A Bizottság 2868/95/EK rendelete

(1995. december 13.)

a közösségi védjegyről szóló 40/94/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a közösségi védjegyről szóló, legutóbb a 3288/94/EK rendelettel [1] módosított 1993. december 20-i 40/94/EK tanácsi rendeletre [2] és különösen annak 140. cikkére,

mivel a 40/94/EK rendelet (a továbbiakban: a rendelet) egy olyan új védjegyrendszert hoz létre, amelynek keretében az egész Közösség területére kiterjedő hatályú védjegyoltalom szerezhető a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalhoz (védjegyek és formatervezési minták) (a továbbiakban: a Hivatal) benyújtott bejelentés alapján;

mivel a rendelet e célból tartalmazza a közösségi védjegyek lajstromozására, a közösségi védjegyek igazgatására, a Hivatal határozataival szemben történő fellebbezésre, valamint a közösségi védjegyoltalom megszűnésének megállapítására és a közösségi védjegy törlésére vonatkozó rendelkezéseket;

mivel a rendelet 140. cikke előírja, hogy a rendelet végrehajtásának szabályait végrehajtási rendeletben kell megállapítani;

mivel a végrehajtási rendeletet a rendelet 141. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően kell elfogadni;

mivel ennélfogva e végrehajtási rendelet megállapítja a közösségi védjegyről szóló rendelet rendelkezéseinek végrehajtásához szükséges szabályokat;

mivel ennek a végrehajtási rendeletnek biztosítania kell a Hivatal előtti közösségi védjegyeljárások zavartalan és hatékony lefolytatását;

mivel a rendelet 116. cikke (1) bekezdésének megfelelően a közösségi védjegybejelentésnek a rendelet 26. cikkének (1) bekezdésében meghatározott tartalmi elemeit és minden egyéb olyan adatot, amelynek meghirdetését e végrehajtási rendelet előírja, a Közösség valamennyi hivatalos nyelvén meg kell hirdetni;

mivel azonban magát a védjegyet, a neveket, a címeket, a keltezéseket és más hasonló adatokat nem szükséges a Közösség valamennyi hivatalos nyelvére lefordítani és meghirdetni;

mivel a Hivatalnak az előtte folyó eljárások céljaira formanyomtatványokat kell rendelkezésre bocsátania a Közösség valamennyi hivatalos nyelvén;

mivel az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a rendelet 141. cikkével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A rendelet végrehajtásának szabályai a következők:

I. CÍM

BEJELENTÉSI ELJÁRÁS

1. szabály

A bejelentés tartalma

(1) A közösségi védjegybejelentésnek tartalmaznia kell

a) a megjelölés közösségi védjegyként történő lajstromozására irányuló kérelmet;

b) a bejelentő nevét, címét és állampolgárságát, valamint azt az államot, amelyben a bejelentő lakóhelye, székhelye vagy telephelye található. A természetes személyek neve a vezetéknévből és a keresztnévből (keresztnevekből) áll. A jogi személyek és a rendelet 3. cikke szerinti egyéb szervezet nevét hivatalos elnevezésük alapján kell megadni, amely a szokásos módon rövidíthető; fel kell tüntetni továbbá azt az államot, amelynek joga az érintett jogi személy vagy szervezet vonatkozásában irányadó. Meg lehet adni táviratcímet, telexcímet, telefonszámot, faxszámot és egyéb adatközlési lehetőséget is. Főszabályként minden egyes bejelentőnél csak egy címet kell feltüntetni; ha több címet is megjelölnek, csak az első helyen megadott címet kell figyelembe venni, kivéve ha a bejelentő a címek egyikét kézbesítési címként jelöli meg;

c) az áruk és szolgáltatások jegyzékét, amelyekre a lajstromozást kérik a 2. szabálynak megfelelően;

d) a megjelölést a 3. szabálynak megfelelően;

e) képviselő megbízása esetén a képviselő nevét és székhelyének címét a b) pontnak megfelelően; ha a képviselőnek egynél több címe van, illetve kettő vagy több olyan képviselő esetén, akiknek más-más címe van, a bejelentésben fel kell tüntetni, hogy melyik cím szolgál kézbesítési címként; ennek hiányában csak az első helyen megadott címet kell figyelembe venni kézbesítési címként;

f) nyilatkozatot arról, hogy a rendelet 30. cikke alapján egy korábbi bejelentés elsőbbségét igénylik, és amelyben megadják a korábbi bejelentés benyújtásának napját, valamint azt az országot, ahol, illetve amelyre nézve azt benyújtották;

g) nyilatkozatot arról, hogy a rendelet 33. cikke alapján kiállítási elsőbbséget igényelnek, és amelyben megadják a kiállítás nevét, valamint az áruk vagy szolgáltatások első bemutatásának időpontját;

h) nyilatkozatot arról, hogy a rendelet 34. cikke alapján a tagállamok valamelyikében lajstromozott korábbi védjegy – ideértve a Benelux-államokban vagy nemzetközi megállapodás alapján a tagállamra kiterjedő hatállyal lajstromozott védjegyeket is (a továbbiakban együtt: a rendelet 34. cikke szerinti lajstromozott korábbi védjegy) – szenioritását igénylik, és amelyben megadják azt a tagállamot vagy tagállamokat, amelyekben vagy amelyekre kiterjedő hatállyal a korábbi védjegyet lajstromozták, a lajstromozás napját, a lajstromszámot és az árujegyzékben szereplő árukat és szolgáltatásokat;

i) adott esetben nyilatkozatot arról, hogy a bejelentés a rendelet 64. cikke szerinti együttes közösségi védjegy lajstromozására irányul;

j) annak a nyelvnek a megjelölését, amelyen a bejelentést benyújtották, valamint a rendelet 115. cikkének (3) bekezdése szerinti második nyelv megjelölését;

k) a bejelentő vagy képviselője aláírását.

(2) Az együttes közösségi védjegy lajstromozására irányuló bejelentés tartalmazhatja a védjegy használatáról rendelkező szabályzatot.

(3) A bejelentés tartalmazhatja a bejelentő nyilatkozatát arról, hogy a megjelölés általa meghatározott, megkülönböztetésre nem alkalmas eleme tekintetében nem igényel védjegyoltalmat.

(4) Egynél több bejelentő esetén a bejelentésben közös képviselőnek kijelölhető az egyik bejelentő vagy egy képviselő.

2. szabály

Az áruk és szolgáltatások jegyzéke

(1) Az áruk és szolgáltatások osztályozására a védjegyekkel ellátható áruk és szolgáltatások nemzetközi osztályozására vonatkozó, 1957. június 15-én kötött – felülvizsgált és módosított – Nizzai Megállapodás 1. cikke szerinti egységes osztályozást kell alkalmazni.

(2) Az áruk és szolgáltatások jegyzékét úgy kell megfogalmazni, hogy az egyértelműen kifejezze az áruk és szolgáltatások jellegét, és lehetővé tegye azt, hogy minden egyes tételt a nizzai osztályozás szerint csak egy osztályba soroljanak be.

(3) Az árukat és szolgáltatásokat lehetőleg a nizzai osztályozásban szereplő osztályok szerint kell csoportosítani, az egyes csoportok előtt jelezve azt a nizzai osztályozás szerinti osztályjelzetet, amelybe az adott áru- és szolgáltatáscsoport tartozik, és feltüntetve az egyes csoportokat az említett osztályozás sorrendjében.

(4) Az áruk és szolgáltatások osztályozása kizárólag ügyviteli célokat szolgál. Következésképpen, az egyes áruk és szolgáltatások nem tekinthetők egymáshoz hasonlónak azon az alapon, hogy a nizzai osztályozás ugyanabba az osztályába tartoznak, és nem tekinthetők egymáshoz nem hasonlónak azon az alapon, hogy a nizzai osztályozás különböző osztályaiba tartoznak.

3. szabály

A megjelölés

(1) Ha a bejelentő nem igényel különleges grafikai ábrázolást vagy színt, a megjelölést közönséges írásmóddal kell a bejelentésben megjeleníteni, mint például gépírással a betűket, a számjegyeket és a jeleket. A kis- és a nagybetűk használata megengedett, és azt a megjelölés meghirdetése, valamint a Hivatal általi lajstromozása során követni kell.

(2) Az (1) bekezdésben említettől eltérő esetben a megjelölést a bejelentés szöveges részét tartalmazó laptól különálló lapon kell ábrázolni. A megjelölést tartalmazó külön lapnak A/4-es méretűnek (29,7 cm × 21 cm) kell lennie, a bemutatáshoz felhasznált terület nem haladhatja meg a 26,2 cm × 17 cm-t. A bal oldalon legalább 2,5 cm-es szegélyt kell hagyni. Ha az nem nyilvánvaló, a megjelölés helyzetét a "fent" szó szerepeltetésével kell jelezni minden egyes ábrán. Az ábrázolásnak olyan minőségűnek kell lennie, hogy azt a Közösségi Védjegyértesítőben történő meghirdetés céljaira legfeljebb 8 cm × 16 cm-es méretre lehessen kicsinyíteni vagy nagyítani. A külön lapon fel kell tüntetni a bejelentő nevét és címét. Az ábrázolást tartalmazó külön lapból négy példányt kell benyújtani.

(3) Azokban az esetekben, amelyekre a (2) bekezdésben foglalt rendelkezések vonatkoznak, a bejelentésnek ilyen értelmű utalást kell tartalmaznia. A bejelentés a megjelölés leírását is tartalmazhatja.

(4) Ha térbeli megjelölés védjegyként történő lajstromozását kérik, erre a bejelentésben utalni kell. Az ábrázolás ebben az esetben a megjelölés fényképes vagy grafikus ábrázolásából áll. Az ábrázolás a megjelölés legfeljebb hat különböző nézetű képéből állhat.

(5) Ha az oltalmat a szín tekintetében is igénylik, erre a bejelentésben utalni kell. Fel kell tüntetni a megjelölést alkotó színeket is. A (2) bekezdés szerinti ábrázolásnak ebben az esetben a megjelölés színes ábrázolásából kell állnia.

(6) A Hivatal elnöke a (2) bekezdésben foglalt követelményekkel kapcsolatban úgy is rendelkezhet, hogy a megjelölés nem külön lapon, hanem magában a bejelentés szövegében is ábrázolható, valamint hogy a megjelölés ábrázolásából négynél kevesebb példány is elegendő.

4. szabály

Bejelentési díjak

A bejelentésért fizetendő díj a következőkből áll:

a) alapdíj;

és

b) osztályonkénti díj, amely – háromnál több osztály esetén – minden egyes olyan további osztály után fizetendő, amelybe a 2. szabály értelmében az áru vagy a szolgáltatás besorolható.

5. szabály

A bejelentés benyújtása

(1) A Hivatal a bejelentés iratain feltünteti az átvétel napját és a bejelentés ügyszámát. A Hivatal a bejelentő számára haladéktalanul átvételi elismervényt állít ki, amelynek tartalmaznia kell legalább a bejelentés ügyszámát, a megjelölés ábrázolását, leírását vagy egyéb azonosítását, az iratok típusát és számát, valamint átvételük napját.

(2) Ha a bejelentést a rendelet 25. cikkének megfelelően valamely tagállam központi iparjogvédelmi hivatalánál vagy a Benelux Védjegyhivatalnál nyújtják be, az átvevő hivatal a bejelentés minden egyes oldalát arab számozással látja el. Az átvevő hivatal a bejelentésnek a Hivatalhoz történő továbbítása előtt a bejelentést képező iratokon feltünteti az átvétel napját és az oldalak számát. Az átvevő hivatal a bejelentő számára haladéktalanul átvételi elismervényt állít ki, amelyen fel kell tüntetni az iratok típusát és számát, valamint átvételük napját.

(3) Ha a Hivatal valamely tagállam központi iparjogvédelmi hivatala vagy a Benelux Védjegyhivatal által továbbított bejelentést kap kézhez, a bejelentésen feltünteti az átvétel napját és az ügyszámot, és a bejelentő részére haladéktalanul kiállítja az (1) bekezdés második mondata szerinti átvételi elismervényt, amelyen feltünteti a Hivatalhoz való beérkezés időpontját.

6. szabály

Az elsőbbség igénylése

(1) Ha a bejelentésben a rendelet 30. cikkének megfelelően egy vagy több korábbi bejelentés elsőbbségét igénylik, fel kell tüntetni a korábbi bejelentés ügyszámát, és a bejelentési naptól számított három hónapon belül be kell nyújtani annak másolatát. A másolatot a korábbi bejelentést fogadó hatóság általi olyan tartalmú hitelesítéssel kell ellátni, amely igazolja, hogy a másolat az eredeti példánnyal mindenben megegyező, és ahhoz csatolni kell a kibocsátó hatóság által kiállított igazolást, amely tartalmazza a korábbi bejelentés bejelentési napját.

(2) Ha a bejelentés benyújtását követően a bejelentő egy vagy több korábbi bejelentés elsőbbségét kívánja igényelni a rendelet 30. cikke alapján, a bejelentéstől számított két hónapon belül be kell nyújtania az elsőbbségi nyilatkozatot, amelyben feltünteti, hogy mikor és melyik országban, illetve melyik országra vonatkozóan nyújtották be a korábbi bejelentést. A bejelentőnek az elsőbbségi nyilatkozat átvételét követő három hónapon belül kell benyújtania a Hivatalhoz az (1) bekezdésben említett adatokat és bizonyítékokat.

(3) Ha a korábbi bejelentést nem a Hivatal nyelveinek egyikén nyújtották be, a Hivatal felhívja a bejelentőt, hogy az általa megjelölt, három hónapnál nem rövidebb határidőn belül nyújtsa be a korábbi bejelentés e nyelvek valamelyikén készült fordítását.

(4) A Hivatal elnöke előírhatja, hogy a bejelentő által benyújtandó bizonyítéknak nem kell az (1) bekezdésben előírt valamennyi adatot tartalmaznia, ha a szükséges adatok más forrásból a Hivatal rendelkezésére állnak.

7. szabály

Kiállítási elsőbbség

(1) Ha a bejelentő a rendelet 33. cikke alapján a bejelentésben kiállítási elsőbbséget igényel, a bejelentőnek a bejelentéssel együtt vagy legkésőbb a bejelentés bejelentési napjától számított három hónapon belül igazolást kell benyújtania, amelyet a kiállítás alatt az a hatóság ad ki, amely a kiállításon az ipari tulajdon oltalmáért felel. Ez az igazolás igazolja, hogy az árut a megjelöléssel ellátták, illetve a szolgáltatást a megjelölés alatt nyújtották, továbbá megjelöli a kiállítás megnyitásának napját és – ha a termék első bemutatása nem esik egybe a kiállítás megnyitásának napjával – az első bemutatás napját is. Az igazoláshoz mellékelni kell a megjelölés tényleges használatának az említett hatóság által hitelesített bizonyítékát.

(2) Ha a bejelentő a bejelentés benyújtását követően kívánja igényelni a kiállítási elsőbbséget, a bejelentés napjától számított két hónapon belül be kell nyújtania az elsőbbségi nyilatkozatot, amelyben megjelöli a kiállítás nevét és az áruk, illetve a szolgáltatások első bemutatásának napját. Az (1) bekezdésben említett adatokat és bizonyítékokat az elsőbbségi nyilatkozat átvételét követő három hónapon belül kell benyújtani a Hivatalhoz.

8. szabály

Nemzeti védjegy szenioritásának igénylése

(1) Ha a bejelentésben a rendelet 34. cikke szerinti lajstromozott korábbi védjegy szenioritását igénylik, a bejelentőnek a szóban forgó lajstromozásról szóló irat másolatát a bejelentés napjától számított három hónapon belül kell benyújtania. A másolatot az illetékes hatóság általi olyan tartalmú hitelesítéssel kell ellátni, amely igazolja, hogy a másolat az eredeti példánnyal mindenben megegyező.

(2) Ha a bejelentő a bejelentés benyújtását követően kívánja igényelni a rendelet 34. cikke szerinti lajstromozott korábbi védjegy szenioritását, a szenioritási nyilatkozatot a bejelentés napjától számított két hónapon belül kell benyújtania, amelyben meg kell adnia azt a tagállamot vagy tagállamokat, amelyekben vagy amelyekre kiterjedő hatállyal a korábbi védjegyet lajstromozták, a lajstromozás napját, a lajstromszámot és az árujegyzékben szereplő árukat és szolgáltatásokat. Az (1) bekezdésben meghatározott igazolást a szenioritási nyilatkozat átvételét követő három hónapon belül kell benyújtani a Hivatalhoz.

(3) A Hivatal tájékoztatja a Benelux Védjegyhivatalt vagy az érintett tagállam központi iparjogvédelmi hivatalát a szenioritás érvényes igényléséről.

(4) A Hivatal elnöke előírhatja, hogy a bejelentő által benyújtandó bizonyítéknak nem kell az (1) bekezdésben előírt valamennyi adatot tartalmaznia, ha a szükséges adatok más forrásból a Hivatal rendelkezésére állnak.

9. szabály

A bejelentési nap elismerésével kapcsolatos követelmények és az alaki követelmények vizsgálata

(1) A Hivatal értesíti a bejelentőt arról, hogy a bejelentés napja nem ismerhető el, ha a bejelentés nem felel meg a következő követelményeknek:

a) a bejelentés nem tartalmazza

i. a megjelölés közösségi védjegyként történő lajstromozására irányuló kérelmet;

ii. a bejelentő azonosítására alkalmas adatokat;

iii. az áruk és szolgáltatások jegyzékét, amelyekre a lajstromozást kérik;

iv. a megjelölést; vagy

b) a bejelentés alapdíját a bejelentésnek a Hivatalhoz, illetve, ha a bejelentést valamely tagállam központi iparjogvédelmi hivatalához vagy a Benelux Védjegyhivatalhoz nyújtották be,

ehhez a hivatalhoz történő benyújtásától számított egy hónapon belül nem fizették meg.

(2) Ha a bejelentő az (1) bekezdésben említett hiányokat az értesítés kézhezvételétől számított két hónapon belül pótolja, a bejelentés napjának azt a napot kell elismerni, amelyen az utolsó hiányt is pótolták. Ha a bejelentő a határidő lejártáig a hiányokat nem pótolja, a bejelentés nem tekinthető közösségi védjegy lajstromozására irányuló bejelentésnek. A befizetett díjakat vissza kell téríteni.

(3) A Hivatal felhívja a bejelentőt a megállapított hiányoknak az általa megjelölt határidőn belüli pótlására, ha – bár a bejelentés napját elismerték – a vizsgálat a következőket állapítja meg:

a) az 1., 2. és 3. szabályban meghatározott követelményeknek, illetve a bejelentésekkel kapcsolatban a rendeletben vagy e szabályokban megállapított egyéb alaki követelménynek nem tettek eleget;

b) a Hivatal nem kapta kézhez a 4. szabály b) pontja alapján a 2869/95/EK bizottsági rendeletben [3] (a továbbiakban: díjrendelet) foglaltak szerint fizetendő osztályonkénti díjak teljes összegét;

c) ha a 6. és a 7. szabálynak megfelelően a bejelentésben vagy a bejelentés bejelentési napjától számított két hónapon belül elsőbbséget igényeltek, és nem tettek eleget az említett szabályokban megállapított egyéb követelménynek; vagy

d) ha a 8. szabálynak megfelelően a bejelentésben vagy a bejelentés bejelentési napjától számított két hónapon belül szenioritást igényeltek,

és nem tettek eleget a 8. szabályban megállapított egyéb követelménynek.

(4) Ha a bejelentő a (3) bekezdés a) pontjában említett hiányokat a határidő lejárta előtt nem pótolja, a Hivatal a bejelentést elutasítja.

(5) Ha a hiányzó osztályonkénti díjakat a határidő lejárta előtt nem fizették meg, a bejelentést visszavontnak kell tekinteni, kivéve ha egyértelműen megállapítható, hogy a megfizetett összeggel mely osztályt vagy osztályokat kívánják fedezni. Ha hiányoznak azok a feltételek, amelyek alapján megállapítható, hogy a megfizetett összeggel mely osztályt vagy osztályokat kívánják fedezni, a Hivatal az osztályokat az osztályozás sorrendjében veszi figyelembe. Azon osztályok tekintetében, amelyekre az osztályonkénti díjat nem vagy nem teljes összegben fizették meg, a bejelentést visszavontnak kell tekinteni.

(6) Ha a (3) bekezdésben említett hiány az elsőbbségi igénnyel kapcsolatos, a bejelentő a bejelentésre vonatkozó elsőbbségi jogot elveszíti.

(7) Ha a (3) bekezdésben említett hiány a szenioritási igénnyel kapcsolatos, a bejelentő a bejelentésre vonatkozó szenioritást elveszíti.

(8) Ha a (3) bekezdésben említett hiányok csak az áruk és szolgáltatások egy részével kapcsolatosak, a Hivatal csak az említett áruk és szolgáltatások tekintetében utasítja el a bejelentést, illetve a bejelentő az elsőbbségi jogot vagy a szenioritást csak az említett áruk és szolgáltatások tekintetében veszíti el.

10. szabály

A jogosultságra vonatkozó feltételek vizsgálata

11. szabály

A feltétlen kizáró okok vizsgálata

(1) Ha a megjelölés a rendelet 7. cikke alapján a közösségi védjegybejelentésben foglalt áruk vagy szolgáltatások vagy azok egy része tekintetében nem részesülhet védjegyoltalomban, a Hivatal értesíti a bejelentőt a lajstromozást kizáró okokról. A Hivatal által megjelölt határidőn belül a bejelentő a bejelentést visszavonhatja, módosíthatja, vagy észrevételeit előterjesztheti.

(2) Ha a rendelet 38. cikkének (2) bekezdése alapján a megjelölés közösségi védjegyként történő lajstromozása a bejelentő olyan nyilatkozatától függ, amelyben a bejelentő kijelenti, hogy a megjelölés megkülönböztetésre nem alkalmas eleme tekintetében nem igényel védjegyoltalmat, a Hivatal a bejelentőt az indokok megjelölésével erről értesíti, és felhívja a szóban forgó nyilatkozat általa megjelölt határidőn belül történő megtételére.

(3) Ha a bejelentő a megjelölt határidőn belül nem szünteti meg a kizáró okot, illetve a határidő lejárta előtt nem tesz eleget a (2) bekezdésben megállapított feltételeknek, a Hivatal részben vagy egészben elutasítja a bejelentést.

12. szabály

A bejelentés meghirdetése

A bejelentés meghirdetése a következőket tartalmazza:

a) a bejelentő neve és címe;

b) adott esetben a bejelentő által meghatalmazott, a rendelet 88. cikke (3) bekezdésének első mondatában említett képviselőtől eltérő képviselő neve és székhelyének címe; ha több képviselő székhelyének ugyanaz a címe, csak az első helyen megnevezett képviselő nevét és székhelyének címét kell meghirdetni, és a nevet az "és mások" szavakkal kell kiegészíteni; ha több képviselő esetén azok székhelye eltérő, csak az e rendelet 1. szabálya (1) bekezdésének e) pontja alapján meghatározott kézbesítési címet kell meghirdetni; ha a 76. szabály (9) bekezdése alapján képviselők társulását bízzák meg, csak a társulás nevét és székhelyének címét kell meghirdetni;

c) a megjelölés a 3. szabálynak megfelelően feltüntetett utalásokkal és leírásokkal együtt; ha az oltalmat a szín tekintetében is igénylik, a meghirdetés során fel kell tüntetni a "színes" megjelölést, valamint a megjelölést alkotó színeket;

d) az áruk és szolgáltatások jegyzéke a nizzai osztályozásban szereplő osztályok szerinti csoportosításban, az egyes csoportok előtt jelezve azt a nizzai osztályozás szerinti osztályjelzetet, amelybe az adott áru- és szolgáltatáscsoport tartozik, és feltüntetve az egyes csoportokat az említett osztályozás sorrendjében;

e) a bejelentés napja és az ügyszám;

f) adott esetben az elsőbbségi igénynek a rendelet 30. cikke szerinti adatai;

g) adott esetben a kiállítási elsőbbségnek a rendelet 33. cikke szerinti adatai;

h) adott esetben a szenioritási igénynek a rendelet 34. cikke szerinti adatai;

i) adott esetben nyilatkozat arról, hogy a megjelölés – a rendelet 7. cikkének (3) bekezdése értelmében – használata révén megszerezte a megkülönböztető képességet;

j) adott esetben nyilatkozat arról, hogy a bejelentés együttes közösségi védjegy lajstromozására irányul;

k) adott esetben a bejelentő nyilatkozata arról, hogy az 1. szabály (3) bekezdése, illetve a 11. szabály (2) bekezdése alapján a megjelölés valamely eleme tekintetében nem igényel védjegyoltalmat;

l) annak a nyelvnek a megjelölése, amelyen a bejelentést benyújtották, valamint a bejelentő által a rendelet 115. cikkének (3) bekezdése alapján megjelölt második nyelv megjelölése.

13. szabály

A bejelentés módosítása

(1) A bejelentésnek a rendelet 44. cikke szerinti módosítására irányuló kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:

a) a bejelentés ügyszáma;

b) a bejelentő neve és címe az 1. szabály (1) bekezdése b) pontjának megfelelően;

c) képviselő megbízása esetén a képviselő neve és székhelyének címe az 1. szabály (1) bekezdése e) pontjának megfelelően;

d) a bejelentés kijavítandó vagy módosítandó elemének megjelölése és az elem a kijavított vagy módosított formában;

e) a megjelölés módosított formában történő ábrázolása a 3. szabálynak megfelelően, ha a módosítás a megjelölésre vonatkozik.

(2) Ha a módosítás iránti kérelem után díjat kell fizetni, a kérelem mindaddig nem tekinthető benyújtottnak, amíg az előírt díjat meg nem fizették. Ha a díjat nem vagy nem teljes összegben fizették meg, a Hivatal erről értesíti a bejelentőt.

(3) Ha a bejelentés módosításával kapcsolatos követelmények nem teljesülnek, a Hivatal értesíti a bejelentőt a hiányokról. Ha a bejelentő a hiányokat a Hivatal által megjelölt határidőn belül nem pótolja, a Hivatal a módosítás iránti kérelmet elutasítja.

(4) Ha a módosítást a rendelet 44. cikkének (2) bekezdése alapján meghirdetik, a 15-22. szabályokat megfelelően alkalmazni kell.

(5) Ugyanazon bejelentő által benyújtott két vagy több bejelentés ugyanazon elemének módosítása iránt egyetlen kérelem benyújtása is elegendő. Ha a módosítás iránti kérelem után díjat kell fizetni, az előírt díjat minden egyes módosítandó bejelentés után meg kell fizetni.

(6) A (2)–(5) bekezdéseket megfelelően alkalmazni kell a bejelentő által meghatalmazott képviselő nevének, illetve székhelye címének kijavítására irányuló kérelmekre. Az ilyen kérelem díjtalan.

14. szabály

A meghirdetés során előforduló hibák és elírások kijavítása

(1) Ha a bejelentés meghirdetése a Hivatalnak tulajdonítható elírást vagy hibát tartalmaz, a Hivatal hivatalból vagy a jogosult kérelmére a hibát vagy az elírást kijavítja.

(2) A bejelentő ilyen kérelme esetén a 13. szabályt megfelelően alkalmazni kell. A kérelem díjtalan..

(3) Az e szabály alapján tett kijavításokat meg kell hirdetni.

(4) A rendelet 42. cikkének (2) bekezdésében, valamint a 15-22. szabályokban foglalt rendelkezéseket megfelelően alkalmazni kell, ha a kijavítás az árujegyzékre vagy a megjelölésre vonatkozik.

II. CÍM

FELSZÓLALÁSI ELJÁRÁS ÉS A HASZNÁLAT IGAZOLÁSA

15. szabály

A felszólalás tartalma

(1) A rendelet 8. cikkének (2) bekezdése szerinti korábbi védjegy vagy védjegyek (korábbi védjegy) vagy a rendelet 8. cikkének (4) bekezdése szerinti korábbi jog vagy jogok (korábbi jog) alapján felszólalás nyújtható be.

(2) A felszólalásnak a következőket kell tartalmaznia:

a) a felszólalással megtámadott bejelentésre vonatkozóan

i. a felszólalással megtámadott bejelentés ügyszáma;

ii. a felszólalással megtámadott közösségi védjegybejelentésben szereplő árujegyzék szerinti áruk és szolgáltatások megjelölése;

iii. a közösségi védjegybejelentés bejelentőjének neve;

b) a felszólalás alapjául szolgáló korábbi védjegyre vagy korábbi jogra vonatkozóan

i. ha a felszólalás korábbi védjegyen alapul, az erre való utalás, valamint annak megjelölése, hogy a korábbi védjegy közösségi védjegy-e, illetve annak a tagállamnak vagy tagállamoknak – adott esetben ideértve a Benelux-államokat – a megjelölése, ahol a korábbi védjegyet lajstromozták vagy bejelentették, vagy – ha a korábbi védjegy nemzetközi úton lajstromozott védjegy – annak a tagállamnak vagy tagállamoknak – adott esetben ideértve a Benelux-államokat – a megjelölése, amelyre vagy amelyekre kiterjedő hatállyal a korábbi védjegyet lajstromozták;

ii. ha rendelkezésre áll, a korábbi védjegy ügyszáma vagy lajstromszáma, valamint bejelentési napja, ideértve az elsőbbség időpontját is;

iii. ha a felszólalás olyan korábbi védjegyen alapul, amely a rendelet 8. cikke (2) bekezdésének c) albekezdése értelmében közismert védjegy, az erre való utalás, valamint annak a tagállamnak vagy tagállamoknak a megjelölése, ahol a korábbi védjegy közismert;

iv. ha a felszólalás olyan korábbi védjegyen alapul, amely a rendelet 8. cikkének (5) bekezdése értelmében jó hírű, az erre való utalás, valamint annak megjelölése, hogy az ilyen védjegyet az i. alpontnak megfelelően hol lajstromozták vagy jelentették be;

v. ha a felszólalás korábbi jogon alapul, az erre való utalás, és annak a tagállamnak vagy tagállamoknak a megjelölése, ahol a korábbi jog fennáll;

vi. a korábbi védjegy ábrázolása és – szükség esetén – a korábbi védjegy vagy a korábbi jog leírása;

vii. azok az áruk és szolgáltatások, amelyekre a korábbi védjegyet lajstromozták vagy bejelentették, illetve amelyek tekintetében a korábbi védjegy a rendelet 8. cikke (2) bekezdésének c) albekezdése értelmében közismert, vagy a rendelet 8. cikkének (5) bekezdése értelmében jó hírű; a felszólalónak a korábbi védjegy árujegyzékébe tartozó valamennyi áru és szolgáltatás felsorolásával egyidejűleg meg kell jelölnie azokat az árukat és szolgáltatásokat is, amelyeken a felszólalás alapul;

c) a felszólalóra vonatkozóan

i. ha a felszólalást a korábbi védjegy vagy a korábbi jog jogosultja terjeszti elő, az 1. szabály (1) bekezdése b) pontjának megfelelően a jogosult neve és címe, valamint nyilatkozat arról, hogy ő a korábbi védjegy vagy a korábbi jog jogosultja;

ii. ha a felszólalást a védjegy használatára feljogosított személy terjeszti elő, e személy neve és címe az 1. szabály (1) bekezdése b) pontjának megfelelően, valamint nyilatkozat arról, hogy a jogosult hozzájárult a felszólalás általa történő benyújtásához;

iii. ha a felszólalást a közösségi védjegylajstromba bejegyzett jogosult olyan jogutódja terjeszti elő, akinek a jogutódként történő bejegyzésére még nem került sor, az erre való utalás, a felszólaló neve és címe az 1. szabály (1) bekezdése b) pontjának megfelelően, valamint annak a napnak a megjelölése, amelyen a jogutódlás bejegyzése iránti kérelem a Hivatalhoz beérkezett, vagy – ha ez az adat nem áll rendelkezésre – amelyen azt a Hivatalnak megküldték;

iv. ha a felszólalást korábbi jog alapján olyan személy terjeszti elő, aki e jognak nem jogosultja, az 1. szabály (1) bekezdése b) pontjának megfelelően e személy neve és címe, valamint nyilatkozat arról, hogy az irányadó nemzeti jogszabályok alapján jogosult e jog gyakorlására;

v. képviselő megbízása esetén a képviselő neve és székhelyének címe az 1. szabály (1) bekezdése e) pontjának megfelelően;

d) a felszólalás alapjául szolgáló ok megjelölése.

(3) A rendelet 8. cikkének (3) bekezdése alapján benyújtott felszólalásokra az (1) és (2) bekezdés rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.

16. szabály

A felszólalás alátámasztására szolgáló tények, bizonyítékok és érvek

(1) A felszólalás tartalmazhatja az annak alátámasztására szolgáló tényeket, bizonyítékokat és érveket, ahhoz csatolva az ezeket alátámasztó iratokat.

(2) Ha a felszólalás olyan korábbi védjegyen alapul, amely nem közösségi védjegy, a felszólaláshoz – lehetőség szerint – igazolást kell csatolni a korábbi védjegy lajstromozásáról vagy bejelentéséről, például a védjegyokiratot. Ha a felszólalás a rendelet 8. cikke (2) bekezdésének c) albekezdése szerinti közismert védjegyen vagy a rendelet 8. cikkének (5) bekezdése szerinti jó hírű védjegyen alapul, a felszólaláshoz – lehetőség szerint – igazolást kell csatolni arról, hogy a szóban forgó védjegy közismert, illetve jó hírű. Ha a felszólalást bármely más korábbi jog alapján terjesztik elő, a felszólaláshoz – lehetőség szerint – igazolást kell csatolni a jog megszerzéséről és az oltalom terjedelméről.

(3) Az (1) bekezdésben említett tények, bizonyítékok és érvek és az azok alátámasztására szolgáló iratok, valamint a (2) bekezdésben említett igazolások – ha azokat nem a felszólalással egyidejűleg vagy azt követően nyújtották be – a felszólalási eljárás megindítását követően a Hivatal által a 20. szabály (2) bekezdése alapján megjelölt határidőn belül nyújthatók be.

17. szabály

A felszólalási eljárás során használt nyelvek

(1) Ha a felszólalást nem a közösségi védjegybejelentés – a Hivatal nyelveinek egyikével megegyező – nyelvén vagy nem a bejelentésben megjelölt második nyelven nyújtják be, a felszólalónak a felszólalás benyújtására nyitva álló határidő lejártától számított egy hónapon belül be kell nyújtania a felszólalás e nyelvek egyikén készült fordítását.

(2) Ha a 16. szabály (1) és (2) bekezdésében említett, a felszólalás alátámasztására szolgáló bizonyítékokat nem a felszólalási eljárás nyelvén nyújtják be, a felszólalónak a felszólalás benyújtására nyitva álló határidő lejártától számított egy hónapon vagy – adott esetben – a Hivatal által a 16. szabály (3) bekezdése értelmében előírt határidőn belül be kell nyújtania e bizonyítéknak az adott nyelven készült fordítását.

(3) Ha a felszólaló vagy a bejelentő a felszólalási eljárásnak a 19. szabály (1) bekezdése értelmében történő megindítását megelőzően arról tájékoztatja a Hivatalt, hogy a bejelentő és a felszólaló a rendelet 115. cikkének (7) bekezdése alapján másik eljárási nyelvben állapodtak meg, a felszólalónak – ha a felszólalást nem az adott nyelven nyújtották be – az említett időponttól számított egy hónapon belül be kell nyújtania a felszólalás e nyelven készült fordítását.

18. szabály

A felszólalás mint nem elfogadható felszólalás elutasítása

(1) Ha a Hivatal megállapítja, hogy a felszólalás nem felel meg a rendelet 42. cikkének, illetve a felszólalás nem jelöli meg egyértelműen, hogy melyik bejelentés ellen irányul, illetve mely korábbi védjegyen vagy korábbi jogon alapul, a Hivatal a felszólalást mint nem elfogadhatót elutasítja, kivéve ha a szóban forgó hiányokat a felszólalás benyújtására nyitva álló határidő lejárta előtt pótolják. Ha a felszólalás díját a felszólalás benyújtására nyitva álló határidőn belül nem fizették meg, a felszólalást be nem nyújtottnak kell tekinteni. Ha a felszólalás díját a felszólalás benyújtására nyitva álló határidőn túl fizették meg, azt a felszólaló részére vissza kell téríteni.

(2) Ha a Hivatal megállapítja, hogy a felszólalás nem felel meg a rendelet vagy e szabályok egyéb rendelkezéseinek, erről a felszólalót értesíti, és felhívja a megjelölt határidőn belül történő hiánypótlásra. Ha a felszólaló a hiányokat a megjelölt határidőn belül nem pótolja, a Hivatal a felszólalást mint nem elfogadhatót elutasítja.

(3) Az (1) és (2) bekezdésben foglaltak alapján a felszólalás elutasítása tárgyában hozott határozatot a bejelentővel közölni kell.

19. szabály

A felszólalási eljárás megindítása

(1) Ha a Hivatal a felszólalást a 18. szabálynak megfelelően nem utasítja el, a felszólalást közli a bejelentővel, és felhívja arra, hogy az általa megjelölt határidőn belül nyújtsa be észrevételeit. A Hivatal figyelmezteti a bejelentőt, hogy a felszólalási eljárás az értesítés kézhezvételétől számított két hónap elteltével megindul, kivéve ha a bejelentő e határidő lejárta előtt bejelentése visszavonásáról, vagy arról tájékoztatja a Hivatalt, hogy bejelentését a felszólalással nem érintett árukra és szolgáltatásokra korlátozza.

(2) A Hivatal – a 71. szabály alapján – a bejelentő és a felszólaló együttesen előterjesztett kérelmére meghosszabbíthatja az (1) bekezdés második mondatában említett határidőt.

(3) Ha a bejelentést visszavonták, vagy azt az (1) bekezdés második mondatában említett vagy a (2) bekezdés alapján meghosszabbított határidőn belül korlátozták, a Hivatal erről értesíti a felszólalót, és a felszólalás díját visszatéríti.

20. szabály

A felszólalás vizsgálata

(1) Ha a bejelentés visszavonására vagy korlátozására a 19. szabály alapján nem kerül sor, a bejelentőnek a Hivatal által a 19. szabály (1) bekezdésének első mondatában említett értesítésben megjelölt határidőn belül kell észrevételeit benyújtania.

(2) Ha a felszólalás nem tartalmazza a 16. szabály (1) és (2) bekezdésében említett tényeket, bizonyítékokat és érveket, a Hivatal felhívja a felszólalót, hogy azokat a Hivatal által megjelölt határidőn belül terjessze elő. A felszólaló valamennyi beadványát közölni kell a bejelentővel, akinek lehetőséget kell adni arra, hogy azokra a Hivatal által megjelölt határidőn belül nyilatkozzon.

(3) Ha a bejelentő nem nyújtja be észrevételeit, a Hivatal a felszólalás tárgyában a rendelkezésére álló bizonyítékok alapján dönt.

(4) A bejelentő által benyújtott észrevételeket közölni kell a felszólalóval, akit a Hivatal – ha ezt szükségesnek ítéli – az általa megjelölt határidőn belül nyilatkozattételre hív fel.

(5) Ha a rendelet 44. cikkének (1) bekezdése alapján a bejelentő az árujegyzéket korlátozza, a Hivatal ezt közli a felszólalóval, és felhívja, hogy az általa megjelölt határidőn belül nyilatkozzon arról, hogy felszólalását fenntartja-e, és ha igen, a korlátozással nem érintett mely árukra és szolgáltatásokra.

(6) A Hivatal a felszólalási eljárást felfüggesztheti, ha a felszólalás a rendelet 8. cikke (2) bekezdésének b) albekezdése szerinti bejelentésen alapul, mindaddig, amíg a bejelentési eljárásban jogerős határozat nem születik, vagy ha a felfüggesztést egyéb körülmények indokolják.

21. szabály

Többes felszólalás

(1) Ha ugyanazzal a közösségi védjegybejelentéssel kapcsolatban több felszólalást is benyújtottak, a felszólalásokat a Hivatal egy eljárásban bírálhatja el. A Hivatal a későbbiekben úgy is határozhat, hogy a felszólalásokat a továbbiakban nem egy eljárásban bírálja el.

(2) Ha egy vagy több felszólalás előzetes vizsgálatából az állapítható meg, hogy a közösségi védjegyként lajstromozni kívánt megjelölés feltehetően nem részesülhet oltalomban a bejelentésben foglalt árujegyzékben szereplő áruk és szolgáltatások vagy azok egy része tekintetében, a Hivatal a többi felszólalási eljárást felfüggesztheti. A Hivatal az így lefolytatott eljárások során hozott lényeges határozatait közli azokkal a felszólalókkal, akik tekintetében az eljárás nem folyik.

(3) A bejelentést elutasító határozat jogerőre emelkedésével azokat a felszólalásokat, amelyekkel kapcsolatban a (2) bekezdésnek megfelelően az eljárást felfüggesztették, elintézettnek kell tekinteni, és erről az érintett felszólalókat tájékoztatni kell. A kérelmek ily módon történő elintézését a rendelet 81. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában érdemi határozathoz nem vezető ügynek kell tekinteni.

(4) A Hivatal a felszólalás díjának 50 %-át egyenként visszatéríti azoknak a felszólalóknak, akiknek felszólalását a (1), (2) és (3) bekezdésnek megfelelően elintézettnek kell tekinteni.

22. szabály

A használat igazolása

(1) Ha a rendelet 43. cikkének (2) vagy (3) bekezdése alapján a felszólalónak igazolnia kell a védjegy használatát, vagy ki kell mentenie a használat elmaradását, a Hivatal felhívja a felszólalót a szükséges bizonyítékoknak az általa megjelölt határidőn belül történő benyújtására. Ha a felszólaló a határidő lejártát megelőzően a bizonyítékokat nem nyújtja be, a Hivatal a felszólalást elutasítja.

(2) A használat igazolására szolgáló nyilatkozatoknak és bizonyítékoknak az ellentartott védjegynek az árujegyzékében szereplő – a felszólalás alapjául szolgáló – áruk és szolgáltatások tekintetében való használatának helyére, idejére, mértékére és jellegére, valamint az ezeket alátámasztó bizonyítékokra kell irányulniuk a (3) bekezdéssel összhangban.

(3) A bizonyításnak lehetőleg az iratokra és az olyan tárgyi bizonyítékokra kell szorítkoznia, mint például a csomagolóanyagok, címkék, árjegyzékek, katalógusok, számlák, fényképek, újsághirdetések és a rendelet 76. cikke (1) bekezdésének f) albekezdésében említett írásbeli nyilatkozatok.

(4) Ha az (1), (2) és (3) bekezdés alapján benyújtott bizonyítékokat nem a felszólalási eljárás nyelvén nyújtották be, a Hivatal felhívhatja a felszólalót, hogy az általa megjelölt határidőn belül nyújtsa be a bizonyítékoknak az adott nyelven készült fordítását.

III. CÍM

LAJSTROMOZÁSI ELJÁRÁS

23. szabály

A védjegy lajstromozása

(1) A rendelet 45. cikkében előírt lajstromozási díj a következőkből áll:

a) alapdíj;

és

b) osztályonkénti díj, amelyet – háromnál több osztály esetén – minden egyes olyan további osztály után meg kell fizetni, amelyre a védjegy lajstromozását kérik.

(2) Ha nem nyújtottak be felszólalást, vagy a felszólalási eljárás a felszólalás visszavonása vagy elutasítása miatt, vagy más módon elintéződött, a Hivatal felhívja a bejelentőt, hogy a lajstromozás díját a felhívás kézhezvételétől számított két hónapon belül fizesse me

(3) Ha a lajstromozás díját az előírt határidőn belül nem fizették meg, a díj a határidő elmulasztásáról szóló értesítés kézbesítésétől számított további két hónapon belül joghatályosan megfizethető, feltéve hogy e határidőn belül megfizetik a díjrendeletben megállapított pótdíjat.

(4) A bejelentési díj kézhezvételét követően a bejelentésbe foglalt megjelölést védjegyként, valamint a 84. szabály (2) bekezdésében említett adatokat be kell jegyezni a közösségi védjegylajstromba.

(5) A lajstromozást a Közösségi Védjegyértesítőben meg kell hirdetni.

(6) Ha a bejelentésben foglalt megjelölést védjegyként nem lajstromozzák, a lajstromozás díját vissza kell téríteni.

24. szabály

Védjegyokirat

(1) A Hivatal a védjegyjogosult részére védjegyokiratot állít ki, amelynek tartalmaznia kell a lajstromba a 84. szabály (2) bekezdése szerint tett bejegyzéseket, és nyilatkozatot arról, hogy e bejegyzések a lajstromban szerepelnek.

(2) A védjegyjogosult kérheti, hogy díj megfizetése ellenében bocsássák rendelkezésére a védjegyokirat hitelesített vagy nem hitelesített másolatát.

25. szabály

A védjegy módosítása

(1) A védjegynek a rendelet 48. cikkének (2) bekezdése alapján történő módosítása iránti kérelemnek tartalmaznia kell

a) a lajstromszámot;

b) a védjegyjogosult nevét és címét az 1. szabály (1) bekezdése b) pontjának megfelelően;

c) képviselő megbízása esetén a képviselő nevét és székhelyének címét az 1. szabály (1) bekezdése e) pontjának megfelelően;

d) a védjegyként lajstromozott megjelölés módosítandó elemének megjelölését és az említett elem módosított formában történő megjelenítését;

e) a védjegy módosított formában történő megjelenítését a 3. szabálynak megfelelően.

(2) A kérelem mindaddig nem tekinthető benyújtottnak, amíg az előírt díjat meg nem fizették. Ha a díjat nem vagy nem teljes összegben fizették meg, a Hivatal erről értesíti a kérelmezőt.

(3) Ha a védjegy módosítására előírt követelmények nem teljesülnek, a Hivatal értesíti a kérelmezőt a hiányokról. Ha a kérelmező a hiányokat a Hivatal által megjelölt határidőn belül nem pótolja, a Hivatal a módosítás iránti kérelmet elutasítja.

(4) Ha a módosítás bejegyzését a rendelet 48. cikkének (3) bekezdése alapján vitatják, a rendeletnek és e szabályoknak a felszólalásra vonatkozó rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.

(5) Az ugyanazon jogosultat megillető két vagy több védjegy ugyanazon elemének módosítása iránt egyetlen kérelem benyújtása is elegendő. Az előírt díjat minden egyes módosítandó védjegy után meg kell fizetni.

26. szabály

A közösségi védjegyjogosult, illetve bejegyzett képviselője nevének vagy címének megváltozása

(1) A közösségi védjegyjogosult nevének vagy címének olyan változását, amely a rendelet 48. cikkének (2) bekezdése alapján nem minősül a közösségi védjegy módosításának, és az nem a védjegyoltalom teljes vagy részleges átruházásának következménye, a jogosult kérelmére a védjegylajstromba be kell jegyezni.

(2) A védjegyjogosult név- vagy címváltozása bejegyzésére irányuló kérelemnek tartalmaznia kell

a) a védjegy lajstromszámát;

b) a védjegyjogosult nevét és címét a lajstromállapotnak megfelelően;

c) a védjegyjogosult megváltozott nevét és címét az 1. szabály (1) bekezdése b) pontjának megfelelően;

d) képviselő megbízása esetén a képviselő nevét és székhelyének címét az 1. szabály (1) bekezdése e) pontjának megfelelően.

(3) A kérelem díjtalan.

(4) Ha ugyanaz a jogosult két vagy több védjeggyel kapcsolatban kéri név- vagy címváltozásának bejegyzését, elegendő egyetlen kérelmet benyújtani.

(5) Ha a változás bejegyzésére vonatkozó előírások nem teljesülnek, a Hivatal a kérelmezőt a hiányokról értesíti. Ha a Hivatal által megjelölt határidőn belül a hiányokat nem pótolják, a Hivatal a kérelmet elutasítja.

(6) A bejegyzett képviselő nevének vagy címének megváltozása esetén az (1)–(5) bekezdéseket megfelelően alkalmazni kell.

(7) A közösségi védjegybejelentésekre az (1)–(6) bekezdéseket megfelelően alkalmazni kell. A változást a közösségi védjegybejelentés Hivatalnál nyilvántartott irataiban fel kell jegyezni.

27. szabály

A védjegylajstromban, valamint a lajstromozás meghirdetésében előforduló hibák és elírások kijavítása

(1) Ha a védjegy lajstromozása vagy a lajstromozás meghirdetése a Hivatalnak tulajdonítható elírást vagy hibát tartalmaz, a Hivatal hivatalból vagy a jogosult kérelmére a hibát vagy az elírást kijavítja.

(2) A jogosult ilyen kérelme esetén a 26. szabályt megfelelően alkalmazni kell. A kérelem díjtalan.

(3) Az e szabály alapján végzett kijavítást a Hivatal meghirdeti.

28. szabály

Szenioritás igénylése a közösségi védjegy lajstromozását követően

(1) A rendelet 34. cikke szerinti lajstromozott korábbi védjegy szenioritásának a rendelet 35. cikke szerinti igénylése iránti kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:

a) a közösségi védjegy lajstromszáma;

b) a közösségi védjegyjogosult neve és címe az 1. szabály (1) bekezdése b) pontjának megfelelően;

c) képviselő megbízása esetén a képviselő neve és székhelyének címe az 1. szabály (1) bekezdése e) pontjának megfelelően;

d) azoknak a tagállamoknak a megjelölése, amelyekben vagy amelyekre kiterjedő hatállyal a korábbi védjegyet lajstromozták, az ilyen lajstromozás napja, a lajstromszám és az árujegyzékben szereplő áruk és szolgáltatások;

e) az áruk és szolgáltatások megnevezése, amelyek tekintetében a szenioritást igénylik;

f) a szóban forgó lajstromozásról szóló irat másolata; a másolatot az illetékes hatóság általi olyan tartalmú hitelesítéssel kell ellátni, amely igazolja, hogy a másolat az eredeti példánnyal mindenben megegyező.

(2) Ha a szenioritás igénylésére vonatkozó előírások nem teljesülnek, a Hivatal a kérelmezőt a hiányokról értesíti. Ha a Hivatal által megjelölt határidőn belül a hiányokat nem pótolják, a Hivatal a kérelmet elutasítja.

(3) A Hivatal tájékoztatja a Benelux Védjegyhivatalt vagy az érintett tagállam központi iparjogvédelmi hivatalát a szenioritás érvényes igényléséről.

(4) A Hivatal elnöke előírhatja, hogy a bejelentő által benyújtandó bizonyítéknak nem kell az (1) bekezdés f) pontjában előírt valamennyi adatot tartalmaznia, ha a szükséges adatok más forrásból a Hivatal rendelkezésére állnak.

IV. CÍM

MEGÚJÍTÁS

29. szabály

Értesítés az oltalom lejártáról

30. szabály

Az oltalom megújítása

(1) A megújítási kérelemnek tartalmaznia kell

a) ha a kérelmet a védjegyjogosult nyújtja be, az 1. szabály (1) bekezdése b) pontjának megfelelően a védjegyjogosult nevét és címét;

b) ha a kérelmet a védjegyjogosult által erre kifejezetten felhatalmazott személy nyújtja be, ennek a személynek a nevét és címét, valamint annak igazolását, hogy e személy jogosult a kérelem benyújtására;

c) képviselő megbízása esetén a képviselő nevét és székhelyének címét az 1. szabály (1) bekezdése e) pontjának megfelelően;

d) a lajstromszámot;

e) annak feltüntetését, hogy a megújítást az árujegyzékben szereplő valamennyi áru és szolgáltatás tekintetében kérik-e, vagy – ha a megújítást nem kérik az árujegyzékben szereplő valamennyi áru és szolgáltatás tekintetében – azoknak az osztályoknak, illetve áruknak és szolgáltatásoknak a megjelölését, amelyek tekintetében a megújítást kérik, illetve azoknak az osztályoknak, illetve áruknak és szolgáltatásoknak a megjelölését, amelyek tekintetében a megújítást nem kérik, a nizzai osztályozásban szereplő osztályok szerinti csoportosításban, az egyes csoportok előtt jelezve azt a nizzai osztályozás szerinti osztályjelzetet, amelybe az adott áru- vagy szolgáltatáscsoport tartozik, és feltüntetve az egyes csoportokat az említett osztályozás sorrendjében.

(2) A közösségi védjegyoltalomnak a rendelet 47. cikke szerinti megújításáért fizetendő díjak a következők:

a) alapdíj;

b) háromnál több osztály esetén minden egyes olyan további osztály után fizetendő osztályonkénti díj, amely tekintetében a megújítást az (1) bekezdés e) pontja szerint kérik; továbbá

c) ha ez alkalmazható, a rendelet 47. cikkének (3) bekezdése alapján a megújítás díjának határidőn túli megfizetése vagy a megújítási kérelem határidőn túli benyújtása esetén fizetendő, a díjrendeletben meghatározott pótdíj.

(3) Ha a megújítási kérelmet a rendelet 47. cikkének (3) bekezdésében előírt határidőn belül nyújtották be, a megújításnak a rendelet 47. cikkében és az e szabályokban előírt egyéb feltételei azonban nem teljesülnek, a Hivatal a kérelmezőt hiánypótlásra hívja fel. Ha a kérelmet a védjegyjogosult által erre kifejezetten felhatalmazott személy nyújtja be, a védjegyjogosult a felhívásról másolatot kap.

(4) Ha a megújítási kérelmet nem, vagy a rendelet 47. cikke (3) bekezdésének harmadik mondatában előírt határidő lejárta után nyújtják be, illetve a díjakat nem, vagy csak a megjelölt határidő lejárta után fizetik meg, vagy a hiányokat a Hivatal által megjelölt határidőn belül nem pótolják, a Hivatal megállapítja, hogy az oltalom lejárt, és erről értesíti a védjegyjogosultat vagy – adott esetben – a kérelem benyújtóját, valamint azt a személyt, akinek a lajstromban a védjegy tekintetében joga van bejegyezve. Ha a megfizetett díjak nem fedezik a megújítás díját a megújítani kért összes áru- és szolgáltatási osztály tekintetében, a Hivatal az oltalom lejártát csak akkor állapíthatja meg, ha kétséget kizáróan megállapítható, hogy a megfizetett összeggel mely osztályok megújítását kívánják fedezni. Ha hiányoznak azok a feltételek, amelyek alapján megállapítható, hogy a megfizetett összeggel mely osztályt vagy osztályokat kívánják fedezni, a Hivatal az osztályokat az osztályozás sorrendjében veszi figyelembe.

(5) Ha az oltalom lejártát megállapító – (4) bekezdés szerinti – határozat jogerőre emelkedik, a Hivatal a védjegyet az oltalom lejártát követő naptól kezdődő hatállyal törli a lajstromból.

(6) Ha a (2) bekezdésben előírt megújítási díjat megfizették, az oltalmat azonban nem újították meg, a díjat vissza kell téríteni.

V. CÍM

ÁTRUHÁZÁS, HASZNÁLATI ENGEDÉLYEK ÉS EGYÉB JOGOK, VÁLTOZÁSOK

31. szabály

Átruházás

(1) A rendelet 17. cikke alapján az átruházás bejegyzése iránti kérelemnek tartalmaznia kell

a) a közösségi védjegy lajstromszámát;

b) a jogutód adatait az 1. szabály (1) bekezdése b) pontjának megfelelően;

c) ha az átruházás nem az árujegyzékben szereplő valamennyi árura vagy szolgáltatásra vonatkozik, azoknak az árujegyzékben szereplő áruknak vagy szolgáltatásoknak az adatait, amelyekre az átruházás vonatkozik;

d) a szabályszerű átruházási okiratot a rendelet 17. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően.

(2) A kérelem adott esetben tartalmazhatja a jogutód képviselőjének nevét és székhelyének címét az 1. szabály (1) bekezdése e) pontjának megfelelően.

(3) Nem jegyezhető be az olyan természetes vagy jogi személyek javára történő átruházás, akik a rendelet 5. cikke értelmében nem lehetnek közösségi védjegy jogosultjai.

(4) A kérelem nem tekinthető benyújtottnak mindaddig, amíg az előírt díjat meg nem fizették. Ha a díjat nem vagy nem teljes összegben fizetik meg, a Hivatal erről a kérelmezőt értesíti.

(5) Az átruházásnak az (1) bekezdés d) pontja szerint megfelelő igazolásául szolgál, ha

a) az átruházás bejegyzése iránti kérelmet a bejegyzett jogosult vagy képviselője, valamint a jogutód vagy képviselője aláírja; vagy

b) az átruházás bejegyzése iránti kérelem jogutód által történő benyújtása esetén a kérelemhez a bejegyzett jogosult vagy képviselője által aláírt nyilatkozatot csatolnak, amely szerint a jogosult hozzájárul a jogutód bejegyzéséhez; vagy

c) az átruházás bejegyzése iránti kérelemhez kitöltött, a bejegyzett jogosult vagy képviselője, valamint a jogutód vagy képviselője által aláírt – a 83. szabály (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott – átruházási formanyomtatványt vagy iratot csatolnak.

(6) Ha a rendelet 17. cikkének (1)–(4) bekezdéseiben, a (1)–(4) bekezdésekben és az egyéb irányadó szabályokban meghatározott, az átruházás bejegyzésére előírt feltételek nem teljesülnek, a Hivatal felhívja a kérelmezőt hiánypótlásra. Ha a kérelmező a hiányokat a Hivatal által megjelölt határidőn belül nem pótolja, a Hivatal az átruházás bejegyzése iránti kérelmet elutasítja.

(7) Két vagy több védjegy tekintetében az átruházás bejegyzése iránt egyetlen kérelem is benyújtható, ha a bejegyzett jogosult és annak jogutódja minden esetben azonos.

(8) Az (1)–(7) bekezdéseket megfelelően alkalmazni kell a közösségi védjegybejelentés átruházására is. Az átruházást a közösségi védjegybejelentés Hivatalnál nyilvántartott irataiban fel kell jegyezni.

32. szabály

Részleges átruházás

(1) Ha az átruházás bejegyzése iránti kérelem csak az árujegyzékben szereplő áruk vagy szolgáltatások egy részére vonatkozik, a kérelemben meg kell jelölni azokat az árukat és szolgáltatásokat, amelyekre a részleges átruházás vonatkozik.

(2) Az eredeti lajstromozás szerinti árujegyzékben szereplő árukat és szolgáltatásokat úgy kell megosztani, hogy az átruházással érintett, illetve az azzal nem érintett áruk és szolgáltatások között ne legyen átfedés.

(3) A részleges átruházás bejegyzése iránti kérelemre a31. szabályt megfelelően alkalmazni kell.

(4) A Hivatal az új bejegyzés számára külön aktát nyit, amely az eredeti lajstromozás ügyiratainak teljes másolatát, valamint a részleges átruházás bejegyzése iránti kérelmet tartalmazza; a kérelem másolatát az átruházással nem érintett bejegyzés ügyiratai között is el kell helyezni. A Hivatal az új bejegyzésnek új lajstromszámot ad.

(5) Az eredeti jogosultnak az eredeti lajstromozás tekintetében függőben lévő kérelmét az átruházással nem érintett bejegyzés és az új bejegyzés tekintetében is függőben lévőnek kell tekinteni. Ha e kérelem után díjat kell fizetni, és a díjat az eredeti jogosult megfizette, a kérelem vonatkozásában a jogutódtól további díj nem követelhető.

33. szabály

Használati engedélyek és más jogok bejegyzése

(1) A 31. szabály (1) bekezdésének a), b) és c) pontját, valamint (2), (4) és (7) bekezdését megfelelően alkalmazni kell a használati engedélyek megadásakor, illetve átruházásakor, a közösségi védjegyoltalom tekintetében valamely dologi jog alapításának, illetve átruházásának bejegyzésekor, valamint a végrehajtási intézkedések bejegyzésekor. Ha közösségi védjegyoltalmat csőd- vagy más hasonló eljárás alá vonják, az illetékes nemzeti hatóságnak e tény lajstromba történő bejegyzésére irányuló kérelme díjtalan.

(2) Ha a közösségi védjegyre vonatkozó használati engedély csak az árujegyzékben szereplő áruk vagy szolgáltatások egy részére, vagy csak a Közösség meghatározott részére vagy korlátozott időtartamra szól, a használati engedély bejegyzése iránti kérelemben fel kell tüntetni azokat az árukat és szolgáltatásokat, illetve a Közösségnek azt a részét vagy azt az időtartamot, amelyre a használati engedélyt adják.

(3) Ha a rendelet 19., 20. vagy 22. cikkében, az (1) és (2) bekezdésben, valamint az irányadó egyéb szabályokban a bejegyzésre előírt feltételek nem teljesülnek, a Hivatal felhívja a kérelmezőt hiánypótlásra. Ha a kérelmező a hiányokat a Hivatal által megjelölt határidőn belül nem pótolja, a Hivatal a bejegyzés iránti kérelmet elutasítja.

(4) Az (1), a (2) és a (3) bekezdést megfelelően alkalmazni kell a közösségi védjegybejelentéssel kapcsolatos használati engedélyekre és egyéb jogokra. A használati engedélyeket, a dologi jogokat és a végrehajtási intézkedéseket a közösségi védjegybejelentés Hivatalnál nyilvántartott irataiban fel kell jegyezni.

34. szabály

A használati engedély bejegyzésére vonatkozó különös rendelkezések

(1) A közösségi védjegyre vonatkozó használati engedélyt kizárólagos használati engedélyként kell a védjegylajstromba bejegyezni, ha a védjegyjogosult vagy a használó ezt kéri.

(2) A közösségi védjegyre vonatkozó használati engedélyt további használati engedélyként (alengedélyként) kell a védjegylajstromba bejegyezni, ha azt a védjegylajstromba bejegyzett használó adja.

(3) A közösségi védjegyre vonatkozó használati engedélyt az áruk vagy szolgáltatások tekintetében korlátozott, illetve területileg korlátozott használati engedélyként kell a védjegylajstromba bejegyezni, ha azt az árujegyzékben szereplő áruk vagy szolgáltatások egy részére, illetve a Közösség meghatározott részére adják.

(4) A közösségi védjegyre vonatkozó használati engedélyt ideiglenes használati engedélyként kell a védjegylajstromba bejegyezni, ha azt meghatározott időtartamra adják.

35. szabály

A használati engedély és más jog bejegyzésének törlése vagy módosítása

(1) A 33. szabály (1) bekezdése alapján a védjegylajstromba tett bejegyzést az érintett személyek bármelyikének kérelmére törölni kell.

(2) A kérelemnek tartalmaznia kell

a) a közösségi védjegy lajstromszámát;

és

b) az arra a jogra vonatkozó adatokat, amelynek bejegyzését törölni kívánják.

(3) A használati engedély vagy más jog bejegyzésének törlése iránti kérelem mindaddig nem tekinthető benyújtottnak, amíg az előírt díjat meg nem fizették. Ha a díjat nem vagy nem teljes összegben fizetik meg, a Hivatal erről a kérelmezőt értesíti. Az illetékes nemzeti hatóságnak a bejegyzés törlése iránti kérelme azonban díjtalan, ha a közösségi védjegyoltalmat csőd- vagy más hasonló eljárás alá vonják.

(4) A kérelemhez mellékelni kell azokat az iratokat, amelyek igazolják, hogy a bejegyzett jog már nem létezik, vagy a használónak, illetve az egyéb jog jogosultjának arra irányuló nyilatkozatát, hogy a bejegyzés törléséhez hozzájárul.

(5) Ha a bejegyzés törlésére előírt követelményeket nem teljesítik, a Hivatal felhívja a kérelmezőt hiánypótlásra. Ha a kérelmező a hiányokat a Hivatal által megállapított határidőn belül nem pótolja, a Hivatal a bejegyzés törlése iránti kérelmet elutasítja.

(6) Az (1), (2), (4) és (5) bekezdést megfelelően alkalmazni kell a 33. szabály (1) bekezdése alapján a védjegylajstromba tett bejegyzés módosítása iránti kérelemre.

(7) Az (1)–(6) bekezdéseket megfelelően alkalmazni kell a 33. szabály (4) bekezdése alapján az iratokban történő feljegyzésekre.

VI. CÍM

LEMONDÁS

36. szabály

Lemondás

(1) A rendelet 49. cikke szerinti lemondásról szóló nyilatkozatnak tartalmaznia kell

a) a közösségi védjegy lajstromszámát;

b) a jogosult nevét és címét az 1. szabály (1) bekezdése b) pontjának megfelelően;

c) képviselő megbízása esetén a képviselő nevét és székhelyének címét az 1. szabály (1) bekezdése e) pontjának megfelelően;

d) ha az oltalomról az árujegyzékben szereplő áruk vagy szolgáltatások egy része tekintetében mondanak le, a lemondással érintett, illetve az azzal nem érintett áruk és szolgáltatások megjelölését.

(2) Ha harmadik személynek a közösségi védjeggyel kapcsolatban a védjegylajstromba joga van bejegyezve, e személynek a lemondáshoz való hozzájárulását megfelelően igazolja az általa vagy a képviselője által aláírt, a védjegyoltalomról való lemondáshoz hozzájáruló nyilatkozat. Ha használati engedély van bejegyezve, a védjegyoltalomról való lemondást azt a napot követő három hónap elteltével kell bejegyezni, amelyen a közösségi védjegyjogosult megfelelően igazolja a Hivatalnak, hogy a használót lemondási szándékáról értesítette. Ha a jogosult az említett határidő lejárta előtt igazolja a Hivatalnak, hogy a használó a lemondáshoz hozzájárult, a lemondást haladéktalanul be kell jegyezni a lajstromba.

(3) Ha a lemondásra előírt követelményeket nem teljesítik, a Hivatal felhívja a nyilatkozattevőt hiánypótlásra. Ha a hiányokat a Hivatal által megjelölt határidőn belül nem pótolják, a Hivatal a lemondás lajstromba történő bejegyzését elutasítja.

VII. CÍM

A VÉDJEGYOLTALOM MEGSZŰNÉSE ÉS A VÉDJEGY TÖRLÉSE

37. szabály

A megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelem

A rendelet 55. cikke alapján a Hivatalhoz benyújtott, a megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelemnek tartalmaznia kell

a) azzal a közösségi védjeggyel kapcsolatban, amely oltalma megszűnésének megállapítását, vagy amelynek törlését kérik

i. annak a közösségi védjegynek a lajstromszámát, amely oltalma megszűnésének megállapítását, vagy amelynek törlését kérik;

ii. azon közösségi védjegy jogosultjának nevét és címét, amely oltalma megszűnésének megállapítását, vagy amelynek törlését kérik;

iii. azoknak az áruknak és szolgáltatásoknak a megjelölését, amelyekkel kapcsolatban az oltalom megszűnésének megállapítását vagy a törlést kérik;

b) a kérelem alapjául szolgáló okokkal kapcsolatban

i. a rendelet 50. vagy 51. cikke alapján benyújtott kérelem esetén azoknak az okoknak a megjelölését, amelyeken a megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelem alapul;

ii. a rendelet 52. cikkének (1) bekezdése alapján benyújtott kérelem esetén a törlési kérelem alapjául szolgáló jogra vonatkozó adatokat és – szükség esetén – azokat az adatokat, amelyek igazolják, hogy a kérelmező a korábbi jogra törlési okként hivatkozhat;

iii. a rendelet 52. cikkének (2) bekezdése alapján benyújtott kérelem esetén a törlési kérelem alapjául szolgáló jogra vonatkozó adatokat, valamint azokat az adatokat, amelyek igazolják, hogy a kérelmező a rendelet 52. cikkének (2) bekezdésében említett korábbi jog jogosultja, vagy az irányadó nemzeti jogszabályok értelmében e jog alapján igényt támaszthat;

iv. az említett okok alátámasztásaként benyújtott tények, bizonyítékok és érvek megjelölését;

c) a kérelmezővel kapcsolatban

i. a kérelmező nevét és címét az 1. szabály (1) bekezdése b) pontjának megfelelően;

ii. képviselő megbízása esetén a képviselő nevét és székhelyének címét az 1. szabály (1) bekezdése e) pontjának megfelelően.

38. szabály

A megszűnés megállapítására vagy a törlésre irányuló eljárás során használt nyelvek

(1) Ha a megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelmet nem a közösségi védjegybejelentés – a Hivatal nyelveinek egyikével megegyező – nyelvén vagy nem a bejelentésben megjelölt második nyelven nyújtják be, a kérelmezőnek a megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelme benyújtásától számított egy hónapon belül be kell nyújtania a kérelem e két nyelv egyikén készült fordítását.

(2) Ha a kérelmet alátámasztó bizonyítékot nem a megszűnés megállapítására vagy a törlésre irányuló eljárás nyelvén nyújtják be, a kérelmezőnek a bizonyíték benyújtásától számított két hónapon belül be kell nyújtania e bizonyítéknak az adott nyelvenkészült fordítását.

(3) Ha a megszűnés megállapítását vagy a védjegy törlését kérő személy vagy a jogosult a 40. szabály (1) bekezdésében említett közlés jogosult általi kézhezvételét követő két hónapon belül tájékoztatja a Hivatalt arról, hogy a rendelet 115. cikkének (7) bekezdése alapján másik eljárási nyelvben állapodtak meg, a kérelmezőnek – ha a kérelmet nem az adott nyelven nyújtották be – az említett időponttól számított egy hónapon belül be kell nyújtania a kérelem e nyelven készült fordítását.

39. szabály

A megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelem mint nem elfogadható kérelem elutasítása

(1) Ha a Hivatal megállapítja, hogy a kérelem nem felel meg a rendelet 55. cikkének, a 37. szabálynak, illetve a rendelet vagy e szabályok egyéb rendelkezéseinek, erről a kérelmezőt értesíti, és felhívja a megjelölt határidőn belül történő hiánypótlásra. Ha a kérelmező a hiányokat a megjelölt határidőn belül nem pótolja, a Hivatal a kérelmet mint nem elfogadható kérelmet elutasítja.

(2) Ha a Hivatal megállapítja, hogy az előírt díjakat nem fizették meg, erről a kérelmezőt értesíti, és figyelmezteti, hogy ha az előírt díjakat az általa megjelölt határidőn belül nem fizetik meg, a kérelmet be nem nyújtottnak kell tekinteni. Ha az előírt díjakat a megjelölt határidő lejárta után fizetik meg, a díjakat a kérelmezőnek vissza kell téríteni.

(3) A megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelem (1) bekezdés szerinti elutasítását a kérelmezővel közölni kell. Ha a (2) bekezdés alapján a kérelmet be nem nyújtottnak kell tekinteni, erről a kérelmezőt értesíteni kell.

40. szabály

A megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelem vizsgálata

(1) Ha a Hivatal a kérelmet a 39. szabálynak megfelelően nem utasítja el, a kérelmet közli a közösségi védjegy jogosultjával, és felhívja, hogy az általa megjelölt határidőn belül nyújtsa be észrevételeit.

(2) Ha a közösségi védjegy jogosultja észrevételt nem nyújt be, a Hivatal az oltalom megszűnésének megállapításáról vagy a védjegy törléséről a rendelkezésére álló bizonyítékok alapján dönt.

(3) A közösségi védjegy jogosultjának észrevételeit a kérelmezővel közölni kell; a Hivatal – ha ezt szükségesnek ítéli – a kérelmezőt felhívhatja, hogy a megjelölt határidőn belül nyilatkozzon az észrevételekre.

(4) A rendelet 56. cikkének (1) bekezdése alapján benyújtott valamennyi nyilatkozatot és az azzal kapcsolatban benyújtott valamennyi észrevételt az érintett feleknek meg kell küldeni.

(5) Ha a rendelet 56. cikkének (2) vagy (3) bekezdése alapján a kérelmezőnek a használatot igazolnia vagy annak elmaradását kimentenie kell, a 22. szabályt megfelelően alkalmazni kell.

41. szabály

A megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló többes kérelmek

(1) Ha ugyanazzal a közösségi védjeggyel szemben több megszűnésmegállapítási vagy törlési kérelmet is benyújtottak, a kérelmeket Hivatal egy eljárásban bírálhatja el. A Hivatal az eljárás során úgy is határozhat, hogy a kérelmeket a továbbiakban nem egy eljárásban bírálja el.

(2) A 21. szabály (2), (3) és (4) bekezdését megfelelően alkalmazni kell.

VIII. CÍM

EGYÜTTES KÖZÖSSÉGI VÉDJEGY

42. szabály

A rendelkezések alkalmazása

43. szabály

Szabályzat az együttes közösségi védjegyhez

(1) Ha az együttes közösségi védjegy lajstromozására irányuló bejelentés nem tartalmazza a rendelet 65. cikke alapján az együttes közösségi védjegy használatáról rendelkező szabályzatot, azt a bejelentés napjától számított két hónapon belül a Hivatalhoz be kell nyújtani.

(2) Az együttes közösségi védjegy használatáról rendelkező szabályzatnak tartalmaznia kell

a) a bejelentő nevét és üzleti címét;

b) a szervezet célját, illetve azokat a célokat, amelyekre tekintettel a jogi személyiséggel rendelkező közjogi szervezetet létrehozták;

c) a szervezet, illetve a jogi személyiséggel rendelkező közjogi szervezet képviseletére felhatalmazott testületeket;

d) a tagság feltételeit;

e) a védjegy használatára jogosult személyeket;

f) adott esetben a védjegy használatának feltételeit, ideértve a jogkövetkezményeket is;

g) adott esetben a rendelet 65. cikke (2) bekezdésének második mondatában említett jogosultságot.

IX. CÍM

ÁTALAKÍTÁS

44. szabály

Az átalakítás iránti kérelem

(1) A közösségi védjegybejelentésnek vagy a közösségi védjegynek a rendelet 108. cikke alapján nemzeti védjegybejelentéssé történő átalakítása iránti kérelemnek tartalmaznia kell

a) az átalakítást kérő személy nevét és címét az 1. szabály (1) bekezdése b) pontjának megfelelően;

b) képviselő megbízása esetén a képviselő nevét és székhelyének címét az 1. szabály (1) bekezdése e) pontjának megfelelően;

c) a közösségi védjegybejelentés ügyszámát, illetve a közösségi védjegy lajstromszámát;

d) a közösségi védjegybejelentés vagy a közösségi védjegy bejelentési napját, illetve – elsőbbség igénylése esetén – az elsőbbség napját a rendelet 30. és 33. cikkének megfelelően, valamint az igényelt szenioritást a rendelet 34. és 35. cikkének megfelelően;

e) a bejelentésben szereplő vagy a védjegyként lajstromozott megjelölést;

f) annak a tagállamnak vagy tagállamoknak a megjelölését, amely vagy amelyek tekintetében az átalakítást kérik;

g) ha a kérelem nem az árujegyzékben szereplő valamennyi árura és szolgáltatásra vonatkozik, azoknak az áruknak és szolgáltatásoknak a megjelölését, amelyekre nézve az átalakítást kérik, illetve, ha az átalakítást több tagállamra kiterjedően kérik, és az árujegyzék nem azonos az egyes tagállamok tekintetében, az érintett áruk és szolgáltatások megjelölését az egyes tagállamok vonatkozásában;

h) ha az átalakítást a rendelet 108. cikkének (4) bekezdése alapján kérik, az erre való utalást;

i) ha az átalakítást a rendelet 108. cikkének (5) bekezdése alapján a védjegybejelentés visszavonását követően kérik, az erre való utalást, és azt a napot, amelyen a bejelentést visszavonták;

j) ha az átalakítást a rendelet 108. cikkének (5) bekezdése alapján a védjegyoltalom megújítás nélküli lejárat miatti megszűnését követően kérik, az erre való utalást és az oltalom lejártának napját. A rendelet 108. cikkének (5) bekezdésében megállapított három hónapos határidő azt a napot követő napon kezdődik, amelyen a megújítási kérelmet a rendelet 47. cikkének (3) bekezdése alapján még be lehetett volna nyújtani;

k) ha az átalakítást a rendelet 108. cikkének (6) bekezdése alapján kérik, az erre való utalást, valamint azt a napot, amelyen a nemzeti bíróság határozata jogerőre emelkedett, valamint a határozat másolatát.

(2) Ha az (1) bekezdés k) pontjában említett bírósági határozat másolatát kell benyújtani, a másolat benyújtható a határozathozatal nyelvén.

45. szabály

Az átalakítás iránti kérelem vizsgálata

(1) Ha az átalakítás iránti kérelem nem felel meg a rendelet 108. cikkének (1) bekezdése szerinti feltételeknek, vagy azt nem az előírt három hónapos határidőn belül nyújtották be, a Hivatal a kérelmet elutasítja.

(2) Ha az átalakítás díját nem fizették meg az említett három hónapos határidőn belül, a Hivatal értesíti a kérelmezőt, hogy az átalakítás iránti kérelem nem tekinthető benyújtottnak.

(3) Ha a 44. szabályban az átalakításra előírt egyéb követelmények, valamint az ilyen kérelmekre irányadó egyéb szabályok előírásai nem teljesülnek, a Hivatal erről értesíti a kérelmezőt, és felhívja az általa megjelölt határidőn belül történő hiánypótlásra. Ha a kérelmező a hiányokat a megjelölt határidőn belül nem pótolja, a Hivatal az átalakítás iránti kérelmet elutasítja.

46. szabály

Az átalakítás iránti kérelem meghirdetése

(1) Ha az átalakítást olyan közösségi védjegybejelentés tekintetében kérik, amelyet a rendelet 40. cikke alapján a Közösségi Védjegyértesítőben már meghirdettek, illetve ha az átalakítást közösségi védjegy tekintetében kérik, az átalakítás iránti kérelmet a Közösségi Védjegyértesítőben meg kell hirdetni.

(2) Az átalakítás iránti kérelem meghirdetésének tartalmaznia kell

a) a védjegybejelentés ügyszámát vagy a védjegy lajstromszámát, amely tekintetében az átalakítást kérik;

b) a bejelentésnek vagy a lajstromozásnak a Közösségi Védjegyértesítőben korábban történt meghirdetésére való utalást;

c) annak a tagállamnak vagy tagállamoknak a megjelölését, amely vagy amelyek tekintetében az átalakítást kérik;

d) ha a kérelem nem az árujegyzékben szereplő valamennyi árura és szolgáltatásra vonatkozik, azoknak az áruknak és szolgáltatásoknak a megjelölését, amelyekre nézve az átalakítást kérik;

e) ha az átalakítást több tagállamra kiterjedően kérik, és az árujegyzék nem azonos az egyes tagállamok tekintetében, az érintett áruk és szolgáltatások megjelölését az egyes tagállamok vonatkozásában;

f) az átalakítás iránti kérelem keltét.

47. szabály

A tagállamok központi iparjogvédelmi hivatalaihoz történő továbbítás

X. CÍM

FELLEBBEZÉS

48. szabály

A fellebbezésre irányuló kérelem tartalma

(1) A fellebbezésre irányuló kérelemnek tartalmaznia kell

a) a fellebbező személy nevét és címét az 1. szabály (1) bekezdése b) pontjának megfelelően;

b) képviselő megbízása esetén a képviselő nevét és székhelyének címét az 1. szabály (1) bekezdése e) pontjának megfelelően;

c) nyilatkozatot, amely megjelöli a megtámadott határozatot és a határozat igényelt módosításának vagy megsemmisítésének mértékét.

(2) A fellebbezésre irányuló kérelmet annak az eljárásnak a nyelvén kell benyújtani, amelyben a fellebbezés tárgyát képező határozatot hozták.

49. szabály

A fellebbezés mint nem elfogadható fellebbezés elutasítása

(1) Ha a fellebbezés nem felel meg a rendelet 57., 58. és 59. cikkének, valamint a 48. szabály (1) bekezdése c) pontjának és (2) bekezdésének, a fellebbezési tanács azt mint nem elfogadható fellebbezést elutasítja, ha a rendelet 59. cikkében megjelölt határidő lejártát megelőzően a hiányokat nem pótolják.

(2) Ha a fellebbezési tanács megállapítja, hogy a fellebbezés nem felel meg a rendelet vagy e szabályok egyéb rendelkezéseinek, különösen a 48. szabály (1) bekezdése a) és b) pontjának, erről a kérelmezőt értesíti, és felhívja az általa megjelölt határidőn belül történő hiánypótlásra. Ha a hiányokat kellő időben nem pótolják, a fellebbezési tanács a fellebbezést mint nem elfogadható fellebbezést elutasítja.

(3) Ha a fellebbezés díját a fellebbezés benyújtására a rendelet 59. cikke alapján megjelölt határidő lejárta után fizetik meg, a fellebbezést be nem nyújtottnak kell tekinteni, és a fellebbezés díját a fellebbezőnek vissza kell téríteni.

50. szabály

A fellebbezés vizsgálata

(1) Eltérő rendelkezés hiányában a fellebbezési eljárásban megfelelően alkalmazni kell annak a szervezeti egységnek az eljárására vonatkozó előírásokat, amely a fellebbezéssel megtámadott határozatot hozta.

(2) A fellebbezési tanács határozatának tartalmaznia kell

a) annak megjelölését, hogy a határozatot a tanács hozta;

b) a határozathozatal napját;

c) a fellebbezési tanács elnökének és a határozat meghozatalában részt vevő többi tanácstagnak a nevét;

d) az iroda adott ügyért felelős alkalmazottjának nevét;

e) a felek és képviselőik nevét;

f) a kérelem alapján eldöntendő kérdést;

g) a tényállás ismertetését;

h) az indokolást;

i) a fellebbezési tanács döntését, amely szükség esetén a költségek viseléséről is rendelkezik.

(3) A határozatot az elnök, a fellebbezési tanács többi tagja és a fellebbezési tanács irodájának alkalmazottja írja alá.

51. szabály

A fellebbezés díjának visszatérítése

XI. CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

A. rész

A Hivatal határozatai és közlései

52. szabály

A határozatok formája

(1) A Hivatal a határozatait írásba foglalja, és azokat indokolással látja el. Ha a Hivatal előtt szóbeli eljárás folyik, a határozat szóban kihirdethető. Ezt követően az írásba foglalt határozatot a feleknek kézbesíteni kell.

(2) A Hivatal fellebbezéssel megtámadható határozatainak tartalmazniuk kell az arról való írásbeli tájékoztatást, hogy a fellebbezéssel megtámadható határozat kézbesítésétől számított két hónapon belül írásban fellebbezésre irányuló kérelmet lehetbenyújtani a Hivatalhoz. A tájékoztatásban fel kell hívni a felek figyelmét a rendelet 57., 58. és 59. cikkének rendelkezéseire. A felek a jogorvoslati lehetőségről való tájékoztatás elmulasztására nem hivatkozhatnak.

53. szabály

A határozatokban előforduló hibák kijavítása

54. szabály

Jogvesztés megállapítása

(1) Ha a Hivatal megállapítja, hogy a rendelet vagy e szabályok alapján jogvesztés következett be anélkül, hogy határozatot hoztak volna, ezt a rendelet 77. cikkének megfelelően közli az érintett személlyel, és felhívja a figyelmét az e szabály (2) bekezdésében meghatározott jogorvoslati lehetőségekre.

(2) Ha az érintett személy megítélése szerint a Hivatal megállapítása nem megalapozott, az (1) bekezdés szerinti közlés kézbesítésétől számított két hónapon belül kérheti, hogy a Hivatal hozzon határozatot a kérdésben. Ilyen határozat meghozatalára csak akkor kerül sor, ha a Hivatal a kérelmezővel nem ért egyet; ellenkező esetben a Hivatal módosítja megállapítását, és értesíti a határozat meghozatalát kérő személyt.

55. szabály

Aláírás, név, hivatalos pecsét

(1) A Hivatal határozatain, értesítésein, illetve közlésein a Hivatal szervezeti egységét vagy osztályát, valamint az ügyért felelős tisztviselő vagy tisztviselők nevét fel kell tüntetni. Ezeket a Hivatal tisztviselője vagy tisztviselői aláírásával, illetve aláírás helyett a Hivatal nyomtatott vagy bélyegzett hivatalos pecsétjével kell ellátni.

(2) A Hivatal elnöke a Hivatal szervezeti egységeinek vagy osztályainak, valamint az ügyért felelős tisztviselő azonosításának más módját is meghatározhatja, továbbá a határozatok, az értesítések, illetve a közlések távmásolóval vagy más távközlési eszközzel történő továbbítása esetén a hivatalos pecsét helyett más azonosító eszközt is megállapíthat.

B. rész

Szóbeli eljárás és bizonyítás

56. szabály

Idézés szóbeli eljárásra

(1) A feleket a rendelet 75. cikke szerinti szóbeli eljárásra meg kell idézni, és fel kell hívni figyelmüket e szabály (3) bekezdésére. Az idézést legalább egy hónappal korábban kell közölni, kivéve ha a felek a rövidebb határidőhöz hozzájárulnak.

(2) Az idézésben a Hivatal felhívja a figyelmet azokra a kérdésekre, amelyeket véleménye szerint a határozat meghozatala érdekében meg kell vitatni.

(3) Ha a szóbeli eljárásra szabályszerűen megidézett fél a Hivatal előtt az idézésnek megfelelően nem jelenik meg, az eljárás nélküle is lefolytatható.

57. szabály

Bizonyítás a Hivatal előtt

(1) Ha a Hivatal a felek, tanúk vagy szakértők szóbeli meghallgatását vagy szemle lefolytatását tartja szükségesnek, erről határozatot hoz, amelyben megjelöli az alkalmazni kívánt bizonyítási eszközöket, a bizonyítandó tényeket, valamint a meghallgatás vagy a szemle napját, idejét és helyét. Ha a fél tanú vagy szakértő szóbeli meghallgatását kéri, a Hivatal határozatában megjelöli azt a határidőt, ameddig a kérelmező félnek a Hivatallal közölnie kell azoknak a tanúknak és szakértőknek a nevét és címét, akiknek meghallgatását kéri.

(2) A megidézett féllel, tanúval és szakértővel az idézést legalább egy hónappal korábban közölni kell, kivéve ha a rövidebb határidőhöz hozzájárulnak. Az idézésnek tartalmaznia kell:

a) az (1) bekezdésben említett határozat kivonatát, megjelölve különösen az elrendelt meghallgatás napját, idejét és helyét, valamint a tényeket, amelyekkel kapcsolatban a feleket, a tanúkat és a szakértőket meg kell hallgatni;

b) az eljárásban részt vevő felek nevét, továbbá a tanúkat és a szakértőket az 59. szabály (2)–(5) bekezdései alapján megillető igényeket.

58. szabály

Szakértők megbízása

(1) Az általa megbízott szakértő szakvéleményének formáját a Hivatal határozza meg.

(2) A szakértői megbízásnak tartalmaznia kell

a) a megbízás pontos leírását;

b) a szakvélemény elkészítésére megjelölt határidőt;

c) az eljárásban részt vevő felek nevét;

d) utalást azokra az igényekre, amelyek a szakértőt az 59. szabály (2), (3) és (4) bekezdése alapján megilletik.

(3) Az írásba foglalt szakvélemény másolatát a feleknek át kell adni.

(4) A felek a szakértelem hiánya miatt, illetve ugyanazokra az okokra hivatkozva, mint amelyekre valamely elbíráló, illetve valamely osztály vagy a fellebbezési tanács valamely tagja elleni kifogás során a rendelet 132. cikkének (1) és (3) bekezdése alapján hivatkozhatnak, a szakértővel szemben kifogást emelhetnek. A kifogás kérdésében a Hivatal érintett szervezeti egysége határoz.

59. szabály

A bizonyítás költségei

(1) A Hivatal a bizonyítás lefolytatását a bizonyítást kérő fél részéről előlegnek a Hivatalnál történő letétbe helyezésétől teheti függővé, amelynek összegét a várható költségek alapján határozza meg.

(2) A Hivatal által megidézett és az előtte megjelenő tanúk, valamint szakértők utazásuk és tartózkodásuk indokolt költségeinek megtérítésére jogosultak. A Hivatal e költségek fedezésére előleget adhat. Az első mondatot azokra a tanúkra és szakértőkre is alkalmazni kell, akik idézés nélkül jelennek meg a Hivatal előtt, és akiket tanúként vagy szakértőként hallgatnak meg.

(3) Azok a tanúk, akik a (2) bekezdés szerint költségtérítési igénnyel léphetnek fel, keresetkiesésük megfelelő megtérítésére, a szakértők pedig tevékenységük díjazására is jogosultak. E kifizetéseket a tanúk és a szakértők részére feladataik ellátását követően kell teljesíteni, ha a Hivatal saját kezdeményezésére idézte meg őket.

(4) Az (1), a (2) és a (3) bekezdés alapján fizetendő előleget és összegeket a Hivatal elnöke állapítja meg, és azokat a Hivatal Hivatalos Lapjában közzé kell tenni. Az összegeket ugyanúgy kell kiszámítani, mint az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és annak VII. mellékletében meghatározott A4–A8 besorolású tisztviselői költségtérítést és fizetéseket.

(5) Az (1)–(4) bekezdések alapján esedékes vagy kifizetett összegekért kizárólag a következők felelnek:

a) a Hivatal, ha a saját kezdeményezésére tanúk vagy szakértők meghallgatását tartotta szükségesnek;

vagy

b) az érintett fél, ha a tanúk, illetve a szakértők meghallgatását ő kérte, a rendelet 81. és 82. cikke és a 94. szabály alapján a költségek viselése és megállapítása tárgyában hozott határozattól függően. Az említett félnek a Hivatal számára az összes szabályszerűen kifizetett előleget vissza kell térítenie.

60. szabály

A szóbeli eljárásról és a bizonyításról készült jegyzőkönyvek

(1) A szóbeli eljárásról és a bizonyításról jegyzőkönyvet kell készíteni, amelynek tartalmaznia kell a szóbeli eljárás vagy a bizonyítás lényeges mozzanatait, a felek érdemi nyilatkozatait, a felek, a tanúk vagy a szakértők által előadottakat, továbbá a szemle eredményét.

(2) A tanú, a szakértő vagy a fél előadásait tartalmazó jegyzőkönyvet az említetteknek fel kell olvasni vagy elolvasásra át kell adni. A jegyzőkönyvben ennek megtörténtét, továbbá azt, hogy a fél, a tanú, illetve a szakértő a jegyzőkönyvben foglaltakat jóváhagyta, fel kell tüntetni. Jóváhagyás hiányában a kifogást kell feltüntetni.

(3) A jegyzőkönyvet az azt felvevő és a szóbeli tárgyalást vagy a bizonyítást lefolytató alkalmazott írja alá.

(4) A jegyzőkönyv másolatát a feleknek át kell adni.

(5) Kérelemre a Hivatal a szóbeli eljárásról készített hangfelvételek leírását géppel írott vagy számítógéppel olvasható egyéb formában a felek rendelkezésére bocsátja. A hangfelvételek leírása – első mondat szerinti – elkészítésének költségeit a Hivatal számára meg kell téríteni. A fizetendő összeget a Hivatal elnöke állapítja meg.

C. rész

Kézbesítések

61. szabály

A kézbesítésre vonatkozó általános rendelkezések

(1) A Hivatal előtti eljárásokban az eredeti iratot vagy annak hitelesített, illetve a Hivatal hivatalos pecsétjével ellátott másolatát, vagy ilyen pecséttel ellátott nyomtatott példányt kell kézbesíteni. A felektől származó iratok másolatának ily módon történő hitelesítése nem szükséges.

(2) A kézbesítés módjai a következők:

a) postai úton a 62. szabálynak megfelelően;

b) közvetlen átadással a 63. szabálynak megfelelően;

c) a Hivatalnál postafiókban történő elhelyezéssel a 64. szabálynak megfelelően;

d) távmásolóval és más távközlési eszközzel a 65. szabálynak megfelelően;

e) hirdetményi kézbesítés útján a 66. szabálynak megfelelően.

62. szabály

Postai kézbesítés

(1) A fellebbezési határidőt megindító határozatokat, az idézéseket, valamint a Hivatal elnöke által meghatározott egyéb iratokat ajánlott levélben, tértivevénnyel kell kézbesíteni. Ha a Hivatal elnöke másképp nem rendelkezik, a határidőt megindító egyéb határozatokat és közléseket ajánlott levélben kell kézbesíteni. A többi kézbesítés rendes postai úton történik.

(2) Azt a kézbesítést, amelynek címzettje a Közösségen belül nem rendelkezik lakóhellyel, székhellyel vagy telephellyel, és a rendelet 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően képviselőt nem bízott meg, a kézbesítendő iratnak rendes postai úton, a címzett részére a Hivatal által ismert utolsó címére történő elküldésével kell teljesíteni. A kézbesítést a postára adással teljesítettnek kell tekinteni.

(3) A tértivevénnyel vagy anélkül feladott ajánlott levél útján történő kézbesítés esetén a levelet a postára adástól számított tizedik napon kell kézbesítettnek tekinteni, kivéve ha az irat nem, vagy csak később érkezett a címzetthez. Vita esetén a Hivatal állapítja meg – az esettől függően – a levél rendeltetési helyre történő megérkezését vagy a levél címzett részére történő kézbesítésének napját.

(4) A tértivevénnyel vagy anélkül feladott ajánlott levél útján történő kézbesítést akkor is teljesítettnek kell tekinteni, ha a levél átvételét megtagadják.

(5) A postai úton történő kézbesítésre az (1)–(4) bekezdések által nem szabályozott kérdésekben annak az államnak a jogát kell alkalmazni, amelynek területén a kézbesítésre sor kerül.

63. szabály

Közvetlen átadással történő kézbesítés

64. szabály

Kézbesítés a Hivatalnál postafiókban való elhelyezéssel

65. szabály

Kézbesítés távmásoló útján és más távközlési eszközzel

(1) A távmásoló útján történő kézbesítés esetén a kézbesítendő iratnak a 61. szabály (1) bekezdésében előírt eredeti példányát vagy másolatát kell továbbítani. A továbbítással kapcsolatos részleteket a Hivatal elnöke határozza meg.

(2) A más távközlési eszközzel történő kézbesítéssel kapcsolatos részleteket a Hivatal elnöke határozza meg.

66. szabály

Hirdetményi kézbesítés

(1) Ha a címzett tartózkodási helye nem állapítható meg, vagy a 62. szabály (1) bekezdése szerinti kézbesítés a Hivatal második kísérlete után is eredménytelennek bizonyul, a kézbesítést hirdetmény útján kell teljesíteni. A hirdetményt legalább a Közösségi Védjegyértesítőbenközzé kell tenni.

(2) A Hivatal elnöke meghatározza a hirdetményi kézbesítés módját, továbbá annak az egy hónapos határidőnek a kezdetét, amelynek lejártát követően az iratot kézbesítettnek kell tekinteni.

67. szabály

Kézbesítés a képviselők részére

(1) Ha képviselőt bíztak meg, illetve a 75. szabály (1) bekezdése alapján a bejelentésben első helyen megjelölt bejelentőt kell közös képviselőnek tekinteni, a kézbesítést a képviselő, illetve a közös képviselő részére kell teljesíteni.

(2) Ha valamely érdekelt fél több képviselőt bíz meg, a képviselők bármelyike részére történő kézbesítés elegendő, kivéve ha az 1. szabály (1) bekezdése e) pontjának megfelelően külön kézbesítési címet adtak meg.

(3) Ha több érdekelt félnek egy közös képviselője van, a közös képviselő részére elegendő az iratok egy példányának kézbesítése.

68. szabály

Kézbesítési szabálytalanságok

69. szabály

Az iratok közlése több fél esetén

D. rész

Határidők

70. szabály

Határidők számítása

(1) A határidőket napok, hetek, hónapok vagy évek szerint kell számítani.

(2) A határidő számításának kezdete az azt a napot követő nap, amelyen a határidő megkezdésére okot adó esemény bekövetkezik, amely esemény lehet eljárási cselekmény, vagy egy másik határidő lejárta. Ha az eljárási cselekmény kézbesítés, az irányadó esemény – eltérő rendelkezés hiányában – a kézbesített irat átvétele.

(3) Az egy vagy meghatározott számú évben megjelölt határidő a megfelelő következő évnek abban a hónapjában és azon a napján jár le, amely hónapban és amely napon az említett esemény bekövetkezett. Ha ez a nap a lejárat hónapjában hiányzik, a határidő e hónap utolsó napján jár le.

(4) Az egy vagy meghatározott számú hónapban megjelölt határidő a megfelelő következő hónapnak azon a napján jár le, amely napon az említett esemény bekövetkezett. Ha az a nap, amelyen az említett esemény bekövetkezett, a hónap utolsó napja, vagy ez a nap a lejárat hónapjában hiányzik, a határidő e hónap utolsó napján jár le.

(5) Az egy vagy meghatározott számú hétben megállapított határidő a megfelelő következő hétnek azon a napján jár le, amelyen az említett esemény bekövetkezett.

71. szabály

Határidők

(1) Az a határidő, amelyet a rendelet vagy e szabályok előírásainak megfelelően a Hivatal állapít meg – ha az érintett fél a Közösség területén lakóhellyel, székhellyel vagy telephellyel rendelkezik –, nem lehet egy hónapnál rövidebb, illetve ha e feltételek nem teljesülnek, két hónapnál rövidebb és hat hónapnál hosszabb. Különösen indokolt esetben a Hivatal a megjelölt határidőt az érintett félnek a határidő lejártát megelőzően benyújtott kérelmére meghosszabbíthatja.

(2) Két vagy több fél esetén a Hivatal a határidő meghosszabbítását a többi fél beleegyezésétől teheti függővé.

72. szabály

Határidők lejárta különleges esetekben

(1) Ha a határidő olyan napon jár le, amikor a Hivatal az iratok átvételére nem tart nyitva, illetve amikor a (2) bekezdésben említettektől eltérő okok miatt a szokásos postai küldeményeket nem kézbesítik ki abban a helységben, ahol a Hivatal található, a határidő meghosszabbodik az azt a napot követő napig, amelyen a Hivatal az iratok átvételére nyitva áll, és amelyen a szokásos postai küldeményeket kézbesítik. Az első mondatban említett napokat, amelyeken a Hivatal nem fogad iratokat, minden egyes naptári év kezdete előtt a Hivatal elnöke határozza meg.

(2) Ha a határidő olyan napon jár le, amikor egy tagállamban, illetve egy tagállam és a Hivatal között a postai kézbesítés általános jelleggel megszakad, vagy ebből következően abban zavar keletkezik, azon felek tekintetében, akik az érintett tagállamban lakóhellyel vagy székhellyel rendelkeznek, vagy képviselőjük székhelye az érintett tagállamban van, a határidő meghosszabbodik a megszakadás vagy a zavar megszűnését követő első napig. Ha az érintett tagállam megegyezik azzal az állammal, ahol a Hivatal is található, e rendelkezést az összes félre alkalmazni kell. Az említett időtartamot a Hivatal elnöke határozza meg.

(3) Az (1) és (2) bekezdést megfelelően kell alkalmazni a rendeletben, illetve e szabályokban előírt azokra a határidőkre is, amelyek – a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b) albekezdése szerinti – illetékes hatóság előtt teljesítendő cselekményekre vonatkoznak.

(4) Ha a Hivatal rendes működését rendkívüli esemény, mint például természeti katasztrófa vagy munkabeszüntetés szakítja vagy zavarja meg, és emiatt a feleknek szóló, határidő lejártával összefüggő közlései késedelmet szenvednek, az ilyen határidőn belül teljesítendő cselekmények a közlés késedelmes kézbesítésétől számított egy hónapon belül joghatályosan teljesíthetők. A megszakítás vagy a zavar kezdetének és végének időpontját a Hivatal elnöke állapítja meg.

E. rész

Az eljárás félbeszakadása

73. szabály

Az eljárás félbeszakadása

(1) A Hivatal előtti eljárás félbeszakad

a) a közösségi védjegybejelentés bejelentője vagy a közösségi védjegy jogosultja, illetve a nemzeti jog szerint az ő képviseletükre jogosult személy halála vagy cselekvőképességének elvesztése esetén. Ha ezek események a rendelet 89. cikke alapján meghatalmazott képviselő képviseleti jogosultságát nem érintik, az eljárás félbeszakadása csak e képviselő indítványára következik be;

b) ha a közösségi védjegybejelentés bejelentője vagy a közösségi védjegy jogosultja a vagyona ellen indított eljárás miatt jogi okokból akadályoztatva van abban, hogy az eljárást a Hivatal előtt folytassa;

c) a közösségi védjegybejelentés bejelentője vagy a közösségi védjegy jogosultja képviselőjének halála, cselekvőképességének elvesztése esetén, vagy ha ilyen személy a vagyona ellen indított eljárás miatt jogi okokból akadályoztatva van abban, hogy az eljárást a Hivatal előtt folytassa.

(2) Ha a Hivatalt az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett esetekben értesítik az eljárás folytatására jogosult személy azonosságáról, közli e személlyel és valamennyi érdekelt harmadik személlyel, hogy az eljárás az általa megjelölt naptól folytatódik.

(3) Az (1) bekezdés c) pontjában említett esetben az eljárás akkor folytatódik, amikor a Hivatalt értesítették a bejelentő új képviselőjének megbízásáról, vagy amikor a Hivatal értesítette a többi érdekelt felet a közösségi védjegyjogosult új képviselőjének megbízásáról. Ha a Hivatalt az eljárás félbeszakadásának kezdetétől számított három hónapon belül nem értesítik új képviselő megbízásáról, a közösségi védjegybejelentés bejelentőjével vagy a közösségi védjegy jogosultjával közli a következőket:

a) ha a rendelet 88. cikke (2) bekezdése alkalmazásának van helye, a közösségi védjegybejelentést visszavontnak kell tekinteni, ha az új képviselőről szóló értesítés benyújtására e közlés kézbesítésétől számított két hónapon belül nem kerül sor; vagy

b) ha a rendelet 88. cikk (2) bekezdése alkalmazásának nincs helye, e közlés kézbesítésétől kezdődően az eljárás a közösségi védjegybejelentés bejelentőjével vagy a közösségi védjegy jogosultjával folytatódik.

(4) A félbeszakadás napján a közösségi védjegybejelentés bejelentője vagy a közösségi védjegy jogosultja vonatkozásában folyamatban lévő határidők – a megújítási díjak megfizetésére vonatkozó határidők kivételével – az eljárás folytatásának napján újrakezdődnek.

F. rész

A behajtásról való lemondás

74. szabály

A behajtásról való lemondás

G. rész

Képviselet

75. szabály

Közös képviselő kijelölése

(1) Több bejelentő esetén, ha a közösségi védjegybejelentésben nem jelölnek meg közös képviselőt, a bejelentésben első helyen megnevezett bejelentőt kell közös képviselőnek tekinteni. Ha azonban a bejelentők egyike köteles hivatásos képviselőt megbízni, az általa megbízott képviselőt kell közös képviselőnek tekinteni, kivéve ha a bejelentésben első helyen megnevezett bejelentő is megbízott hivatásos képviselőt. E rendelkezést megfelelően alkalmazni kell a felszólalást, illetve a megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelmet közösen benyújtó harmadik személyekre, valamint a közösségi védjegyoltalom közös jogosultjaira.

(2) Ha az eljárás során több személyre történő átruházásra kerül sor, és e személyek nem jelöltek ki közös képviselőt, az (1) bekezdést kell megfelelően alkalmazni. Ha erre nincs lehetőség, a Hivatal felhívja az említett személyeket, hogy két hónapon belül jelöljenek ki közös képviselőt. Ha e felhívásnak nem tesznek eleget, a közös képviselőt a Hivatal jelöli ki.

76. szabály

Meghatalmazás

(1) A Hivatal előtt eljáró képviselőnek az ügy irataihoz csatolandó, aláírt képviseleti meghatalmazást kell benyújtania a Hivatalhoz. A képviseleti meghatalmazás egy vagy több bejelentésre vagy közösségi védjegyre is vonatkozhat.

(2) A képviseleti meghatalmazás olyan általános meghatalmazás is lehet, amely alapján a képviselő eljárhat a Hivatal előtti valamennyi védjegyügyben, amelyben a meghatalmazó félként részt vesz.

(3) A képviseleti meghatalmazást a Hivatal nyelveinek egyikén és – ha az eljárás nyelve nem a Hivatal nyelveinek egyike – az eljárás nyelvén kell benyújtani.

(4) Ha képviselő megbízását közlik a Hivatallal, a Hivatal megállapítja a képviseleti meghatalmazás benyújtására nyitva álló határidőt. Ha a képviseleti meghatalmazást nem nyújtják be kellő időben, az eljárást a képviselt személlyel kell folytatni. A bejelentés benyújtásán kívül a képviselő eljárási cselekményei hatálytalanok, ha a képviselt személy nem hagyja jóvá azokat. A rendelet 88. cikke (2) bekezdésének alkalmazása nem sérülhet.

(5) Az (1)–(3) bekezdéseket megfelelően alkalmazni kell a képviseleti meghatalmazás visszavonására.

(6) Azt a képviselőt, akinek képviseleti jogosultsága megszűnt, mindaddig képviselőnek kell tekinteni, amíg képviseleti jogosultsága megszűnését a Hivatallal nem közlik.

(7) Eltérő rendelkezés hiányában a Hivatal előtti képviseleti jogosultság a meghatalmazást adó személy halálával nem szűnik meg.

(8) Ha ugyanaz a fél több képviselőt bíz meg – a meghatalmazás eltérő rendelkezése hiányában –, a képviselők közösen vagy önállóan is eljárhatnak.

(9) A képviselők társulásának adott meghatalmazást bármely olyan képviselő meghatalmazásának kell tekinteni, aki igazolja, hogy e társulás keretében működik.

77. szabály

Képviselet

78. szabály

A hivatásos képviselők jegyzékének módosítása

(1) A hivatásos képviselőt a rendelet 89. cikkében említett hivatásos képviselők jegyzékéből kérelmére törölni kell.

(2) A hivatásos képviselőt a jegyzékből hivatalból törölni kell

a) a hivatásos képviselő halála vagy cselekvőképtelensége esetén;

b) ha a hivatásos képviselő már nem a tagállamok egyikének állampolgára, kivéve ha a Hivatal elnöke a rendelet 89. cikke (4) bekezdésének b) albekezdése alapján felmentést ad;

c) ha a hivatásos képviselő székhelye vagy foglalkoztatásának helye már nincs a Közösségben;

d) ha a hivatásos képviselő már nem rendelkezik a rendelet 89. cikke (2) bekezdése c) albekezdésének első mondatában említett jogosultsággal.

(3) A Hivatal hivatalból felfüggeszti a hivatásos képviselő képviseleti jogosultságát az előtte való képviseletre, ha a képviselőnek a rendelet 89. cikke (2) bekezdése c) albekezdésének első mondatában említett, természetes vagy jogi személyeknek a tagállami központi iparjogvédelmi hivatal előtti képviseletére való jogosultságát felfüggesztették.

(4) Azt, akit a jegyzékből töröltek, a rendelet 78. cikkének (3) bekezdése szerinti kérelem alapján újból be kell jegyezni a hivatásos képviselők jegyzékébe, ha a törlés feltételei már nem állnak fenn.

(5) A Benelux Védjegyhivatal és az érintett tagállam központi iparjogvédelmi hivatala az erről való tudomásszerzést követően haladéktalanul tájékoztatja a Hivatalt a (2) és (3) bekezdésben említett események bekövetkeztéről.

(6) A hivatásos képviselők jegyzékének módosítását a Hivatal Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.

H. rész

Írásbeli közlések és formanyomtatványok

79. szabály

Írásbeli és egyéb módon tett közlések

A közösségi védjegybejelentést, valamint a rendeletben előírt egyéb kérelmeket és a Hivatalnak címzett egyéb közlést a következőképpen kell benyújtani:

a) a szóban forgó irat aláírt eredeti példányának a Hivatalhoz postai úton vagy személyesen történő kézbesítésével, illetve egyéb eszközökkel történő benyújtásával; az iratok mellékleteit nem kell aláírni;

b) aláírt eredeti példány távmásoló útján történő továbbításával a 80. szabálynak megfelelően;

c) telexen vagy távirati úton a 81. szabálynak megfelelően;

d) a közlés tartalmának elektronikus úton történő továbbításával a 82. szabálynak megfelelően.

80. szabály

Közlések távmásoló útján

(1) Ha a közösségi védjegybejelentést távmásoló útján nyújtják be, és a bejelentés a 3. szabály (2) bekezdése alapján a megjelölés olyan ábrázolását tartalmazza, amely nem felel meg az említett szabály követelményeinek, az eredeti ábrázolást a szükséges példányszámban a 79. szabály a) pontjának megfelelően kell benyújtani a Hivatalhoz. Ha a Hivatalhoz az ábrázolás a távmásolat kézhezvételétől számított egy hónapon belül beérkezik, úgy kell tekinteni, hogy a Hivatalhoz a bejelentést azon a napon nyújtották be, amelyen a távmásolat beérkezett. Ha a Hivatalhoz az ábrázolás az említett határidő lejártát követően érkezik be, és az a bejelentési nap elismeréséhez szükséges, úgy kell tekinteni, hogy a Hivatalhoz a bejelentést azon a napon nyújtották be, amelyen az ábrázolás beérkezett.

(2) Ha a távmásoló útján kapott közlés hiányos vagy olvashatatlan, vagy a Hivatal alappal kétségbe vonja a megfelelő továbbítás megtörténtét, a Hivatal erről a feladót tájékoztatja, és felhívja, hogy az általa megjelölt határidőn belül ismét küldje meg az eredeti távmásolatot, vagy a 79. szabály a) pontjának megfelelően nyújtsa be az eredeti példányt. Ha e felhívásnak a megjelölt határidőn belül eleget tesznek, az ismételt elküldés, illetve az eredeti példány kézhezvételének napját kell az eredeti közlés kézhezvétele időpontjának tekinteni, azzal, hogy – közösségi védjegybejelentés bejelentési napjának elismerésével kapcsolatos hiány esetén – a bejelentés napjára vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni. Ha a kérelemnek a megjelölt határidőn belül nem tesznek eleget, a közlés nem tekinthető beérkezettnek.

(3) A Hivatalhoz távmásoló útján benyújtott közlések aláírása akkor tekinthető szabályszerűnek, ha az aláírás másolata szerepel a távmásolat kinyomtatott példányán.

(4) A Hivatal elnöke további követelményeket határozhat meg a távmásoló útján továbbított közlésekkel kapcsolatban, például az alkalmazandó berendezéseket, a közlés műszaki részleteit és a feladó azonosításának módját illetően.

81. szabály

Közlések telexen vagy távirati úton

(1) Ha a közösségi védjegybejelentést telexen vagy távirati úton nyújtják be, és a bejelentés a megjelölés 3. szabály (2) bekezdése szerinti ábrázolását tartalmazza, a 80. szabály (1) bekezdésének rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.

(2) Ha a közlést telexen vagy távirati úton teszik meg, a 80. szabály (2) bekezdésének rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.

(3) Ha a közlést telexen vagy távirati úton továbbítják a Hivatalhoz, a feladó nevének feltüntetését az aláírással egyenértékűnek kell tekinteni.

82. szabály

Elektronikus úton továbbított közlések

(1) Ha a közösségi védjegybejelentést elektronikus úton nyújtják be, és a bejelentés a megjelölés 3. szabály (2) bekezdése szerinti ábrázolását tartalmazza, a 80. szabály (1) bekezdésének rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.

(2) Ha a közlést elektronikus úton teszik meg, a 80. szabály (2) bekezdésének rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.

(3) Ha a közlést elektronikus úton továbbítják a Hivatalhoz, a feladó nevének feltüntetését az aláírással egyenértékűnek kell tekinteni.

(4) A Hivatal elnöke meghatározza az elektronikus úton továbbított közlésekkel kapcsolatos követelményeket, így például az alkalmazható berendezéseket, a közlés műszaki részleteit és a feladó azonosításának módját illetően.

83. szabály

Formanyomtatványok

(1) A Hivatal díjtalanul rendelkezésre bocsátja a következő célokra szolgáló formanyomtatványokat:

a) közösségi védjegybejelentés benyújtása;

b) közösségi védjegy lajstromozása ellen felszólalás benyújtása;

c) a bejelentés vagy a védjegy módosításának, a nevek és címek, valamint a hibák és elírások kijavításának kérelmezése;

d) átruházás bejegyzésének kérelmezése, valamint a 31. szabály (5) bekezdésében említett átruházási formanyomtatvány és átruházási irat;

e) használati engedély bejegyzésének kérelmezése;

f) közösségi védjegyoltalom megújításának kérelmezése;

g) közösségi védjegyoltalom megszűnése megállapításának és a közösségi védjegy törlésének kérelmezése;

h) igazolása kérelmezése;

i) fellebbezés;

j) kép