Hivatalos Lap L 160 , 28/06/2003 o. 0022 - 0032



A Bizottság 1139/2003/EK rendelete (2003. június 27.) a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet ellenőrző programok és különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagok tekintetében történő módosításáról AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel a legutóbb az 1053/2003/EK bizottsági rendelettel [1] módosított, az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre [2] és különösen annak 23. cikkére, mivel: (1) A 999/2001/EK rendelet meghatározza a juh- és kecskefélékben előforduló fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE) ellenőrzésére vonatkozó szabályokat, beleértve a mintavétel céljából, nem emberi fogyasztásra levágott állatok ellenőrzését. A helytelen mintavétel elkerülése érdekében tisztázni kell ezen állatcsoport meghatározását. (2) A 999/2001/EK rendelet intézkedéseket ír elő a TSE juh- illetve kecskefélékben való megállapítását követően a betegség felszámolására vonatkozóan. Járványügyi adatok gyűjtése érdekében célirányos vizsgálatokat kell végezni az ezen intézkedések alapján megsemmisített állatokon. (3) Elméletileg lehetséges a BSE juh- és kecskefélékben való előfordulása. Ezen állatok esetében nem alkalmazható rutinmódszer a BSE és a surlókór megkülönböztetésére. Mindkét betegség esetén már a fertőzés korai szakaszában jelentős mértékű a csípőbél fertőzöttsége. Megelőző intézkedésként valamennyi korcsoportba tartozó juh és kecske csípőbelét fel kell venni a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagok jegyzékébe. (4) A TSE-fertőzöttség kérődzők szöveteiben való megoszlásáról szóló, 2002. november 7-i és 8-i véleményében a Tudományos Operatív Bizottság (TOB) javasolta, hogy a szarvasmarhafélék manduláját valamennyi életkorban a szarvasmarhafélék fertőző szivacsos agyvelőbántalmának (BSE) tekintetében fertőzés veszélyét jelentő anyagként kell tekinteni. (5) A TOB kijelentette, hogy a BSE-fertőzés veszélyének elkerülése érdekében kerülni kell a központi idegrendszer szöveteivel és a mandula anyagával való szennyeződést az emberi fogyasztásra szánt hús és nyelv szarvasmarhafejről történő leválasztása során. (6) Mivel a fej állapota elsősorban attól függ, milyen óvatosan bánnak vele, és milyen biztonságosan zárják le a kábítóeszköz okozta homloki nyílást, valamint az öreglyukat, megfelelő ellenőrző rendszereket kell alkalmazni a vágóhidakon és a kifejezetten e célra engedélyezett darabolóüzemekben. (7) A gerincoszlopon kívül különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagot nem tartalmazó vágott állati test, hasított féltest és negyedtest más tagállamba, annak előzetes beleegyezése nélkül történő szállítására vonatkozó szabályokat a tagállamok közötti tényleges kereskedelemnek megfelelően ki kell terjeszteni a nagykereskedelmi értékesítés céljából legfeljebb három részre darabolt hasított féltestre is. (8) A 808/2003/EK bizottsági rendelettel [3] módosított 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet [4] megállapítja a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékek gyűjtésére, szállítására, tárolására, kezelésére, feldolgozására és felhasználására vagy ártalmatlanítására vonatkozó egészségügyi előírásokat, beleértve forgalomba hozatalukat, valamint – egyes különleges esetekben – kivitelüket és átmenő kereskedelmüket. Ezért a 999/2001/EK rendelet XI. mellékletében az ilyen termékek elszállítására és ártalmatlanítására előírt különleges szabályokat el kell hagyni. (9) Ezért a 999/2001/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. (10) Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk A 999/2001/EK rendelet III. és XI. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul. 2. cikk Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba. Ezt a rendeletet 2003. október 1-jétől kell alkalmazni. A 999/2001/EK rendelet XI. melléklete A. része 1. a) pontja ii. alpontjának új rendelkezését az e rendelet mellékletének 2. pontjában meghatározottak szerint a 2003. október 1-jétől levágott állatokra kell alkalmazni. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 2003. június 27-én. a Bizottság részéről David Byrne a Bizottság tagja [1] HL L 152., 2003.6.20., 8. o. [2] HL L 147., 2001.5.31., 1. o. [3] HL L 117., 2003.5.13., 1. o. [4] HL L 273., 2002.10.10., 1. o. -------------------------------------------------- MELLÉKLET A III. és a XI. melléklet a következőképpen módosul: 1. A III. melléklet helyébe a következő szöveg lép: " „III. MELLÉKLET ELLENŐRZŐ RENDSZER A. FEJEZET I. SZARVASMARHAFÉLÉK ELLENŐRZÉSE 1. Általános rendelkezések A szarvasmarhafélék ellenőrzését a X. melléklet C. fejezete 3.1. pontjának b) alpontjában meghatározott laboratóriumi módszereknek megfelelően kell végezni. 2. Az emberi fogyasztásra levágott állatok ellenőrzése 2.1. Minden olyan 24 hónapnál idősebb szarvasmarha esetében, amelyet: - a 64/433/EGK tanácsi irányelv [1] 2. cikkének n) pontjában meghatározott "különleges kényszervágással" vágnak le, vagy - a 64/433/EGK tanácsi irányelv I. mellékletének VI. fejezete 28. c) pontjának megfelelően vágtak le, a fertőző vagy járványos betegség megszüntetésére irányuló program keretében levágott és a betegség klinikai tüneteit nem mutató állatok kivételével, BSE-vizsgálatot kell végezni. 2.2. Minden olyan 30 hónapnál idősebb szarvasmarha esetében, amelyet: - emberi fogyasztás céljából rendes vágással vágnak le, vagy - fertőző vagy járványos betegség megszüntetésére irányuló program keretében vágtak le a 64/433/EGK tanácsi irányelv I. mellékletének VI. fejezete 28. c) pontjának megfelelően, de nem mutatja a betegség klinikai tüneteit, BSE-vizsgálatot kell végezni. 2.3. A 2.2 ponttól eltérve Svédország határozhat úgy, hogy csak egy véletlenszerűen kiválasztott mintát vizsgál meg a területén született, nevelt és levágott szarvasmarhák tekintetében. A mintának legalább 10000 állatot kell évente magában foglalnia. 3. A nem emberi fogyasztásra levágott állatok ellenőrzése 3.1. Minden olyan 24 hónapnál idősebb szarvasmarha esetében, amely elhullott vagy amelyet leöltek, de nem - a 716/96/EK bizottsági rendelet [2] értelmében történő megsemmisítés céljából ölték le, - járvány, például ragadós száj- és körömfájás keretében öltek le, - emberi fogyasztásra vágtak le, BSE-vizsgálatot kell végezni. 3.2. A tagállamok határozhatnak úgy, hogy eltérnek a 3.1 pont rendelkezéseitől olyan félreeső területek tekintetében, amelyeken alacsony az állatsűrűség és nem szervezett az elhullott állatok begyűjtése. Az ezen eltéréssel élő tagállamok tájékoztatják erről a Bizottságot, és benyújtják az eltérés hatálya alá eső területek jegyzékét. Az eltérés mértéke nem haladhatja meg a tagállam szarvasmarha-állományának 10 %-át. 4. A 716/96/EK rendelet értelmében történő megsemmisítés céljából felvásárolt állatok ellenőrzése 4.1. Minden baleset miatt vágásra ítélt vagy az ante mortem vizsgálat során betegnek talált állaton el kell végezni a BSE-tesztet. 4.2. Valamennyi 1996. augusztus 1-je után született, 42 hónaposnál idősebb állat esetében el kell végezni a BSE-tesztet. 4.3. A 4.1. és a 4.2. pont hatálya alá nem tartozó, évente legalább 10000 állatból álló, véletlenszerűen kiválasztott mintán el kell végezni a BSE-tesztet. 5. Egyéb állatok ellenőrzése A 2–4. pontban említett vizsgálaton kívül a tagállamok önkéntes alapon határozhatnak úgy, hogy területükön egyéb szarvasmarhákat is ellenőrzés alá vetnek, különösen olyan állatokat, amelyek endemikusan előforduló BSE-vel fertőzött országból származnak, potenciálisan fertőzött takarmányt fogyasztottak vagy BSE-vel fertőzött anyaállattól születtek vagy származnak. 6. A vizsgálatot követő intézkedések 6.1. Ha valamely emberi fogyasztásra levágott állatot kiválasztanak BSE-vizsgálatra, a 64/433/EGK irányelv I. mellékletének XI. fejezetében előírt állat-egészségügyi jelölést addig nem lehet a vágott állati testen elvégezni, amíg a gyorsteszt eredménye negatívnak nem bizonyul. 6.2. A tagállamok eltérhetnek a 6.1. pontban szereplő rendelkezéstől, ha a vágóhídon alkalmazott hatósági rendszer biztosítja, hogy az említett állat-egészségügyi jelöléssel ellátott, megvizsgált állat egyetlen része sem hagyja el a vágóhidat, amíg a gyorsteszt eredménye negatívnak nem bizonyul. 6.3. Amíg a gyorsteszt eredménye negatívnak nem bizonyul, a BSE-tesztnek alávetett állat testének valamennyi része – a bőrt is beleértve – hatósági ellenőrzés alatt marad, hacsak az V. melléklet 3. vagy 4. pontjával összhangban meg nem semmisítik. 6.4. A gyorsteszt során pozitív eredményt mutató állat testének valamennyi részét – a bőrt is beleértve – meg kell semmisíteni az V. melléklet 3. vagy 4. pontjával összhangban, a B. fejezet III. szakaszában előírt nyilvántartással összefüggésben megőrzött anyagok kivételével. 6.5. Ha egy emberi fogyasztásra levágott állaton végzett gyorsteszt pozitív eredményt ad, akkor a pozitívnak bizonyult vágott testen kívül legalább a pozitívnak bizonyult vágott testet a vágási sorban közvetlenül megelőző vágott testet és a pozitívnak bizonyult vágott testet közvetlenül követő két vágott testet a 6.4. ponttal összhangban meg kell semmisíteni. 6.6. A tagállamok eltérhetnek a 6.5. pont rendelkezéseitől, ha a vágóhíd megfelelő rendszert alkalmaz a vágott állati testek egymás közötti szennyeződésének megakadályozása érdekében. II. JUH- ÉS KECSKEFÉLÉK ELLENŐRZÉSE 1. Általános rendelkezések A juh- és kecskefélék ellenőrzését a X. melléklet C. fejezetének 3.2. b) pontjában meghatározott laboratóriumi módszereknek megfelelően kell végezni. 2. Az emberi fogyasztásra levágott állatok ellenőrzése A 18 hónaposnál idősebb állatokat vagy azokat, amelyeknek több mint két állandó metszőfoga áttörte a fogínyt, és amelyet emberi fogyasztásra vágnak le, a táblázatban megadott mintanagyságnak megfelelően kell megvizsgálni. A mintavételnek reprezentatívnak kell lennie az egyes régiókra és évszakokra nézve. A minták kiválasztását úgy kell megtervezni, hogy a származást, fajt, kort, fajtát, termelési típust vagy bármely más jellemzőt tekintve felállított csoport egyike se legyen túlreprezentált. Az állatok korát a fogazat, az érettség nyilvánvaló jelei vagy más megbízható információ alapján kell meghatározni. Lehetőség szerint kerülni kell a többszörös mintavételt ugyanazon állományban. Tagállam | Minimális éves mintanagyság Levágott állatok | Belgium | 3750 | Dánia | 3000 | Németország | 60000 | Görögország | 60000 | Spanyolország | 60000 | Franciaország | 60000 | Írország | 60000 | Olaszország | 60000 | Luxemburg | 250 | Hollandia | 39000 | Ausztria | 8200 | Portugália | 22500 | Finnország | 1900 | Svédország | 5250 | Egyesült Királyság | 60000 | Tagállam | Minimális éves mintanagyság Elhullott állatok | Belgium | 450 | Dánia | 400 | Németország | 6000 | Görögország | 6000 | Spanyolország | 6000 | Franciaország | 6000 | Írország | 6000 | Olaszország | 6000 | Luxemburg | 30 | Hollandia | 5000 | Ausztria | 1100 | Portugália | 6000 | Finnország | 250 | Svédország | 800 | Egyesült Királyság | 6000 | A 12 hónaposnál idősebb selejtezett állatállomány létszáma | Minimális éves mintanagyság | 70 vagy kevesebb | A feltételnek megfelelő valamennyi állat | 80 | 68 | 90 | 73 | 100 | 78 | 120 | 86 | 140 | 92 | 160 | 97 | 180 | 101 | 200 | 105 | 250 | 112 | 300 | 117 | 350 | 121 | 400 | 124 | 450 | 127 | 500 vagy több | 150 | """ [1] HL 121., 1964.7.29., 2012/64. o. [2] HL L 99., 1996.4.20., 14. o. --------------------------------------------------