2.

A 3. cikk a következőképpen módosul: a) A (3) és (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(3) Az államháztartási hiány nem haladhatja meg 2011-ben a GDP 5,9 %-át, 2012-ben a GDP 5,0 %-át, 2013-ban a GDP 5,5 %-át, 2014-ben pedig a GDP 4 %-át. Az államháztartási hiány kiszámítása során figyelmen kívül kell hagyni a portugál kormány pénzügyi ágazati stratégiájával összefüggő banktámogatási intézkedések esetleges költségvetési kiadásait. A költségvetési konszolidációt kiváló minőségű tartós intézkedések révén és a konszolidációnak a sérülékeny csoportokra gyakorolt hatását minimalizálva kell megvalósítani. (4) Portugália a jelzett év vége előtt elfogadja az (5)–(8) bekezdésben részletezett intézkedéseket, a 2011–2014-re vonatkozó pontos határidőket az egyetértési megállapodás tartalmazza. Portugália készen áll további konszolidációs intézkedések meghozatalára annak érdekében, hogy a programidőszak során teljesüljenek a hiánycélok.”; b) A (7)–(9) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(7) Portugália az egyetértési megállapodásban részletezett feltételekkel összhangban 2013 során elfogadja a következő intézkedéseket: a) Az államháztartási hiány 2013-ban nem haladhatja meg a GDP 5,5%-át. Az év során végrehajtja a 2013. évi költségvetésben – beleértve a május végéig a Parlamentnek benyújtandó pótköltségvetést - foglalt konszolidációs intézkedéseket. A bevételnövelő intézkedések közé tartozik a személyi jövedelemadó reformja, amely egyszerűsíti az adórendszert, egyes adókedvezmények megszüntetésével szélesíti az adóalapot és növeli az átlagos adókulcsot a progresszivitás megőrzése mellett; a társasági adó alapjának szélesítése; a jövedéki adók és a rendszeres ingatlanadók növelése, valamint a nyugdíjakra kivetett rendkívüli szolidaritási hozzájárulás. A kiadáscsökkentő intézkedések közé tartozik a közigazgatás, az oktatás, az egészségügy és a szociális ellátások racionalizálása; a béreknek az állandó és ideiglenes alkalmazottak számának és a túlóra díjazásának a csökkentésével történő visszafogása; az állami vállalatok működési és tőkekiadásainak csökkentése; a köz- és magánszféra közötti partnerségek szerződéseinek újratárgyalása; és a szakminisztériumokban a folyó termelőfelhasználás csökkentése; b) A közkiadások felülvizsgálatán alapuló néhány intézkedést előre kell hozni 2013-ra. Ezek közé tartozik főként a közalkalmazottak létszámának további csökkentése a speciális mobilitási rendszer átképzési programmá való átalakítása révén, az állami és a magánszféra munkarendjének összehangolása különösen az állami szektorban a munkaidő heti 35 óráról 40 órára emelésével, a közalkalmazottak speciális egészségbiztosítási rendszerekbe befizetett járulékainak növelése, és a béren kívüli juttatások csökkentése. A szakminisztériumokat érintő racionalizációs erőfeszítéseket a költségvetésben szereplő eredeti terveken túlmenően fokozni kell, és tovább kell ésszerűsíteni a szociális kiadásokat. Emellett a fent említett tartós intézkedéseket ki kell egészíteni átmeneti intézkedésekkel, amelyeket 2014-ben tartós intézkedésekkel kell felváltani, különös tekintettel a Kohéziós Alap forrásainak a kevésbé kiforrott projektektől az előrehaladottabb állapotban lévők számára történő áthelyezésére és a tőkekiadások további csökkentésére (Polis program); c) A pótköltségvetésben foglalt konszolidációs intézkedésen felül a kormány a közkiadások felülvizsgálatához kapcsolódó reformok végrehajtásához szükséges minden egyéb jogszabály-módosítást és jogalkotási javaslatot esettől függően elfogad, illetve előterjeszt a parlamentnek a jogalkotási ülésszak végéig, 2013. július közepéig; d) Portugália folytatja privatizációs programjának végrehajtását; e) Portugália az autonóm régiók és a helyi hatóságok 2014. évi költségvetéséhez szükséges bevételi előrejelzések megkönnyítése érdekében koordinálja a kormány különböző szintjei közötti információcserét; f) Portugália elmélyíti a megosztott szolgáltatások alkalmazását a közigazgatásban; g) Portugália csökkenti a szakminisztériumok (például adóügyi, társadalombiztosítási, igazságügyi) helyi képviseleteinek számát a „Lojas do Cidadão” (egyablakos ügyintézési pont a hatóságok és a szolgáltatók vonatkozásában) keretében való egyesítésükkel, valamint a program időtartama alatt az elektronikus közigazgatás további kiépítésével; h) Portugália folytatja a kórházi hálózat átszervezését és ésszerűsítését szakosodás, koncentráció és a kórházi szolgáltatások csökkentése, valamint a kórházak együttes irányítása és működtetése révén és 2013 végére véglegesíti a cselekvési terv végrehajtását; i) Portugália nemzetközileg elismert szakértők segítségével és az új városi bérleti szerződésekről szóló 6/2006. számú törvény módosítása, valamint a felújítás adminisztratív eljárását egyszerűsítő törvényerejű rendelet nyomán elvégzi az ingatlanpiac működésének átfogó felülvizsgálatát; j) Portugália nemzeti szintű ingatlan-nyilvántartási rendszert dolgoz ki, hogy lehetővé váljon a várostervezés költségeinek és hasznának egyenlőbb eloszlása; k) Portugália végrehajtja a középfokú oktatás és a szakképzés minőségének javítására irányuló cselekvési terveiben meghatározott intézkedéseket, mindenekelőtt teljes mértékben működőképessé teszi az oktatási és képzési politika eredményeinek és hatásainak elemzését, nyomon követését és értékelését szolgáló irányítási eszközt és felállítja a referencia-szakiskolákat; l) Portugália befejezi a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK irányelv (4) teljes körű végrehajtásához szükséges függőben lévő ágazati módosítások elfogadását; m) Portugália célzott intézkedéseket hajt végre a lezáratlan jogérvényesítési ügyek folyamatos csökkentésének elérése érdekében a bíróságok ügyhátralékainak felszámolása céljából; n) A kormány benyújtja a parlamentnek a főbb nemzeti szabályozó hatóságokra vonatkozó kerettörvényt azok teljes függetlenségének, valamint pénzügyi, adminisztratív és irányítási autonómiájának biztosítása érdekében; o) Portugália javítja az üzleti környezetet azáltal, hogy végrehajtja az adminisztratív terhek csökkentésére irányuló, függőben lévő reformokat (a 2006/123/EK irányelvben meghatározott teljes mértékben működőképes egyablakos ügyintézési pontok és az engedélyezés alól mentesülő projektek), valamint tovább egyszerűsíti a hatályos engedélyezési eljárásokat, szabályozásokat és a gazdaságot érintő egyéb adminisztratív terheket, amelyek a gazdaság fejlődésének jelentős akadályát képezik; p) Portugália végrehajtja a kikötők irányítási rendszerének reformját, beleértve a kikötői működési koncessziók átalakítását; q) Portugália végrehajtja a közlekedési rendszer működését javító intézkedéseket; r) Portugália végrehajtja az energiatarifa terén fennálló adósság megszüntetését célzó intézkedéseket és teljes körűen végrehajtja a harmadik uniós energiacsomagot; s) Portugália annak érdekében, hogy – különösen 2013-ban – jelentős költségvetési megtakarításokat érjen el, biztosítja, hogy az új jogi és intézményi PPP-keretet alkalmazzák, és a kormány által előterjesztett stratégiai tervvel, valamint a szabályozási keret módosításával összhangban folytatódjon a PPP közúti szerződések újratárgyalása; t) Portugália továbbra is középpontba helyezi az adócsalás és -kikerülés elleni küzdelemre irányuló intézkedéseket és erősíti az adózási fegyelmet; u) Portugália az egyetértési megállapodás rendelkezéseinek megfelelően módosítja a végkielégítési rendszert; v) Portugália a makrogazdasági egyensúlytalanságok korrekciója érdekében ösztönzi a munkahelyteremtésre és a vállalkozások versenyképességének javítására irányuló célkitűzésekkel összhangban lévő bérfejlesztést. A program ideje alatt a minimálbérek növelésére kizárólag akkor kerül sor, ha azt a gazdasági és munkaerő-piaci fejlemények indokolják; w) Portugália folytatja aktív munkaerő-piaci intézkedései hatékonyságának javítását az értékelő jelentés eredményeivel és az állami foglalkoztatási szolgálatok működésének javítására irányuló cselekvési tervvel összhangban. (8) Az államháztartási hiány 2014-ben nem haladhatja meg a GDP 4,0 %-át. E cél elérése érdekében Portugália végrehajtja a közkiadások felülvizsgálata keretében hozott kiadáscsökkentő intézkedéseket. Ezek az intézkedések összesen várhatóan a GDP 2 %-át teszik ki 2014-ben, és magukban foglalják a bérköltségek csökkentését, aminek célja az állami szférában a munkaerő létszámának csökkentése, összetételének pedig a magasabban képzett alkalmazottak felé való elmozdítása; az állami és a magánszféra munkarendjének további összehangolását, azaz a munkaidő növelését, munkaidőkeret bevezetését, szabadnap-jogosultságok csökkentését; önkéntes létszám-leépítési rendszer végrehajtását; a közalkalmazotti nyugdíjrendszer (CGA) és az általános nyugdíjrendszer jelenlegi különbségeinek csökkentését; a kötelező nyugdíjkorhatár emelését; és - ha mindenképp szükséges – a nyugdíjakra kivetett progresszív fenntarthatósági hozzájárulás bevezetését. Ezen túlmenően a szakminisztériumok folyó termelőfelhasználása és kiadási programjai terén fokozni kell a megtakarításokat. Néhány intézkedést részben vagy egészben ugyanolyan nagyságrendű és minőségű más intézkedéssel válthatnak fel. (9) A pénzügyi ágazatba vetett bizalom helyreállítása érdekében Portugáliának megfelelő tőkeszintet kell fenntartania a bankszektorában és biztosítania kell a rendezett hitelleépítési folyamatot az egyetértési megállapodásban meghatározott határidők betartásával. Ezzel összefüggésben Portugália a pénzügyi stabilitás megőrzése érdekében végrehajtja a portugál bankszektorra vonatkozó, a Bizottsággal, az EKB-val és az IMF-fel egyeztetett stratégiát. Ennek keretében Portugália különösen: a) a bankoknak biztosítékpuffereik fenntartható alapon történő megerősítését tanácsolja; b) biztosítja a banki ágazatban a kiegyensúlyozott és rendezett hitelleépítést, ami továbbra is kritikus fontosságú a finanszírozási egyensúlytalanságok tartós megszüntetése és középtávon az eurórendszer általi finanszírozásra való támaszkodás mértékének csökkentése érdekében. Negyedévente felülvizsgálja a bankok finanszírozási és tőkére vonatkozó terveit; c) elősegíti a vállalati szektorra és különösen a kkv-kra irányuló finanszírozási alternatívák diverzifikációját a tőkepiacokhoz és az exporthitel-biztosításhoz való hozzáférésük javítását célzó intézkedések körével; d) folytatja az állami tulajdonban lévő CGD-csoport racionalizálását; e) optimalizálja a BPN-től a három állami tulajdonú különleges célú gazdasági egységre átruházott eszközök szanálását azáltal, hogy harmadik szakmai félhez szervezi ki az eszközkezelést, mely szakmai fél megbízást kap arra, hogy idővel fokozatosan szanálja az eszközöket; a folyamatban lévő versenyeljárás keretében kiválasztja a hitelkezelést végző felet, és a megbízásba a megtérülés maximalizálását és a működési költségek minimalizálását biztosító megfelelő ösztönzőket épít be; biztosítja a leányvállalatok és az eszközök időben történő átruházását a másik két állami tulajdonú különleges célú gazdasági egységre; f) a vállalati szektorra irányuló finanszírozási alternatívák diverzifikációjának elősegítésére vonatkozó előzetes javaslatok alapján kidolgozza és végrehajtja a vállalati szektor számára a hagyományos banki hitelhez képest finanszírozási alternatívákat nyújtó megoldásokat; értékeli a kormány által támogatott exporthitel-biztosítási rendszerek hatékonyságát, hogy az uniós szabályoknak megfelelő intézkedéseket hozhasson az export előmozdítására; g) elemzi a bankok helyreállítási terveit és iránymutatást bocsát ki a helyreállítási tervek rendszeréhez, valamint a bankok által benyújtott jelentések alapján szanálási terveket készít; biztosítja a szanálási alap kezdeti és éves finanszírozásához szükséges intézkedések végrehajtását; a bankok helyreállítási és szanálási terveinek végrehajtása során elsőbbséget ad a rendszerszintű jelentőséggel bíró bankoknak; h) végrehajtja a pénzügyi intézményeket a háztartások adósságának peren kívüli átütemezésére ösztönző keretet, zökkenőmentessé teszi a vállalati adósság átütemezésére vonatkozó alkalmazást és végrehajtja a szerkezetátalakítási eszközök széles körű megismertetésére irányuló cselekvési tervet; i) Negyedéves jelentéseket készít az új szerkezetátalakítási eszközök végrehajtásáról és a fizetésképtelenséggel érintettek körében felmérést készít a meglévő adósságátütemezési eszközök megfelelőségéről és a lehetséges hiányosságokról vagy szűk keresztmetszetekről, feltárja a lehetőségeket a PER (a súlyos pénzügyi zavarokkal küzdő társaságok speciális revitalizációs eljárása) és a SIREVE (a nehéz gazdasági helyzetben lévő, vagy közvetlenül fizetésképtelenség előtt álló vagy ténylegesen fizetésképtelen társaságok bíróságon kívüli megállapodások útján működő helyreállítási rendszere) körébe tartozó társaságok sikeres helyreállításának fokozása érdekében; j) értékeli a meglévő, kormány által támogatott meglévő hitelkeretek teljesítményének és irányításának javítását szolgáló lehetőségeket, létrehoz egy olyan negyedéves nyomonkövetési és jelentéstételi mechanizmust, amely a kkv-k finanszírozáshoz jutásának elősegítésére irányuló, kormány által támogatott hitelkeretek odaítéléséhez kapcsolódik; elvégzi a nemzeti garanciarendszer külső auditját.