A Bizottság 364/2004/EK rendelete

(2004. február 25.)

a 70/2001/EK rendelet alkalmazási körének a kutatási és fejlesztési támogatásokra történő kiterjesztése tekintetében való módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződés 92. és 93. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról szóló, 1998. május 7-i 994/98/EK tanácsi rendeletre [1] és különösen annak 1. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjára és b) pontjára,

e rendelet tervezetének közzétételét követően [2],

az állami támogatásokkal foglalkozó tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

(1) Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendeletben [3] a kis- és középvállalkozások (KKV-k) meghatározása megegyezik a kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 1996. április 3-i 96/280/EK bizottsági ajánlásban [4] használt meghatározással. Ezen ajánlás helyébe 2005. január 1-jei hatállyal a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK ajánlás [5] lépett.

(2) A szabályokat egyértelművé kell tenni azokban az esetekben, amikor olyan területen hajtanak végre beruházást, amely regionális támogatásra jogosult, viszont az adott ágazatban tilos a regionális támogatás. A regionális támogatás felső határai csak abban az esetben alkalmazandók, ha a beruházás végrehajtásának helye szerinti régió, valamint az az ágazat, amelybe a kedvezményezett besorolható, egyaránt jogosult regionális támogatásra. A meghatározott küszöbértékeket meghaladó, nagy összegű egyedi támogatásokra vonatkozó bejelentési kötelezettség szabályait ennek megfelelően kell egyértelművé tenni.

(3) A tapasztalat azt mutatta, hogy szükség van az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet [6] 27. cikke szerint elfogadott éves jelentések egységesített és egyszerűsített jelentési rendszerének létrehozására. A 70/2001/EK rendelet III. mellékletében megállapított egyedi jelentési rendelkezéseket ezért csak addig kell alkalmazni, amíg el nem fogadnak egy általános jelentési rendszert.

(4) Szükséges megállapítani a 70/2001/EK rendelet hatálybalépése előtt a Bizottság előzetes engedélye nélkül a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott támogatások közös piaccal való összeegyeztethetőségének értékelésére vonatkozó rendelkezéseket.

(5) A kutatási és fejlesztési támogatások hozzájárulhatnak a gazdasági növekedéshez, a versenyképesség megszilárdításához, és a foglalkoztatás fellendítéséhez. A KKV-knak nyújtott kutatási és fejlesztési támogatás rendkívül fontos, mert a KKV-k egyik szerkezeti hátránya abban rejlik, hogy csak nehézségek árán tudnak hozzáférni az új technológiai fejlesztésekhez és a technológiaátadáshoz. Ugyanakkor a Bizottság a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatások közösségi keretszabályában [7] arra az álláspontra jutott, hogy a kutatási és fejlesztési állami támogatások feltételezhetően ösztönzést jelentenek majd a KKV-k számára ahhoz, hogy kibővítsék kutatási és fejlesztési tevékenységüket, tekintettel arra, hogy a KKV-k kereskedelmi forgalmuknak általában csak kevés százalékát fordítják kutatási és fejlesztési tevékenységre. A KKV-knak nyújtott kutatási és fejlesztési állami támogatás közösségi keretszabályának alkalmazásával kapcsolatos tapasztalatai alapján a Bizottság ezért úgy határozott, hogy indokolt mentesíteni ezt a támogatást az előzetes bejelentési kötelezettség alól, figyelemmel arra is, hogy e támogatás esetében csak igen korlátozott a lehetősége annak, hogy az negatívan befolyásolja a versenyt. Ez vonatkozik a megvalósíthatósági tanulmányokra és a szabadalmaztatási költségek fedezésére nyújtott támogatásokra is, valamint olyan egyedi támogatásokra, amelyek nem lépnek túl meghatározott felső határokat.

(6) A 70/2001/EK rendelet alkalmazási körét ezért ki kell terjeszteni úgy, hogy az szabályozza a KKV-knak nyújtott kutatási és fejlesztési támogatást az ágazatok lehető legszélesebb körében.

(7) A 70/2001/EK rendeletben egyes meghatározásokat módosítani kell a kutatási és fejlesztési állami támogatás sajátosságainak figyelembevétele érdekében, és ki is kell egészíteni a szöveget új meghatározásokkal. Különösen a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatás közösségi keretszabályának I. mellékletében szereplő kutatási és fejlesztési szakaszok meghatározásaival kell kiegészíteni a szöveget. Az elszámolható költségek jegyzékének egyeznie kell a keretszabály II. mellékletében található jegyzékkel, és ezzel egyidejűleg bizonyos pontosítások szükségesek annak a ténynek a kifejezése érdekében, hogy egy rendelet közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban. Meg kell akadályozni, hogy a kedvezményezettek ugyanazon kutatási eredményekre kétszer is támogatást kapjanak.

(8) E rendelet alkalmazásában továbbra is érvényes a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatás közösségi keretszabályában szereplő útmutatás arra vonatkozóan, hogy a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében egyes intézkedések állami támogatásnak minősülnek-e.

(9) A kutatási eredmények terjesztésének ösztönzése céljából a KKV-k támogatást kaphatnak a kutatási és fejlesztési tevékenységekből származó szabadalmak, valamint egyéb ipari tulajdonjogok megszerzésének és érvényesítésének költségeire. Az ilyen támogatás mentesítésének nem lehet előfeltétele, hogy az a tevékenység, amely a szóban forgó jogot eredményezte, szintén támogatásban részesült. Elegendő, hogy a tevékenység jogosult lett volna a kutatási és fejlesztési támogatásra.

(10) A 70/2001/EK rendelet szerint nem minden, KKV-knak nyújtott kutatási és fejlesztési támogatás mentesíthető. A kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatás közösségi keretszabályában meghatározott, egyedi bejelentésekre vonatkozó felső határt olyan egyedi támogatások tekintetében is alkalmazni kell, amelyek az említett rendelet szerint mentesíthetők. Ezenkívül különös szabályokat továbbra is alkalmazni kell azon Eureka-projektek esetében, amelyek az 1985. november 6-i hannoveri miniszteri konferencia nyilatkozatának hatálya alá tartoznak, és amelyek közös európai érdeket képviselnek.

(11) A 70/2001/EK rendelet nem mentesítheti az olyan, előleg formájában nyújtott támogatást, amely az elszámolható költségek százalékában kifejezve meghaladja az adott rendeletben megállapított támogatási intenzitást, és amely csak akkor fizetendő vissza, ha a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatás keretszabályában meghatározott kutatási tevékenységek sikeres kimenetelűek, tekintettel arra, hogy a Bizottság eseti alapon bírálja el a visszafizetendő támogatást, a visszafizetés javasolt feltételeire is figyelemmel.

(12) Az e rendelettel módosított 70/2001/EK rendeletet csak a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott kutatási és fejlesztési állami támogatásokra kell alkalmazni. A kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatás közösségi keretszabályát kell továbbra is alkalmazni mindazoknak a kutatási és fejlesztési támogatásoknak az elbírálásánál, amelyeket bejelentenek a Bizottságnak.

(13) Ezért a 70/2001/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 70/2001/EK rendelet a következőképpen módosul:

1. A 1. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul:

a) az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

"a) a 4. és 5. cikkre tekintettel, a Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek előállításával, feldolgozásával, vagy forgalmazásával kapcsolatos tevékenységekre;"

b) a szöveg a következő d) ponttal egészül ki:

"d) az 1407/2002/EK tanácsi rendelet [8] alkalmazási körébe tartozó támogatásra.";

2. A 2. cikk a következőképpen módosul:

a) az e) pont a következő albekezdéssel egészül ki:

"A kutatási és fejlesztési (K + F) támogatásnál az állami kutatóintézetek és vállalkozások közötti együttműködés keretében végrehajtott valamely K + F projekt bruttó támogatási intenzitását azon együttes támogatás alapján számítják, amely egy egyedi kutatási projektre vonatkozó, közvetlen kormányzati támogatásból, valamint – amennyiben támogatásnak minősülnek – közfinanszírozású nonprofit felsőoktatási intézmények vagy kutatóintézetek projekthez adott hozzájárulásaiból származik.";

b) a szöveg a következő h), i) és j) ponttal egészül ki:

"h) az "alapkutatás";: olyan tevékenység, amelynek célja az ipari vagy kereskedelmi célkitűzésekhez nem kapcsolódó tudományos és műszaki ismeretek bővítése;

i) az "ipari kutatás";: új ismeretek megszerzésére irányuló megtervezett kutatás, illetve kritikai vizsgálat, amelynek célja, hogy ezek az ismeretek hasznosíthatók legyenek új termékek, eljárások, illetve szolgáltatások kifejlesztésénél, vagy a meglévő termékek, eljárások, illetve szolgáltatások jelentős továbbfejlesztésénél;

j) a "kísérleti (pre-kompetitív) fejlesztés";: az ipari kutatás eredményeinek új, megváltoztatott vagy továbbfejlesztett termékek, eljárások, illetve szolgáltatások tervébe, vázlatába, illetve tervrajzába való beillesztése, függetlenül attól, hogy értékesítésre vagy felhasználásra szánják-e azokat, ideértve egy olyan kezdeti prototípus létrehozását, amely kereskedelmi célokra nem használható fel. Magában foglalhatja más termékek, eljárások vagy szolgáltatások fogalmi kidolgozását és megtervezését, valamint induló demonstrációs projekteket, illetve kísérleti projekteket is, feltéve, hogy ezek a projektek ipari alkalmazásokra, illetve kereskedelmi felhasználásra nem alakíthatók át, illetve nem alkalmazhatók. Nem foglalja magában a termékeken, gyártósorokon, gyártási eljárásokon, meglévő szolgáltatásokon és egyéb, folyamatban lévő műveleteken végrehajtott szokásos, illetve időközönkénti változtatásokat, még akkor sem, ha ezek a változtatások továbbfejlesztést jelentenek.";

3. a 4. cikk (2) és (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

"(2) Amennyiben a beruházásra olyan területeken vagy ágazatokban kerül sor, amelyek a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja alapján a támogatás nyújtásának időpontjában nem jogosultak regionális támogatásra, a bruttó támogatási intenzitás nem haladhatja meg:

a) a 15 %-ot kisvállalkozások esetében;

b) a 7,5 %-ot középvállalkozások esetében.

(3) Ha a beruházás olyan területen és ágazatokban történik, amelyek a támogatás nyújtásának időpontjában regionális támogatásra jogosultak, a támogatási intenzitás nem haladhatja meg a regionális beruházási támogatásnak a Bizottság által az egyes tagállamokra nézve jóváhagyott térképen meghatározott legfelső határát több mint:

a) bruttó 10 százalékponttal a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontja által érintett területeken, feltéve, hogy az összes nettó támogatási intenzitás nem haladja meg a 30 %-ot; vagy

b) bruttó 15 százalékponttal a 87. cikk (3) bekezdésének a) pontja által érintett területeken, feltéve, hogy az összes nettó támogatási intenzitás nem haladja meg a 75 %-ot.

A regionális támogatás magasabb felső határa csak akkor alkalmazható, ha a támogatást azzal a feltétellel nyújtják, hogy a beruházást a támogatott régióban legalább öt éven keresztül fenntartják, és a kedvezményezett legalább 25 %-os arányban maga is hozzájárul a finanszírozáshoz.";

4. a szöveg a következő 5a., 5b. és 5c. cikkel egészül ki:

"5a. cikk

Kutatási és fejlesztési támogatás

(1) A kutatási és fejlesztési támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal, és mentesül a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel a (2)–(5) bekezdésben megállapított feltételeknek.

(2) A támogatott projektnek teljes egészében meg kell felelnie a 2. cikk h), i) és j) pontjában meghatározott kutatási és fejlesztési szakaszoknak.

(3) A projekt elszámolható költségei alapján számított bruttó támogatási intenzitás nem haladja meg:

a) a 100 %-ot alapkutatás esetén;

b) a 60 %-ot ipari kutatás esetén;

c) a 35 %-ot kísérleti fejlesztés esetén.

Amennyiben egy projekt a kutatás és fejlesztés különböző szakaszait foglalja magában, a felmerülő elszámolható költségek alapján számított, megengedhető támogatási intenzitást a vonatkozó megengedhető támogatási intenzitások súlyozott átlaga alapján állapítják meg.

Együttműködésen alapuló projektek esetében az egyes kedvezményezetteknek nyújtott támogatás legmagasabb összege nem haladja meg az érintett kedvezményezettek részéről felmerülő elszámolható költségek alapján számított megengedett támogatási intenzitást.

(4) A (3) bekezdésben szereplő felső határok az ipari kutatás esetében legfeljebb 75 %-os bruttó támogatási intenzitásig, a kísérleti fejlesztés esetében pedig 50 %-ig növelhetők a következők szerint:

a) amennyiben a projektre olyan területen kerül sor, amely a támogatás nyújtásának időpontjában regionális támogatásra jogosult, a maximális támogatási intenzitás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja által érintett területeken bruttó 10 százalékponttal, a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja által érintett területeken pedig bruttó öt százalékponttal növelhető;

b) amennyiben a projekt multiszektorális potenciális alkalmazással kíván kutatást végezni és multidiszciplináris megközelítési módot állít a középpontba az 1513/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal [*] HL L 232., 2002.8.29., 1. o. létrehozott hatodik kutatási és fejlesztési keretprogram vagy bármilyen későbbi kutatási és fejlesztési keretprogram, illetve az Eureka alapján vállalt egyedi projekt vagy program célkitűzésével, feladataival és műszaki céljaival összhangban, a maximális támogatási intenzitás bruttó 15 százalékponttal növelhető;

c) a maximális támogatási intenzitás 10 százalékponttal növelhető, amennyiben a következő feltételek valamelyike teljesül:

i. a projekt két tagállamban legalább két független partner közötti, határokon átnyúló hatékony együttműködést von maga után, különösen a nemzeti K + F politikák összehangolásával összefüggésben; a támogatást nyújtó tagállamban egyetlen társaság sem viselhet az elszámolható költségek 70 %-ánál többet; vagy

ii. a projekt egy társaság és egy állami kutatóintézet hatékony együttműködését vonja maga után, különösen a nemzeti K + F politikák összehangolásával összefüggésben, amikor is az állami kutatóintézet a projekt elszámolható költségeinek legalább 10 %-át viseli, és jogosult közzétenni az eredményeket, amennyiben azok az adott intézet által végrehajtott kutatásból erednek; vagy

iii. a projekt eredményeit műszaki és tudományos konferenciák révén széles körben terjesztik, illetve tudományos és műszaki folyóiratokban közzéteszik azokat.

Az i. és ii. pont alkalmazásában az alvállalkozásba adás nem tekinthető hatékony együttműködésnek.

(5) E cikk alkalmazásában elszámolható költségek a következők:

a) személyzeti költségek (kutatók, technikusok és egyéb kisegítő személyzet a kutatási projektnél való alkalmazásuk mértékéig);

b) a kutatási projekt mértékéig és időtartamára felhasznált eszközök és felszerelések költségei. Amennyiben ezeket az eszközöket és felszereléseket a kutatási projektnél nem használják fel teljes élettartamukra, csak a kutatási projekt élettartamának megfelelő amortizációs költségeket tekintik elszámolhatónak a helyes számviteli gyakorlat alapján számítva;

c) a kutatási projekt mértékéig és időtartamára igénybe vett épületek és földterület költségei. Az épületek tekintetében csak a kutatási projekt élettartamának megfelelő amortizációs költségeket tekintik elszámolhatónak a helyes számviteli gyakorlat alapján számítva. A földterület esetében a kereskedelmi célú átruházás, illetve a ténylegesen felmerülő beruházási költségek elszámolhatók;

d) a kizárólag a kutatási tevékenységhez igénybe vett tanácsadás és egyenértékű szolgáltatások költségei, ideértve a kutatást, műszaki ismereteket és a külső forrásokból piaci áron megvásárolt, illetve licencia tárgyát képező szabadalmakat, amennyiben a tranzakciót független felek között hajtották végre, és nincsenek összejátszásra utaló jelek. Ezek a költségek a projekt összes elszámolható költségeinek csak 70 %-áig minősülnek elszámolhatónak;

e) kiegészítő általános költségek, amelyek a kutatási projekt eredményeként közvetlenül merülnek fel;

f) egyéb működési kiadások, ideértve az anyagok, felszerelések és hasonló termékek költségeit, amelyek közvetlenül a kutatási tevékenység eredményeként merülnek fel.

5b. cikk

Műszaki megvalósíthatósági tanulmányok támogatása

Az ipari kutatási tevékenységeket, illetve a kísérleti fejlesztési tevékenységeket előkészítő műszaki megvalósíthatósági tanulmányok támogatása a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal, és mentesül a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy a tanulmány költségei alapján számított bruttó támogatási intenzitás nem haladja meg a 75 %-ot.

5c. cikk

Szabadalmaztatási költségek támogatása

(1) A szabadalmak és egyéb ipari tulajdonjogok megszerzésével és érvényesítésével együtt járó költségek támogatása a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal, és ugyanolyan támogatási szintig mentesül a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség alól, mintha K + F támogatásnak minősítették volna azoknak a kutatási tevékenységeknek a tekintetében, amelyekkel először sikerült megszerezni az érintett ipari tulajdonjogokat.

(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában elszámolható költségek a következők:

a) a jognak az első jogrendszer keretében történő megadását megelőző valamennyi költség, ideértve a kérelem előkészítésével, benyújtásával és megvizsgálásával kapcsolatos költségeket, valamint kérelem megújításának a jog megadása előtt felmerülő költségeit;

b) fordítási és egyéb költségek, amelyek a jog egyéb jogrendszer keretében történő megadásának, illetve érvényesítésének megszerzése érdekében merülnek fel;

c) a kérelem hivatalos vizsgálata és az esetleges kifogásolási eljárás során a jog érvényességének megvédésekor felmerülő költségek, még akkor is, ha ezek a költségek a jog megadása után keletkeznek.";

5. A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:

"6. cikk

Nagy összegű egyedi támogatások

(1) A 4. és 5. cikk szerinti támogatások esetében ez a rendelet nem mentesít olyan egyedi támogatásokat, amelyek a következő küszöbértékeket elérik:

a) a projekt összes elszámolható költsége eléri a 25000000 EUR-t és

i. olyan területen, amely nem jogosult regionális támogatásra, a bruttó támogatási intenzitás eléri a 4. cikk (2) bekezdésben meghatározott felső határok 50 %-át;

ii. regionális támogatásra jogosult területen a nettó támogatási intenzitás eléri az érintett területre vonatkozó regionális támogatási térképen meghatározott felső határok 50 %-át; vagy

b) a teljes bruttó támogatásösszeg eléri a 15000000 EUR-t.

(2) Az 5a., 5b. és 5c. cikk szerinti támogatások esetében ez a rendelet nem mentesít olyan egyedi támogatásokat, amelyek a következő küszöbértékeket elérik:

a) a projektnek a projektben részt vevő valamennyi vállalkozás részéről felmerülő összes elszámolható költsége eléri a 25000000 EUR-t és

b) az egyes vállalkozások közül egy vagy több részére legalább 5000000 EUR bruttó összeggel egyenértékű támogatás megadását javasolják.

Az Eureka-projektek részére nyújtott támogatás esetében az első albekezdésben szereplő küszöbértékek helyébe a következők lépnek:

a) az Eureka-projektnek a projektben résztvevő valamennyi vállalkozás részéről felmerülő összes elszámolható költsége eléri a 40000000 EUR-t és

b) az egyes vállalkozások közül egy vagy több részére legalább 10000000 EUR bruttó összeggel egyenértékű támogatás megadását javasolják.";

6. a szöveg a következő 6a. cikkel egészül ki:

"6a. cikk

Továbbra is a Bizottság felé történő előzetes bejelentéshez kötött támogatások

(1) Ez a rendelet nem mentesít olyan, egy vagy több előleg formájában, akár egyedi, akár támogatási program alapján nyújtott támogatást, amely csak a kutatási tevékenységek sikeres kimenetele esetén fizetendő vissza, amennyiben az elszámolható költségek százalékában kifejezett előlegek teljes összege meghaladja az 5a., 5b., illetve 5c. cikkben meghatározott támogatási intenzitásokat, illetve a 6. cikk (2) bekezdésében rögzített határértéket.

(2) Ez a rendelet nem érinti valamely tagállam azon kötelezettségét, hogy bejelentse a más állami támogatási eszközök alapján egyedileg nyújtott támogatást, és különösen azt a kötelezettséget, hogy bejelentse azt, illetve tájékoztassa a Bizottságot arról, hogy a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás [10] értelmében szerkezetátalakítási támogatásban részesülő valamely vállalkozás támogatást kap, valamint azt a kötelezettséget, hogy bejelentse az alkalmazandó multiszektorális keretszabály szerinti nagyberuházási projektek számára nyújtott regionális támogatást."

7. a 8. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

"(1) A támogatások 4–6. cikkben meghatározott felső határait attól függetlenül kell alkalmazni, hogy a támogatott projektet teljes mértékben állami forrásból vagy részben közösségi forrásból finanszírozzák.";

8. a 9. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

"(3) A tagállamok éves jelentést készítenek e rendelet alkalmazásáról a 659/1999/EK tanácsi rendelet [11] 27. cikke alapján megállapított éves jelentések rendelkezéseinek formájára és tartalmára vonatkozó végrehajtási rendelkezésekkel összhangban.

E rendelkezések hatálybalépéséig a tagállamok éves jelentést készítenek e rendelet alkalmazásáról, minden olyan teljes naptári év vagy annak törtrésze tekintetében, amelynek során e rendeletet alkalmazni kell, a III. mellékletben meghatározott formanyomtatvány alapján, számítógépes formában is. A tagállamok ezt a jelentést a tárgyidőszak lejárta után legkésőbb három hónapon belül benyújtják a Bizottságnak."

9. A szöveg a következő 9a. cikkel egészül ki:

"9a. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1) A kutatási és fejlesztési támogatásra vonatkozó, 2004. március 19-én függőben lévő bejelentéseket továbbra is a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatásról szóló keretszabály szerint értékelik, míg az egyéb függőben lévő bejelentéseket e rendelet rendelkezéseivel összhangban értékelik.

(2) Az e rendelet hatálybalépése előtt végrehajtott támogatási programok és az ilyen programok alapján nyújtott támogatások a Bizottság engedélyének hiányában, továbbá a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében szereplő bejelentési kötelezettség megsértése esetén is összeegyeztethetők a közös piaccal a Szerződés 87. cikkének (3) bekezdése értelmében, és mentességet élveznek, amennyiben teljesítik az e rendelet 3. cikke (2) bekezdésének a) pontjában, valamint 3. cikkének (3) bekezdésében megállapított feltételeket.

Az e rendelet hatálybalépése előtt, bármely támogatási programon kívül nyújtott egyedi támogatások a Bizottság engedélyének hiányában, továbbá a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében szereplő bejelentési kötelezettség megsértése esetén is összeegyeztethetők a közös piaccal a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének értelmében, és mentességet élveznek, amennyiben teljesítik e rendelet feltételeit, kivéve a 3. cikk (1) bekezdésében szereplő követelményt, amely szerint kifejezetten hivatkozni kell e rendeletre.

A Bizottság az e feltételeknek eleget nem tevő támogatásokat a vonatkozó keretszabályokkal, iránymutatásokkal és közleményekkel összhangban értékeli."

10. Az I. melléklet helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.

Az 1. cikk 10. pontját 2005. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2004. február 25-én.

a Bizottság részéről

Mario Monti

a Bizottság tagja

[1] HL L 142., 1998.5.14., 1. o.

[2] HL C 190., 2003.8.12., 3. o.

[3] HL L 10., 2001.1.13., 33. o.

[4] HL L 107., 1996.4.30., 4. o.

[5] HL L 124., 2003.5.20., 36. o.

[6] HL L 83., 1999.3.27., 1. o. A 2003. évi csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

[7] HL C 45., 1996.2.17., 5. o.

[8] HL L 205., 2002.8.2., 1. o.

[10] HL C 288., 1999.10.9., 2. o.

[11] HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

--------------------------------------------------

MELLÉKLET

I. MELLÉKLET

A kis- és középvállalkozások meghatározása

(Kivonat a kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlásból, HL L 124., 2003.5.20., 36. o.)

A MIKRO-, KIS- ÉS KÖZÉPVÁLLALKOZÁSOK BIZOTTSÁG ÁLTAL ELFOGADOTT MEGHATÁROZÁSA

1. cikk

Vállalkozás

Vállalkozásnak tekintendők azok a jogalanyok, amelyek gazdasági tevékenységet végeznek, tekintet nélkül jogi formájukra. Ide tartoznak különösen a kézműipari vagy egyéb tevékenységet folytató önálló vállalkozók és családi vállalkozások, valamint a rendszeres gazdasági tevékenységet folytató személyegyesítő társaságok, illetve egyesülések.

2. cikk

A vállalkozási kategóriák szempontjából meghatározó személyzeti létszám és pénzügyi felső határok

(1) A mikro-, kis- és középvállalkozások (KKV-k) kategóriája olyan vállalkozásokból áll, amelyek kevesebb, mint 250 személyt foglalkoztatnak, és amelyek éves forgalma nem haladja meg az 50 millió EUR-t, és/vagy éves mérlegfőösszege nem haladja meg a 43 millió EUR-t.

(2) A KKV-kategórián belül a kisvállalkozás olyan vállalkozás, amely kevesebb mint 50 személyt foglalkoztat, és amelynek éves forgalma és/vagy éves mérlegfőösszege nem haladja meg a 10 millió EUR-t.

(3) A KKV-kategórián belül a mikrovállalkozás olyan vállalkozás, amely kevesebb, mint 10 személyt foglalkoztat, és amelynek éves forgalma és/vagy éves mérlegfőösszege nem haladja meg a 2 millió EUR-t.

3. cikk

A személyzeti létszám és a pénzügyi összegek számításánál figyelembe vett vállalkozási típusok

(1) "Független vállalkozás": az a vállalkozás, amely nem tartozik a (2) bekezdés szerinti társvállalkozás vagy a (3) bekezdés szerinti kapcsolt vállalkozás kategóriájába.

(2) "Társvállalkozások": mindazok a vállalkozások, amelyek nem tartoznak a (3) bekezdés szerinti kapcsolt vállalkozások kategóriájába, és amelyek között a következő kapcsolat áll fenn: egy vállalkozás (fölérendelt vállalkozás) akár egyedül, akár a (3) bekezdés szerinti egy vagy több kapcsolt vállalkozással együtt birtokolja egy másik vállalkozás (alárendelt vállalkozás) tőkéjének vagy szavazati jogának legalább 25 %-át.

Egy vállalkozás azonban a független kategóriába sorolható, és ennélfogva társvállalkozással nem rendelkezőnek tekintendő még akkor is, ha az alábbi befektetők elérték vagy meghaladták ezt a 25 %-os küszöbértéket, feltéve, hogy az említett befektetők a (3) bekezdés értelmében sem egyedileg, sem együttesen nem kapcsolódnak a kérdéses vállalkozáshoz:

a) közbefektetési társaságok, kockázatitőke-társaságok, rendszeres kockázatitőke-befektetési tevékenységet végző magánszemélyek vagy magánszemélyek csoportjai, akik részvénytőkét fektetnek be tőzsdén nem jegyzett vállalkozásokba ("business angels"), feltéve, hogy az adott "business angels" egyazon vállalkozásba eszközölt összes befektetése kevesebb, mint 1250000 EUR;

b) egyetemek vagy nonprofit kutatóközpontok;

c) intézményi befektetők, ideértve a regionális fejlesztési alapokat is;

d) autonóm önkormányzatok, 10 millió EUR-t el nem érő éves költségvetéssel és kevesebb, mint 5000 lakossal.

(3) A "kapcsolt vállalkozások" olyan vállalkozások, amelyek között a következő kapcsolatok valamelyike áll fenn:

a) egy vállalkozás rendelkezik egy másik vállalkozás részvényesei vagy tagjai szavazati jogának többségével;

b) egy vállalkozás jogosult kinevezni vagy elmozdítani egy másik vállalkozás igazgatói, vezetői vagy felügyelő testülete tagjainak többségét;

c) egy vállalkozás jogosult meghatározó befolyást gyakorolni egy másik vállalkozás fölött az adott vállalkozással létrejött szerződés, vagy saját alapító okiratában, illetve alapszabályában szereplő rendelkezés alapján;

d) egy vállalkozás, amely részvényese vagy tagja egy másik vállalkozásnak, az adott vállalkozás egyéb részvényeseivel vagy tagjaival kötött megállapodás szerint egyedül irányítja az említett vállalkozás részvényesei, illetve tagjai szavazati jogának többségét.

A meghatározó befolyás hiányának vélelme áll fenn akkor, ha a (2) bekezdés második albekezdésében felsorolt befektetők saját maguk sem közvetlenül, sem közvetett módon nem vesznek részt a kérdéses vállalkozás vezetésében, az őket, mint részvényeseket vagy tagokat megillető jogok sérelme nélkül.

Azok a vállalkozások szintén kapcsoltnak tekintendők, amelyek egy vagy több vállalkozás révén, illetve a (2) bekezdésben említett befektetők bármelyikével az első albekezdésben ismertetett kapcsolatok bármelyikével rendelkeznek.

Azok a vállalkozások szintén kapcsolt vállalkozásnak tekintendők, amelyek egy természetes személy, illetve együttesen fellépő természetes személyek csoportja révén egy vagy több ilyen kapcsolattal rendelkeznek, amennyiben saját tevékenységüket vagy tevékenységük egy részét ugyanazon az érintett piacon vagy szomszédos piacokon folytatják.

"Szomszédos piac": egy termék vagy szolgáltatás olyan piaca, amely a termelési vagy forgalmazási láncnak az érintett piacot közvetlenül megelőző vagy követő fázisában van.

(4) A (2) bekezdés második albekezdésében meghatározott esetek kivételével egy vállalkozás nem tekinthető KKV-nak akkor, ha egy vagy több közjogi szerv vagy testület ellenőrzi közvetlenül vagy közvetett módon, együttesen vagy egyedül a tőke vagy a szavazati jogok legalább 25 %-át.

(5) A vállalkozások nyilatkozatot tehetnek független vállalkozásként, társvállalkozásként, vagy kapcsolt vállalkozásként meghatározott jogállásukról, ideértve a 2. cikkben meghatározott felső határokra vonatkozó adatokat is. A nyilatkozat akkor is megtehető, ha a tőke olyan módon oszlik meg, hogy nem lehet pontosan meghatározni, kinek a birtokában van, amely esetben a vállalkozás jóhiszeműen kijelentheti, hogy jogszerűen feltételezi, hogy egyetlen vállalkozás, illetve több, egymáshoz kapcsolódó vállalkozás együttesen sem birtokolja a tőkéje 25, illetve ennél nagyobb százalékát. E nyilatkozatok megtételére a nemzeti, illetve közösségi szabályok által meghatározott ellenőrzések és vizsgálatok sérelme nélkül kerül sor.

4. cikk

A személyzeti létszám és a pénzügyi összegek, valamint a referencia-időszak vonatkozásában használt adatok

(1) A személyzeti létszám és a pénzügyi összegek esetében alkalmazandó adatok az utolsó lezárt számviteli időszakhoz kapcsolódó adatok, amelyeket évenkénti alapon számítanak. Ezeket az adatokat a számlák zárását követően veszik figyelembe. A forgalom vonatkozásában figyelembe vett összeg nem tartalmazza a hozzáadottérték-adót (HÉA) és egyéb közvetett adókat.

(2) Amennyiben a számlák zárásakor egy vállalkozás megállapítja, hogy éves szinten túllépte a 2. cikkben megállapított, létszámra vonatkozó, illetve pénzügyi felső határokat vagy elmaradt azoktól, az nem eredményezi a közép-, kis-, illetve mikrovállalkozási jogállás elvesztését vagy elnyerését, kivéve, ha az említett felső határok túllépése két egymást követő üzleti év során megismétlődik.

(3) Újonnan létesített vállalkozások esetében, amelyek beszámolóit még nem hagyták jóvá, a felhasználandó adatokat az üzleti év folyamán végrehajtott jóhiszemű becslésből származtatják.

5. cikk

Személyzeti létszám

A létszám az éves munkaerőegység (ÉME) számának, azaz azon személyek számának felel meg, akik teljes munkaidőben dolgoztak a szóban forgó vállalkozásnál, illetve annak nevében a figyelembe vett referenciaév egésze folyamán. Azon személyek munkáját, akik nem dolgozták le a teljes évet, a részmunkaidőben dolgozók munkáját, függetlenül a munkaidő tartamától, valamint az idénymunkások munkáját az ÉME törtrészeként számolják el. A személyzet a következőkből áll:

a) alkalmazottak;

b) a vállalkozásnál dolgozó személyek, akik annak beosztottjai és a nemzeti jog alapján alkalmazottnak tekintendők;

c) tulajdonos-vezetők;

d) partnerek, akik rendszeres tevékenységet folytatnak a vállalkozásnál és élvezik a vállalkozás pénzügyi előnyeit.

A szakmai képzési, illetve szakképzési szerződéssel szakképzésben résztvevő szakiskolások vagy diákok nem tartoznak a személyzethez. Figyelmen kívül kell hagyni a szülési, illetve szülői szabadság időtartamát.

6. cikk

Egy vállalkozás adatainak megállapítása

(1) Független vállalkozás esetében az adatokat, ideértve a személyzet létszámát is, kizárólag az adott vállalkozás éves beszámolói alapján határozzák meg.

(2) A társvállalkozásokkal, illetve kapcsolt vállalkozásokkal rendelkező vállalkozások adatait, ideértve a személyzeti létszámot is, a vállalkozás éves beszámolói és egyéb adatai alapján, vagy amennyiben vannak ilyenek, a vállalkozás konszolidált éves beszámolói, illetve azon konszolidált éves beszámolók alapján határozzák meg, amelyekbe a vállalkozást konszolidáció útján bevonták.

Az első albekezdésben említett adatokat kiegészítik a szóban forgó vállalkozás bármely társvállalkozásának adatait, amely közvetlenül alatta vagy felette helyezkedik el. Az összegzés a tőkében, illetve (amennyiben az magasabb) a szavazati jogokban meglévő százalékos érdekeltséggel arányos. Kereszttulajdonlás esetében a magasabb százalékos arányt kell alkalmazni.

Az első és második albekezdésben említett adatokat kiegészítik azon vállalkozások adatainak 100 %-ával, amelyek közvetlenül vagy közvetett módon kapcsolódnak a kérdéses vállalkozáshoz, amennyiben az adatokat konszolidáció útján még nem vették bele a beszámolókba.

(3) A (2) bekezdés alkalmazásában a szóban forgó vállalkozás társvállalkozásainak adatait azok – amennyiben van ilyen, konszolidált – éves beszámolóiból, illetve egyéb adataiból származtatják. Ezeket kiegészítik azon vállalkozások adatainak 100 %-ával, amelyek ezekhez a társvállalkozásokhoz kapcsolódnak, kivéve, ha adataikat konszolidáció útján már felvették.

Ugyanazon (2) bekezdés alkalmazásában a szóban forgó vállalkozással kapcsolatban álló vállalkozások adatait azok – amennyiben van, konszolidált – éves beszámolóiból és egyéb adataiból származtatják. Ezeket arányosan kiegészítik az adott kapcsolt vállalkozás azon lehetséges társvállalkozásainak adataival, amelyek közvetlenül alattuk vagy felettük helyezkednek el, kivéve, ha már belevették azokat a konszolidált éves beszámolókba olyan százalékos aránnyal, amely legalább a (2) bekezdés második albekezdése szerint meghatározott százalékkal arányos.

(4) Amennyiben a konszolidált éves beszámolókban egy adott vállalkozásra vonatkozóan egyetlen személyzeti adatot sem tüntetnek fel, a személyzeti adatokat e vállalkozás társvállalkozásai adatainak arányos összegzésével és azon vállalatok adatainak hozzáadásával számítják, amelyhez a szóban forgó vállalkozás kapcsolódik.

--------------------------------------------------