A Bizottság irányelve

(1982. december 15.)

a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok borulás hatása elleni védőszerkezeteire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 79/622/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról (statikus vizsgálat)

(82/953/EGK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a legutóbb a 79/694/EGK irányelvvel [1] és Görögország csatlakozási okmányával módosított a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1974. március 4-i 74/150/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 11. cikkére,

mivel az e területen szerzett tapasztalat eredményeként és figyelembe véve a tudomány jelenlegi állását, lehetőség van a 79/622/EGK [3] tanácsi irányelv bizonyos rendelkezéseinek pontosabbá tételére és a tényleges vizsgálati feltétekhez történő közelítésére;

mivel ezen irányelv rendelkezései nem sérthetik a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok borulás hatása elleni védőszerkezeteire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1977. június 28-i 77/536/EGK tanácsi irányelv [4] rendelkezéseit; mivel e célból a traktorokat, egy később meghatározandó időpontig fel kell szerelni olyan borulás hatása elleni védőszerkezettel, amely megfelel vagy a 77/536/EGK irányelvnek vagy ezen irányelvnek;

mivel ezen irányelv rendelkezései összhangban vannak a mezőgazdasági és erdészeti traktor kereskedelme technikai akadályainak felszámolásáról szóló irányelveknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításával foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 79/622/EGK irányelv II., III. és IV. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

(1) 1983. október 1-jétől kezdődő hatállyal a tagállamok:

- nem tagadhatják meg egyetlen traktortípus tekintetében sem az EGK-típusbizonyítvány kiadását, a 74/150/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének harmadik francia bekezdésében említett okirat kiadását, vagy a nemzeti típusbizonyítvány kiadását, illetve

- nem tilthatják meg a traktorok forgalomba helyezését,

amennyiben az ilyen típusú traktor(ok) borulás hatása elleni védőszerkezete megfelel ezen irányelv rendelkezéseinek.

(2) 1984. október 1-jétől kezdődő hatállyal a tagállamok:

- nem adhatják ki többé a 74/150/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének utolsó francia bekezdésében említett okiratot olyan traktortípus vonatkozásában, amely borulás hatása elleni védőszerkezete nem felel meg ezen irányelv rendelkezéseinek,

- megtagadhatják a nemzeti típusjóváhagyás megadását az olyan traktortípus vonatkozásában, amely borulás hatása elleni védőszerkezete nem felel meg ezen irányelv rendelkezéseinek.

(3) 1985. október 1-jétől kezdődő hatállyal a tagállamok megtilthatják az olyan traktorok forgalomba helyezését, amely borulás hatása elleni védőszerkezete nem felel meg ezen irányelv rendelkezéseinek.

(4) Az (1)–(3) bekezdés rendelkezései nem sértik a 77/536/EGK irányelv rendelkezéseit.

3. cikk

A tagállamok hatályba léptetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1983. szeptember 30-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 1982. december 15-én.

a Bizottság részéről

Karl-Heinz Narjes

a Bizottság tagja

[1] HL L 205., 1979.8.13, 17. o.

[2] HL L 84., 1974.3.28., 10. o.

[3] HL L 179., 1979.7.17., 1. o.

[4] HL L 220., 1977.8.29., 1. o.

--------------------------------------------------

MELLÉKLET

A 79/622/EGK irányelv II. melléklete a következőképpen módosul:

A 4.1.1. pontot el kell hagyni.

A 4.1.2. pont számozása a következőképpen 4.1.1. pontra változik:

"4.1.1. A III. melléklet 3.2. pontja szerinti szabadtér egyetlen része sem hatolhat bele a szabadtérbe vagy nem lehet a szabadtéren kívül a III. melléklet 1.2., 1.3., 1.5. és 1.6., valamint adott esetben, az 1.7. pontban megadott vizsgálatok során.

Amennyiben túlterhelési vizsgálatot végeznek, a megadott energia abszorbeálása során nagyobbnak kell lennie, mint az alkalmazott erőhatás a fő vizsgálat és a túlterhelési vizsgálat során előforduló legnagyobb erőhatás 0,8-szorosa (lásd a IV. melléklet 4b. és 4c. ábráját)."

A 4.1.3. pont számozása 4.1.2. pontra változik.

A 4.1.3. pont után (jelenleg 4.1.2.) a szöveg egy új 4.1.3. ponttal a következőképpen egészül ki::

"4.1.3. Annál a pontnál, ahol valamennyi megadott horizontális terhelési vizsgálatnál az előírt energiaszintet eléri, az erőhatásnak meg kell haladnia az Fmax. 0,8-szorosát."

A 6. pont

"JELÖLÉSEK"

a következőképpen módosul:

A D jel a következő jellel egészül ki:

"D = = a szerkezet alakváltozása (mm) a szükséges számított energiánál."

Az F jel helyébe a következő szöveg lép:

"F = = erő a szükséges számított energiához."

Az F-D jel helyébe a következő szöveg lép:

"F-D = = erő/alakváltozás görbe."

Az Eu 2 jelhez tartozó szöveg a következőképpen módosul:

"Eu 2 = = elnyelendő energia-bevitel a második, hosszirányú (J) erőhatás alkalmazásakor."

Az E1, E’1, Ea és E”1, szimbólumokat el kell hagyni.

A 79/622/EGK irányelv III. melléklete a következőképpen módosul:

Az 1.2. pont helyébe a következő pont lép:

"1.2. Hosszirányú terhelés (lásd a IV. melléklet 2. ábráját)

A terhelést vízszintesen és a traktor függőleges szimmetriasíkjával párhuzamosan kell alkalmazni.

Azon traktorok esetében, amelyeknél a II. melléklet 1.3. pontjában meghatározott tömeg legalább 50 %-a a hátsó kerekekre esik, a hosszirányú hátsó terhelést és az oldalirányú terhelést a védőszerkezet hosszirányú szimmetriasíkjának különböző oldalain kell alkalmazni. Azoknál a traktoroknál, amelyeknél a tömeg legalább 50 %-a az első kerekekre jut, a hosszirányú elülső terhelést a védőszerkezet hosszirányú szimmetriasíkjának ugyanazon az oldalán kell alkalmazni, mint az oldalirányú terhelést.

A terhelést a védőszerkezet legfelső keresztirányú szerkezeti elemén kell alkalmazni (azaz azon a részen, amelyik borulásnál valószínűleg először érinti a talajt).

A terhelés támadáspontja a külső saroktól befelé nézve a védőszerkezet felső szélességének egyhatodánál hat. A védőszerkezet szélessége a traktor függőleges szimmetriasíkjával párhuzamos, a védőszerkezet külső szélső pontjaihoz érintőlegesen húzott párhuzamos egyenesek közötti távolság a legfelső keresztirányú szerkezeti elemet érintő vízszintes síkban.

A gerenda hossza nem lehet (az előzőekben leírtak szerint) kisebb a védőszerkezet szélességének egyharmadánál és legfeljebb 49 mm-rel lehet nagyobb ennél a minimumnál.

A hosszirányú terhelést hátul vagy elöl alkalmazzák, a II. melléklet 3.1.1.1. pontjában leírtaknak megfelelően.

A vizsgálatot le kell állítani:

a) amennyiben a védőszerkezet által elnyelt terhelési energia egyenlő vagy nagyobb, mint a megkívánt E" 1 energiabevitel (ahol E" 1 = 1,4 m);

b) amennyiben a szerkezet behatol a szabadtérbe, vagy azt védelem nélkül hagyja."

Az 1.4. pont helyébe a következő pont lép:

"1.4. Túlterhelési vizsgálat

1.4.1. A vízszintes terhelési vizsgálatnál, ahol szakadás, repedés vagy alakváltozás következik be, túlterhelési vizsgálatra lehet szükség a szerkezet megmaradt szilárdságának meghatározása és annak biztosítása érdekében, hogy az elegendő-e ahhoz, hogy további felborulásnak ellenálljon (lásd a 4a., 4b. és 4c. ábrákat).

A túlterhelési vizsgálatot minden esetben el kell végezni ott, ahol az erőhatás több mint 3 %-kal csökken az elért alakváltozás utolsó 5 %-ában, miután a szerkezet elnyelte a kívánt energiát (lásd a 4b. ábrát).

1.4.2. A túlterhelési vizsgálat tartalmazza a vízszintes terhelés fokozatos, a kezdeti energiakövetelmény 5 %-onkénti növelését a hozzáadott energia legfeljebb 20 %-áig (lásd a 4c. ábrát).

1.4.2.1. A túlterhelési vizsgálat akkor kielégítő, ha a kívánt energia 5, 10 vagy 15 %-os növelése után az erőhatás 3 %-nál kisebb mértékben csökken 5 %-os növekedésnél és az Fmax 0,8-szorosánál több marad.

1.4.2.2. A túlterhelési vizsgálat akkor kielégítő, ha a hozzáadott energia 20 %-ának felemésztése után az erő meghaladja a Fmax 0,8-szorosát.

1.4.2.3. A túlterhelési vizsgálat során rugalmas deformáció következtében megengedettek a járulékos repedések vagy szakadások és/vagy a szabadtér védelmének hiánya vagy ebbe történő behatolás. A terhelés megszüntetése után azonban a szerkezet nem érhet a szabadtérbe, amit teljes mértékben védeni kell."

A 3.1.–3.1.4. pontokat el kell hagyni.

Ennek megfelelően a 3.2. és 3.3. pontok számozása 3.1. és 3.2. pontokra változik.

A 79/622/EGK irányelv IV. melléklete a következőképpen módosul:

"ÁBRÁK

1. ábra: Oldalirányú terhelés támadáspontja

2. ábra: Hosszirányú hátsó terhelés támadáspontja

3. ábra: A nyomóvizsgálat egy lehetséges megoldása

4a. ábra: Erő/alakváltozási görbe – túlterhelési vizsgálat nem szükséges

4b. ábra: Erő/alakváltozási görbe – túlterhelési vizsgálatot kell végezni

4c. ábra: Erő/alakváltozási görbe – a túlterhelési vizsgálatot folytatni kell

5. ábra: A fogalmak magyarázata; rugalmas, maradandó és összes alakváltozás

6a. ábra: A szabadtér oldalnézete

6b. ábra: A szabadtér elől/hátulnézete

6c. ábra: Izometrikus nézet

7. ábra: Az ülés referenciapontját meghatározó készülék

8. ábra: Az ülés referenciapontjának meghatározása"

Csak az angol változatban az 1. ábra címének helyébe a következő szöveg lép:

"Az oldalirányú terhelés támadáspontja"

A 2., 4a., 4b. és 4c. ábrákon lévő diagramok helyébe a következők lépnek:

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

2. ábraA hátsó hosszirányú terhelés támadáspontja (amennyiben a traktor tömegének legalább 50 %-a a hátsó kerekekre hat)4a. ábraErő/alakváltozási görbe – túlterhelési vizsgálat nem szükséges

1. aF’ Referencia pont = 0,95 D’

1.1. A túlterhelési vizsgálat nem szükséges, mivel aF’ < 1,03 F’

+++++ TIFF +++++

4b. ábraErő/alakváltozási görbe – túlterhelési vizsgálat szükséges

1. aF’ Referenciapont = 0,95 D’

1.1. A túlterhelési vizsgálat szükséges, mert aF’ < 1,03 F’

1.2. A túlterhelési vizsgálat kielégítő, mert bF’ > 0,97 és bF’ > 0,8 Fmax

+++++ TIFF +++++

4c. ábraErő/alakváltozási görbe – túlterhelési vizsgálatot folytatni kell

1. Referenciapont aF’ = 0,95 D’

1.1. A túlterhelési vizsgálat nem szükséges, mert aF’ < 1,03 F’

1.2. Mivel bF’ > 0,97 aF’ túlterhelési vizsgálatot folytatni kell.

1.3. Mivel cF’ > 0,97 bF’ túlterhelési vizsgálatot folytatni kell.

1.4. Mivel dF’ > 0,97 cF’ túlterhelési vizsgálatot folytatni kell.

1.5. A túlterhelési vizsgálat kielégítő cF’ > 0,8 Fmax

Megjegyzés:

Amennyiben bármely pillanatban F’ 0,8 F’max alá esik, a szerkezetet el kell utasítani.

--------------------------------------------------