HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 60/1

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. július 18.)

a Németország által a Hypo Real Estate számára nyújtott, illetve nyújtani kívánt C 15/09. (korábbi N 196/09.) sz. állami támogatásról

(az értesítés a C(2011) 5157. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2012/118/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG –

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére, (1)

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

azt követően, hogy az említett cikkek értelmében felhívta az érdekelteket észrevételeik megtételére és tekintettel a benyújtott észrevételekre, (2)

mivel:

I. ELJÁRÁS

(1) 2008. október 2-án az Európai Bizottság ideiglenesen, azaz hat hónapos időtartamra, illetve a bank hitelt érdemlő és megalapozott szerkezetátalakítási tervének benyújtásáig engedélyezte a Hypo Real Estate Holding AG számára nyújtott 35 milliárd EUR összeg feletti, állami kezességvállalás formáját öltő állami támogatást (bejegyezve az N 44/08. szám alatt). (3) Németország 2008. szeptember 30-án jelentette be az intézkedést.

(2) 2009. április 1-jén Németország a Hypo Real Estate konszernre (a továbbiakban: HRE) vonatkozó szerkezetátalakítási tervet jelentett be (bejegyezve az N 196/09. szám alatt). 2009. április 17-én kelt levelével Németország kiegészítette a szerkezetátalakítási tervről szóló bejelentést, és a Bizottságot 60 millió EUR összegű tőkejuttatásról, valamint a jóváhagyott német bankmentési terv alapján biztosított, 52 milliárd EUR összeget kitevő állami kezességvállalási keret meghosszabbításáról értesítette. (4)

(3) A Bizottság 2009. május 7-én (5) kelt levelével értesítette Németországot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról. E határozatot (az eljárás megindítására vonatkozó határozat) az észrevételek megtételére irányuló felszólítással együtt közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában. (6)

(4) 2009. június 3-án Németország 2,96 milliárd EUR összegű tőkejuttatást jelentett be (bejegyezve az N 333/09. szám alatt).

(5) 2009. augusztus 17-én Németország értesítette a Bizottságot arról, hogy a pénzügyipiac-stabilizációs alap (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung, a továbbiakban: SoFFin) által a HRE számára biztosított 52 milliárd EUR összegű kezességvállalásokat ismételten meg kívánja hosszabbítani (bejegyezve a C 15/09. szám alatt) (lásd (2) preambulumbekezdés).

(6) 2009. október 20-án és 21-én Németország benyújtotta a szerkezetátalakítási terv újabb, aktualizált változatát, a Bizottságnál további, a HRE-t érintő tervezett intézkedéseket jelentett be (követeléskezelő társaság létrehozása, további garanciák biztosítása), valamint értesítette a Bizottságot a meglévő, 52 milliárd EUR összeget kitevő SoFFin-kezességvállalások újabb, immár harmadik meghosszabbításáról (bejegyezve az N 557/09. szám alatt).

(7) 2009. október 26-án az N 557/09. szám alatt Németország a HRE számára további 3 milliárd EUR összegű tőkejuttatást és összesen 18 milliárd EUR összeget kitevő, a SoFFin által nyújtott kezességvállalást, valamint a SoFFin által a HRE-követeléskezelő társaságnak biztosított 2 milliárd EUR összegű kezességvállalást jelentett be. (7) A Bizottság a SoFFin által nyújtott 2 milliárd EUR összegű kezességvállalást nem engedélyezte.

(8) 2009. november 13-án a Bizottság kiterjesztette a hivatalos vizsgálati eljárást, és ideiglenesen, a szerkezetátalakítási tervről szóló végleges bizottsági határozat meghozataláig engedélyezte a 60 millió EUR, a 2,96 milliárd EUR és a 3 milliárd EUR összegeket kitevő tőkejuttatásokat (a C 15/09., az N 333/09. és az N 557/09. sz. ügyekben). E határozatot az észrevételek megtételére irányuló felszólítással együtt közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában. (8)

(9) 2009. december 15-én, 16-án és 17-én Németország a 2009. október 26-i bejelentés kiegészítéseként további adatokat szolgáltatott a SoFFin által nyújtott 18 milliárd EUR összeget kitevő kezességvállalásra vonatkozóan (bejegyezve az N 694/09. szám alatt).

(10) 2009. december 21-én a Bizottság a SoFFin által nyújtott 18 milliárd EUR összegű kezességvállalást ideiglenesen, maximum egy évre engedélyezte (N 694/09. sz. ügy). (9)

(11) 2010. április 30-án Németország a SoFFin által nyújtott 1,85 milliárd EUR összegű tőkejuttatást jelentett be (N 161/10. sz. ügy).

(12) 2010. május 19-én a Bizottság ideiglenesen, a szerkezetátalakítási tervről szóló végleges határozat meghozataláig engedélyezte az 1,85 milliárd EUR összegű tőkejuttatást. (10)

(13) 2010. szeptember 2-án Németország a SoFFin által nyújtott 20 milliárd EUR összeget kitevő likviditási garanciát jelentett be (N 380/10. sz. ügy).

(14) 2010. szeptember 10-én Németország az értékvesztett eszközök átvételére vonatkozó intézkedést jelentett be (azaz az arra irányuló szándékot, hogy a HRE eszközeit az FMS-Wertmanagement AöR-re (11) (FMS-WM) ruházzák át), továbbá bejelentett egy maximum 2,13 milliárd EUR összeget kitevő tőkeinjekciót és egy további, maximum 20 milliárd EUR összegű settlement garanciát (az eszközök átruházásával járó technikai kockázatok fedezésére) (N 380/10. sz. ügy).

(15) 2010. szeptember 24-én a Bizottság ismételten kiterjesztette a hivatalos vizsgálati eljárást, valamint az eszközátvételi intézkedést, a 20 milliárd EUR összegű likviditási garanciát és a maximum 20 milliárd EUR összeget kitevő settlement garanciát jóváhagyó ideiglenes engedélyt bocsátott ki. E határozatot (12) az észrevételek megtételére irányuló felszólítással együtt közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Bizottság 2010. szeptember 24-én hozott határozata nem terjedt ki a Németország által 2010. szeptember 10-én bejelentett maximum 2,13 milliárd EUR összegű tőkeinjekcióra, azaz ezt a tőkeinjekciót a Bizottság nem engedélyezte.

(16) 2011. június 14-én Németország benyújtotta a szerkezetátalakítási terv végső aktualizálását. 2011. június 15-én Németország eljuttatott a Bizottságnak egy jegyzéket, amely a kötelezettségvállalásait tartalmazza, és amelynek a kiegészítésére 2011. július 1-jén került sor.

(17) 2011. június 14-én Németország kifejtette, hogy a legutóbbi tőkejuttatás összege nem 2,13 milliárd EUR, mint ahogyan azt a 2010. szeptember 10-i bejelentés megjelölte, hanem csupán 2,08 milliárd EUR, és ezt az alacsonyabb összeget az FMS-WM rendelkezésére bocsátják.

(18) Időközben számos találkozóra és telefonkonferenciára került sor, valamint a Bizottság szervezeti egységei, Németország és a HRE további üzeneteket váltottak egymással.

(19) A Bizottság továbbküldte Németországnak a harmadik felektől hozzá beérkezett észrevételeket, Németország észrevételét pedig a 2010. március 24-én kelt levéllel kapta meg.

II. A KEDVEZMÉNYEZETT ÉS A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK

II.1. A kedvezményezett

(20) A HRE 2003. októberben jött létre a HVB-csoport kereskedelmi ingatlanok finanszírozásával foglalkozó egységeinek kiválása révén. 2007-ben a dublini székhelyű DEPFA Bank plc. vette át, és kibővítette tevékenységét a Public Sector Finance-szel (közfinanszírozás) és az Infrastructure Finance-szel (infrastruktúra-finanszírozás). A HRE konszern (13) részét alkotja jelenleg a Hypo Real Estate Holding AG („HRE holding”), valamint a három leányvállalat: a Deutsche Pfandbriefbank AG („PBB”), a DEPFA Bank plc., valamint a felszámolás alatt álló Hypo Real Estate Finance B.V. fa. („HRE Finance fa.”). Mind a DEPFA Bank plc., mind pedig a PBB számos más leányvállalattal, valamint társasági részesedéssel rendelkezik. A PBB a konszern átnevezett fő bankja és az egyetlen a HRE holding három leányvállalata közül, amely a továbbiakban is üzleteket fog kötni. A PBB ingatlanfinanszírozással és közbefektetések finanszírozásával (Öffentliche Investitionsfinanzierung, a továbbiakban a német rövidítés: ÖIF) foglalkozik. A DEPFA Bank plc. megszűnik, és a jelen határozat kézbesítésének napjától nem köt újabb üzleteket. Alaptevékenységei közé tartoztak lényegében a közfinanszírozási ügyletek és a költségvetési hitelek, valamint az infrastrukturális projektek finanszírozása (pl. utak, hidak, alagutak és középületek). A HRE Finance fa., mint ahogyan azt a neve is mutatja, egy felszámolás alatt álló vállalat. (14)

(21) 2010-ben alapították a HRE számára az FMS-WM követeléskezelő társaságot, amely azokat az eszközöket és származtatott ügyleteket kezeli, amelyeket az FMS-WM a HRE konszerntől azért vett át, mert ezek vagy nem voltak stratégiai jellegűek, vagy pedig elfogadhatatlan kockázatokkal, illetve tőketerhekkel jártak. Az FMS-WM időközben a HRE eszközeinek nagy részét átvette. Az FMS-WM nem rendelkezik banki engedéllyel.

(22) A HRE-nek a 2008. üzleti évben 5,5 milliárd EUR, a 2009. évben 2,2 milliárd EUR, a 2010. évben pedig 0,9 milliárd EUR összeget kitevő vesztesége merült fel.

(23) A 3,02 milliárd EUR összegű (60 millió EUR 2009. márciusban, 2,96 milliárd EUR 2009. júniusban) tőkeinjekció révén Németország 90 %-os részesedést szerzett a HRE-ben. 2009 őszén került sor a kisebbségi részvényesek kizárására (squeeze-out), amikor Németország részesedésenként 1,30 EUR összegért megszerezte a maradék részesedéseket, így a HRE teljes egészében a Németországi Szövetségi Köztársaság tulajdonába került, majd ezt követően megkezdődött az átszervezés.

II.2. A HRE nehézségei a pénzügyi válság idején

(24) 2008. szeptember végén a HRE olyan likviditási hiánnyal szembesült, amely közvetlen fizetésképtelenséggel fenyegetett, a HRE ugyanis nem volt képes a piacokon rövid távú finanszírozáshoz jutni, mivel a pénzügypiaci válság egyes pénzpiacok összeomlásához vezetett. Miután a Lehman Brothers hitelezővédelmet kért, elsősorban a bankközi piac omlott össze szinte teljesen 2008. szeptember közepén.

(25) A 2007. október óta a HRE 100 %-os leányvállalatának minősülő DEPFA Bank plc. üzleti modellje, amely elsősorban a bankközi piacon felvett finanszírozásra és más rövid távú fedezetlen finanszírozási forrásokra alapult, különösen törékenynek bizonyult a likviditási válság idején, olyannyira, hogy a bank a fennmaradását fenyegető problémákkal szembesült.

(26) A HRE-nek kellett a DEPFA Bank plc. rövid távú likviditási szükségletét fedezni, azonban a 2008. szeptember 30-i lejáratú hitelkeret volumene meghaladta a HRE lehetőségeit. Ezenkívül a HRE konszernen belüli tranzakciók és ügyletek miatt (pl. követelések, garanciák és megerősítő levelek) a HRE konszern legtöbb vállalata is hasonló helyzetben volt. A likviditási hiányok tehát komolyan veszélyeztették a HRE konszern fennmaradását.

(27) A HRE nehézségei többek között az olyan eszközök miatti régi terhekre is visszavezethetőek voltak, amelyek, tekintettel a tényleges rizikóprofiljukra, nem térültek meg megfelelően. Ezenkívül a HRE konszern több olyan kisebb pénzintézet összefonódása következtében jött létre, amelyek eltérő IT-alkalmazásokat használtak, […]. (15)

II.3. Az állami támogatások

(28) Németország a HRE-nek összesen mintegy 9,95 milliárd EUR összegig terjedő tőkét juttatott, illetve juttat (ennek egy részét az FMS-WM-nek), valamint 145 milliárd EUR összegű kezességvállalást biztosított, illetve biztosít. Ezenkívül egy olyan eszközátvételi intézkedés került végrehajtásra a HRE javára, amely körülbelül 20 milliárd EUR összeget kitevő támogatási elemet tartalmaz.

II.3.1. Tőkejuttatások

II.3.1.1. 60 millió EUR összegű tőkejuttatás

(29) Mivel Németország a HRE feletti teljes körű ellenőrzést a HRE összes részvényének fokozatos megszerzése révén kívánta megszerezni, 2009. március 30-án a SoFFin részvényenként 3 EUR névértéken megvásárolta a HRE által kibocsátott 20 millió új részvényt. Ily módon a HRE 60 millió EUR összeget kitevő tőkeinjekcióhoz, a SoFFin pedig a HRE tőkéjéből 8,65 %-os részesedéshez jutott. A Bizottság ezt a tőkeinjekciót 2009. november 13-án ideiglenesen engedélyezte.

II.3.1.2. 2,96 milliárd EUR összegű tőkejuttatás

(30) 2009. június 2-án a HRE részvényesei úgy döntöttek, hogy új HRE-részvények kibocsátása révén 2,96 milliárd EUR összegű tőkeinjekcióhoz jutnak. Az új részvényeket ezt követően a SoFFin vásárolta meg, amely így a HRE-ben 90 %-os részesedéssel rendelkezett. Az új részesedéseket 2009. június 8-án jegyezték be a cégjegyzékbe. A Bizottság ezt a tőkeinjekciót 2009. november 13-án ideiglenesen engedélyezte.

II.3.1.3. 3 milliárd EUR összegű tőkejuttatás

(31) A 2009. október 26-án bejelentett összesen 3,0 milliárd EUR összeget kitevő tőkejuttatás összetétele az alábbiak szerint alakult: a) 2 milliárd EUR összeget adtak a HRE holding és a PBB szabad tartalékába. A kisebbségi részvényesek kizárását (squeeze-out) követően a HRE teljes egészében a Németországi Szövetségi Köztársaság, illetve a SoFFin tulajdonába került. b) 1 milliárd EUR összeget a PBB-nek juttattak csendes betétként egy nyereségtől függő, évi 10 %-os szelvénynyel.

(32) A 3 milliárd EUR összegű tőkejuttatásról szóló szerződéseket 2009. november 16-án írták alá, a Bizottság pedig a tőkejuttatást 2009. november 13-án engedélyezte ideiglenesen.

II.3.1.4. A maximum 1,85 milliárd EUR összegű tőkejuttatás

(33) A HRE szabad tartalékaiba fektetett legfeljebb 1,85 milliárd EUR összeget kitevő tőkeinjekciót két részletre osztották: a) 1,4 milliárd EUR összegű tőkejuttatás (ezt a részletet 2010. május 19-én a Bizottság ideiglenesen engedélyezte, ezt követően a tőkeinjekciót végre is hajtották). b) Legfeljebb 450 millió EUR összegű tőkejuttatás. (A Bizottság erre a részletre vonatkozóan is ideiglenes engedélyt bocsátott ki 2010. május 19-én, az engedély azonban csak meghatározott körülmények fennállása esetén érvényes. (16) A tőkeinjekció ezen részét még nem hajtották végre, mert a megkövetelt körülmények ezidáig nem valósultak meg.)

(34) A HRE szerkezetátalakítási tervében megjelölt teljes tőkeigény tartalmazza az 1,85 milliárd EUR összegű tőkeinjekciót. A tőkeinjekció teljes összegéből 1,4 milliárd EUR összeget biztosítottak annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a szavatoló tőkére vonatkozó bankfelügyeleti előírásokat, továbbá hogy kockázati pufferrel rendelkezzenek. Az 1,4 milliárd EUR összegű tőkeinjekcióról szóló szerződést 2010. május 20-án írták alá, az 1,85 milliárd EUR összeget kitevő tőkejuttatás fennmaradó részét, azaz 450 millió eurót pedig Németország szerint 2011 harmadik negyedévében teljesítik.

II.3.1.5. 2,08 milliárd EUR összegű tőkejuttatás

(35) 2010. szeptember 10-én Németország a HRE javára szóló legfeljebb 2,13 milliárd EUR összegű tőkejuttatást jelentett be. 2011. június 14-én Németország kifejtette, hogy a tőkejuttatás összege nem 2,13 milliárd EUR, hanem 2,08 milliárd EUR, és ezt a 2,08 milliárd EUR összeget az FMS-WM rendelkezésére bocsátják. Németország szerint a 2,08 milliárd EUR összeget kitevő tőkejuttatásra 2011 harmadik negyedévében kerül sor. A SoFFin a 2,08 milliárd eurót a HRE holding tőketartalékába betéti követelésként befizette, azzal a feltétellel, hogy az Európai Bizottság ahhoz hozzájárul. A HRE holding 2010. október 1-jével a betéti követelést átruházta az FMS-WM-re.

II.3.2. Kezességvállalások

II.3.2.1. 35 milliárd EUR összegű kezességvállalások

(36) 2008. november 13-án Németország 35 milliárd EUR összegű állami kezességvállalásokat nyújtott a HRE refinanszírozási szükségletének áthidalása céljából. A kezességvállalásokat a Bizottság 2008. október 2-án ideiglenesen engedélyezte.

(37) Ezek a kezességvállalások szolgáltak a Deutsche Bundesbank által nyújtott 20 milliárd EUR összegű likviditási kölcsön biztosítására, valamint a 15 milliárd EUR összegű, biztosítékkal fedezett azon kötvényeknek a biztosítására, amelyeket egy német pénzintézetekből álló konzorciumtól vettek át.

(38) A HRE a 35 milliárd EUR összegű kezességvállalásokért az államnak alapdíjból és teljesítményalapú díjból álló ellentételezést fizetett. Az alapdíj az úgynevezett „first loss garanciaösszeg” 1 %-át, valamint az úgynevezett „second loss garanciaösszeg” 0,5 %-át jelentette évente. A teljesítményalapú díj az úgynevezett „first loss garanciaösszeg” 1,25 %-a, valamint az úgynevezett „second loss garanciaösszeg” 0,25 %-a volt évente.

II.3.2.2. 52 milliárd EUR összegű kezességvállalások

(39) 2008. november és 2009. február között a HRE összesen 52 milliárd EUR összegű kezességvállalást kapott a SoFFin-tól a jóváhagyott német bankmentési terv alapján. (17)

(40) A HRE a kezességvállalásnak a kötvények biztosítékkal való fedezése érdekében igénybe vett részéért 0,5 %-os jutalékot, míg a kezességvállalások igénybe nem vett részéért 0,1 %-os rendelkezésre állási jutalékot fizetett.

II.3.2.3. 8 milliárd EUR összegű kezességvállalás

(41) A 2009. december 23-án lejáró biztosítékkal fedezett banki kötvényeket a SoFFin egy 8 milliárd EUR összegű kezességvállalással váltotta fel, amelyet a Bizottság 2009. december 21-én ideiglenesen engedélyezett.

(42) A HRE a SoFFin-nak a kezességvállalás összegének 0,5 %-át kitevő kezességvállalási díjat fizetett évente. A kezességvállalás igénybe nem vett részéért évente 0,1 %-os rendelkezésre állási díjat kellett fizetni.

II.3.2.4. 10 milliárd EUR összegű kezességvállalás

(43) A legfeljebb egy évre szóló és a Bizottság által 2009. december 21-én ideiglenesen engedélyezett, a SoFFin által nyújtott 10 milliárd EUR összeget kitevő kezességvállalásra a HRE likviditási szükségletének fedezése miatt volt szükség.

(44) A HRE a SoFFin-nak a kezességvállalás összegének 0,5 %-át kitevő kezességvállalási díjat fizetett évente. A kezességvállalás igénybe nem vett részéért évente 0,1 %-os rendelkezésre állási díjat kellett fizetni.

II.3.2.5. 20 milliárd EUR összegű kezességvállalás

(45) A HRE-nek további, 20 milliárd EUR összegű likviditási garanciára volt szüksége a tőkepiacon, valamint a tőzsdei határidős kamatlábügyletek piacán bekövetkezett azon kedvezőtlen fejlemények miatt, amelyekkel a HRE-nek az eszközöknek az FMS-WM követeléskezelő társaságra való átruházásáig kellett megbirkóznia. A kezességvállalást a Bizottság 2010. szeptember 24-én ideiglenesen engedélyezte.

(46) A HRE évi 0,8 %-os kezességvállalási díjat fizetett, a kezességvállalás igénybe nem vett részéért pedig évi 0,1 %-os rendelkezésre állási díjat kellett fizetnie.

II.3.2.6. A maximum 20 milliárd EUR összegű kezességvállalás

(47) Egy legfeljebb 20 milliárd EUR összegű settlement garanciára volt szükség, mivel az eszközöknek a követeléskezelő társaságra való átruházásával kapcsolatos összetett technikai eljárást illetően még mindig voltak bizonytalanságok. A Bizottság 2010. szeptember 24-én ideiglenesen engedélyezte a kezességvállalást.

(48) A HRE a SoFFin-nak évi 0,8 %-os kezességvállalási díjat fizetett, a kezességvállalás igénybe nem vett részéért pedig évi 0,1 %-os rendelkezésre állási díjat kellett fizetnie.

II.3.3. Az eszközök átruházása a követeléskezelő társaságra

(49) 2010. szeptember 10-én Németország továbbá bejelentette, hogy az FMS-WM-re ruházza át meghatározott eszközeinek nominálértékét körülbelül 210 milliárd EUR összegben, valamint származtatott ügyleteinek nominálértékét körülbelül 280 milliárd EUR összegben. Az FMS-WM az igazgatóság 2010. július 8-i határozata értelmében a német Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz [a pénzügyipiac-stabilizációs alapról szóló törvény] (FMStFG 8a. §) alapján jött létre. Az FMS-WM a HRE konszern azon eszközeit és származtatott ügyleteit kezeli, amelyeket azért vett át a HRE-től, mert ezek vagy nem voltak stratégiai jellegűek, vagy pedig elfogadhatatlan kockázatot rejtettek magukban, és aránytalan tőketerhet jelentettek. Az FMS-WM a HRE-től függetlenül működik, és a SoFFin veszteségkiegyenlítési kötelezettsége védi, banki engedéllyel azonban nem rendelkezik. Ennek eredményeként a HRE több eszközét csak szintetikusan lehetett átruházni, a specifikus körülményektől függően pedig különböző transzfermechanizmusok kerültek kidolgozásra annak érdekében, hogy a PBB, illetve a HRE konszern számára hasonló szabályozói tőkeátvételi hatást lehessen elérni.

(50) Az átruházást a Bizottság 2010. szeptember 24-én ideiglenesen engedélyezte. Ezen intézkedés során a nem stratégiai jellegű és nem teljesítő eszközöket, így az államkötvényeket vagy a nem teljesítő ingatlanhiteleket (vagy a (49) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint csupán a szabályozói tőkeszükségletüket) egy államilag támogatott társaságra ruházták át abból a célból, hogy a társaság azokat az évek folyamán kezelje. Az átruházott nem stratégiai jellegű eszközökhöz tartoztak azok is, amelyeket a fedezett kötvények biztosítására nem lehet felhasználni.

(51) Az átruházásra ténylegesen 2010. szeptember 30-án került sor, ezen a napon az átruházásra kijelölt portfólió könyv szerinti értéke az amortizációt nem számítva 173 milliárd eurónak felelt meg. Összhangban a Bizottságnak az értékvesztett eszközök közösségi bankszektorban történő kezeléséről szóló közleményével (impaired-asset közlemény vagy IAC) (18) a Bizottság külső szakértőket kért fel, akiknek a portfólió értékelésében, a támogatási elemek vizsgálatában, valamint annak a kérdésnek a megválaszolásában kellett segítséget nyújtaniuk, hogy az átruházáskor a tényleges gazdasági értéknél magasabb értéket vettek-e alapul, és ha igen, akkor mennyivel magasabbat. Az IAC előírásainak megfelelően Németország is külső szakértőt bízott meg a független értékelés összeállításával.

(52) A portfólió földrajzilag eltérő fekvésű kereskedelmi ingatlanok ingatlanhiteleit tartalmazta körülbelül 30 milliárd EUR értékben, amely hitelek lényegében irodaépületek és bevásárlóközpontok finanszírozására szolgáltak, viszonylag rövid futamidejűek (3 év) voltak, de gyengébb hitelminőséggel rendelkeztek.

(53) A portfólió nem kereskedelmi ingatlanokkal foglalkozó része közfinanszírozásból, illetve közintézményeknek és közszolgáltatóknak kibocsátott kötvényekből, valamint az ezeknek nyújtott kölcsönökből tevődött össze. Ezen üzleti tevékenység nagy részét a sztenderd kötvények (plain vanilla kötvények) tették ki, de ide tartoztak a „strukturált hiteleszközök” (31 milliárd EUR) és az államkötvények (30 milliárd EUR) is. A portfólió ezen részébe tartozó eszközök minősége lényegesen jobb volt, mint a kereskedelmi ingatlanhitelek minősége. Tekintettel azonban arra, hogy az értékpapírok hosszú futamidővel rendelkeztek, és a piacon jegyzett hitelkockázati felár a felvásárlásukat követően megemelkedett, a piaci ár jelentős mértékű csökkenését kellett elkönyvelni ezen a területen is.

(54) A Bizottság szakértői arra az eredményre jutottak, hogy több más állami támogatással ellentétben a komplex kereskedelmi ingatlanhitelek és strukturált hiteleszközök (lényegében diákhitelek értékpapírosítása, állami hitelek értékpapírosítása és a total return swap ügyletből származó 5 milliárd EUR) összességében biztonságosnak tekinthetőek. Ezekben a kategóriákban alacsony veszteségekkel számoltak, bár a veszteségeket a német szakértők által megállapítottnál nagyobb összegre becsülték a készpénz kötvényeknek (cash bonds) a Halcyon és Pegazus struktúrákban történő értékelése, valamint a total return swap ügylet negatív bázisa és a vele járó finanszírozási költségek miatt. A plain vanilla kötvényeket ellenben szorosan a paritáshoz igazított swap-értéken, és így magasan a tényleges gazdasági érték felett ruházták át. Ezenkívül olyan piacokon kereskedtek velük, amelyeket nem érintett különösebben az értékvesztés, így a tényleges gazdasági értéküknek amúgy is körülbelül a piaci értéküknek kellett volna megfelelnie. A Bizottság szakértői ezért arra az eredményre jutottak, hogy a szóban forgó portfóliórész tényleges gazdasági értéke (real economic value – REV) lényegesen alacsonyabb, mint az az érték, amelyen a HRE a portfóliórészt az FMS-WM-re átruházta.

(55) A derivatíva-portfólió esetében a Bizottság szakértőinek eredményei nagyrészt megegyeztek azokkal az eredményekkel, amelyeket Németország szakértői állapítottak meg. Ezenkívül a hitelkockázat ellenértékét valamivel magasabban jelölték meg, mint a német szakértők, és figyelembe vettek néhány, a mintájukból származó adatot, valamint a „működési kockázatokra” irányuló általános terhelést, mivel a fedezetek általános hatékonyságánál a hiányokat illetően óvatos feltevésekre alapoztak.

(56) Az alábbi táblázat a bizottsági szakértők eredményeit foglalja össze. (milliárd EUR-ban) Portfólió Névérték Átvételi érték (ÁÉ) Δ REV – ÁÉ (Németország számadatai) Δ REV – ÁÉ (a Bizottság szakértőinek számadatai) Különbség (Bizottság/Németország) Kötvények 83,444 93,960 –0,902 –7,590 –6,688 Strukturált hitelek 31,199 30,111 –0,765 –1,981 –1,216 Kereskedelmi ingatlanhitelek 26,312 23,874 –1,211 –2,800 –1,589 Nem kereskedelmi ingatlanhitelek 29,834 31,115 –0,222 –1,084 –0,862 Derivatívák 280,255 –13,106 –2,149/ –2,531 –2,786 –0,255 Összesen 451,044 165,954 –5,249/ –5,631 –16,241 –10,610

(57) Ennek megfelelően a tényleges gazdasági érték és az átvételi érték közötti különbségként meghatározott támogatási összeget, amely az IAC alapján eleve összeegyeztethetetlen a belső piaccal, a szakértők körülbelül 16,2 milliárd EUR összegben jelölték meg. A teljes támogatási összeg, azaz az átvételi érték és a piaci érték közötti különbség csak nehezen becsülhető meg, mivel a portfólió hitelrészére vonatkozóan nem áll rendelkezésre elegendő könnyen hozzáférhető piaci ár. Abban a szélsőséges esetben, ha a kötvények piaci értéke nullán állna, a teljes támogatási összeg 90 milliárd EUR összeget tenne ki. Ha a kötvényekkel úgy kereskednének, mint a likvid kötvényekkel – azokhoz hasonló futamidővel és hitelminőséggel –, a támogatási összeg körülbelül 20 milliárd EUR lenne.

II.4. A mélyreható vizsgálat megindításának és kiterjesztésének okai

(58) 2009. május 7-én a Bizottság mélyreható vizsgálatot indított a HRE javára nyújtott állami támogatás ügyében, amely vizsgálat lényegében amiatt indult, mert a Bizottságnak különösen a HRE refinanszírozási stratégiája és refinanszírozási szükséglete alapján kétségei merültek fel a HRE életképességét illetően. Az eredeti szerkezetátalakítási tervben, amelyet 2009. április 1-jén nyújtottak be a Bizottságnak, a HRE pénzügyi nehézségeinek okaként csak külső tényezőket jelöltek meg, ezenkívül a mérlegfőösszegnek csupán 25 %-kal való csökkentését célozták meg, ami azt jelenti, hogy a refinanszírozás volumene magas maradt volna. A HRE úgy tervezte, hogy a konszern mérlegfőösszegének csökkentését az eszközök piacon való eladásával hajtja végre, és nem az eszközöknek egy követeléskezelő társaságra való átruházása útján. A szerkezetátalakítási tervben többek között az alacsony árréssel működő közfinanszírozást jelölték meg a HRE egyik fő tevékenységeként, a szerkezetátalakítási terv azonban szinte alig tartalmazott információt a szerkezetátalakítási folyamathoz nélkülözhetetlen kérdésekről, így az IT-rendszerek átalakításáról és integrációjáról. Ezenkívül a Bizottságnak akkor afelől is kétségei voltak, hogy a lehetséges versenytorzulások csökkentése érdekében tervezett intézkedések elegendőek, továbbá hogy a terhek megfelelő megosztása biztosítva lesz.

(59) A mélyreható vizsgálatot 2009. november 13-án az alábbi okok miatt kiterjesztették: a) a HRE javára megvalósított újabb állami intézkedések, azaz egy 2,96 milliárd EUR összegű tőkeinjekció (lásd (30) preambulumbekezdés), egy 3 milliárd EUR összegű tőkeinjekció (lásd (31) és (32) preambulumbekezdés), egy 8 milliárd EUR összegű kezességvállalás (lásd (41) és (42) preambulumbekezdés), egy 10 milliárd EUR összegű kezességvállalás (lásd (43) és (44) preambulumbekezdés), valamint egy lehetséges felszámolási megoldás refinanszírozásához nyújtott 2 milliárd EUR (19) összegű kezességvállalás, továbbá ezeken az intézkedéseken kívül összesen 4 milliárd EUR összegig terjedő tőkeinjekciókat (az alábbi felosztásban: a (33) és (34) preambulumbekezdésben kifejtett 1,85 milliárd EUR összegű tőkejuttatás és a (35) preambulumbekezdésben említett 2,08 milliárd EUR összegű tőkejuttatás) kellett végrehajtani; valamint b) a Bizottságnak kétségei merültek fel azzal kapcsolatban, hogy a szerkezetátalakítási intézkedések összhangban voltak a Bizottságnak „A pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján” című közleményével (20) (közlemény a pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről).

(60) 2010. szeptember 24-én a mélyreható vizsgálatot az alábbi okok miatt ismételten kiterjesztették: a) a HRE javára újabb állami intézkedéseket kellett végrehajtani, ebben az esetben egy 20 milliárd EUR összegű kezességvállalásról (lásd (45) és (46) preambulumbekezdés), egy legfeljebb 20 milliárd EUR összegű újabb kezességvállalásról (lásd (47) és (48) preambulumbekezdés), valamint az eszközöknek egy követeléskezelő társaságra való átruházásáról (lásd (49) preambulumbekezdéstől az (57) preambulumbekezdésig) volt szó, továbbá b) a Bizottságnak kétségei voltak abban a tekintetben, hogy az eszközátvételi intézkedés – különösen az átláthatóságot, az értékelést, a tehermegosztást és az ellentételezést illetően – megfelel-e az IAC előírásainak, ezen túlmenően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nem történt meg annak a megfelelő bizonyítása, hogy a szerkezetátalakítási terv révén az életképesség helyreállítását, a megfelelő tehermegosztást és a lehetséges versenytorzulások megfelelő csökkentését biztosítani lehet.

II.5. A szerkezetátalakítási terv fő pontjai

(61) Németország 2009. április 1-jén jelentette be a HRE szerkezetátalakítási tervének első tervezetét, és többszöri módosítást követően 2011. június 14-én nyújtotta be a Bizottságnak a terv végső aktualizálását. Jelen határozat minden további utalása a 2011. június 14-i végső változatra vonatkozik, kivéve, ha a határozat valamelyik másik tervet nevezi meg.

(62) A szerkezetátalakítási terv szerint, miután a HRE értékvesztett eszközeit 210 milliárd EUR névértéken átruházta az FMS-WM követeléskezelő társaságra, és ily módon megszabadult azoktól, a HRE a tevékenységeit úgy fogja megtervezni, hogy fő bankja, a PBB megbízható finanszírozási koncepció és jobb belső ellenőrzés alapján működhessen. A HRE a jövőben a tevékenységeit sokkal kevésbé széles körben fogja kifejteni, mint a válság előtt, ez vonatkozik a mérlegfőösszegre, az új üzletek volumenére, a személyi állományra, a fióküzletek hálózatára, valamint a HRE regionális prioritásaira is.

(63) Figyelmen kívül hagyva a megszűnő és a szintetikusan az FMS-WM-re átruházott tételeket, a válság előtti időszakhoz viszonyítva a PBB stratégiai mérlegfőösszege 2011 végére a HRE konszern 2008. év végi mérlegfőösszege 15 %-ának fog megfelelni. Az ingatlanfinanszírozás terén az új ügyleteket a válság előtti szint 30 %-ára csökkentik (2007-ben a kereskedelmi ingatlanok finanszírozása esetében a HRE új ügyletei 32,1 milliárd EUR összeget tettek ki). A személyi állományban mintegy 30 %-os leépítést hajtottak végre, és a HRE-nek a válság előtt hivatalban lévő teljes igazgatóságát lecserélték. Több mint harminc részesedést – amelyek egyharmada Európán kívüli országokban volt – eladtak vagy felszámoltak, illetve azok jelenleg felszámolás alatt állnak, valamint 32 képviseletből 26-ot bezártak. Ezenkívül mintegy 180 millió eurós pénzügyi forrással elindult a „New Evolution” elnevezésű többéves projekt, amelynek célja az egész konszernt illetően az IT-környezet átalakítása.

(64) A PBB a továbbiakban két stratégiai üzletágban, az ingatlanfinanszírozás és a közbefektetések finanszírozása terén fejti ki tevékenységét. Mindkét terület olyan eszközökre korlátozódik, amelyek a német fedezett kötvények – jelzálogkötvények vagy állami fedezett kötvények – szempontjából számításba jönnek. Az összes többi üzleti tevékenységet, így különösen a közfinanszírozást, az infrastruktúra-finanszírozást, a tőkepiaci ügyleteket és a vagyonkezelést a PBB a jövőben nem gyakorolja.

(65) A HRE holding másik két leányvállalatát illetően az alábbiakat határozták meg: a DEPFA Bank plc. a jelen határozat kézbesítésének napjától megszűnik, és nem fejt ki több tevékenységet, ez vonatkozik továbbá a leányvállalataira is. A HRE Finance fa. felszámolás alatt áll, és szintén nem fejt ki több tevékenységet.

(66) Németország szerint az az alapvető döntés, miszerint a HRE konzervatívabb üzleti stratégiát követ, és kiemelt finanszírozási forrásként német fedezett kötvényekre – Pfandbriefe (jelzálogkötvények) – koncentrál, a hitelügyletek minőségi javulását mutatja, mivel ezek a német Pfandbriefgesetz [a német fedezett kötvényekről szóló törvény] hatálya alá tartoznak, amely törvény különleges követelményeket támaszt a kockázatkezelés, -felügyelet és -ellenőrzés tekintetében, valamint olyan védelmi intézkedéseket tartalmaz, mint a hitelérték arány korlátozása. Ez a finanszírozási stratégia jelentős mértékben csökkenti a HRE korábbi függőségét a bankközi pénzpiactól, és mindenekelőtt a fedezett kötvények kiadása előtti tárolási szakaszra (warehousing-phase) korlátozódik.

III. HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEI

(67) Harmadik felektől az alábbiakban összefoglalt észrevételek érkeztek be a Bizottsághoz: a) A német Pfandbriefbankok szövetsége (Verband deutscher Pfandbriefbanken, vdp) 2009. novemberi észrevételének összefoglalása: — A vdp meg van győződve arról, hogy a fedezett kötvények fedezetéül alkalmas üzleti tevékenységre irányuló üzleti modell sikeresnek ígérkezik, valamint állami kezességvállalások nélkül képes biztosítani egy bank hosszú távú túlélési képességét és életképességét. b) A Heisse Kursawe Eversheds 2009. novemberi észrevételének összefoglalása: — A Heisse Kursawe Eversheds azon a véleményen van, hogy a támogatás nyújtása sérti egyes részvényesek jogait, a HRE összes részvényének a SoFFin általi tervezett átvétele a kisebbségi részvényesek kizárásával (squeeze-out) újabb állami támogatást jelent, továbbá a kizárás nem megengedett, és a tőke szabad mozgásának elvébe ütközik. c) A Heisse Kursawe Eversheds 2010. februári észrevételének összefoglalása: — Ezenkívül a Heisse Kursawe Eversheds előadja, hogy a kisebbségi részvényesek kizárása (squeeze-out) az EUMSZ 107. cikkének f) pontja értelmében állami támogatásnak minősül, az ilyen támogatás sérti a tőke szabad mozgását, valamint a HRE-nek nyújtott állami támogatásokat csak abban az esetben lehetne engedélyezni, ha a HRE egy fenntartható szerkezetátalakítási terv alapján folytatja tovább a tevékenységét. d) Bohdan Kalwarowskyj 2010. februári észrevételének összefoglalása: — Kalwarowskyj úr véleménye szerint a 2009. október 5-i squeeze-out keretében benyújtott, a HRE-re vonatkozó értékbecslési jelentésből kiindulva egyértelműen levezethető a HRE túlélési képessége és magas teljesítménye, továbbá a SoFFin a HRE-vel együttműködve azon fáradozik, hogy a vállalkozás értékét alacsonyabbként tüntesse fel.

IV. NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI A HARMADIK FELEK ÁLTAL BENYÚJTOTT ÉSZREVÉTELEKRE VONATKOZÓAN

(68) A Bizottság 2010. március 24-én kapta meg Németország észrevételét, amelyben Németország a harmadik felek által benyújtott észrevételekre reagál: a) A német Pfandbriefbankok szövetségét (Verband deutscher Pfandbriefbanken, vdp) érintő észrevétel összefoglalása: — Németország szerint a vdp észrevétele megerősíti, hogy a HRE üzleti modelljére vonatkozó tervek kivitelezhető feltevéseken alapulnak. b) A Heisse Kursawe Evershedset érintő észrevétel összefoglalása: — Németország azon a véleményen van, hogy a squeeze-out nem minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak. Tekintettel arra, hogy a squeeze-out nem minősül állami támogatásnak, a jelen eset mélyreható vizsgálata során nem releváns az a kérdés, miszerint fennáll-e a tőke szabad mozgása alapelvének megsértése (ami Németország szerint egyébként sem igaz). c) A Bohdan Kalwarowskyjt érintő észrevétel összefoglalása: — Németország egyetért Kalwarowskyj úr azon véleményével, miszerint a tervezett szerkezetátalakítási intézkedések alapján a HRE hosszú távú életképessége biztosítva lenne.

V. NÉMETORSZÁG ÁLLÁSPONTJA

(69) Németország elfogadja, hogy az intézkedések az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek.

(70) Németország 2011. június 15-én egy kötelezettségvállalási jegyzéket nyújtott be, amelyet 2011. július 1-jén kiegészített. (21) A kötelezettségvállalások célja annak biztosítása, hogy a szerkezetátalakítási tervben bemutatott üzleti modellt átültetik a gyakorlatba, a terheket megfelelően megosztják, valamint a versenytorzulásokat a szükséges minimumra korlátozzák. A vállalások jegyzéke az alábbiak szerint foglalható össze: a) A szerkezetátalakítási terv és a vállalások megvalósítása: Németország rögzíti, hogy a szerkezetátalakítási tervet annak végleges változata alapján, valamint a vállalásokat teljes mértékben végrehajtja. b) A kötelezettségek időtartama: A vállalások alapvetően a szerkezetátalakítás időtartamának végéig, azaz 2015. december 31-ig érvényesek. A DEPFA Bank plc.-re és leányvállalataira vonatkozó kötelezettségek azonban a DEPFA Bank plc. reprivatizációjával alapvetően megszűnnek, feltéve, hogy a reprivatizációra előbb kerül sor. Ebben az esetben Németország az eladást előzetesen bejelentené a Bizottságnak, és amennyiben az 2013. december 31. előtt valósulna meg, az eladást a Bizottság engedélye nélkül nem hajtaná végre. A PBB-re vonatkozó kötelezettségek a PBB reprivatizációjával – de semmi esetre sem 2013. december 31. előtt – megszűnnek. c) Üzletágak: Németország rögzíti, hogy csak a PBB fejt majd ki üzleti tevékenységet, tevékenysége pedig csak két üzletágra, az ingatlanfinanszírozásra és a közbefektetések finanszírozására korlátozódik, míg minden más üzleti tevékenységgel felhagy (a közfinanszírozási portfólió a PBB mérlegében marad, de mint megszűnő portfólió), valamint a HRE összes többi társasága is felhagy üzleti tevékenységével. d) A PBB reprivatizációja: Németország a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2015. december 31-ig reprivatizálja a PBB-t. e) A PBB növekedésének korlátai: Németország rögzíti, hogy a PBB növekedési rátája meghatározott határok között marad, mind a mérlegfőösszeg, mind pedig az új ügyletek volumenét tekintve. f) Követeléskezelő társaság: Németország rögzíti, hogy 2013. szeptember 30-át követően a PBB az FMS-WM követeléskezelő társaság számára nem végez vagyonkezelői (asset management) és refinanszírozási szolgáltatásokat, továbbá rögzíti azt is, hogy szervezetileg biztosított ezen szolgáltatások harmadik felek általi átvételének lehetősége. g) Piaci jelenlét: Németország biztosítja, hogy a PBB kizárólag az alábbi földrajzi piacokon köt új ügyleteket: i)az ingatlanfinanszírozás terén: — a legfontosabb piacok: (22) Németország, Nagy-Britannia, Franciaország és Spanyolország — további piacok: Svédország, Lengyelország, Cseh Köztársaság, Belgium, Hollandia, Luxemburg, Ausztria, Svájc, Dánia, Finnország, Norvégia, Szlovákia és Magyarország ii)a közbefektetések finanszírozása terén: — a legfontosabb piacok: Németország, Franciaország, Spanyolország, Olaszország — további piacok: Svájc, Ausztria, Lengyelország, Magyarország, Cseh Köztársaság, Szlovákia, Svédország, Norvégia, Dánia, Finnország, Belgium, Hollandia, Luxemburg és Nagy-Britannia. h) A követeléskezelő társaság igénybevételéért járó ellenszolgáltatás: Németország rögzíti, hogy lehetőségének keretei között a HRE ellenszolgáltatásként megfelelő ellentételezést fizet az FMS-WM követeléskezelő társaság igénybevételéért. Németország különösen azt biztosítja, hogy a Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung („FMSA”) utasítást ad a HRE-nek arra vonatkozóan, hogy a HRE közvetlenül vagy leányvállalatai útján 1,59 milliárd eurót fizessen az FMS-WM számára. A kifizetést a HRE azon társaságai kell, hogy teljesítsék, amelyek vagyonelemeket ruháztak át a követeléskezelő társaságra és amelyek alaptőke-mutatója a 15 %-ot meghaladja. A PBB a csendes betét visszafizetésének érdekében visszatartja a nyereséget. i) A kamatok és a nyereségrészesedések kifizetésének korlátozása: Németország rögzíti, hogy a jogi határokon belül a HRE és társaságai a kamatok és nyereségrészesedések kifizetésétől eltekintenek. j) A visszafizetések korlátozása: Németország biztosítja, hogy a HRE és társaságai az egyéb saját eszközökért visszafizetéseket nem teljesítenek. k) Vállalkozások felvásárlásának tilalma: Németország rögzíti, hogy a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának ideje alatt a HRE és társaságai nem vásárolnak fel más vállalkozásokat. l) A HRE/PBB információs technológiáját érintő kötelezettség: Németország biztosítja, hogy a bank IT-rendszerének javítására irányuló projektet teljes mértékben végrehajtják. m) Az új ügyletek minimálisan megcélzott hozamait érintő vállalás (RAROC): Németország rögzíti, hogy a PBB új stratégiai tevékenysége során nem nyújt olyan kölcsönt, amely egyedi tranzakciós alapon 10 %-nál alacsonyabb RAROC szintet (risk-adjusted return on capital, kockázattal kiigazított tőkemegtérülés) mutat. n) Ellenőrző megbízott: Németország biztosítja a szerkezetátalakítási terv és a vállalások jegyzékében felsorolt valamennyi kötelezettségvállalás megfelelő végrehajtását, továbbá azt, hogy a végrehajtást egy megfelelő képzettséggel rendelkező ellenőrző megbízott folyamatosan ellenőrizni fogja.

VI. A TÁMOGATÁSOK ÉRTÉKELÉSE

VI.1. Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás fennállása és a potenciális kedvezményezettek

(71) A szóban forgó különböző intézkedéseket vagy közvetlenül Németország vagy a szövetségi kormány által létrehozott és ellenőrzött SoFFin biztosította, következésképpen azok állami forrásból származnak. Az intézkedések révén a HRE szelektív előnyhöz jutott, mivel a pénzintézet számára lehetővé vált az, hogy kedvező, a szokásos piaci feltételektől eltérő feltételek mellett emeljen tőkét, kezességvállalásokkal biztosítsa be magát, és eszközátvételi intézkedéseket vegyen igénybe. A HRE nemzetközi szinten fejti ki tevékenységét, és versenyben áll a többi németországi és külföldi bankkal. Ezért ugyanazon okokból, mint amelyek a Bizottság korábbi, a HRE-t érintő határozataiban (23) is megjelennek, az intézkedések esetében az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokról van szó.

(72) A HRE konszernen belül csak a PBB (ideértve annak leányvállalatait is) köt új üzleteket, tehát aktív szereplő a piacokon. Következésképpen a PBB a vállalkozásnak az a része, amely a HRE tevékenységét folytatja (mindazonáltal a (63) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően csak korlátozott mértékben). A HRE-csoporthoz tartozó összes többi vállalati egység (azaz a DEPFA Bank plc. és leányvállalatai, valamint a HRE Finance fa.) megszűnés alatt áll, tevékenységeik a rendes felszámoláshoz szükséges minimumra korlátozódnak, és nem vesznek részt új üzletekben.

(73) Valamennyi támogatási intézkedés legvégső célja - függetlenül attól, hogy azt hivatalosan a HRE, a HRE holding, a PBB vagy a DEPFA Bank plc. számára nyújtották - annak biztosítása, hogy a PBB továbbra is aktívan jelen legyen a piacokon. A szóban forgó versenytorzulást tehát a PBB folytatódó piaci jelenléte okozza. A DEPFA Bank plc., hasonlóan az FMS-WM-hez, pusztán azon eszközök követeléskezelő társaságának tekinthető, amelyeket különböző okokból kifolyólag nem ruháztak át az FMS-WM-re (a „rossz bankra”). Eszközeit azok esedékességéig értékesíti, vagy eladja a piacon, azonban a jelen határozat kézbesítésének napjától nem köt új üzleteket. (24)

(74) Tekintettel arra, hogy a PBB tulajdonképpen a HRE gazdasági szempontból vett utóda, a Bizottság döntési gyakorlatával összhangban a PBB tekinthető a támogatás kedvezményezettjének (25), ennek megfelelően az alábbiakban kifejtett összeegyeztethetőségi vizsgálat középpontjában a PBB áll.

(75) A Heisse Kursawe Eversheds azon észrevételeivel összefüggésben, miszerint a sqeeze-out esetében állami támogatásról van szó, a Bizottság rögzíti, hogy bár a HRE javára véghezvitt tőkeinjekciók állami támogatást jelentenek, a kisebbségi részvényesek kizárása (azaz részvényeik átvétele a részvényeseknek fizetett megfelelő összeg ellenében) nem tartalmaz támogatási elemet, mivel a bank számára abból nem keletkezett állami forrásból származó előny. A squeeze-out keretében az állam a kisebbségi részvényesek javára teljesített kifizetéseket, ezeknek a kifizetéseknek azonban a HRE-re vonatkozóan semmilyen gazdasági következményük nem volt, a HRE-nél csak a tulajdonosi struktúra változott meg. Jelen határozatban ezért nem kell megvizsgálni azt a kérdést, hogy a sqeeze-out a Szerződésnek a tőke szabad mozgásáról szóló rendelkezéseibe ütközik-e.

VI.2. A támogatásnak a belső piaccal való összeegyeztethetősége

VI.2.1. Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának az alkalmazása

(76) Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatások a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetőek. Mivel egy, a rendszerben különösen fontos szerepet betöltő bank összeomlása valamely tagállam pénzügyi piacait közvetlenül, a teljes gazdaságát pedig közvetve hátrányosan befolyásolja, a Bizottság a bankszektorban nyújtott állami támogatási intézkedések támogatásként való értékelését jelenleg erre a rendelkezésre alapítja, figyelembe véve a pénzügyi piacokon megfigyelhető tartósan instabil helyzetet.

(77) Különösen a HRE-nek a német fedezett kötvények piacán való korábbi pozícióját, a HRE korábbi mérlegfőösszegét, valamint a HRE korábbi származtatott ügyleteinek körét figyelembe véve a Bizottság nem lát okot annak megkérdőjelezésére, hogy Németország a HRE-t a rendszer szempontjából fontos szerepet betöltő banknak minősítette.

(78) A Bizottság leszögezi, hogy a HRE olyan megmentési célú támogatásokat vett igénybe, amelyeket a Bizottság a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősített, azonban ezeket a támogatásokat most abból a szempontból kell megvizsgálni, hogy azok a belső piaccal összeegyeztethető szerkezetátalakítási támogatásnak tekinthetőek-e. A Bizottságnak ezért most az IAC és a pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény alapján le kell folytatnia ezen intézkedések összeegyeztethetőségének vizsgálatát, valamint az összes további szerkezetátalakítási intézkedés, azaz az 52 milliárd EUR összegű kezességvállalások és a 2,08 milliárd EUR összegű tőkejuttatás összeegyeztethetőségének vizsgálatát.

VI.2.2. Értékelés az értékvesztett eszközökről szóló közlemény (impaired-asset közlemény, IAC) alapján

(79) Az eszközöknek egy követeléskezelő társaságra való bármilyen átruházását az IAC rendelkezéseivel összhangban kell megvalósítani. Ezenkívül a pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény szerint az állami beavatkozás megfelelő ellentételezése általánosságban véve a versenytorzulás megfelelő korlátozásának egyik legjobb módja, mivel a támogatás összegét korlátozza. Ezen túlmenően szükség lehet néhány üzletágban vagy földrajzi területen a bank expanziójának piacorientált korrekciós intézkedéseken, például konkrét tőkemegfelelés előírásán keresztül történő korlátozására abban az esetben, ha az expanziót sújtó közvetlen korlátozások a piacot gyengítenék, vagy az erkölcsi kockázat korlátozása érdekében.

(80) Amikor az átruházás szempontjából figyelembe vehető eszközök támogatásra való jogosultságáról van szó, az IAC (34) preambulumbekezdése szerint az eszközök támogatható kategóriáinak kiválasztása során pragmatikus és rugalmas megközelítést kell alkalmazni. A Bizottság más támogatási ügyekben alkalmazta már ezt a rugalmas megközelítést, és elfogadta azon eszközök átruházását, amelyek szigorú értelemben véve nem problémás eszközök voltak, hanem olyan eszközöknek minősültek, amelyek az érintett bank üzleti modelljének alapvető megváltoztatása szempontjából nem bírtak stratégiai jelentőséggel.

(81) Amint azt az IAC (46) preambulumbekezdése kifejti, annak érdekében, hogy megkönnyítsék a bank számára az életképesség helyreállítására való összpontosítást és elkerüljék a lehetséges érdekellentéteket, funkcionálisan és szervezetileg is egyértelműen el kell különíteni a kedvezményezett bankot és annak értékvesztett eszközeit. A Bizottság tisztában van azzal, hogy elsősorban technikai okokból a követeléskezelő társaság alapításakor a PBB és az FMS-WM közötti kapcsolatok azonnali szétválasztása nem volt lehetséges, ezt azonban a lehető leggyorsabban pótolni kell. Németország ezért vállalta, hogy a PBB gondoskodik a kapcsolódó üzleti funkciók teljes szervezeti függetlenségéről, és 2013. szeptember 30-át követően ezeket a funkciókat az FMS-WM számára többé nem látja el.

(82) Az IAC (21) preambulumbekezdése az értékelésre és tehermegosztásra vonatkozóan megállapítja, hogy a megfelelő ellentételezés a megkövetelt tehermegosztás részét képezi. A Bizottság megvizsgálja, hogy az IAC IV. mellékletével összhangban az eszközátvétel árazásakor olyan, az államnak nyújtott ellentételezést irányoznak-e elő, amely kellő figyelemmel van a tényleges gazdasági érték meghatározásakor becsült veszteségeket meghaladó jövőbeli veszteségek kockázatára. A Bizottságnak az eszközátvételi intézkedésekkel kapcsolatos döntési gyakorlatával összhangban (26) a tőkeátvételhez szükséges ellentételezés értékelése a tényleges gazdasági értéken történő átvétel alapján történik, akkor is, ha ez az érték alacsonyabb az átvételi értéknél.

(83) Az IAC (41) preambulumbekezdése szerint az átvételi értéknek meg kell felelnie a tényleges gazdasági értéknek. Ha egy tagállam – különösen az átmeneti fizetésképtelenség elkerülése érdekében – olyan átvételi érték alapul vételét tartja szükségesnek, amely meghaladja a tényleges gazdasági értéket, ez csak abban az esetben fogadható el, ha ezzel egyidőben átfogó szerkezetátalakítást tervez, és olyan rendelkezések bevezetésére kerül sor, amelyek lehetővé teszik a kiegészítő támogatások későbbi visszakövetelését, például a „claw-back” mechanizmus révén.

(84) Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a tényleges gazdasági érték és az átvételi érték közötti, későbbi időpontban visszakövetelésre kerülő különbség, amelynek megállapítására független szakértők segítségével került sor, 16,2 milliárd EUR összeget tesz ki, és a bank különösen mélyreható szerkezetátalakítását és tevékenységeinek leszűkítését követeli meg. Az IAC (21) preambulumbekezdése szerint nem kell kiegészítő ellentételezést fizetni, mivel a 16,2 milliárd EUR összegű előzetes tőkekivonást követően az intézkedés nem eredményez további tőkeátvételt. (27)

(85) A Bizottság megállapítja, hogy ezen összeg visszaköveteléséről Németország nem rendelkezett kifejezetten, azonban elfogadott olyan klauzulákat, amelyek, amennyire csak lehet, a visszakövetelést lehetővé teszik, és az alábbiakat írják elő: a) A HRE konszern 1,59 milliárd EUR összegű feltételes fizetési kötelezettsége a követeléskezelő társasággal szemben. b) A PBB a Németországi Szövetségi Köztársaság csendes betétjének a visszafizetésére használja fel a ki nem fizetett nyereséget. c) Az 1,59 milliárd EUR összeg teljes kifizetését követően a DEPFA Bank plc. részkonszernnek (azaz az anyavállalatnak és valamennyi leányvállalatának) az állami beavatkozásért cserébe megfelelő ellentételezést kell fizetnie Németországnak. d) Bár a HRE-t államosították, Németország szándéka az, hogy a PBB-t reprivatizálja annak érdekében, hogy a lehetséges reprivatizációból bevételhez jusson. Mivel a bank állami tulajdonba került, és az állam jelenleg a bank reprivatizálását tervezi, ezenfelül kijelenthető, hogy az állam, amennyire lehetséges, megpróbálja visszafogni a tevékenységét, továbbá kijelenthető az is, hogy a korábbi részvényesek eleget tettek feladataiknak. A tervezett szerkezetátalakítás ráadásul nagyon széles körű, és a „jó” fő bank radikális, a HRE 2008. végi nagyságának 15 %-ára való lekicsinyítésével számol. A növekedés korlátozására, a termékkínálat korlátozására, a Corporate Governance-re és az állami pályázati felhívás keretében megvalósuló reprivatizációra vonatkozó vállalásokkal kapcsolatosan a szerkezetátalakítás egységes csomagja az IAC értelmében megfelelően széles körűnek tekinthető.

(86) A Bizottság azt is leszögezi, hogy a bank elkötelezett dolgozói által továbbított adatok eloszlatták arra vonatkozó kételyeit, miszerint Németország és a HRE valószínűleg nem állnak készen arra és nincsenek abban a helyzetben, hogy a korlátlan átláthatóságot és az értékcsökkenés teljes közzétételét ex ante biztosítsák. Ezenkívül a HRE, részben a Bizottság kérésére, átvizsgáltatta adatai koherenciáját és minőségét, ami megkönnyítette az adatoknak a Bizottság szakértői által elvégzett végső vizsgálatát. Ezen túlmenően Németország és a PBB vállalta a kockázatkezelési és beszámolási rendszerek átfogó javítását annak érdekében, hogy eloszlassák a Bizottságnak a jövőbeli menedzsmentinformációs rendszer esetleges hibáira irányuló kételyeit.

VI.2.3. A pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közleménnyel való összeegyeztethetőség

(87) A pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény azokat a támogatásokkal kapcsolatos előírásokat mutatja be, amelyeket a jelenlegi válságban a pénzintézetek szerkezetátalakítása érdekében alkalmazni kell. A közlemény szerint annak érdekében, hogy valamely pénzintézetnek a jelenlegi pénzügyi válságban tervezett szerkezetátalakítása az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján összeegyeztethető legyen a belső piaccal, a szerkezetátalakításnak biztosítania kell az érintett bank hosszú távú életképességét, rendelkeznie kell a kedvezményezett bank megfelelő saját hozzájárulásáról (tehermegosztás), valamint kielégítő intézkedéseket kell tartalmaznia a versenytorzulás korlátozását illetőn. (28)

(88) A már nyújtott és a tervezett tőkejuttatások, valamint az eszközök átvételéből származó állami támogatás nagysága együttesen a HRE válság előtti, kockázattal súlyozott eszközállományának több mint 20 %-át teszik ki.

VI.2.3.1. A PBB hosszú távú életképességének helyreállítása

(89) A pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény 2. szakaszával összhangban Németország átfogó és részletes szerkezetátalakítási tervet nyújtott be, amely kifejti a HRE pénzügyi nehézségeinek okait, és részletesen bemutatja az üzleti modellt.

(90) A szerkezetátalakítási tervből, valamint Németország kiegészítő észrevételeiből az derül ki, hogy a HRE nehézségei lényegében az alábbi tényezőkre vezethetőek vissza: a) Franchise finanszírozás nélküli és magukat kizárólag a pénz- és tőkepiacon finanszírozó bankként a HRE és különösen vállalata, a DEPFA Bank plc. nagymértékben egy olyan érintetlen bankközi tőkepiactól függtek, amely a Lehman Brothers fizetésképtelenségével átmenetileg teljesen bedőlt. b) Olyan eszközökön alapuló régi terhek, amelyek a tényleges rizikóprofiljukra tekintettel nem térülnek meg megfelelően. c) A HRE konszern több kisebb bank összefonódása révén jött létre, amelyek olyan eltérő IT-alkalmazásokat használtak, amelyek nem voltak integrálva egy átfogó, összehangolt kockázatkezelési rendszerbe.

(91) A fentiekben kifejtetteknek megfelelően az elsősorban a bank tőkehelyzetére és belső ellenőrzési rendszerére vonatkozó szerkezetátalakításnak, valamint a tervezett intézkedéseknek az a céljuk, hogy kizárják azoknak a likviditási problémáknak a megismétlődését, amelyek a bankot majdnem fizetésképtelen helyzetbe sodorták. A szerkezetátalakítási terv a leginkább problémás területeket konkrét módon közelíti meg a következő intézkedések révén: stabilabb, a fedezett kötvényeken alapuló finanszírozási koncepció kidolgozása, a bankközi pénzpiactól való eddigi függőség megszüntetése, az IT-környezet javítása és integrálása, a regionális súlypontok szűkebbre szabása, a képviseleti hálózat, valamint az üzlet abszolút nagyságának csökkentése. A koncepció logikus kiegészítését jelenti a többi üzleti tevékenység beszüntetése, valamint azoknak a PBB mérlegében megszűnő portfólióként való kezelése.

(92) A PBB megmaradó két üzletága következésképpen azokra az eszközökre fog korlátozódni, amelyek a német fedezett kötvények (jelzálogkötvények vagy állami fedezett kötvények) szempontjából számításba jönnek. Az az érv, miszerint egy ilyen konzervatívabb üzleti stratégia a hitelezés minőségi javulásához vezethet, helytállónak tekinthető, különösen a német Pfandbriefgesetz kockázatkezelésre, -felügyeletre és -ellenőrzésre vonatkozó rendelkezéseire, valamint a törvényben megfogalmazott hitelérték arány rögzítésre (például hitelezési korlátokra) tekintettel.

(93) Az eljárás kiterjesztéséről szóló 2010. szeptember 24-i határozat (92) preambulumbekezdésében (lásd a jelen határozat (15) preambulumbekezdését) a Bizottság kétségét fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a bank a jövőbeni üzleti tevékenységeivel, így különösen az alacsony árréssel működő „Public Finance” szektorban folytatott tevékenységeivel kielégítő árrést tud kigazdálkodni. A bank folytatja a korábbi „Public Finance” tevékenységek egy részét, mégpedig a „közbefektetések finanszírozását”. Az ÖIF (közbefektetések finanszírozására irányuló) üzlet azonban csak azoknak a termékeknek a finanszírozását foglalja magába, amelyek állami befektetésekkel állnak kapcsolatban, így ez az üzlet különbözik a közfinanszírozástól, azaz az állami szervek kötetlen finanszírozásától, amely területre a különösen szűk árrés jellemző. Mivel a kiigazított üzleti modell szerint a bank felhagy az alacsony árréssel működő közfinanszírozási tevékenységekkel, amelyek a korábbi „Public Finance” tevékenységeknek nagyjából 75 %-át tették ki, és mivel ezek megszűnő portfólióként a PBB mérlegében lejárnak, a Bizottságnak csökkentek az ezzel kapcsolatos kételyei. A Bizottság vonatkozó kételyeinek csökkentésében közrejátszott Németországnak az a vállalása is, miszerint a PBB új stratégiai tevékenysége során nem nyújt olyan kölcsönt, amely egyedi tranzakciós alapon 10 %-nál alacsonyabb RAROC szintet mutat.

(94) A Bizottság ezenkívül megállapítja, hogy az a koncepció, miszerint az ÖIF-üzletágat a PBB második üzletágaként megőrzik, csökkenti a piaci résztvevőknek és a hitelminősítő intézeteknek a kételyeit azon bankoknak a hiányzó diverzifikációjára vonatkozóan, amelyek egy üzletágra korlátozzák tevékenységüket (úgynevezett „monoline bankok”), és ezáltal túl erősen függenek egy üzleti területtől. Két olyan üzletággal, amelyeknek nem feltétlenül ugyanolyan az üzleti ciklusa, a PBB képes lehet stabilabb és tervezhetőbb bevételeket biztosítani a maga számára, valamint képes lehet arra, hogy a szervezeti befektetőknél elérje a szükséges láthatóságot.

(95) A szerkezetátalakítási koncepcióból egyértelműbb szervezeti struktúra rajzolódik ki, mivel a továbbiakban nem a fő tevékenységhez tartozó Capital Markets & Asset Management (Tőkepiacok & Vagyonkezelés) tevékenységi területekkel a bank felhagy, valamint jelentősen csökkenti képviseleteinek hálózatát. Jelentős számú képviseletet zártak már be, az egyértelműen kisebb üzleti modell szerint ezen képviseletek közül négyet újra megnyitnának (Berlin, Hamburg, Rajna-Ruhr-vidék és Stockholm).

(96) A szerkezetátalakítási terv biztosítja, hogy a PBB nem építi ki aránytalanul erősen a piaci jelenlétét. Az új hitelek odaítélése mindkét üzletág számára meg van állapítva. A PBB mindenkori fő piacain az ÖIF-üzletek esetében 1–2 %-os piaci részesedést, míg ingatlanfinanszírozási üzlete esetében 2–6 %-os piaci részesedést céloz meg.

(97) A Bizottság tudomásul veszi, hogy a bank hozzákezdett IT-rendszere hiányosságainak megszüntetéséhez. Az IT-hálózat kezdetben igen heterogén volt, és jelentős hiányosságok mutatkoztak különösen a kockázatkezelési funkcionalitások és alkalmazások vonatkozásában. A HRE ezért 2009-ben elindította a „New Evolution”-t, egy többéves, az egész konszernre kiterjedő projektet, amely 180 millió EUR összeget kitevő pénzügyi forrással rendelkezik, és célja az IT-környezet átalakítása. Hat „release”-ben vezetik be egymás után fokozatosan a különböző rendszerbeli javításokat. A projekt többek között szervezeti javításokat tartalmaz, így a hitelkezelési rendszerek konszolidálását, a kockázatkezelés terén az IT-rendszerek javítását a hitelkockázatokra, a piaci és likviditási kockázatokra vonatkozóan, a front office-rendszerek szabványosítását, valamint javításokat az információk és adatok pontosságával, granularitásával és minőségével kapcsolatban. Az IT-átalakítás tartalmára és előrehaladására vonatkozó adatokból kiderül, hogy a kezdeti problémákat szakszerűen közelítették meg, és azokat a PBB szerkezetátalakítása során a szükséges mértékben meg lehet oldani. A Bizottság véleménye szerint a jövőbeni IT-rendszer az üzleti folyamatokhoz hozzáigazított, funkcionális és hatékony platformot jelent a korszerű és körültekintő kockázatkezeléshez. Az IT-környezet átalakítására vonatkozó tervek teljes körű megvalósítása ezért döntő jelentőséggel bír.

(98) A PBB (29) likviditása, fizetőképessége és jövedelmezősége a legfontosabb mutatók a bank életképessége szempontjából, amelyeket alávetnek mind egy alaphelyzetbeli, mind pedig egy vészhelyzetbeli forgatókönyvnek. (30)

(99) A szerkezetátalakítási terv szerint a PBB nem fogja többé a refinanszírozásait állami kezességvállalások révén biztosíttatni. A PBB mindazonáltal egy franchise finanszírozás nélküli, magát a pénz- és tőkepiacról refinanszírozó pénzintézet marad, azonban azt a stratégiát követi, hogy a nem biztosított refinanszírozások volumenét jelentősen csökkenti, és ehelyett fedezett kötvényeket ad ki, amelyek stabilabb finanszírozási forrásnak számítanak.

(100) Mivel az akut likviditási hiány a HRE számára végül állami támogatást megkövetelő problémák egyik legfontosabb oka volt, a szerkezetátalakítási terv szerint elegendő készpénz- és likviditási tartalék áll rendelkezésre, amivel kapcsolatban a Bázel III. megállapodás követelményeiből eredő esetleges következményeket figyelembe kell venni. A tartalék a szerkezetátalakítási folyamat kezdetén lesz a legnagyobb, ezt követően pedig fokozatosan csökkenni fog. Alaphelyzetben a készpénz- és likviditási tartalék 2011 végén a PBB mérlegfőösszege mintegy [12–17] %-ának, 2015 végén pedig a [7–17] %-ának felelne meg. Vészhelyzetben a készpénz- és likviditási tartalék 2011 végén a PBB mérlegfőösszege több mint [7–10] %-át, 2015 végén mintegy [7–10] %-át tenné ki. A Bizottság véleménye szerint a likviditási helyzet mind alaphelyzetben, mind vészhelyzetben megfelelőnek tekinthető.

(101) Egy olyan alaptőke-mutatóval (a Bázel II. megállapodás szerinti belső minősítésen alapuló módszer alapján kalkulálva), amelyet 2011 végére alaphelyzetben 12,9 %-ra, vészhelyzetben pedig 10,5 %-ra becsülnek, a PBB elegendő saját tőkével rendelkezik, és a szerkezetátalakítás folyamán teljesíteni fogja a minimális tőkekövetelményeket. A szerkezetátalakítási tervben meghatározott feltevések szerint az alaptőke-mutató 2015 végén alaphelyzetben 12,4 %, illetve vészhelyzetben 11,3 % lesz. Az alaptőke-mutató visszaesése alaphelyzetben nem a veszteségekre, hanem mindenekelőtt a kockázattal súlyozott eszközök előrejelzett növekedésére vezethető vissza, ami másfelől a célzott növekedéssel áll kapcsolatban (a PBB alaphelyzetben 2011-től 2015-ig pozitív adózás utáni eredményt mutat, csak vészhelyzetben mutatna a PBB 2011-ben és 2012-ben negatív eredményt).

(102) A szerkezetátalakítás folyamata során a PBB jövedelmezőségének javulását várják. A szerkezetátalakítási terv szerint alaphelyzetben az adózás utáni nyereség 2011-ben [110–150] millió EUR, 2015-ben pedig [280–320] millió EUR lesz. Bár ez 2011-ben csak [3–6] %-os (adózás utáni) sajáttőke-hozamnak felelne meg, a szerkezetátalakítási folyamat végén, 2015-ben azonban (adózás után) [8–11] %-nak. Az alaphelyzetben elérni kívánt sajáttőke-hozam mind a túlélési képességet, mind a PBB tervezett reprivatizációját szem előtt tartva kielégítőnek tekinthető egy olyan bank számára, amely a szerkezetátalakítási tervben előírt üzleti tevékenységet folytatja. Németország szerint a korábbi évek veszteségei miatt nem lesz adózás utáni nyereség, ami a veszteségek továbbvitelére tekintettel azt jelenti, hogy a PBB 201[…]-ig mérleg szerinti veszteséget halmoz fel, a csendes betét visszafizetésével összefüggésben azonban ez 201[…]-ben nem lesz többé így.

(103) 1. táblázat: A PBB szerkezetátalakítási terv szerinti eredmény-kimutatási tervezete, IFRS (Nemzetközi Pénzügyi Jelentési Szabványok) (alaphelyzet) 2011 2012 2013 2014 2015 Többletkamat és hasonló bevételek millió EUR (…) (…) (…) (…) (…) Jutalékbevétel millió EUR (…) (…) (…) (…) (…) Működési bevételek millió EUR (…) (…) (…) (…) (…) Hitelkockázati gondoskodás millió EUR (…) (…) (…) (…) (…) Igazgatási költségek millió EUR (…) (…) (…) (…) (…) Egyéb bevételek egyenlege/Költségek millió EUR (…) (…) (…) (…) (…) Adózás előtti eredmény millió EUR (…) (…) (…) (…) (…) Jövedelemadók millió EUR (…) (…) (…) (…) (…) Adózás utáni eredmény millió EUR [110 – 150] [140 – 160] [170 – 220] [240 – 270] [280 – 320]

(104) A PBB jövedelmezőségének legfontosabb növekedési tényezőjeként két forrás emelhető ki: a PBB kereskedelmi üzleteiből származó bevételek növekedni, a működési költségek pedig csökkenni fognak.

(105) A magasabb bevételek kigazdálkodását illetően a szerkezetátalakítási terv a hitelek átlagos árrésének javulását tartalmazza, amely elsősorban új és nyereséges üzletek jegyzése révén valósul meg. Az ingatlanfinanszírozás tekintetében a jelenlegi portfóliók alapján a nettó árrés javulása várható [85–100] bázispontról (a továbbiakban: bp) 2011-ben [105–120] bp-re, 2012-ben [105–110] bp-re és végül [95–100] bp-re. Az ÖIF-üzletág számára a szerkezetátalakítási folyamat során végig [27–35] bp-s nettó árrést szabnak meg, ami jelentős javulást jelent a jelenlegi portfólióban a közfinanszírozáshoz kalkulált [6–12] bp-s nettó árréshez képest. (31) Ez a javulás lényegében arra vezethető vissza, hogy felhagynak a különösen alacsony árréssel működő közfinanszírozással.

(106) Mivel biztosítani kell a kellően magas árrés elérését, Németország arra vonatkozó vállalása, miszerint a PBB új stratégiai tevékenysége során nem nyújt olyan kölcsönt, amely egyedi tranzakciós alapon 10 %-nál alacsonyabb RAROC szintet mutat, megfelelőnek és szükségesnek tekinthető.

(107) 2011-ben és 2012-ben fontos bevételi forrást jelentenek a PBB számára azok az ellentételezések, amelyeket a PBB az FMS-WM-től (a HRE rossz bankja) kap a vagyonkezelési szolgáltatások rendelkezésre bocsátása miatt. Amint azt az IAC is kifejti, annak érdekében, hogy megkönnyítsék a bank számára az életképesség helyreállítására való összpontosítást és elkerüljék a lehetséges érdekellentéteket, funkcionálisan és szervezetileg is egyértelműen el kell különíteni a kedvezményezett bankot és annak értékvesztett eszközeit. A Bizottság tisztában van azzal, hogy elsősorban technikai okokból a követeléskezelő társaság alapításakor a PBB és az FMS-WM közötti kapcsolatok azonnali szétválasztása nem volt lehetséges, ezt azonban a lehető leggyorsabban pótolni kell. Németország ennek alapján vállalta, hogy a PBB gondoskodik a kapcsolódó üzleti funkciók teljes szervezeti függetlenségéről, és 2013. szeptember 30-át követően ezeket az FMS-WM számára többé nem látja el. Ugyanez érvényes az FMS-WM refinanszírozására is. Ennek a vállalásnak alkalmasnak kellene lennie annak biztosítására is, hogy a PBB életképessége középtávon magától fennmaradjon, és a PBB ne szoruljon többé az értékvesztett eszközök átruházásából származó ellentételezésekre.

(108) A Bizottság tudomásul veszi, hogy a PBB működési költségeinek jelentős mértékű csökkentését tervezi. A költség–bevétel arány a szerkezetátalakítási folyamat során jelentősen javulni fog, mégpedig alaphelyzetben a 2011. évi [64–79] %-ról 2015-ben [32–42] %-ra.

(109) A PBB néhány, a költségalapjára kiható radikális szerkezetátalakítási intézkedést kezdeményezett, ennek megfelelően több képviseletét bezárta, személyi állományát pedig mintegy 30 %-kal csökkentette (2010 végén 1 366 alkalmazottat foglalkoztatott, ezzel szemben 2007 végén (32)2 000 alkalmazottja volt). Míg ezek az intézkedések középtávon és hosszú távon pozitív kihatással lesznek a működési költségekre, a szerkezetátalakítás során rövid távon rendkívüli költségek is keletkeznek, elsősorban végkielégítések és előnyugdíjazások kifizetései, valamint ügyvédi és tanácsadói költségek. A Bizottság véleménye szerint megalapozottnak tekinthető az a feltevés, miszerint a szerkezetátalakítás befejezését követően a működési költségek jelentősen alacsonyabb szintre állnak be.

(110) Az értékvesztett eszközöknek az FMS-WM-re való átruházását követően – ami a mérlegfőösszeg jelentős mértékű csökkenését okozta – alaphelyzetben stabilnak tűnik a PBB hitelkockázati gondoskodása a szerkezetátalakítás idejére.

(111) A PBB tervezett sajáttőke-hozama a Bizottság számára még a vészhelyzetben alapul vett feltételezések esetén is kellően erősnek tűnik, mivel nem kerülne veszélybe sem a bank életképessége, sem pedig a PBB reprivatizációjával kapcsolatos kilátások. A szerkezetátalakítási terv szerint a PBB 2011-ben vészhelyzetben [100–125] millió EUR veszteséget halmozna fel, azonban 2015-ben a szerkezetátalakítási folyamat lezárásakor [270–310] millió EUR nyereség várható. A sajáttőke-hozam (adózás után) 2011-ben (– [2,8–3,8] %) és 2012-ben negatív lenne, e forgatókönyv esetén pedig 2015-ben [9–12] %-nál helyezkedne el.

(112) 2. táblázat: A PBB szerkezetátalakítási terv szerinti eredmény-kimutatási tervezete, IFRS (vészhelyzet) 2011 2012 2013 2014 2015 Többletkamat és hasonló bevételek millió EUR (…) (…) (…) (…) (…) Jutalékbevétel millió EUR (…) (…) (…) (…) (…) Működési bevételek millió EUR (…) (…) (…) (…) (…) Hitelkockázati gondoskodás millió EUR (…) (…) (…) (…) (…) Igazgatási költségek millió EUR (…) (…) (…) (…) (…) Egyéb bevételek egyenlege/Költségek millió EUR (…) (…) (…) (…) (…) Adózás előtti eredmény millió EUR (…) (…) (…) (…) (…) Jövedelemadók millió EUR (…) (…) (…) (…) (…) Adózás utáni eredmény millió EUR – [100 – 125] – [75 – 90] [230 – 290] [250 – 290] [270 – 310]

(113) Tekintettel az üzleti modellben, a technikai infrastruktúrában és a szervezeti felépítésben bekövetkező pozitív változásokra, valamint ezeknek a PBB várható likviditására, fizetőképességére és jövedelmezőségére gyakorolt hatásaira, a Bizottság azon a véleményen van, hogy a szerkezetátalakítási terv eleget tesz a hosszú távú életképesség helyreállítását illetően a pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény kritériumainak.

VI.2.3.2. Saját hozzájárulás/Tehermegosztás

(114) A pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény alapján a kedvezményezettnek megfelelő mértékben hozzá kell járulnia a szerkezetátalakítási költségekhez. A közlemény 3. szakasza erre vonatkozóan az alábbi alapelveket fogalmazza meg: a) A szerkezetátalakítási támogatásoknak azokra a költségekre kell korlátozódniuk, amelyek az életképesség helyreállításához szükségesek. b) A támogatási összeg szükséges minimumra korlátozása érdekében a kedvezményezett banknak először saját forrásaiból – például eszközeladás révén – kell finanszíroznia a szerkezetátalakítást. c) A szerkezetátalakítás költségeit az állam és a banki befektetők közösen viselik, utóbbiak a rendelkezésre álló tőke segítségével vállalják át a veszteségeket, valamint ellentételezik az állami beavatkozást. A tehermegosztás követelménye két célt szolgál: a lehetséges versenytorzulások mértékének korlátozását és az erkölcsi kockázatok kiküszöbölését. (33)

(115) A Bizottság kételyei eloszlottak azzal kapcsolatban, hogy a támogatások esetleg nem a hosszú távú életképesség helyreállításához szükséges minimumra korlátozódnak. Németország összesen mintegy 10 milliárd EUR összeget fektet a HRE-be. A tőkeinjekciók egy része, azaz 2,08 milliárd EUR az FMS-WM követeléskezelő társaság feltőkésítését szolgálja, további 1,59 milliárd EUR összeget pedig a szerkezetátalakítás során kell átruházni az FMS-WM-re. A mintegy 10 milliárd EUR összeg 63 %-a a HRE konszernben marad.

(116) A PBB a HRE konszern egyetlen egysége, amely a jövőben tevékenységet fejt ki, és így aktív módon részt vesz a versenyben. Alaphelyzetben 2011 végén az alaptőke-mutatót 12,9 %-ra becsülik (a Bázel II. megállapodás szerinti IRB-módszer alapján), a mutató a szerkezetátalakítási folyamat során 2015 végéig kis mértékben, mégpedig 12,4 %-ra fog csökkenni. A szerkezetátalakítási terv nem vet fel kétséget afelől, hogy a bank a szerkezetátalakítási folyamat során is eleget tesz a minimális tőkekövetelményeknek. Az előrejelzett alaptőke-mutató magasnak mondható, azonban teljesen megfelel a versenytársak tőkemutatójának, ezenkívül a pénzügyi válság miatt a bankoktól most magasabb tőkemutatókat várnak el, mint a válság előtt. Bele kell gondolni továbbá abba is, hogy a pénzügyi válság során felmerülő problémái miatt a PBB-nek szilárd tőkealapra van szüksége ahhoz, hogy magát megbízható üzleti partnerként pozícionálhassa a piaci résztvevőknél. A Bizottság véleménye szerint ezért a rendelkezésre bocsátott tőke nagysága és az ebből eredő tőkemutatók megfelelőek, és a szükséges minimumra korlátozódnak.

(117) A HRE számára továbbá összesen 145 milliárd EUR összeget kitevő kezességvállalásokat nyújtottak, ebből az összegből a bank 124 milliárd eurót vett igénybe. Annak érdekében, hogy a bank folytatni tudja tevékenységeit abban az időszakban, amikor fizetésképtelenség fenyegette, szükség volt ezekre a kezességvállalásokra legalább addig, amíg a HRE át tudta ruházni értékvesztett eszközeit az FMS-WM-re. A HRE konszern által igénybe vett valamennyi, összesen 124 milliárd EUR összegű kezességvállalást 2010. október 1-jei hatállyal átruházták az FMS-WM-re, ezért a PBB üzleti tevékenysége során már nem használja fel az állami kezességvállalásokat. Az átruházás elősegítette azt, hogy a kezességvállalások formáját öltő támogatás időben a szükséges minimumra korlátozódott.

(118) A pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény szerint a kedvezményezett bankoknak először saját forrásaikból kell finanszírozniuk szerkezetátalakításukat, amire rendszerint eszközeladás révén kerül sor. Eszközeinek mintegy 210 milliárd EUR névértéken, valamint származtatott ügyleteinek mintegy 280 milliárd EUR névértéken az FMS-WM követeléskezelő társaságra való átruházásával a HRE eszközeinek jelentős részét leválasztotta, és ily módon mérlegfőösszegét a felére csökkentette. Nem jutott azonban ezáltal olyan számviteli nyereséghez, amelyet a szerkezetátalakítási költségek finanszírozásához felhasználhatott volna. Az átruházás inkább ugyancsak állami támogatásnak tekinthető, mivel az eszközökért a HRE-nek fizetett ár az eszközök tényleges gazdasági értékét mintegy 16,2 milliárd EUR összeggel meghaladta. A konszern mégis eladja, illetve már eladta bizonyos vállalkozásokban lévő részesedéseit (pl. az Arsago ACM GmbH-ban (Frankfurt), az Arsago Holding AG-ben (Svájc), a DEPFA First Albany Securities LLC-ben (New York) és a Collineo Asset Management GmbH-ban lévő részesedéseit).

(119) A HRE a SoFFin-nak a Németország által nyújtott valamennyi kezességvállalásért évi 0,5 % és 0,8 % közötti kamatot fizetett, ezáltal az állami támogatás ezen részéért megfelelő ellentételezést fizetett a vonatkozó bizottsági közlemény (A Bizottság közleménye – Az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazása, „banki közlemény”) (34) értelmében. Ezzel szemben a bank eddig sem a tőkeinjekcióért, sem pedig az eszközátvételi intézkedésből származó tőkeátvételért nem fizetett semmilyen ellentételezést, továbbá nincs abban a helyzetben, hogy megfelelő claw-back mechanizmust irányozzon elő azért az állami támogatásért, amely abból eredt, hogy az eszközök átvételi értéke magasabb volt az eszközök tényleges gazdasági értékénél.

(120) A HRE általános gazdasági helyzetét figyelembe véve az a következtetés vonható le, hogy a bank egyszerűen nem volt abban a helyzetben, hogy a szerkezetátalakítási költségekhez további jelentős összeggel járuljon hozzá. (35) Következésképpen azt, hogy a saját hozzájárulás nem volt elegendő, a szerkezetátalakítási tervben meghatározott különösen széles körű szervezeti intézkedésekkel együtt kell figyelembe venni annak érdekében, hogy a bank megmentéséhez szükséges terheknek a bank és a részvényesek közötti megfelelő megosztása biztosítva legyen. A Bizottság úgy tekinti, hogy a szerkezetátalakítási tervben a konszern nagyságát, a piaci jelenlétet, az üzleti tevékenység terjedelmét és a mérlegfőösszeget érintő előirányzott csökkentés jelen esetben a különleges körülményekre tekintettel megfelelő módon kompenzálja azt, hogy a bank nem bocsátott rendelkezésre elegendő saját hozzájárulást.

(121) Figyelembe kell venni azt is, hogy a bankot államosították, és korábbi részvényeseit a konszern értéke alapján állami támogatás nélkül kárpótolták. (36) Ez az állami támogatásként való értékelés szempontjából pozitív szempont, és azt jelenti, hogy a korábbi részvényesek valamennyi részvényüket elvesztették, így abból lehet kiindulni, hogy a HRE szerkezetátalakításának költségeit megfelelő mértékben ők is viselték.

(122) A HRE hátrasorolt hitelviszonyt megtestesítő értékpapírjainak jogosultjait érintően Németország vállalta, hogy a HRE nem fizet nyereségtől függő finanszírozási eszközökre harmadik feleknek nyereséget, ezáltal biztosítva lesz, hogy a Tier-2 tőketulajdonosok befektetéseikért cserébe semmilyen vagy csak csekély ellentételezést kapnak, és ily módon a Tier-1 tőketulajdonosokhoz hasonlóan részt vesznek a teherviselésben.

(123) A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a HRE részvényesei megfelelő mértékben hozzájárultak a szerkezetátalakítás költségeihez, és így az erkölcsi kockázatok veszélye is kellő figyelmet kapott.

VI.2.3.3. A versenytorzulások korlátozására szolgáló intézkedések

(124) A pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény szerint a Bizottságnak a versenytorzulások korlátozására szolgáló intézkedések vizsgálata során a támogatás nagyságát, a tehermegosztás fokát és a pénzintézetnek a szerkezetátalakítás utáni jövőbeni piaci helyzetét kell figyelembe vennie, a vizsgálat alapján pedig meg kell hozni a megfelelő intézkedéseket.

(125) A HRE jelentős versenytorzulásokat okozott. Németország összesen maximum 9,95 milliárd EUR összeget kitevő tőkét juttat a HRE-nek, amelynek egy részét az FMS-WM kapja, valamint 145 milliárd EUR összeget kitevő kezességvállalásokat bocsát a HRE rendelkezésére. Ezenkívül a HRE egy olyan eszközátvételi intézkedést vett igénybe, amely körülbelül 20 milliárd EUR összeget kitevő támogatási elemet tartalmaz. A jelentős állami támogatásra tekintettel véghez kell vinni a HRE radikális szerkezetátalakítását.

(126) A HRE utódbankjaként a PBB elegendő pénzügyi eszközzel fog rendelkezni, és nem terhelik majd a HRE korábbi kockázatos hitelügyletei. A PBB üzletképességének megőrzése és a leválasztás megkönnyítése érdekében nagymértékű támogatásra volt szükség. A PBB azonban jóval kisebb bank, és Németország ezenfelül megfelelő intézkedéseket is tett a lehetséges versenytorzulások korlátozása érdekében.

(127) Először is a PBB vállalati egységként jelentősen különbözni fog a korábbi HRE-től, a PBB-t államosították, és jelenleg radikális szerkezetátalakítás alatt áll, amelynek eredményeként a PBB jóval kisebb bankként működik, mint az egykori HRE. Számos eszköznek az FMS-WM-re való átruházását követően a PBB stratégiai mérlegfőösszege a HRE konszern 2008. év végi mérlegfőösszege 15 %-ának felel meg, ebben a mérlegfőösszegben nem szerepelnek olyan mérlegtételek, amelyek a PBB mérlegében megszűnő portfólióként lejárnak, vagy amelyeket szintetikusan az FMS-WM-re ruháztak át.

(128) Másodszor, Németország több olyan kötelezettségvállalást terjesztett a Bizottság elé, amelyek a PBB piaci jelenlétének korlátozására vonatkoznak (további információk az 5. szakaszban találhatóak). A PBB csak két üzletágban – ingatlanfinanszírozás és közbefektetések finanszírozása – köt majd új ügyleteket. E két üzletág a szerkezetátalakítási folyamat során csak korlátozott mértékben fog növekedni, mivel mind az új ügyletekre, mind pedig a mérlegfőösszegre és a portfólió terjedelmére vonatkozóan felső határokat szabtak meg annak érdekében, hogy csökkenjenek a PBB lehetőségei a piacon való terjeszkedésre és ezáltal a verseny torzítására. A növekedési korlátok legalább 2013. december 31-ig érvényesek, és esetleg tovább is, amennyiben a PBB reprivatizációjára eddig az időpontig nem kerül sor. A HRE konszern összes többi egységének meg kell szüntetnie üzleti tevékenységét, és hagynia kell, hogy portfóliói lejárjanak, ez különösen az „Infrastructure Finance”, a „Capital Market & Asset Management” és a közfinanszírozás üzletágakra vonatkozik.

(129) Harmadszor, annak érdekében, hogy eloszlassa a Bizottság arra irányuló kételyeit, hogy a PBB túlzottan agresszív árpolitikája révén árthat a versenynek és a versenytársaknak, Németország ígéretet tett arra, hogy a PBB stratégiai új tevékenysége során nem nyújt olyan kölcsönt, amely egyedi tranzakciós alapon 10 %-nál alacsonyabb RAROC szintet mutat. A Bizottság véleménye szerint ez az aránytalanul erős versenytorzulások megakadályozására szolgáló további hatékony intézkedésként értékelhető.

(130) Negyedszer, a PBB-t üzleti tevékenysége során olyan magatartási szabályok kötik majd, amelyek felvásárlási tilalmat, valamint egy olyan tilalmat írnak elő, miszerint a PBB reklámtevékenysége során nem tehet utalást az állami támogatásra.

(131) Németország ezen túlmenően ígéretet tett arra, hogy a PBB-t a lehető leggyorsabban, azaz legkésőbb 2015. december 31-ig reprivatizálja, így a PBB eladása lehetővé teszi a Németországi Szövetségi Köztársaság számára, hogy a HRE-nek juttatott tőkét (részben) visszakapja. A Bizottság továbbá megállapítja, hogy a PBB mielőbbi reprivatizációjával biztosítható annak lehetősége, hogy harmadik felek a PBB-t megszerezhessék.

VII. ELLENŐRZÉS

(132) Németország ígéretet tett arra, hogy a HRE szerkezetátalakítási tervének, valamint a vállalások jegyzékében szereplő ígérvényeknek a végrehajtását egy ellenőrző megbízott felügyeli, aki negyedévente jelentést tesz a Bizottságnak.

VIII. KÖVETKEZTETÉS

(133) A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a fentiekben megvizsgált intézkedések esetében az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokról van szó.

(134) Ezenkívül a Bizottság megállapítja, hogy a szerkezetátalakítási támogatás az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethető, feltéve, hogy a 2011. június 14-én véglegesen aktualizált szerkezetátalakítási tervet, valamint a jelen határozat mellékletét képező vállalási jegyzékben szereplő ígérvényeket végrehajtják,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Németország által a Hypo Real Estate konszern számára nyújtott, illetve nyújtani kívánt állami támogatás, amely az alábbiakban felsoroltakból tevődik össze

— 60 millió EUR összegű tőkejuttatás (2009. április 17-én jelentették be),

— 2,96 milliárd EUR összegű tőkejuttatás (2009. június 3-án jelentették be),

— 3 milliárd EUR összegű tőkejuttatás (2009. október 26-án jelentették be),

— 1,85 milliárd EUR összegű tőkejuttatás (2010. április 30-án jelentették be), amelyből 450 millió EUR juttatására csak meghatározott körülmények fennállása esetén kerül sor,

— 2,08 milliárd EUR összegű tőkejuttatás (2010. szeptember 10-én jelentették be),

— 35 milliárd EUR összegű kezességvállalások (2008. szeptember 30-án jelentették be),

— 52 milliárd EUR összegű kezességvállalások (2009. április 17-én jelentették be),

— 8 milliárd EUR összegű kezességvállalás (2009. október 26-án jelentették be),

— 10 milliárd EUR összegű kezességvállalás (2009. október 26-án jelentették be),

— 20 milliárd EUR összegű likviditási garancia (2010. szeptember 2-án jelentették be),

— 20 milliárd EUR összegű settlement garancia (2010. szeptember 10-én jelentették be),

— eszközök átruházása az FMS Wertmanagement AöR követeléskezelő társaságra (2010. szeptember 10-én jelentették be)

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján és a mellékletben található vállalási jegyzékre tekintettel a belső piaccal összeegyeztethető.

2. cikk

Németország rögzíti, hogy a jelen határozat közlésétől számítva részletes negyedéves jelentéseket juttat el a Bizottságnak azokról az intézkedésekről, amelyeket a vállalások jegyzékének mellékletében meghatározott ütemtervnek megfelelően a jelen határozat teljesítése érdekében hozott.

3. cikk

E határozat címzettje a Németországi Szövetségi Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2011. július 18-án. a Bizottság részéről Joaquín ALMUNIA alelnök

(1) Az EK-Szerződés 87. és 88. cikke 2009. december 1-jei hatállyal az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 107. és 108. cikkévé vált. Az EK-Szerződés 87. és 88. cikke, valamint az EUMSZ 107. és 108. cikke tartalmukat tekintve lényegében azonosak. E határozat alkalmazásában az EUMSZ 107. és 108. cikkére való hivatkozást - adott esetben - az EK-Szerződés 87. és 88. cikkére való hivatkozásként kell érteni.

(2) HL C 240., 2009.10.7., 11. o.; HL C 13., 2010.1.20., 58. o.; HL C 300., 2010.11.6., 6. o.

(3) A Bizottság 2008. október 2-i határozata (HL C 293., 2008.11.15., 1. o.).

(4) A Bizottság N 625/08. sz. ügyben hozott 2008. december 12-i határozata (HL C 143., 2009.6.24., 1. o.).

(5) A Bizottság C 15/09. (korábbi N 196/09.) sz. ügyben hozott 2009. május 7-i határozata, helyébe lépett a 2009. július 24-i határozat (HL C 240., 2009.10.7., 11. o.).

(6) Lásd az 5. lábjegyzetet.

(7) Németország szerint a követeléskezelő társaság számára a SoFFin által nyújtott 2 milliárd EUR összegű kezességvállalást a HRE formálisan soha nem kérelmezte, és arra a SoFFin nem tett ígéretet.

(8) A Bizottság C 15/09. (korábbi N 196/09.), N 333/09. és N 557/09. sz. ügyekben hozott 2009. november 13-i határozata (HL C 13., 2010.1.20., 58. o.).

(9) Az N 694/09. sz. ügyben hozott 2009. december 21-i határozat (HL C 25., 2010.2.2., 14. o.).

(10) A Bizottság N 161/10. sz. ügyben hozott 2010. május 19-i határozata (HL C 190., 2010.7.14., 7. o.).

(11) A HRE követeléskezelő társasága.

(12) A Bizottság C 15/09. (korábbi N 196/09.) és N 380/10. sz. ügyekben hozott 2010. szeptember 24-i határozata (HL C 300., 2010.11.6., 6. o.).

(13) A HRE konszernnel és a konszern problémáival kapcsolatos további információk az eljárás megindításáról és az eljárás kiterjesztéséről szóló határozatokban találhatóak.

(14) A HRE Finance fa.-t 2007-ben egy egyedi értékpapír-tranzakció céljából hozták létre, és 2008 óta felszámolás alatt áll. Nincsenek alkalmazottai, mérlegfőösszege pedig 2010. végén 275 000 EUR volt.

(15) Bizalmas információk

(16) Lásd a 10. lábjegyzetet.

(17) A Bizottság N 512/08. sz. ügyben hozott 2008. október 27-i határozata – Rettungspaket für Kreditinstitute in Deutschland [Mentőcsomag a németországi pénzintézeteknek], helyébe lépett a Bizottság N 625/08. sz. ügyben hozott 2008. december 12-i határozata – Rettungspaket für Finanzinstitute in Deutschland (HL C 143., 2009.6.24., 1. o.).

(18) HL C 72., 2009.3.26., 1. o.

(19) Németország szerint a követeléskezelő társaság számára nyújtott 2 milliárd EUR összegű kezességvállalást a HRE formálisan soha nem kérelmezte, és arra a SoFFin nem tett ígéretet. A Bizottság a kezességvállalást nem engedélyezte.

(20) HL C 195., 2009.8.19., 9. o.

(21) A vállalások teljes jegyzéke e határozat mellékletét képezi.

(22) A PBB a fő piacokon rendelkezik értékesítési irodákkal, míg a többi piacon nem.

(23) A Bizottság 2008. október 2-i határozata (HL C 293., 2008.11.15., 1. o.); a Bizottság C 15/09. (korábbi N 196/09.) sz. ügyben hozott 2009. május 7-i határozata, helyébe lépett a 2009. július 24-i határozat (HL C 240., 2009.10.7., 11. o.); a Bizottság C 15/09. (korábbi N 196/09.) sz., N 333/09. sz. és N 557/09. sz. ügyekben hozott 2009. november 13-i határozata (HL C 13., 2010.1.20., 58. o.); a Bizottság N 694/09. sz. ügyben hozott 2009. december 21-i határozata (HL C 25., 2010.2.2., 14. o.); a Bizottság N 161/10. sz. ügyben hozott 2010. május 19-i határozata (HL C 190., 2010.7.14., 7. o.); a Bizottság C 15/09. (korábbi N 196/09.) sz. és N 380/10. sz. ügyekben hozott 2010. szeptember 24-i határozata (HL C 300., 2010.11.6., 6. o.).

(24) A megszűnéssel kapcsolatos ígérvény önmagában nem sérti azt a lehetőséget, hogy Németország egy későbbi időpontban a DEPFA Bank plc. egyes részeit vagy az egész DEPFA Bank plc.-t vagy annak bármely leányvállalatát eladja. Ha az elidegenítésre 2013. december vége előtt kerülne sor, ezeket a Bizottságnál bejelentenék, és nem hajtanák végre addig, amíg a Bizottság nem engedélyezi. Abban az esetben, ha a DEPFA Bank plc.-csoport vagy bármely része újra elkezdene működni a piacokon, ez az ígérvény a Bizottság számára lehetővé teszi annak vizsgálatát, hogy bármilyen állami támogatás, amelyet a DEPFA Bank plc. kapott, torzítja-e a versenyt, valamint lehetővé teszi, hogy szükség esetén a Bizottság megtegye a megfelelő intézkedéseket a versenytorzulások csökkentése érdekében.

(25) Lásd például a Bizottság SA.32745 (2011/NN – Kommunalkredit, még nem hozták nyilvánosságra) sz. ügyben 2011. március 31-én hozott határozatát.

(26) Lásd a Bizottság C 17/09. sz. – LBBW ügyben hozott 2010/395/EU határozatát (HL L 188., 2010.7.21., 1. o.) és a Bizottság C 10/09. sz. – ING ügyben hozott 2010/608/EK határozatát (HL L 274., 2010.10.19., 139. o.).

(27) Lásd a 2010/395/EU bizottsági határozatot.

(28) Ezzel kapcsolatosan a Bizottság egyetért a Heisse Kursawe Eversheds azon észrevételével, miszerint a HRE javára nyújtott támogatást csak akkor lehet engedélyezni, ha a HRE egy hosszú távú szerkezetátalakítási tervet terjeszt elő.

(29) Az esetjoggal összhangban a megszűnés alatt álló konszernrészek (pl. a DEPFA Bank plc.) életképessége nem kerül értékelésre.

(30) Vészhelyzetben az alapfeltevés egy sovereign sokkból – mint a 2010-ből származó CEBS stressz tesztben –, valamint egy „double-dip”-ből áll, kihatással a hitelgondoskodásra, a kockázattal súlyozott aktívákra és a prolongálási kvótákra.

(31) Az FMS-WM követeléskezelő társaságra átruházott eszközöket ez a portfólió nem tartalmazza.

(32) Meghatározott személyek (pl. az igazgatósági és a felügyelő bizottsági tagok) ezekbe a számokba nem értendőek bele.

(33) Lásd a pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény (22) preambulumbekezdését.

(34) HL C 270., 2008.10.25., 8. o.

(35) Az, hogy a bank a múltban rendkívül nehéz gazdasági helyzetben volt, lehet az oka annak is, hogy Németország a bank államosítása mellett döntött.

(36) A Bizottság rendszerint abból indul ki, hogy a meglévő részvények megszerzése, valamint az eszközök átvétele nem kedvez egy vállalatnak, feltéve, hogy puszta tulajdonosváltásról van szó. A kisebbségi részvényeseknek kifizetett juttatás esetében ezért nem az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti, a HRE-nek nyújtott állami támogatásról van szó, mivel a vállalat számára állami forrásból eredő előny nem származott. Lásd a Bizottság N 61/09. sz. – Change of ownership of Anglo Irish Bank Corporation plc ügyben hozott 2009. február 16-i határozatát (HL C 177., 2009.7.30., 2. o.), valamint a Bizottság C 14/08. sz. Northern Rock ügyben hozott 2008. április 2-i határozatát (HL C 135., 2008.6.3., 21. o.).