelentett kockázat. A bejelentő 2014. december 31-ig benyújtja ezeket az információkat a Bizottságnak, a tagállamoknak és a Hatóságnak.” 3. Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete A. részének 216. sorában – imidakloprid – az „Egyedi rendelkezések” oszlop helyébe a következő szöveg lép: „A. RÉSZ Felhasználása kizárólag rovarölő szerként hivatásos felhasználók számára engedélyezhető. Vetőmag- vagy talajkezelés céljára történő felhasználása nem engedélyezhető a következő gabonafélék esetében, amennyiben azokat a januártól júniusig terjedő időszakban vetik el: árpa, köles, zab, rizs, rozs, cirok, tritikálé, búza. A levélzetkezelés a következő gabonafélék esetében nem engedélyezhető: árpa, köles, zab, rizs, rozs, cirok, tritikálé, búza. A vetőmagkezelés, a talajkezelés vagy a levélzetkezelés céljára történő felhasználás nem engedélyezhető az alábbi növények esetében, a növényházakban történő felhasználás és a virágzást követő levélzetkezelés kivételével: Alma (Malus pumila; M. sylvestris; M. communis; Pyrus malus) ánizs (Pimpinella anisum); badián vagy csillagánizs (Illicium verum); fűszerkömény (Carum carvi); koriander (Coriandrum sativum); római kömény (Cuminum cyminum); édeskömény (Foeniculum vulgare); közönséges boróka (Juniperus communis) avokádó (Persea americana) bab (Phaseolus spp.) banán (Musa sapientum; M. cavendishii; M. nana) birsalma (Cydonia oblonga; C. vulgaris; C. japonica) borsmenta (Mentha spp.: M. piperita) borsó, zöldborsó (Pisum sativum), homoki borsó (P. arvense) bortermő szőlő (Vitis vinifera) bükköny, tavaszi/közönséges bükköny (Vicia sativa) citrom és zöldcitrom, citrom (Citrus limon); zöldcitrom (C. aurantiifolia); limetta (C. limetta) csemegekukorica (Zea mays) cseresznye (Prunus avium) csicseriborsó (Cicer arietinum) csilipaprika és paprika: pirospaprika, Cayenne-bors, paprika, csilipaprika (Capsicum frutescens; C. annuum); szegfűbors (Pimenta officinalis) csillagfürt (Lupinus spp.) datolya (Phoenix dactylifera) datolyaszilva (Diospyros kaki: D. virginiana) dió (Jugland spp.: J. regia) egres (Ribes uva-crispa) európai mogyoró (Corylus avellana) fekete áfonya (Vaccinium myrtillus); fürtös áfonya (V. corymbosum) fekete bodza (Sambucus nigra) fekete ribizli (Ribes nigrum); vörös és fehér ribizli (R. rubrum) feketegyökér (Scorzonera hispanica) földimogyoró (Arachis hypogea) fűszernövények, többek között: babérlevél (Laurus nobilis); kapor (Anethum graveolens); görögszénamag (Trigonella foenumgraecum); sáfrány (Crocus sativus); kakukkfű (Thymus vulgaris); kurkuma (Curcuma longa) gesztenye (Castanea spp.) görögdinnye (Citrullus vulgaris) grépfrút (C. paradisi) gyapot (Gossypium spp.) here (Trifolium spp.) hüvelyesek: szarvaskerep (Lotus corniculatus); lespedeza (Lespedeza spp.); kudzu (Pueraria lobata); sesbania (Sesbania spp.); baltacim (Onobrychis sativa); koronahere (Hedysarum coronarium) japán rózsa (Rosa rugosa) kajszibarack (Prunus armeniaca) kávébab (Coffea spp. arabica, robusta, liberica) kender (Cannabis sativa) kivi (Actinidia chinensis) körte (Pyrus communis) közönséges hajdina (Fagopyrum esculentum) len (Linum usitatissimum) lencse (Lens esculenta; Ervum lens) lucerna (Medicago sativa) mák (Papaver somniferum) málna (Rubus idaeus) mandula (Prunus amygdalus; P. communis; Amygdalus communis) mustármag: fehér mustár (Brassica alba; B. hirta; Sinapis alba); fekete mustár (Brassica nigra; Sinapis nigra) nagy szemű disznóbab, lóbab (Vicia faba var. major, var. equina; var. minor) napraforgómag (Helianthus annuus) narancs, édes narancs (Citrus sinensis); keserű narancs (C. aurantium) okra (Abelmoschus esculentus); gombó (Hibiscus esculentus) olajfa (Olea europaea) őszibarack és nektarin (Prunus persica; Amygdalus persica; Persica laevis) pisztácia (Pistacia vera) repce (Brassica napus var. oleifera) ricinusolajmag (Ricinus communis) rovarpor virág (Chrysanthemum cinerariifolium) sáfrányos szeklice (Carthamus tinctorius) sárgadinnyemag (Cucumis melo) szamóca (Fragaria spp.) szentjánoskenyér (Ceratonia siliqua) szeradella/csibeláb (Ornithopus sativus) szezámmag (Sesamum indicum) szilva és kökény, ringló, mirabella, kökényszilva vagy damaszkuszi szilva (Prunus domestica); kökény (P. spinosa) szójabab (Glycine soja) tangerin (Citrus tangerina), mandarin (Citrus reticulata); klementin (C. unshiu) tarlórépa és réparepce (Brassica rapa var. rapifera és oleifera spp.) tehénborsó, homoki bab (Vigna unguiculata) tök, úritök és sütőtök (Cucurbita spp.) tökfélék (cucurbitaceae) tőzegáfonya, amerikai tőzegáfonya (Vaccinium macrocarpon); tőzegáfonya (Vaccinium oxycoccus) uborka (Cucumis sativus) vadszeder (Rubus fruticosus) valamint a kezelés évében virágzó dísznövények. B. RÉSZ Az imidaklopridot tartalmazó növényvédő szerek használatának engedélyezése iránti kérelmek értékelésekor a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében előírt kritériumokra, és gondoskodniuk kell arról, hogy az engedély megadása előtt minden szükséges adat és információ rendelkezésre álljon. Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni mind az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban 2008. szeptember 26-án véglegesített, a imidaklopridról szóló vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat, mind az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban 2013. március 15-én véglegesített, az imidaklopridról szóló vizsgálati jelentés kiegészítésében található megállapításokat. Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre: — a szert kezelők és más dolgozók biztonsága. Gondoskodniuk kell arról, hogy a használati feltételek előírják megfelelő egyéni védőfelszerelés használatát, — a vízi élőlényekre, a nem célzott ízeltlábúakra, a földigilisztákra és más talajlakó makroorganizmusokra gyakorolt lehetséges hatások, és gondoskodniuk kell arról, hogy az engedély feltételei között adott esetben szerepeljenek kockázatcsökkentő intézkedések. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy: — a vetőmag bevonása kizárólag speciális vetőmagkezelő létesítményben történjen. Az ilyen létesítményeknek a lehető legjobb technikákat kell alkalmazniuk, hogy a vetőmag bevonása, valamint a tárolás és a szállítás során a porkibocsátás a lehető legkisebb legyen, — megfelelő vetőgépet kell használni, hogy a talajba való bedolgozás megfelelő mélységű legyen, és hogy a kihullás és a porkibocsátás a lehető legkisebb legyen, — az engedély feltételei között adott esetben szerepeljenek méheket védő kockázatcsökkentő intézkedések, — adott esetben és megfelelő módon ellenőrzési programok induljanak a gyűjtő méhek vagy a méhészek által intenzíven használt területeken a méheknek a imidaklopridból eredő valós expozíciójának ellenőrzésére. A használati feltételek között adott esetben szerepelniük kell kockázatcsökkentő intézkedéseknek. A bejelentő megerősítő információkat nyújt be az alábbiakról: a) a mézelő méheken kívüli beporzókra jelentett kockázat; b) a következő növénykultúrákban nektárt vagy virágport gyűjtő, mézelő méhekre jelentett kockázat; c) lehetséges felvétel a virágzó gyomok gyökerei által; d) a rovarok által kiválasztott mézharmatot gyűjtő, mézelő méhekre jelentett kockázat; e) a guttációs folyadékból eredő expozíció és a méhkolónia túlélésére és fejlődésére jelentett akut és hosszú távú kockázat, valamint az említett expozíció által a méhfiasításra jelentett kockázat; f) a por átszállásából eredő expozíció és a méhkolónia túlélésére és fejlődésére jelentett akut és hosszú távú kockázat, valamint az említett expozíció által a méhfiasításra jelentett kockázat; g) a méhkolónia túlélésére és fejlődésére jelentett akut és hosszú távú kockázat, valamint a szennyeződött nektárnak és virágpornak a méhek szervezetébe jutása által a méhfiasításra jelentett kockázat. A bejelentő 2014. december 31-ig benyújtja ezeket az információkat a Bizottságnak, a tagállamoknak és a Hatóságnak.”