Együttes fellépés

(1998. június 29.),

amelyet a Tanács az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján fogadott el, az Európai Igazságügyi Hálózat létrehozásáról

(98/428/IB)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak K.3. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,

tekintettel a Belga Királyság kezdeményezésére,

tekintettel az Európai Tanács által 1997. június 17-én, Amszterdamban jóváhagyott, a szervezett bűnözés elleni küzdelemről szóló cselekvési tervre, és különösen annak 21. ajánlására,

szem előtt tartva a kezdeményezés és a cselekvési program 19. ajánlásának végrehajtása közötti koordináció szükségességét,

figyelembe véve az 1996. május 8. és 10. között, valamint az 1997. június 19. és 20. között Brüsszelben a részben az Európai Unió által finanszírozott program keretében a belga Igazságügyi Minisztérium által szervezett és megrendezett, "Az Európai Igazságügyi Hálózat és a szervezett bűnözés"-ről szóló szemináriumok, valamint az Európai Parlament és az Európai Bizottság jegyzőkönyveinek következtetéseit,

szem előtt tartva az összekötő tisztviselőknek az Európai Unió tagállamai közötti igazságügyi együttműködés javítása céljából történő cseréjére vonatkozó keretekről szóló, 1996. augusztus 22-i 96/277/IB együttes fellépést [1],

mivel szükség van az Európai Unió tagállamai közötti igazságügyi együttműködés további javítására, különösen a gyakran tényleges, a legtöbb esetben transznacionális szervezetek által elkövetett súlyos bűncselekmények formái elleni küzdelem terén;

mivel a tagállamok közötti igazságügyi együttműködés hatékony javítása közösségi szintű strukturális intézkedések elfogadását követeli meg annak érdekében, hogy megfelelő közvetlen kapcsolatok jöjjenek létre az igazságügyi hatóságok és egyéb, a súlyos bűncselekmények formái elleni igazságügyi együttműködésért, valamint igazságügyi eljárásért felelős hatóságok között;

mivel ez az együttes fellépés nem érinti a meglévő egyezményeket és megállapodásokat, különösen az 1959. április 20-án kelt Kölcsönös Bűnügyi Jogsegélyről szóló európai egyezményt,

ELFOGADTA EZT AZ EGYÜTTES FELLÉPÉST:

I. CÍM

AZ EURÓPAI IGAZSÁGÜGYI HÁLÓZAT ALAPELVEI

1. cikk

Létrehozás

A tagállamok között igazságügyi kapcsolattartók hálózata kerül felállításra, a továbbiakban "Európai Igazságügyi Hálózat".

2. cikk

Összetétel

(1) Az Európai Igazságügyi Hálózat, tekintettel az egyes tagállamok alkotmányos szabályaira, jogi hagyományaira és belső szerkezetére, a nemzetközi igazságügyi együttműködésért felelős központi hatóságokból, valamint a mind az általános, mind a súlyos bűncselekmények bizonyos formái, mint például a szervezett bűnözés, korrupció, kábítószer-kereskedelem vagy terrorizmus ellen fellépő nemzetközi igazságügyi együttműködés terén különleges felelősséggel rendelkező igazságügyi és egyéb, hatáskörrel rendelkező hatóságokból áll fel.

(2) Minden tagállam egy vagy több kapcsolattartót nevez ki a tagállam belső szabályainak és a feladatok belső megosztásának megfelelően, figyelemmel arra, hogy biztosítva legyen a tagállam egész területének és a súlyos bűncselekmények minden formájának hatékony lefedése.

(3) Minden tagállam biztosítja, hogy kapcsolattartója vagy kapcsolattartói anyanyelvükön kívül megfelelő tudással rendelkezzenek az Európai Unió egy másik nyelvén is, szem előtt tartva a többi tagállam kapcsolattartóival való kommunikáció képességének szükségességét.

(4) Ha a 96/277/IB együttes fellépésben említett összekötő tisztviselők feladatai hasonlók a 4. cikkben a kapcsolattartók számára kijelölt feladatokhoz, az összekötő tisztviselők úgy kapcsolódhatnak be az Európai Igazságügyi Hálózatba, hogy minden esetben a tagállam jelöli ki őket az adott állam által megállapítandó eljárásnak megfelelően.

(5) A Bizottság kapcsolattartót jelöl ki azokra a területekre, amelyek hatáskörébe tartoznak.

3. cikk

A hálózat működési rendje

Az Európai Igazságügyi Hálózat elsősorban a következő három módon fejti ki tevékenységét:

a) elősegíti megfelelő kapcsolatok felvételét a különböző tagállamok kapcsolattartói között a 4. cikkben megállapított feladatok végrehajtása érdekében;

b) időszakos üléseket szervez a tagállamok képviselői számára az 5., 6. és 7. cikkben megállapított eljárásoknak megfelelően;

c) állandó jelleggel bizonyos mennyiségű naprakész háttér-információt biztosít egy megfelelő távközlési hálózat segítségével a 8., 9. és 10. cikkben megállapított eljárásoknak megfelelően.

II. CÍM

KAPCSOLATOK A HÁLÓZATON BELÜL

4. cikk

A kapcsolattartók feladatai

(1) A kapcsolattartók aktív közvetítők, feladatuk a tagállamok közötti igazságügyi együttműködés előmozdítása, különösen a súlyos bűncselekmények formái ellen folytatott küzdelemben való tevékenységre vonatkozóan. A kapcsolattartók lehetővé teszik helyi igazságügyi hatóságok és saját országuk más hatáskörrel rendelkező hatóságai, más országok kapcsolattartói, valamint más országok helyi igazságügyi és egyéb, hatáskörrel rendelkező hatóságai részére, hogy létrehozzák a legmegfelelőbb közvetlen kapcsolatot.

Szükség esetén az érintett közigazgatási szervek közötti megállapodás alapján a kapcsolattartók elutazhatnak, hogy találkozzanak más tagállamok kapcsolattartóival.

(2) A kapcsolattartók biztosítják a szükséges jogi és gyakorlati információkat saját országuk igazságügyi hatóságai, más országok kapcsolattartói, valamint más országok helyi igazságügyi hatóságai részére, hogy lehetővé tegyék számukra egy igazságügyi együttműködést szorgalmazó hatékony kérelem előkészítését, illetve általában az igazságügyi együttműködés javítását.

(3) A kapcsolattartók javítják a igazságügyi együttműködés koordinációját azokban az esetekben, amelyekben egy tagállam helyi igazságügyi hatóságaitól érkező több kérelem koordinált cselekvést igényel egy másik tagállamban.

III. CÍM

AZ EURÓPAI IGAZSÁGÜGYI HÁLÓZAT IDŐSZAKOS ÜLÉSEI

5. cikk

Az időszakos ülések célja

(1) Az Európai Igazságügyi Hálózat időszakos üléseinek céljai a következők:

a) lehetővé tegyék a kapcsolattartók megismerkedését és különösen a hálózat működtetésére vonatkozó tapasztalatcserét közöttük;

b) fórumot biztosítsanak a tagállamok igazságügyi együttműködése során felmerült gyakorlati és jogi problémák megvitatására, különös tekintettel az Európai Unió által elfogadott intézkedések végrehajtására.

(2) Az Európai Igazságügyi Hálózatban szerzett lényeges tapasztalatokat továbbítják az Európai Unió hatáskörrel rendelkező munkacsoportjai felé, és ezek a tapasztalatok a nemzetközi igazságügyi együttműködés terén megvalósuló lehetséges jogi változtatások és gyakorlati fejlesztések megvitatatásának alapjául szolgáljanak.

6. cikk

Az ülések gyakorisága

(1) Az Európai Igazságügyi Hálózat első ülésére ezen együttes fellépés hatálybalépését követő három hónapon belül kerül sor.

(2) Az Európai Igazságügyi Hálózat ezt követően időszakosan, ad hoc jelleggel ül össze, amennyiben tagjai szükségét érzik egy ülésnek, a Tanács elnökségének felhívására, amely tekintetbe veszi a tagállamoknak a hálózat ülésére vonatkozó kívánságait is.

7. cikk

A ülések helyszíne

(1) Az ülések elviekben a Tanács székhelyén kerülnek megrendezésre Brüsszelben, a Tanács eljárási szabályzatában megállapított rendelkezéseknek megfelelően.

(2) Mindazonáltal meg kell fontolni a tagállamokban való ülések lehetőségét is, hogy minden tagállam kapcsolattartója számára lehetővé váljon a vendéglátó ország kapcsolattartóin kívül más hatóságokkal való találkozás is, valamint hogy meglátogathassák az adott országnak a nemzetközi igazságügyi együttműködés, illetve a súlyos bűncselekmények formái elleni küzdelem terén felelősséggel bíró speciális testületeit.

IV. CÍM

AZ EURÓPAI IGAZSÁGÜGYI HÁLÓZATON BELÜL HOZZÁFÉRHETŐ INFORMÁCIÓ

8. cikk

Az Európai Igazságügyi Hálózaton belül továbbított információk tartalma

Az kapcsolattartóknak állandó hozzáféréssel kell rendelkezniük a következő négyféle információhoz:

(1) részletes információ minden egyes tagállam kapcsolattartójáról, szükség esetén a kapcsolattartók nemzeti szintű feladatairól szóló magyarázattal;

(2) egyszerűsített lista az igazságügyi hatóságokról és címjegyzék minden egyes tagállam helyi hatóságairól;

(3) rövid jogi és gyakorlati információk a 15 tagállam igazságügyi és eljárási rendszeréről;

(4) a fontosabb jogi okmányok szövegei, valamint a jelenleg hatályban lévő egyezmények esetében a nyilatkozatok és záradékok szövegei.

9. cikk

Az információk frissítése

(1) Az Európai Igazságügyi Hálózaton belül mozgó információkat késedelem nélkül állandóan frissíteni kell.

(2) Minden egyes tagállam önálló felelőssége, hogy a rendszerben található adatok pontosságát ellenőrizze, és a Tanácsot haladéktalanul tájékoztassa, amint a 8. cikkben említett négy pont valamelyikében adatváltoztatásra van szükség.

(3) A Tanács Főtitkársága felelős ezen együttes fellépés alapján létrehozott Hálózat igazgatásáért. Különösképp felelős azért, hogy hozzáférhetővé tegye az Európai Igazságügyi Hálózat tagjai számára a 8. cikkben említett információkat, és hogy folyamatosan frissítse a hálózat megfelelő működéséhez megkívánt információkat.

V. CÍM

TÁVKÖZLÉSI HÁLÓZAT

10. cikk

A távközlési rendszerre vonatkozó jelentés

(1) Ezen együttes fellépés hatálybalépését követő hat hónapon belül a Tanács az Elnökségnek az Európai Igazságügyi Hálózattal történő konzultációja után elkészített jelentése alapján megvizsgálja, hogy a hálózatot összekapcsolják-e távközlési hálózattal.

(2) A Tanács minősített többség alapján hozott határozatban, az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke (2) bekezdése b) pontjának megfelelően állapítja meg a távközlési rendszer kialakításának részleteit.

VI. CÍM

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

11. cikk

Területi alkalmazás

Az Egyesült Királyságot illetően ennek az együttes fellépésnek a rendelkezései Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságára, a Csatorna-szigetekre, valamint a Man-szigetre vonatkoznak.

12. cikk

Az Európai Igazságügyi Hálózat működésének értékelése

A Tanács az indulási szakasz – amely ennek az együttes fellépésnek a hatálybalépése után egy évvel fejeződik be – végén kezdeti értékelést végez az Európai Igazságügyi Hálózat működéséről.

Ezt követően a Tanács háromévente az Elnökség kezdeményezésére értékelést végez az Európai Igazságügyi Hálózat működéséről a Hálózat által készített jelentés alapján.

Az első hároméves jelentés megvizsgálása után a Tanács megnézi, hogy mi az a pozíció és az a szerep, amelyet a hálózat a hálózat működésének tapasztalatai és az Europol hatáskörének alakulása alapján az Europollal szemben betölthetne.

13. cikk

Hatálybalépés

Ez az együttes fellépés a Hivatalos Lapban való kihirdetéstől számított egy hónappal lép hatályba.

14. cikk

Kihirdetés

Az együttes fellépést a Hivatalos Lapban ki kell hirdetni.

Kelt Luxembourgban, 1998. június 29-én.

a Tanács részéről

az elnök

R. Cook

[1] HL L 105., 1996.4.27., 1. o.

--------------------------------------------------

MELLÉKLET

A TANÁCS NYILATKOZATA

A Tanács kijelenti, hogy az Európai Igazságügyi Hálózat létrehozásáról szóló együttes fellépés 11. cikke nem érinti más jogi okmányok területi alkalmazását.

--------------------------------------------------