HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 121/37

A TANÁCS HATÁROZATA

(2009. április 6.)

az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról

(2009/371/IB)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 30. cikke (1) bekezdésének b) pontjára, 30. cikkének (2) bekezdésére és 34. cikke (2) bekezdésének c) pontjára,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

mivel:

(1) Az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról az Európai Unióról szóló, 1992. február 7-i szerződésben állapodtak meg, és azt az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikkén alapuló, az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló egyezményben (2) (Europol-egyezmény) szabályozták.

(2) Az Europol-egyezmény számos, három jegyzőkönyvbe foglalt módosítás tárgyát képezte, amelyek a megerősítés hosszadalmas folyamata után léptek hatályba. Következésképpen az egyezménynek határozattal történő felváltása a továbbiakban megkönnyíti az esetlegesen szükséges módosításokat.

(3) Az Europol jogi keretének egyszerűsítése és javítása részben elérhető az Europolnak az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott, uniós szervként történő létrehozásával, mivel ezt követően arra az általános szabályok és eljárások alkalmazandók.

(4) Az Európai Unióról szóló szerződés VI. címének hatálya alá tartozó területeken hasonló uniós szerveket felállító legújabb jogi eszközöket (a Tanács 2002. február 28-i 2002/187/IB határozata a bűnözés súlyos formái elleni fokozott küzdelem céljából az Eurojust létrehozásáról (3), valamint a Tanács 2005. szeptember 20-i 2005/681/IB határozata az Európai Rendőr-akadémia (CEPOL) létrehozásáról (4) tanácsi határozatok formájában alkották meg, mivel az ilyen határozatok könnyebben hozzáigazíthatók a változó körülményekhez és a felmerülő politikai prioritásokhoz.

(5) Az Europolnak az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott uniós szervként történő létrehozása növelni fogja az Európai Parlament szerepét az Europol feletti ellenőrzésben, mivel az Európai Parlament részt vesz a költségvetés elfogadásában, beleértve a létszámtervet és a mentesítési eljárást.

(6) Az Europolnak a hasonló uniós szervekre alkalmazandó általános szabályok és eljárások hatálya alá helyezésével adminisztratív egyszerűsítés érhető el, ami lehetővé fogja tenni az Europol számára, hogy erőforrásaiból többet fordítson alapvető feladataira.

(7) Az Europol működésének további egyszerűsítése és javítása érhető el azokkal az intézkedésekkel, amelyek az Europol az irányú lehetőségeinek kibővítését célozzák, hogy segítséget és támogatást nyújtson a tagállamok illetékes bűnüldöző hatóságainak anélkül, hogy az Europol tisztviselőit végrehajtási hatáskörökkel ruháznák fel.

(8) E javítások egyike annak biztosítása, hogy az Europol segítséget nyújthat a tagállamok illetékes hatóságainak a súlyos bűncselekmények meghatározott formái elleni küzdelemben a jelenlegi korlátozás nélkül, miszerint szervezett bűnözői struktúra érintettségére vonatkozó, tényszerű jeleknek kell fennállniuk.

(9) Ösztönözni kell közös nyomozócsoportok létrehozását, és fontos, hogy az Europol személyzete részt vegyen bennük. Annak biztosítása érdekében, hogy ilyen részvételre minden tagállamnak lehetősége nyíljon, garantálni kell, hogy az Europol személyzetének tagjai ne részesüljenek a mentességek alkalmazásában, mialatt támogatói minőségben részt vesznek a közös nyomozócsoportokban. Erre az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 16. cikkén alapuló, e célból létrehozott rendelet elfogadását követően nyílik lehetőség.

(10) A szükségtelen eljárások elkerülése érdekében az Europol nemzeti egységeinek közvetlen hozzáféréssel kell rendelkezniük az Europol Információs Rendszerben lévő adatokhoz.

(11) Célkitűzéseinek megvalósítása érdekében az Europol gépi eszközökkel vagy strukturált manuális adatállományokban dolgozza fel a személyes adatokat. Ennek megfelelően meg kell tenni a szükséges intézkedéseket, hogy legalább olyan szintű adatvédelmet biztosítsanak, mint ami az Európai Tanácsnak a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló, 1981. január 28-án Strasbourgban aláírt egyezménye és későbbi módosításai elveinek az alkalmazásából következik, miután e módosítások a tagállamokra nézve már hatályba léptek.

(12) A büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló tanácsi kerethatározat a személyes adatoknak a tagállamoktól az Europolhoz történő továbbítása esetén lesz alkalmazandó. Az említett kerethatározat nem érinti e határozat vonatkozó adatvédelmi rendelkezéseit, mivel e határozat az Europol sajátos jellege, funkciói és hatáskörei miatt a személyes adatok védelmére vonatkozóan az ezen kérdésekre irányadó, részletesebb különös rendelkezéseket tartalmaz.

(13) Szükség van egy adatvédelmi tisztviselőre, aki azért felel, hogy független módon biztosítsa az adatfeldolgozás jogszerűségét és az e határozat személyes adatok feldolgozására vonatkozó rendelkezéseinek való megfelelést, beleértve az Europol személyzetére vonatkozó személyes adatok feldolgozását is, amelyeket a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 24. cikke véd.

(14) A feladatainak támogatására ki kell szélesíteni az Europol fennálló lehetőségeit információfeldolgozó rendszerek létrehozására és kezelésére. Az ilyen további információfeldolgozó rendszereket az Európa Tanács 1981. január 28-án kelt, az egyéneknek a személyes adatok gépi feldolgozása során való védelméről szóló egyezményének és az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága 1987. szeptember 17-i R (87) 15. ajánlásának általános adatvédelmi elveivel összhangban kell létrehozni és fenntartani a Tanács által jóváhagyott igazgatótanácsi döntés révén.

(15) E határozat megengedi a hivatalos dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés elvének figyelembevételét.

(16) A feladatának teljesítése céljából az Europolnak együtt kell működnie az adatvédelem megfelelő szintjét biztosító más európai szervekkel és ügynökségekkel, beleértve az Eurojustot is.

(17) Az Europolnak képesnek kell lennie arra, hogy megállapodásokat és együttműködési szabályozásokat kössön uniós vagy intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel a két fél hatáskörébe tartozó súlyos bűncselekményformák elleni küzdelemben, a kölcsönös hatékonyság növelése és a párhuzamos munkavégzés elkerülése érdekében.

(18) Az Europol harmadik országokkal és szervezetekkel való együttműködésének lehetőségét ésszerűsíteni kell, hogy e tekintetben biztosítsák az Unió általános politikájával való összhangot, és új rendelkezéseket kell megállapítani az ilyen együttműködés jövőbeni megvalósításának módja tekintetében.

(19) Az Europol irányítását javítani kell az egyszerűsített eljárások, az igazgatótanács feladatainak általánosabb leírása révén, valamint egy általános szabály megállapításával, miszerint az összes döntést kétharmados többséggel kell meghozni.

(20) Kívánatos annak előírása is, hogy az Európai Parlament megerősített ellenőrzéssel rendelkezzen az Europol felett annak biztosítása céljából, hogy az Europol továbbra is teljes mértékben elszámoltatható és átlátható szervezet maradjon, kellően figyelembe véve annak szükségességét, hogy védjék az operatív információk bizalmasságát.

(21) Az Europol feletti bírósági ellenőrzést az Európai Unióról szóló szerződés 35. cikkével összhangban gyakorolják majd.

(22) Ahhoz, hogy az Europol képessé váljon arra, hogy továbbra is legjobb képességei szerint láthassa el feladatait, gondosan megtervezett átmeneti intézkedéseket kell megállapítani.

(23) Mivel e határozat célját, nevezetesen a bűnüldözés területén az uniós szintű együttműködésért felelős ügynökség létrehozását, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért ez az intézkedés terjedelme és hatásai miatt az Unió szintjén jobban megvalósítható, az Unió az Európai Közösséget létrehozó szerződés 5. cikkében foglalt és az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében említett szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket fogadhat el. Az arányosság elvének megfelelően e határozat nem lépi túl e cél eléréséhez szükséges mértéket.

(24) E határozat tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

I. FEJEZET

LÉTREHOZÁS ÉS FELADATOK

1. cikk

Létrehozás

(1) Ez a határozat az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikkén alapuló, az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló egyezmény (Europol-egyezmény) helyébe lép.

Az Europol székhelye Hága, Hollandia.

(2) Az e határozatban említett Europol az Europol-egyezménnyel létrehozott Europol jogutódjának tekintendő.

(3) Az Europol minden tagállamban egyetlen nemzeti egységgel áll kapcsolatban, amelyet a 8. cikkben foglaltak szerint kell létrehozni vagy kijelölni.

2. cikk

Jogképesség

(1) Az Europol jogi személy.

(2) Az Europol minden tagállamban az adott tagállam jogában a jogi személyeknek biztosított legteljesebb jog- és szerződéskötési képességgel rendelkezik. Az Europol különösen ingó és ingatlan tulajdont szerezhet és azzal rendelkezhet, valamint bíróság előtt félként eljárhat.

(3) Az Europol felhatalmazást kap székhely-megállapodás kötésére a Holland Királysággal.

3. cikk

Cél

Az Europol célja a tagállamok illetékes hatóságai által végrehajtott intézkedések, valamint kölcsönös együttműködésük támogatása és erősítése a szervezett bűnözés, a terrorizmus és a két vagy több tagállamot érintő súlyos bűncselekmények egyéb formáinak megelőzése és az ellenük folytatott küzdelem terén.

E határozat alkalmazásában „illetékes hatóságok” a tagállamok mindazon állami szervei, amelyek a nemzeti jog szerint a bűncselekmények megelőzésére és az ellenük folytatott küzdelemre hatáskörrel rendelkeznek.

4. cikk

Hatáskör

(1) Az Europol hatásköre a szervezett bűnözésre, a terrorizmusra és a súlyos bűncselekményeknek a mellékletben meghatározott, két vagy több tagállamot érintő egyéb formáira terjed ki úgy, hogy a bűncselekmények kiterjedése, jelentősége és következményei a tagállamok közös fellépését teszik szükségessé.

(2) Az igazgatótanács ajánlása alapján a Tanács megállapítja az Europolra vonatkozó prioritásait, különös figyelmet fordítva az Europol által készített stratégiai elemzésekre és fenyegetésértékelésekre.

(3) Az Europol hatásköre a kapcsolódó bűncselekményekre is kiterjed. A következő bűncselekmények minősülnek kapcsolódó bűncselekménynek:

a) az Europol hatáskörébe tartozó bűncselekmények elkövetéséhez szükséges eszközök megszerzése érdekében elkövetett bűncselekmények;

b) az Europol hatáskörébe tartozó bűncselekmények elkövetésének megkönnyítése vagy végrehajtása érdekében elkövetett bűncselekmények;

c) az Europol hatáskörébe tartozó bűncselekményekkel összefüggésben a büntetlenség biztosítása érdekében elkövetett bűncselekmények.

5. cikk

Feladatok

(1) Az Europol fő feladatai a következők:

a) az információk és bűnüldözési operatív információk összegyűjtése, tárolása, feldolgozása, elemzése és cseréje;

b) a tagállamok illetékes hatóságainak haladéktalan értesítése az őket érintő információkról és a bűncselekmények között feltárt bármilyen összefüggésekről a 8. cikkben említett nemzeti egységek útján;

c) a tagállamokban folyó nyomozás segítése különösen minden jelentőséggel bíró információt továbbításával a nemzeti egységeknek;

d) meghatározott esetekben az érintett tagállamok illetékes hatóságainak felkérése nyomozások kezdeményezésére, lefolytatására vagy koordinálására, valamint javaslattétel közös nyomozócsoportok létrehozására;

e) bűnüldözési operatív információk és elemzési támogatás nyújtása a tagállamoknak nagyszabású nemzetközi eseményekkel kapcsolatban;

f) fenyegetésértékelések, stratégiai elemzések és a célkitűzéséhez kapcsolódó általános helyzetjelentések készítése, beleértve a szervezett bűnözés általi fenyegetés értékelését.

(2) Az (1) bekezdésben említett feladatok magukban foglalják a tagállamoknak az internetről származó információk összegyűjtésére és elemzésére irányuló feladataik tekintetében nyújtott támogatást annak érdekében, hogy segítsenek az internet felhasználásával elkövetett vagy általa elősegített bűncselekmények azonosításában.

(3) Az Europol ellátja továbbá a következő feladatokat is:

a) a tagállamok illetékes hatóságainak nyomozati eljárásaiban alkalmazott különös ismeretek elmélyítése és nyomozási tanácsadás;

b) stratégiai jelentőségű bűnüldözési operatív információk szolgáltatása az operatív tevékenységekhez nemzeti és uniós szinten rendelkezésre álló erőforrások eredményes és hatékony felhasználásának megkönnyítése és elősegítése céljából, valamint e tevékenységek támogatása.

(4) Ezenfelül a 3. cikkben meghatározott célok keretében, a rendelkezésére álló személyi és költségvetési erőforrásoktól függően és az igazgatótanács által megszabott kereteken belül, az Europol segítségnyújtással, tanácsadással és kutatással is támogathatja a tagállamokat a következő területeken:

a) az illetékes hatóságok tagjainak képzése, adott esetben az Európai Rendőr-akadémiával együttműködve;

b) az illetékes hatóságok szervezete és felszerelése a tagállamok közötti technikai segítségnyújtás biztosításának megkönnyítésével;

c) bűnmegelőzési módszerek;

d) technikai és bűnügyi tudományos módszerek és elemzés, valamint nyomozati eljárások.

(5) Az Europol az eurohamisítás elleni küzdelem központi hivatalaként jár el az euro pénzhamisítás elleni, az Europolnak az eurohamisítás elleni küzdelem központi hivatalává történő kijelölése általi védelméről szóló, 2005. július 12-i 2005/511/IB tanácsi határozatnak (6) megfelelően. Az Europol továbbá elősegítheti a tagállamok illetékes hatóságai által vagy közös nyomozócsoportok keretében az eurohamisítás elleni küzdelem érdekében végrehajtott intézkedések koordinálását, adott esetben uniós hivatalokkal vagy harmadik országbeli szervekkel együttműködve. Kérésre az Europol pénzügyileg is támogathatja az eurohamisítás elleni küzdelemben folytatott nyomozásokat.

6. cikk

Részvétel közös nyomozócsoportokban

(1) Az Europol személyzete támogatói minőségben részt vehet közös nyomozócsoportokban, beleértve a közös nyomozócsoportokról szóló, 2002. június 13-i 2002/465/BI tanácsi kerethatározat (7) 1. cikkével összhangban, az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló, 2000. május 29-i egyezmény (8). 13. cikkével összhangban vagy a vámigazgatási szervek közötti kölcsönös jogsegélyről és együttműködésről szóló, 1997. december 18-i egyezmény (9) 24. cikkével összhangban létrehozott nyomozócsoportokat is, amennyiben e csoportok olyan bűncselekményeket vizsgálnak, amelyek e határozat 4. cikke értelmében az Europol hatáskörébe tartoznak.

Az Europol személyzete az azon tagállam joga által megszabott határokon belül, amelyben a közös nyomozócsoport működik és a (2) bekezdésben említett megállapodással összhangban segíthet minden tevékenységben, és információt cserélhet a közös nyomozócsoport valamennyi tagjával a (4) bekezdésnek megfelelően. Nem vehetnek részt azonban kényszerítő eszközök alkalmazásában.

(2) Az Europol személyzetének közös nyomozócsoportokban való részvételének igazgatási végrehajtását az Europol igazgatója, valamint a közös nyomozócsoportban részt vevő tagállamok illetékes hatóságai közötti megállapodásban kell meghatározni a nemzeti egységek bevonásával. Az e megállapodásokra vonatkozó szabályokat az igazgatótanács határozza meg.

(3) A (2) bekezdésben említett szabályoknak meg kell határozniuk azokat a feltételeket, amelyek mellett az Europol személyzete a közös nyomozócsoport rendelkezésére áll.

(4) A (2) bekezdésben említett megállapodással összhangban az Europol személyzete közvetlen kapcsolatot tarthat a közös nyomozócsoport tagjaival, és e határozattal összhangban a 10. cikkben említett információfeldolgozó rendszerek bármely eleméből származó információkat szolgáltathat a közös nyomozócsoport tagjai és kiküldött tagjai számára. Ilyen közvetlen kapcsolat esetén az Europolnak erről egyidejűleg tájékoztatnia kell a csoportban képviselt tagállamok nemzeti egységeit, valamint azokat a tagállamokat, amelyek az információkat szolgáltatták.

(5) Az Europol személyzetének tagja által a közös nyomozócsoport résztvevőjeként megszerzett információ – az információt szolgáltató tagállam egyetértésével és felelőssége mellett – a 10. cikkben említett információfeldolgozó rendszerek bármely elemébe bevihető az e határozatban megállapított feltételekkel.

(6) A közös nyomozócsoport műveletei során az Europol személyzetének tagjai a sérelmükre vagy általuk elkövetett bűncselekmények tekintetében a műveletek végrehajtásának helye szerinti tagállam hasonló feladatokat ellátó személyekre alkalmazandó nemzeti jogának hatálya alá tartoznak.

7. cikk

Az Europol megkeresése nyomozás megindítása céljából

(1) A tagállamoknak foglalkozniuk kell az Europol bármely, meghatározott esetekben történő nyomozás megindítása, lefolytatása vagy összehangolása iránti megkeresésével, és ezeket a megkereséseket kellő figyelemben kell részesíteniük. A tagállamoknak tájékoztatniuk kell az Europolt, hogy a kért nyomozást megindítják-e.

(2) Az Europol a nyomozás indítása iránti megkeresését megelőzően arról megfelelően tájékoztatja az Eurojustot.

(3) Amennyiben a tagállam illetékes hatóságai úgy döntenek, hogy az Europol megkeresésének nem tesznek eleget, tájékoztatják az Europolt döntésükről és annak indokairól, kivéve, ha azért nem közölhetik indokaikat, mivel:

a) alapvető nemzetbiztonsági érdekeket sértene; vagy

b) ezáltal folyamatban lévő nyomozások sikerét vagy személyek biztonságát veszélyeztetnék.

(4) Az Europol meghatározott esetekben történő nyomozás megindítása, lefolytatása vagy összehangolása iránti megkereséseire adott válaszokat, valamint a nyomozás eredményeiről az Europolnak nyújtott tájékoztatást a tagállamok illetékes hatóságain keresztül kell továbbítani, az e határozatban megállapított szabályoknak és a vonatkozó nemzeti jogszabályoknak megfelelően.

8. cikk

Nemzeti egységek

(1) Minden tagállam nemzeti egységet hoz létre vagy jelöl ki az e cikkben felsorolt feladatok ellátására. Minden tagállam kinevez egy tisztviselőt a nemzeti egység vezetőjének.

(2) A nemzeti egység az egyetlen összekötő szerv az Europol és a tagállamok illetékes hatóságai között. A tagállamok azonban megengedhetik a közvetlen kapcsolatot a kijelölt illetékes hatóságok és az Europol között az érintett tagállam által megállapított feltételek szerint, amely magában foglalja a nemzeti egység előzetes bevonását is.

A nemzeti egység ugyanekkor megkapja az Europoltól az Europol és a kijelölt illetékes hatóságok közötti közvetlen kapcsolat során kicserélt információkat. A nemzeti egység és az illetékes hatóságok közötti kapcsolatot a nemzeti jog, különösen a nemzeti alkotmányos előírások szabályozzák.

(3) A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a nemzeti egységeik képesek legyenek teljesíteni feladataikat, különösen, hogy hozzáférjenek a megfelelő nemzeti adatokhoz.

(4) A nemzeti egységek feladatai a következők:

a) az Europolt – saját kezdeményezésükre – ellátják a feladatainak ellátásához szükséges információkkal és bűnüldözési operatív információkkal;

b) válaszolnak az Europol információk, bűnüldözési operatív információk és tanácsadás iránti kérelmeire;

c) az információkat és bűnüldözési operatív információkat naprakészen tartják;

d) a nemzeti jog betartásával értékelik és továbbítják az információkat és a bűnüldözési operatív információkat az illetékes hatóságok számára;

e) tanácsadás, információ, bűnüldözési operatív információ és elemzés iránti kérelemmel fordulnak az Europolhoz;

f) az adatbázisaiban tárolandó információkat továbbítják az Europolnak;

g) biztosítják, hogy az Europol és saját maguk között minden információcsere jogszerűen történjék.

(5) A közrend fenntartása és a belső biztonság megőrzése tekintetében a tagállamokat terhelő kötelezettségek teljesítésének sérelme nélkül, a nemzeti egység konkrét ügyben nem köteles információk vagy bűnüldözési operatív információk továbbítására, ha ez:

a) alapvető nemzetbiztonsági érdekeket sértene; vagy

b) a folyamatban levő nyomozás sikerét vagy személyek biztonságát veszélyeztetné; vagy

c) az állambiztonság terén a hírszerző szolgálatokra vagy konkrét hírszerzési tevékenységre vonatkozó információk kiszolgáltatását jelentené.

(6) A nemzeti egységeknek az Europollal kapcsolatos kapcsolattartási költségeit a tagállamok fedezik, és azok – az összeköttetés költségeit kivéve – nem háríthatók át az Europolra.

(7) A nemzeti egységek vezetői – saját kezdeményezésre, illetve az igazgatótanács vagy az igazgató kérésére – rendszeresen találkoznak, hogy segítsék az Europolt az operatív feladatokban, így különösen annak érdekében, hogy:

a) vizsgáljanak meg és dolgozzanak ki az Europol operatív hatékonyságát javító javaslatokat, valamint ösztönözzék a tagállamok elkötelezettségét;

b) értékeljék az Europol által készített jelentéseket és elemzéseket az 5. cikk (1) bekezdésének f) pontjával összhangban, valamint dolgozzanak ki intézkedéseket megállapításaik végrehajtásának elősegítése céljából;

c) támogatást nyújtsanak az Europolt bevonó közös nyomozócsoportok létrehozásához az 5. cikk (1) bekezdésének d) pontjával és a 6. cikkel összhangban.

9. cikk

Összekötő tisztviselők

(1) Minden nemzeti egység legalább egy összekötő tisztviselőt küld az Europolhoz. Amennyiben e határozat különös rendelkezései eltérően nem rendelkeznek, az összekötő tisztviselőkre a küldő tagállam nemzeti joga vonatkozik.

(2) Az összekötő tisztviselők alkotják a nemzeti összekötő irodákat az Europolnál, és a nemzeti egységük utasításai szerint képviselik ez utóbbi érdekeit az Europolon belül a küldő tagállam nemzeti jogának és az Europol működésére vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően.

(3) Az összekötő tisztviselők a 8. cikk (4) és (5) bekezdésének sérelme nélkül:

a) ellátják az Europolt a küldő nemzeti egységtől származó információkkal;

b) továbbítják az Europoltól származó információkat a küldő nemzeti egységnek;

c) információk átadása és tanácsadás révén együttműködnek az Europol személyzetével; és

d) közreműködnek a nemzeti egységüktől érkező információknak a többi tagállam összekötő tisztviselővel folytatott cseréjében a nemzeti joguk által biztosított hatáskörükben. Az ilyen kétoldalú cserék az Europol hatáskörén kívül eső bűncselekményekre is kiterjedhetnek, amennyiben a nemzeti jog ezt lehetővé teszi.

(4) A 35. cikk értelemszerűen alkalmazandó az összekötő tisztviselők tevékenységeire.

(5) Az összekötő tisztviselők Europollal kapcsolatos jogait és kötelezettségeit az igazgatótanács határozza meg.

(6) Az összekötő tisztviselőket az 51. cikk (2) bekezdése szerint megilletik a feladataik ellátásához szükséges kiváltságok és mentességek.

(7) Az Europol biztosítja, hogy az összekötő tisztviselők teljes körű tájékoztatásban részesüljenek valamennyi tevékenységéről, és részt vegyenek azokban, amennyiben ez összeegyeztethető beosztásukkal.

(8) Az Europol a tagállamok számára térítésmentesen biztosítja a szükséges helyiségeket az Europol épületében, valamint megfelelő támogatást nyújt az összekötő tisztviselőknek tevékenységeik ellátásához. Az összekötő tisztviselők küldésével kapcsolatos minden egyéb költséget a küldő tagállam visel, az összekötő tisztviselők felszereléseinek költségét is beleértve, kivéve, ha egyedi esetben az igazgatótanács az Europol költségvetésének összeállítása során más ajánlást tesz.

II. FEJEZET

INFORMÁCIÓFELDOLGOZÓ RENDSZEREK

10. cikk

Információfeldolgozás

(1) Amennyiben céljainak eléréséhez szükséges, az Europol e határozattal összhangban információkat és operatív bűnüldözési információkat, közöttük személyes adatokat dolgoz fel. Az Europol létrehozza és fenntartja a 11. cikkben említett Europol Információs Rendszert és a 14. cikkben említett elemzési munkafájlokat. Az Europol e cikk (2) és (3) bekezdésével összhangban felállított, személyes adatokat feldolgozó egyéb rendszereket is létrehozhat és fenntarthat.

(2) Az igazgató javaslata alapján az igazgatótanács – az Europol meglévő információfeldolgozó rendszerei által kínált lehetőségek figyelembevételét, valamint a közös ellenőrző szervvel folytatott konzultációt követően – határoz a személyes adatokat feldolgozó új rendszerek létrehozásáról. Az igazgatótanács határozatát jóváhagyás céljából a Tanács elé kell terjeszteni.

(3) Az igazgatótanácsnak a (2) cikkben említett határozata meghatározza azokat a feltételeket és korlátozásokat, amelyek között az Europol létrehozhatja a személyes adatokat feldolgozó új rendszert. Az igazgatótanács határozata lehetőséget teremthet a 14. cikk (1) bekezdésében említett kategóriájú személyekre vonatkozó személyes adatok feldolgozására, kivéve a faji vagy etnikai hovatartozást, a politikai véleményt, a vallási vagy világnézeti meggyőződést, a szakszervezeti tagságra utaló személyes adatok, valamint az egészségi állapotra vagy szexuális életre vonatkozó adatok feldolgozását. Az igazgatótanács határozata biztosítja, hogy a 18., 19., 20., 27., 29. és 35. cikkben említett intézkedések és elvek megfelelően végrehajtásra kerülnek. Az igazgatótanács határozata meghatározza különösen az új rendszer célját, az adatokhoz való hozzáférést és azok felhasználását, valamint az adatok tárolásának és törlésének időbeli korlátait.

(4) Az Europol adatfeldolgozást végezhet annak megállapítása céljából, hogy ezek az adatok feladatai tekintetében jelentőséggel bírnak-e, valamint hogy ezen adatok felvehetők-e a 11. cikkben említett Europol Információs Rendszerbe, a 14. cikkben említett elemzési munkafájlokba, illetve az e cikk (2) és (3) bekezdésével összhangban létrehozott, személyes adatokat feldolgozó egyéb rendszerekbe. Az igazgató javaslata alapján az igazgatótanács – a közös ellenőrző szervvel folytatott konzultációt követően –, a 27. cikkben említett elvek megfelelő figyelembevételével meghatározza az ilyen adatok feldolgozására vonatkozó feltételeket, különös tekintettel az adatokhoz való hozzáférésre és azok felhasználására, valamint az adatok tárolására és törlésére vonatkozó határidőkre, amelyek nem haladhatják meg a hat hónapot. Az említett igazgatótanácsi határozatot jóváhagyás céljából a Tanács elé kell terjeszteni.

11. cikk

Europol Információs Rendszer

(1) Az Europol fenntartja az Europol Információs Rendszert.

(2) Az Europol biztosítja az Europol Információs Rendszer működtetésére vonatkozóan e határozatban előírt rendelkezések betartását. Az Europol felelős műszaki és üzemeltetési tekintetben az Europol Információs Rendszer megfelelő működéséért és különösen megtesz minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy a 20., 29., 31. és 35. cikkben foglalt, az Europol Információs Rendszerre vonatkozó intézkedéseket megfelelően végrehajtsák.

(3) A tagállamokban a nemzeti egység felelős az Europol Információs Rendszerrel való kommunikációért. A nemzeti egység felelős különösen a 35. cikkben említett, az adott tagállam területén használt adatfeldolgozó berendezésekre vonatkozó biztonsági intézkedésekért, a 20. cikkben előírt felülvizsgálatért és – amennyiben ezt az adott tagállam törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései, valamint eljárásai megkövetelik – ennek a határozatnak minden egyéb tekintetben történő megfelelő végrehajtásáért.

12. cikk

Az Europol Információs Rendszer tartalma

(1) Az Europol Információs Rendszer kizárólag az Europol feladatainak teljesítéséhez szükséges adatok feldolgozására vehető igénybe. A bevitt adatok a következőkre vonatkoznak:

a) azokra a személyekre, akiket az érintett tagállam nemzeti jogának értelmében olyan bűncselekmény elkövetésével vagy abban való részességgel gyanúsítanak, amely az Europol hatáskörébe tartozik, vagy akiket ilyen bűncselekményért elítéltek;

b) azok a személyek, akikkel kapcsolatban az érintett tagállam nemzeti joga szerint tényszerű jelek vagy megalapozott indokok alapján feltételezhető, hogy az Europol hatáskörébe tartozó bűncselekményt fognak elkövetni.

(2) Az (1) bekezdésben említett személyekre vonatkozó adatok csak a következőkre terjedhetnek ki:

a) vezetéknév, leánykori név, utónevek és bármilyen álnév vagy felvett név;

b) születés helye és ideje;

c) állampolgárság;

d) nem;

e) az érintett személy lakóhelye, foglalkozása és tartózkodási helye;

f) társadalombiztosítási számok, járművezetői engedélyek, személyazonossági okmányok és útlevél adatai; és

g) szükség esetén más, a személyazonosítást valószínűleg elősegítő ismertetőjel, ideértve bármely különleges, objektív és nem változó testi ismertetőjelet is, mint például a daktiloszkópiai adatokat és a (DNS nem kódoló szakaszai alapján létrehozott) DNS-profilokat.

(3) A (2) bekezdésben említett adatokon kívül az Europol Információs Rendszer az (1) bekezdésben említett személyekre vonatkozó következő adatok feldolgozására is igénybe vehető:

a) bűncselekmények, feltételezett bűncselekmények és ezek (feltételezett) elkövetésének ideje, helye és módja;

b) a bűncselekmény elkövetésére használt vagy használható eszközök, a jogi személyekre vonatkozó információkat is beleértve;

c) az üggyel foglalkozó hatóságok és ügyiratszámuk;

d) a bűnszervezethez tartozás gyanúja;

e) olyan bűncselekményekre vonatkozó ítéletek, amelyek az Europol hatáskörébe tartoznak;

f) az adatokat bevivő fél.

Ezek az adatok akkor is bevihetők, amikor személyekre utaló elemet még nem tartalmaznak. Ha az Europol maga viszi be az adatokat, az ügyiratszám mellett az adatok forrását is fel kell tüntetnie.

(4) Az Europol vagy a nemzeti egységek birtokában levő, az (1) bekezdésben említett személyekre vonatkozó kiegészítő információ ezek kérésére továbbítható bármelyik nemzeti egységnek vagy az Europolnak. A nemzeti egységek az adatokat nemzeti joguk szerint továbbítják.

Ha a kiegészítő információ a 4. cikk (3) bekezdésében meghatározott egy vagy több kapcsolódó bűncselekményre vonatkozik, az Europol Információs Rendszerben tárolt adatokat ennek megfelelő jelzéssel kell ellátni, annak érdekében, hogy lehetővé váljon a kapcsolódó bűncselekményekre vonatkozó információk cseréje a nemzeti egységek és az Europol között.

(5) Ha az érintett személy ellen az eljárást végleg megszüntetik, vagy a személyt jogerősen felmentik, törölni kell az arra az ügyre vonatkozó adatokat, amelynek tekintetében az említett határozatot meghozták.

13. cikk

Az Europol Információs Rendszer használata

(1) A nemzeti egységek, az összekötő tisztviselők, az igazgató, az igazgatóhelyettesek és az Europol erre megfelelően felhatalmazott személyzete jogosultak az Europol Információs Rendszerbe adatokat közvetlenül bevinni, illetve abból adatokat lekérdezni. Az Europol akkor kérdezhet le adatokat, amennyiben az egy adott ügyben a feladatainak ellátásához szükséges. A nemzeti egységek és az összekötő tisztviselők általi lekérdezésre az adatokhoz hozzáférő félre vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezésekkel és eljárásokkal összhangban kerül sor, figyelemmel az e határozatban foglalt kiegészítő rendelkezésekre is.

(2) Az adatokat kizárólag az azokat bevivő fél módosíthatja, helyesbítheti vagy törölheti. Ha valamely másik félnek oka van feltételezni, hogy a 12. cikk (2) bekezdésében említett adatok pontatlanok, vagy azokat ki kívánja egészíteni, haladéktalanul értesíti az adatokat bevivő felet. Az adatokat bevivő fél haladéktalanul megvizsgálja az adott információt, és szükség esetén haladéktalanul módosítja, kiegészíti, helyesbíti vagy törli az adatokat.

(3) Ha a rendszer egy személyre vonatkozóan tartalmaz a 12. cikk (3) bekezdésében említett adatokat, a szóban forgó rendelkezésben említett kiegészítő adatokat bármely fél beviheti. A bevitt adatok közötti nyilvánvaló ellentmondás esetén az érintett felek konzultálnak és megegyeznek egymással.

(4) Ha valamely fél teljes egészében törölni kívánja a 12. cikk (2) bekezdésében említett, általa bevitt személyes adatokat, és más felek a 12. cikk (3) bekezdésében említett, ugyanerre a személyre vonatkozó adatokat vittek be a rendszerbe, a 29. cikk (1) bekezdése szerinti adatvédelmi jogi felelősség és a 12. cikk (2) bekezdése szerinti adatok módosításának, kiegészítésének, helyesbítésének és törlésének joga arra a félre száll át, amelyik az adott személyről – a törölni kívánó felet követően – először vitt be a 12. cikk (3) bekezdésében említett adatot. Az adatokat törölni kívánó fél e szándékáról értesíti azt a felet, amelyre az adatvédelmi felelősség átszáll.

(5) Az Europol Információs Rendszerből való adatlekérdezés, a rendszerbe történő adatbevitel és az adatok rendszeren belüli módosításának jogszerűségéért az adatokat lekérdező, bevivő vagy módosító fél felel. A félnek azonosíthatónak kell lennie. A nemzeti egységek és a tagállamok illetékes hatóságai közötti információtovábbítást a nemzeti jog szabályozza.

(6) Az (1) bekezdésben említett nemzeti egységeken és személyeken túlmenően a tagállamok által e célból kijelölt illetékes hatóságok is lekérdezhetik az Europol Információs Rendszert. A lekérdezés eredménye azonban csak azt jelzi, hogy a kért adatok rendelkezésre állnak-e az Europol Információs Rendszerben. További információk ezt követően a nemzeti egységen keresztül szerezhetők.

(7) A (6) bekezdéssel összhangban kijelölt illetékes hatóságokra vonatkozó információkat, beleértve a későbbi módosításokat is, továbbítják a Tanács Főtitkárságának, amely az információkat közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

14. cikk

Elemzési munkafájlok

(1) Az Europol, amennyiben ez feladatainak ellátásához szükséges, elemzési munkafájlokban tárolhatja, módosíthatja és használhatja fel az olyan bűncselekményekre vonatkozó adatokat, amelyek az Europol hatáskörébe tartoznak, beleértve a 4. cikk (3) bekezdésében említett kapcsolódó bűncselekmények adatait is. Az elemzési munkafájlok a személyek következő kategóriáira vonatkozó adatokat tartalmazhatnak:

a) a 12. cikk (1) bekezdésében említett személyek;

b) olyan személyek, akik a vizsgált bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozás vagy az azt követő büntetőeljárás során tanúként beidézhetők;

c) olyan személyek, akik valamely vizsgált bűncselekmény áldozatai voltak, illetve akikről bizonyos tények alapján feltételezhető, hogy ilyen bűncselekmény áldozataivá válhatnak;

d) kapcsolatok és bűntársak; és

e) olyan személyek, akik a vizsgált bűncselekményről információval szolgálhatnak.

A faji vagy etnikai hovatartozásra, a politikai véleményre, a vallási vagy világnézeti meggyőződésre, a szakszervezeti tagságra utaló személyes adatok, valamint az egészségi állapotra vagy a szexuális életre vonatkozó adatok feldolgozása nem megengedett, kivéve, ha az érintett fájl célját szolgálja, és ha ezen adatok kiegészítenek más, a fájlba már bevitt személyes adatokat. Tilos személyek egy bizonyos csoportját csak a fent említett bizalmas adatok alapján kiválasztani, a célokra vonatkozó, imént említett szabályok megszegésével.

A Tanács az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően, minősített többséggel fogadja el az elemzési munkafájlokra vonatkozó, az igazgatótanács által a közös ellenőrző szerv véleményének kikérését követően elkészített végrehajtási szabályokat, amelyek különösen az e cikkben említett személyesadat-kategóriákat, valamint az érintett adatok biztonságát és felhasználásuk belső ellenőrzését részletezik.

(2) Az elemzési munkafájlokat elemzés céljából hozzák létre, ami alatt a bűncselekmények ügyében folytatott nyomozások elősegítését szolgáló adatok gyűjtését, feldolgozását és felhasználását kell érteni. Minden elemzési projekthez elemző csoportot kell létrehozni, amelyben az alábbi résztvevők működnek szorosan együtt:

a) az Europol igazgatója által kijelölt elemzők és más Europol-személyzet;

b) az információt nyújtó vagy a (4) bekezdés értelmében az elemzésben érintett tagállamok összekötő tisztviselői és/vagy szakértői.

Kizárólag az elemzők vihetnek be adatokat az érintett fájlba, és módosíthatják azokat. Az elemző csoport valamennyi résztvevője lekérdezhet adatokat a fájlból.

(3) A nemzeti egységek az Europol kérésére vagy saját kezdeményezésükre – a 8. cikk (5) bekezdésétől függően – továbbítják az Europolnak mindazon információkat, amelyekre az érintett elemzési munkafájlhoz szüksége van. A tagállamok csak akkor továbbítják ezeket az adatokat, ha azoknak a bűncselekmények megelőzése, elemzése vagy az ellenük folytatott küzdelem érdekében történő feldolgozását nemzeti joguk is megengedi. A kijelölt illetékes hatóságoktól érkező adatokat – a sürgősség mértékétől függően – a 8. cikk (2) bekezdésével összhangban közvetlenül is el lehet juttatni az elemzési munkafájlokba.

(4) Ha az elemzés általános és stratégiai jellegű, annak megállapításait minden tagállamnak teljes egészében rendelkezésére bocsátják az összekötő tisztviselőkön és/vagy szakértőkön keresztül, különösen az Europol által készített jelentések megküldésével.

Ha az elemzés nem minden tagállamot érintő, egyedi esetekkel foglalkozik és közvetlen operatív célja van, úgy a következő tagállamok képviselői vesznek részt benne:

a) azok a tagállamok, amelyek az elemzési munkafájl létrehozására vonatkozó döntésre alapul szolgáló információt szolgáltatták, illetve azok, amelyeket az információ közvetlenül érint, valamint azok a tagállamok, amelyeket az elemző csoport később kér fel az elemzésben való részvételre, mert időközben szintén érintetté váltak;

b) azok a tagállamok, amelyek a 15. cikkben említett tárgymutatói funkció segítségével történő lekérdezés alapján arra a következtetésre jutnak, hogy szükségük van a tájékoztatásra, és ezt az igényüket az (5) bekezdésben előírt feltételek szerint érvényesítik.

(5) A tájékoztatás iránti igényt a felhatalmazott összekötő tisztviselők jelenthetik be. E célból minden tagállam korlátozott számú összekötő tisztviselőt jelöl ki és hatalmaz fel.

Az összekötő tisztviselő a (4) bekezdés második albekezdésének b) pontja szerinti tájékoztatás iránti igényt indokolást is tartalmazó írásbeli nyilatkozatban, a felettes hatósága jóváhagyásával nyújthatja be, és a nyilatkozatot az elemzés minden résztvevőjének meg kell küldeni. Az összekötő tisztviselő ekkor automatikusan a folyamatban lévő elemzés teljes jogú résztvevőjévé válik.

Ha az elemző csoportban kifogást emelnek, a teljes jogú részvételt el kell halasztani a következő három szakaszból álló egyeztetési eljárás befejezéséig:

a) az elemzés résztvevői megpróbálnak megállapodásra jutni a tájékoztatási igénnyel élő összekötő tisztviselővel. Erre legfeljebb nyolc nap áll rendelkezésükre;

b) ha nem jutnak megállapodásra, az érintett nemzeti egységek vezetői és az igazgató három napon belül összeülnek, és törekednek megállapodásra jutni;

c) ha a nézeteltérés továbbra is fennáll, az érintett felek igazgatótanácsi képviselői nyolc napon belül összeülnek. Ha az érintett tagállam nem mond le a tájékoztatás iránti igényéről, a tagállam teljes jogú részvételéről konszenzussal döntenek.

(6) Az Europolnak adatot továbbító tagállam egyedül határoz az adat minősítésének fokozatáról és annak megváltoztatásáról, továbbá jogosult az adatok kezelési feltételeinek meghatározására. A közölt adatok terjesztéséről és operatív felhasználásáról az a tagállam dönt, amely az adatokat közölte az Europollal. Amennyiben nem határozható meg, hogy mely tagállam közölte az adatokat az Europollal, az elemzésben részt vevők hozzák meg az adatok terjesztésére és operatív felhasználására vonatkozó döntést. Különösen az a tagállam vagy társult szakértő nem terjesztheti és nem használhatja fel az adatokat az eredetileg érintett tagállamok előzetes hozzájárulása nélkül, amely később kapcsolódik be valamely folyamatban levő elemzésbe.

(7) A (6) bekezdéstől eltérően, azokban az esetekben, amikor az Europol az adatoknak az elemzési munkafájlba való bevitelét követően megállapítja, hogy ezek az adatok olyan személyre vagy tárgyra vonatkoznak, amely tekintetében egy másik tagállam vagy harmadik fél által benyújtott adatokat már felvettek a fájlba, az érintett tagállamot vagy harmadik felet a 17. cikkel összhangban haladéktalanul tájékoztatni kell az azonosított összefüggésről.

(8) Az Europol felkérheti a 22. cikk (1) bekezdésben vagy a 23. cikk (1) bekezdésében említett szervezetek szakértőit, hogy vegyenek részt valamely elemző csoport tevékenységében, amennyiben:

a) az Europol és az érintett szervezet között létezik a 22. cikk (2) bekezdésében és a 23. cikk (2) bekezdésében említett olyan hatályos megállapodás vagy együttműködési szabályozás, amely megfelelő rendelkezéseket tartalmaz az információcserére – beleértve a személyes adatok továbbítását is –, valamint a kicserélt információk titkosságára vonatkozóan;

b) a szervezet szakértőinek közreműködése a tagállamok érdekében áll;

c) az elemző tevékenység közvetlenül érinti szervezetet; és

d) valamennyi résztvevő hozzájárul a szervezet szakértőinek részvételéhez az elemző csoport tevékenységében.

Ha az elemzési projekt csalással vagy az Európai Közösségek pénzügyi érdekeit érintő egyéb jogellenes tevékenységgel kapcsolatos, az Europol – az első albekezdés b), c) és d) pontjában meghatározott feltételek mellett – felkéri az Európai Csalás Elleni Hivatal szakértőit, hogy társuljanak az elemző csoport tevékenységeihez.

A szervezet szakértőinek valamely elemző csoport tevékenységében való részvételéről az Europol és a szervezet közötti megállapodásban kell rendelkezni. Az e megállapodásokra vonatkozó szabályokat az igazgatótanács határozza meg.

Az Europol és a szervezetek közötti megállapodások részleteit meg kell küldeni a közös ellenőrző szervnek, amely a szükségesnek tartott esetleges észrevételeket továbbítja az igazgatótanácsnak.

15. cikk

Tárgymutatói funkció

(1) Az Europol tárgymutatói funkciót hoz létre az elemzési munkafájlokban tárolt adatokhoz.

(2) A tárgymutatói funkcióhoz való hozzáférésre az igazgató, az igazgatóhelyettesek, az Europol megfelelően felhatalmazott személyi állománya, az összekötő tisztviselők és a nemzeti egységek megfelelően felhatalmazott tagjai jogosultak. A tárgymutatói funkciót úgy kell kialakítani, hogy az azt felhasználó személy számára a vizsgált adatokból világosan látható legyen, hogy az elemzési munkafájl tartalmaz-e a tárgymutatói funkciót használó személy feladatainak teljesítése szempontjából releváns adatokat.

(3) A tárgymutatói funkcióhoz való hozzáférést olyan módon kell meghatározni, hogy megállapítható legyen, hogy az információ tárolva van-e az elemzési munkafájlban vagy sem, ugyanakkor ne lehessen a fájl tartalmát érintő kapcsolatokat teremteni vagy annak tartalmára vonatkozó további következtetéseket levonni.

(4) A tárgymutatói funkció kialakítására vonatkozó részletes eljárásokat – a tárgymutatói funkcióhoz való hozzáférés feltételeit is beleértve – az igazgatótanács határozza meg, a közös ellenőrző szerv tanácsának kikérése után.

16. cikk

Utasítás elemzési munkafájl létrehozására

(1) Az igazgató minden egyes elemzési munkafájl tekintetében a fájlt létrehozó utasításban határozza meg a következőket:

a) a fájl neve;

b) a fájl célja;

c) a személyi kör, amelyre a tárolt adatok vonatkoznak;

d) a tárolandó adatok jellege, és a faji vagy etnikai hovatartozásra, a politikai véleményre, a vallási vagy világnézeti meggyőződésre, a szakszervezeti tagságra utaló személyes adatok, valamint az egészségi állapotra vagy a szexuális életre vonatkozó azon adatok, amelyekre mindenképpen szükség van;

e) a fájl létrehozására vonatkozó döntést eredményező általános körülmények;

f) az elemző csoport résztvevői a fájl létrehozásakor;

g) azok a feltételek, amelyek szerint a fájlban tárolt személyes adatok továbbíthatók, s hogy mely címzettnek és milyen eljárás útján;

h) az adatok megvizsgálására vonatkozó határidők és a tárolás időtartama;

i) az ellenőrzés naplózásának módja.

(2) Az igazgató haladéktalanul tájékoztatja az igazgatótanácsot és a közös ellenőrző szervet a fájl létrehozásáról szóló utasításról, illetve az (1) bekezdésben említett adatokon végrehajtott bármilyen későbbi változtatásról, és eljuttatja hozzájuk a vonatkozó iratokat. A közös ellenőrző szerv az általa szükségesnek tartott észrevételeit az igazgatótanáccsal közölheti. Az igazgató kérheti a közös ellenőrző szervet, hogy ezt meghatározott időn belül tegye meg.

(3) Az elemzési munkafájl legfeljebb három évig őrizhető meg. A hároméves időszak lejárta előtt az Europol megvizsgálja, hogy szükséges-e a fájl további megőrzése. Amennyiben ez a fájl céljára tekintettel feltétlenül szükséges, az igazgató elrendelheti a fájl további hároméves időtartamra való megőrzését. Az igazgató azonnal tájékoztatja az igazgatótanácsot és a közös ellenőrző szervet a fájl azon adatairól, amelyek indokolják a fájl megőrzésének feltétlen szükségességét. A közös ellenőrző szerv az általa szükségesnek tartott észrevételeket közli az igazgatótanáccsal. Az igazgató kérheti a közös ellenőrző szervet, hogy ezt meghatározott időn belül tegye meg.

(4) Az igazgatótanács bármikor utasíthatja az igazgatót az elemzési munkafájl létrehozásáról szóló utasítás módosítására vagy a munkafájl lezárására. Az igazgatótanács határozza meg, hogy az ilyen módosítás vagy lezárás mikor lép hatályba.

III. FEJEZET

AZ INFORMÁCIÓFELDOLGOZÁSRA VONATKOZÓ KÖZÖS RENDELKEZÉSEK

17. cikk

Értesítési kötelezettség

Az Europol a 14. cikk (6) és (7) bekezdésének sérelme nélkül azonnal értesíti a nemzeti egységeket és kérésükre az összekötő tisztviselőiket is minden, a tagállamukat érintő információról és a 4. cikk értelmében az Europol hatáskörébe tartozó bűncselekmények között feltárt összefüggésekről. Az egyéb súlyos bűncselekményekre vonatkozó olyan információ és operatív bűnüldözési információ is továbbítható, amely feladatainak ellátása során jutott az Europol tudomására.

18. cikk

Az adatlekérdezések ellenőrzésére vonatkozó rendelkezések

Az Europol – a tagállamokkal együttműködésben – megfelelő ellenőrzési mechanizmusokat hoz létre, amelyek lehetővé teszik a személyes adatok feldolgozására használt számítógépes adatfájlokból való lekérdezések jogszerűségének ellenőrzését, valamint kérésre a tagállamok számára a jegyzőkönyvekhez való hozzáférést. Az így összegyűjtött adatokat az Europol, valamint a 33. és 34. cikkben említett ellenőrző szervek csak ilyen ellenőrzési célra használhatják fel, és azokat tizennyolc hónap után törölni kell, kivéve akkor, ha a folyamatos ellenőrzéshez továbbra is szükség van az adatokra. Az ellenőrzési mechanizmusok részleteiről a közös ellenőrző szervvel való konzultációt követően az igazgatótanács határoz.

19. cikk

Az adatok felhasználásának szabályai

(1) Az Europol adatfeldolgozó fájljaiból lekérdezett vagy egyéb megfelelő módon közölt személyes adatok kizárólag a tagállamok illetékes hatóságai által továbbíthatók vagy használhatók fel az Europol hatáskörébe tartozó bűncselekmények, valamint az egyéb súlyos bűncselekményformák megelőzése és az ellenük folytatott küzdelem érdekében. Az Europol csak feladatainak ellátására használja fel az adatokat.

(2) Amennyiben egyes adatok esetében a továbbító tagállam, a továbbító harmadik állam vagy harmadik szerv olyan különleges korlátozásokat közöl, amelyek az adatok ezen tagállamban, harmadik államban vagy harmadik szerv által történő felhasználására vonatkoznak, ezeket a korlátozásokat az adatok felhasználójának is be kell tartania, kivéve, ha a nemzeti jog szerint a felhasználási korlátozások alól mentesülnek az igazságügyi hatóságok, a jogalkotási szervek és jogszabály által létrehozott egyéb olyan független szervek, amelyek az illetékes nemzeti hatóságok felügyeletéért felelősek. Ilyen esetekben az adatok csak az azokat továbbító tagállammal folytatott konzultációt követően használhatók fel, és a tagállam érdekeit és véleményét, amennyire csak lehetséges, figyelembe kell venni.

(3) Az adatok felhasználása más célokra vagy az illetékes nemzeti hatóságoktól eltérő hatóságok által kizárólag az adatokat továbbító tagállammal folytatott konzultációt követően lehetséges, amilyen mértékben ezt az utóbbi tagállam nemzeti joga lehetővé teszi.

20. cikk

Az adatok tárolására és törlésére vonatkozó határidők

(1) Az adatfájlokban lévő adatok az Europolnál csak addig tárolhatók, amíg az feladatainak ellátásához szükséges. A további tárolás szükségességét az adatbevitelt követően legkésőbb három év múlva felül kell vizsgálni. Az Europol Információs Rendszerben tárolt adatok felülvizsgálatát és törlését az adatokat bevivő egység végzi. Az Europol más adatállományaiban tárolt adatok felülvizsgálatát és törlését az Europol végzi. Az adattárolás felülvizsgálatára előírt határidő lejárta előtt három hónappal az Europol automatikusan értesíti a tagállamokat.

(2) A felülvizsgálat során az (1) bekezdés harmadik és negyedik mondatában említett egységek dönthetnek az adatok következő, újabb hároméves időszak után elvégzendő felülvizsgálatig tartó további tárolásáról, ha azokra az Europol feladatainak ellátásához még szükség van. Ha nem döntenek az adatok további tárolásáról, akkor azokat automatikusan törölni kell.

(3) Ha valamely tagállam az Europolnak továbbított és más Europol adatfájlokban tárolt adatokat töröl a nemzeti adatfájljából, erről az Europolt értesítenie kell. Ilyen esetekben az Europol is törli az adatokat, kivéve ha – olyan bűnüldözési operatív információ alapján, ami szélesebb körű, mint amellyel az adatközlő tagállam rendelkezik – további érdeke fűződik az adatokhoz. Az ilyen adatok további tárolásáról az Europol tájékoztatja az érintett tagállamot.

(4) Az adatok törlésére nem kerülhet sor, ha az sértené az adatalany védelmet igénylő érdekeit. Ilyen esetekben az adatok kizárólag az adatalany egyetértésével használhatók fel.

21. cikk

Hozzáférés az egyéb információs rendszerekből származó adatokhoz

Amennyiben az Europol uniós, nemzetközi vagy nemzeti jogi eszközök alapján jogosult arra, hogy számítógépes hozzáférést kapjon más, akár nemzeti, akár nemzetközi jellegű információs rendszerekből származó adatokhoz, az Europol ilyen módon személyes adatokat kérdezhet le, ha ez feladatainak ellátásához szükséges. Az Europol ezen adatokhoz való hozzáférésére és az adatok Europol általi felhasználására nézve az ilyen uniós, nemzetközi vagy nemzeti jogi eszközök alkalmazandó rendelkezései az irányadók, amennyiben ezek e határozatnál szigorúbb hozzáférési és felhasználási szabályokat határoznak meg.

IV. FEJEZET

PARTNEREKKEL VALÓ KAPCSOLATOK

22. cikk

Kapcsolatok uniós vagy közösségi intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel

(1) Az Europol a feladatainak ellátásához szükséges mértékben együttműködési kapcsolatokat hozhat létre és tarthat fenn az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Közösségeket létrehozó szerződések által vagy azok alapján létrehozott intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel, különösen a következőkkel:

a) az Eurojust;

b) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) (10);

c) az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (Frontex) (11);

d) az Európai Rendőr-akadémia (CEPOL);

e) az Európai Központi Bank;

f) a Kábítószer és Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja (EMCDDA) (12).

(2) Az Europol megállapodásokat vagy együttműködési szabályozásokat köt az (1) bekezdésben említett szervezetekkel. E megállapodások vagy együttműködési szabályozások az operatív, stratégiai vagy műszaki információk cseréjére vonatkozhatnak, beleértve a személyes adatok és a minősített információk cseréjét is. Ilyen megállapodások vagy együttműködési szabályozások, amennyiben azok személyes adatok cseréjére vonatkoznak, csak az igazgatótanácsnak a közös ellenőrző szerv előzetes véleménye birtokában adott jóváhagyását követően köthetők.

(3) A (2) bekezdésben említett megállapodások vagy együttműködési szabályozások hatálybalépését megelőzően az Europol közvetlenül kaphat és használhat fel az (1) bekezdésben említett szervezetektől kapott információkat, beleértve a személyes adatokat is, amennyiben ez feladatainak jogszerű ellátásához szükséges; és a 24. cikk (1) bekezdésében megállapított feltételek szerint pedig közvetlenül továbbíthat információkat e szervezetek számára, beleértve a személyes adatokat is, amennyiben ez a címzett feladatainak jogszerű ellátásához szükséges.

(4) Az Europol csak abban az esetben továbbíthat minősített információkat az (1) bekezdésben említett szervezetek számára, ha az Europol és a címzett között titokvédelmi megállapodás van hatályban.

23. cikk

Kapcsolatok harmadik államokkal és szervezetekkel

(1) Az Europol a feladatainak ellátásához szükséges mértékben együttműködési kapcsolatokat hozhat létre és tarthat fenn a következőkkel:

a) harmadik államok;

b) olyan szervezetek, mint például: i. nemzetközi szervezetek és ezeknek a közjog hatálya alá tartozó alárendelt szervei; ii. egyéb közjogi szervek, amelyek két vagy több állam közötti megállapodás hozott létre vagy ilyen megállapodáson alapulnak; és iii. a Nemzetközi Bűnügyi Rendőrség Szervezete (Interpol).

(2) Az Europol megállapodásokat köt az (1) bekezdésben említett azon szervezetekkel, amelyek a 26. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett jegyzékben szerepelnek. Az ilyen megállapodások vonatkozhatnak operatív, stratégiai vagy technikai információk cseréjére, beleértve személyes adatokat és bizalmas információkat, amennyiben e cikk (6) bekezdésének b) pontjában említett megállapodásban azonosított kijelölt kapcsolattartón keresztül kerülnek továbbításra. Ilyen megállapodások csak akkor köthetők, ha a Tanács – miután konzultációt folytatott az igazgatótanáccsal, a személyes adatok cseréjét illetően pedig az igazgatótanácson keresztül megkapta a közös ellenőrző szerv véleményét – jóváhagyta azokat.

(3) A (2) bekezdésben említett megállapodások hatálybalépését megelőzően az Europol közvetlenül kaphat és használhat fel információkat, beleértve a személyes adatokat és a minősített információkat is, amennyiben ez feladatainak jogszerű ellátásához szükséges.

(4) A (2) bekezdésben említett megállapodások hatálybalépését megelőzően az Europol a 24. cikk (1) bekezdésében megállapított feltételek mellett a személyes adatok és minősített információk kivételével közvetlenül továbbíthat az e cikk (1) bekezdésében említett szervezetek számára információkat, amennyiben az a címzett feladatainak jogszerű ellátásához szükséges.

(5) Az Europol a 24. cikk (1) bekezdésében megállapított feltételek mellett a személyes adatok és minősített információk kivételével közvetlenül továbbíthat e cikk (1) bekezdésében említett és a 26. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett jegyzékben nem szereplő szervezetek számára információkat, amennyiben ez az Europol hatáskörébe tartozó bűncselekmények megelőzése vagy az ezek elleni küzdelem céljából egyedi esetekben elengedhetetlenül szükséges.

(6) Az Europol a 24. cikk (1) bekezdésében megállapított feltételek mellett továbbíthat az e cikk (1) bekezdésében említett szervezetek számára:

a) személyes adatokat és minősített információkat, ha ez egyedi esetekben az Europol hatáskörébe tartozó bűncselekmények megelőzése vagy az ezek elleni küzdelem céljából szükséges; és

b) személyes adatokat, ha az Europol az érintett szervezettel e cikk (2) bekezdésében említett megállapodást kötött, amely az e szervezet által biztosított megfelelő szintű adatvédelem fennállásának megállapítása alapján lehetővé teszi ilyen adatok továbbítását.

(7) Az Europol csak abban az esetben továbbíthat minősített információkat az (1) bekezdésben említett szervezetek számára, ha az Europol és a címzett között titokvédelmi megállapodás van hatályban.

(8) Az Europol a (6) és a (7) bekezdéstől eltérően, valamint a 24. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül továbbíthatja a birtokában lévő személyes adatokat és minősített információkat az e cikk (1) bekezdésében említett szervezeteknek, amennyiben az igazgató úgy véli, hogy az adatok továbbítása elengedhetetlenül szükséges ahhoz, hogy az Europol célkitűzéseinek hatókörén belül megvédjék az érintett tagállamok alapvető érdekeit, illetve bűncselekményekkel vagy terrorcselekményekkel kapcsolatos, közvetlen veszélyt előzzenek meg. Az igazgató minden körülmények között mérlegeli a kérdéses szervre alkalmazandó adatvédelem szintjét, hogy egyensúlyt találjon ezen adatvédelmi szint és az említett érdekek között. Az igazgató a lehető legkorábban tájékoztatja az igazgatótanácsot és a közös ellenőrző szervet döntéséről, valamint arról, hogy mi alapján értékelte az érintett szervezetek által biztosított adatvédelmi szint megfelelőségét.

(9) A személyes adatoknak a (8) bekezdéssel összhangban történő továbbítását megelőzően az igazgató értékeli az érintett szervezetek által biztosított adatvédelmi szint megfelelőségét, a személyes adatok továbbításában lényeges körülmények és különösen a következők figyelembevételével:

a) az adatok jellege;

b) az adattovábbítás célja;

c) a tervezett feldolgozás időtartama;

d) a szervezetre alkalmazandó általános és különös adatvédelmi rendelkezések;

e) a szervezet egyetértett-e az adatokkal kapcsolatban az Europol által kért meghatározott feltételekkel.

24. cikk

Adattovábbítás

(1) Egy tagállam által a számára megküldött adatokat az Europol csak e tagállam hozzájárulásával továbbíthatja a 22. cikk (1) bekezdésében és a 23. cikk (1) bekezdésében említett szervezetek részére. Az érintett tagállam általános, vagy meghatározott feltételekhez kötött előzetes hozzájárulását adhatja az ilyen továbbításhoz. Hozzájárulása bármikor visszavonható.

Ha az adatokat nem valamely tagállam továbbította, az Europolnak meg kell győződnie arról, hogy azok továbbítása

a) nem veszélyezteti-e a tagállamok valamelyikének hatáskörébe tartozó feladatok megfelelő ellátását;

b) nem veszélyezteti-e bármely tagállam biztonságát és közrendjét, és nem okozhat-e neki egyéb módon hátrányt.

(2) Az Europol felelős az adatok továbbításának jogszerűségéért. Az Europol nyilvántartást vezet az e cikk szerint történt összes adattovábbításról és e továbbítások indokairól. Az adattovábbításra csak abban az esetben kerül sor, ha a címzett kötelezettséget vállal arra, hogy az adatokat kizárólag arra a célra használja fel, amelyre azokat továbbították.

25. cikk

Magánfelektől és magánszemélyektől származó információ

(1) E határozat alkalmazásában:

a) „magánfelek”: a valamely tagállam vagy harmadik állam jogszabályai alapján létrehozott szervezetek és szervek, különösen a 23. cikk (1) bekezdésének hatálya alá nem tartozó társaságok és cégek, vállalkozások társulásai, nonprofit szervezetek és más, a magánjog hatálya alá tartozó jogi személyek;

b) „magánszemélyek”: a természetes személyek.

(2) Az Europol a feladatainak jogszerű ellátáshoz szükséges mértékben, a (3) bekezdésben megállapított feltételek alapján feldolgozhat magánfelektől származó információkat, beleértve a személyes adatokat is.

(3) Az Europol a magánfelektől származó személyes adatokat az alábbi feltételek szerint dolgozhatja fel:

a) A valamely tagállam jogszabályai alapján létrehozott magánfelektől származó személyes adatokat az Europol csak akkor dolgozhatja fel, ha azokat az adott tagállam nemzeti egységén keresztül, a nemzeti joggal összhangban továbbították. Az Europol nem léphet közvetlenül kapcsolatba a tagállamokban működő magánfelekkel információszerzés céljából.

b) Az olyan harmadik állam jogszabályai szerint létrehozott magánfelektől származó személyes adatok, amely állammal az Europol a 23. cikknek megfelelően a személyes adatok cseréjét lehetővé tévő együttműködési megállapodást kötött, az Europol számára csak az adott államnak a hatályban lévő együttműködési megállapodásban megállapított kapcsolattartóján keresztül továbbíthatók.

c) Az olyan harmadik állam jogszabályai szerint létrehozott magánfelektől származó személyes adatokat, amely állammal az Europol nem kötött a személyes adatok cseréjét lehetővé tévő együttműködési megállapodást, az Europol csak akkor dolgozhatja fel, ha: i. az érintett magánfél szerepel a 26. cikk (2) bekezdésében említett jegyzékben; és ii. az Europol és az érintett magánfél az információk – ideértve a személyes adatokat is – továbbításáról szóló szándéknyilatkozatot fogadott el, amely igazolja a személyes adatok magánfél általi gyűjtésének és továbbításának jogszerűségét, és meghatározza, hogy a továbbított személyes adatok csak az Europol feladatainak jogszerű ellátására használhatók fel. Ilyen szándéknyilatkozat csak az igazgatótanácsnak a közös ellenőrző szerv előzetes véleménye birtokában adott jóváhagyását követően fogadható el. Amennyiben a továbbított adat hatással van valamely tagállam érdekeire, az Europol haladéktalanul tájékoztatja az érintett tagállam nemzeti egységét.

(4) A magánfelektől származó adatoknak a (3) bekezdésnek megfelelően történő feldolgozásán túlmenően az Europol e határozat adatvédelmi rendelkezéseivel összhangban közvetlenül szerezhet be és dolgozhat fel adatokat – ide értve a személyes adatokat is – az olyan nyilvánosan elérhető forrásokból, mint például a média, a nyilvános adatszolgáltatók és a kereskedelmi információszolgáltatók. Az Europol a 17. cikkel összhangban valamennyi releváns információt továbbít a nemzeti egységek részére.

(5) A magánszemélyektől származó információt – ideértve a személyes adatokat is – az Europol csak akkor dolgozhatja fel, ha azokat a nemzeti joggal összhangban, nemzeti egységen keresztül, vagy valamely olyan harmadik állam kapcsolattartóján keresztül kapta meg, amely állammal az Europol a 23. cikknek megfelelően együttműködési megállapodást kötött. Amennyiben az Europol egy olyan harmadik államban tartózkodó magánszemélytől kap információt – ideértve a személyes adatokat is –, amellyel az Europol nem kötött együttműködési megállapodást, az Europol ezt az információt csak az érintett tagállamnak vagy harmadik államnak továbbíthatja, amellyel a 23. cikk szerint az Europol együttműködési megállapodást kötött. Az Europol nem léphet közvetlenül kapcsolatba magánszemélyekkel információszerzés céljából.

(6) Az Europol számára az e cikk (3) bekezdésének c) pontja szerint továbbított vagy általa megszerzett személyes adatok csak a 11. cikkben foglalt Europol Információs Rendszerben és a 14. cikkben foglalt elemzési munkafájlokban, vagy más, a 10. cikk (2) és (3) bekezdésével összhangban létrehozott adatfeldolgozó rendszerben való rögzítésük céljából dolgozhatók fel, ha azok az adatok kapcsolódnak egy a fent említett rendszerek valamelyikében már rögzített adathoz, vagy egy nemzeti egység általi, a fent említett rendszerek valamelyikében való korábbi lekérdezéshez.

A 29. cikk (1) bekezdésének b) pontjával összhangban az Europol felel az e cikk (3) bekezdésének b) és c) pontjában, valamint a (4) bekezdésében megállapított feltételek szerint továbbított és az Europol által feldolgozott adatokért, továbbá valamely olyan harmadik állam kapcsolattartóján keresztül továbbított információkért, amely állammal az Europol a 23. cikknek megfelelően együttműködési megállapodást kötött.

(7) Két évvel ezen határozat alkalmazásának időpontját követően az igazgató ezen cikk alkalmazásáról átfogó jelentést terjeszt az igazgatótanács elé. Az igazgatótanács a közös ellenőrző szerv tanácsára vagy saját kezdeményezésre bármilyen, szükségesnek vélt intézkedést hozhat a 37. cikk (9) bekezdésének b) pontjával összhangban.

26. cikk

Az Europol kapcsolataira irányadó végrehajtási szabályok

(1) A Tanács az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően minősített többséggel:

a) elfogadja azon, a 23. cikk (1) bekezdésében említett harmadik államok és szervezetek jegyzékét, amelyekkel az Europol megállapodást köt. A jegyzéket az igazgatótanács készíti el és szükség esetén felülvizsgálja azt; és

b) elfogadja az Europolnak a 22. cikk (1) bekezdésében és a 23. cikk (1) bekezdésében említett szervekkel való kapcsolataira irányadó végrehajtási szabályait, ideértve a személyes adatok és minősített információk cseréjét. A végrehajtási szabályokat az igazgatótanács készíti elő, a közös ellenőrző szerv előzetes véleményének birtokában.

(2) Az igazgatótanács elkészíti és szükség esetén felülvizsgálja azon magánfelek listáját, amelyekkel az Europol a 25. cikk (3) bekezdésének c) pontja ii. alpontjával összhangban szándéknyilatkozatot fogadhat el, továbbá a közös ellenőrző szerv véleményének birtokában elfogadja az e szándéknyilatkozatok aláírására vonatkozó eljárásra és a nyilatkozatok tartalmára irányadó szabályokat.

V. FEJEZET

ADATVÉDELEM ÉS ADATBIZTONSÁG

27. cikk

Az adatvédelem szintje

E határozat különös rendelkezéseinek sérelme nélkül, az Europol figyelembe veszi az Európa Tanács 1981. január 28-án kelt, az egyéneknek a személyes adatok gépi feldolgozása során való védelméről szóló egyezményének és az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága 1987. szeptember 17-i R (87) 15. ajánlásának elveit. Az Europol betartja ezeket az elveket a személyes adatok feldolgozása során, beleértve a gépi és nem gépi, adatfájlok formájában tárolt adatokat, különösen a meghatározott kritériumokkal összhangban hozzáférhető személyes adatok bármely strukturált halmazát.

28. cikk

Adatvédelmi tisztviselő

(1) Az igazgatótanács az igazgató javaslata alapján adatvédelmi tisztviselőt nevez ki, aki a személyzet tagja. Feladatainak ellátása során függetlenül jár el.

(2) Az adatvédelmi tisztviselő feladatai különösen a következők:

a) függetlenül eljárva biztosítja a jogszerűséget és e határozat rendelkezéseinek betartását a személyes adatok feldolgozása tekintetében, beleértve az Europol személyzetére vonatkozó személyes adatok feldolgozását is;

b) biztosítja, hogy e határozattal összhangban írásbeli nyilvántartást vezessenek a személyes adatok továbbításáról és beérkezéséről;

c) biztosítja, hogy az adatalanyokat kérésükre tájékoztassák az e határozat szerinti jogaikról;

d) együttműködik az Europol adatfeldolgozási eljárásokért, képzésért és tanácsadásért felelős személyzetével;

e) együttműködik a közös ellenőrző szervvel;

f) éves jelentés készít és ezt az igazgatótanács és a közös ellenőrző szerv elé terjeszti.

(3) Feladatainak ellátása során az adatvédelmi tisztviselő hozzáférhet az Europol által feldolgozott összes adathoz, és az Europol valamennyi helyiségébe beléphet.

(4) Ha az adatvédelmi tisztviselő úgy véli, hogy nem tartották be e határozat személyes adatok feldolgozására vonatkozó rendelkezéseit, tájékoztatja az igazgatót, és felkéri, hogy meghatározott időn belül szüntesse meg a szabálytalanságot.

Ha az igazgató nem szünteti meg a meghatározott időn belül az adatfeldolgozás szabálytalanságát, az adatvédelmi tisztviselő tájékoztatja az igazgatótanácsot, és az igazgatótanáccsal megállapodik a válaszadásra meghatározott határidőben.

Ha az igazgatótanács nem szünteti meg a meghatározott időn belül az adatfeldolgozás szabálytalanságát, az adatvédelmi tisztviselő a közös ellenőrző szerv elé terjeszti az ügyet.

(5) Az adatvédelmi tisztviselő tekintetében az igazgatótanács további végrehajtási szabályokat fogad el. A végrehajtási szabályok különösen az adatvédelmi tisztviselő kiválasztását és elbocsátását, feladatait, kötelességeit, hatásköreit és függetlenségének garanciáit érintik.

29. cikk

Adatvédelmi felelősség

(1) Az Europolnál feldolgozott adatokért a felelősség – különösen az adatok gyűjtésének, az Europolhoz való továbbításának és bevitelének jogszerűsége, valamint az adatok pontossága, naprakészsége és a tárolási határidők ellenőrzése tekintetében – az a következőket terheli:

a) azon tagállamot, amely az adatokat bevitte vagy más módon továbbította;

b) az Europolt a harmadik felek által az Europol részére közölt adatok tekintetében, beleértve a magánfelek által közölt adatokat a 25. cikk (3) bekezdésének b) és c) pontjával és a 25. cikk (4) bekezdésével összhangban, valamint egy harmadik állam – amellyel az Europol a 23. cikkel összhangban együttműködési megállapodást kötött – kapcsolattartó pontján keresztül közölt adatokat, vagy olyan adatokat, amelyek az Europol által végzett elemzés eredményei.

(2) Azok az adatok, amelyeket továbbítottak az Europolnak, de még nem vittek be az Europol adatfájljainak egyikébe, adatvédelmi szempontból továbbra is az adatokat továbbító fél felelőssége alá tartoznak. Az Europol felel azonban az adatok biztonságáért – a 35. cikk (2) bekezdésével összhangban – atekintetben, hogy az adatokhoz adatfájlba való bevitelükig csak az Europol felhatalmazott személyzete férhessen hozzá – annak eldöntése céljából, hogy az adatokat az Europolnál fel tudják-e dolgozni –, illetve azok emellett az adatokat közlő fél felhatalmazott tisztviselői számára váljanak hozzáférhetővé. Ha az értékelést követően az Europol okkal feltételezi, hogy a közölt adatok pontatlanok vagy már nem naprakészek, tájékoztatja az adatokat közlő felet.

(3) Továbbá – ezen határozat más rendelkezéseire is figyelemmel – az Europol felel az összes általa feldolgozott adatért.

(4) Amennyiben az Europolnak bizonyítéka van arra, hogy az egyik, a II. fejezetben említett rendszerébe tényszerűen helytelen adat került bevitelre vagy jogtalanul tárolták az adatot, értesíti az abban részt vevő tagállamot vagy más felet.

(5) Az Europolnak olyan módon kell tárolnia az adatokat, hogy megállapítható legyen, mely tagállam vagy harmadik fél továbbította azokat, illetve az Europol által végzett elemző tevékenységből származnak-e.

30. cikk

Az egyén hozzáférési joga

(1) Bármely személy jogosult arra, hogy ésszerű időszakonként információt kapjon atekintetben, hogy vele kapcsolatban az Europol feldolgoz-e adatokat, és hogy az ilyen jellegű adatokat érthető formában közöljék vele, vagy hogy azokat ellenőriztesse, minden esetben az ezen cikkben meghatározott feltételeknek megfelelően.

(2) Bármely személy, aki az e cikk szerinti jogait gyakorolni kívánja, ez irányú kérelmét előterjesztheti a választása szerinti tagállamban az e tagállamban erre kijelölt hatóságnál, anélkül, hogy túlzott költségek hárulnának rá. Ez a hatóság haladéktalanul, de legkésőbb a kézhezvételtől számított egy hónapon belül az Europol elé terjeszti a kérelmet.

(3) A kérelmet az Europol alaptalan késedelem nélkül, és minden esetben az általa történő kézhezvételtől számított három hónapon belül válaszolja meg, ezen cikkel összhangban.

(4) Az (1) bekezdésnek megfelelő kérelemre adott válaszról való döntést megelőzően az Europol konzultál az érintett tagállamok illetékes hatóságaival. Az adatokhoz való hozzáférésre vonatkozó döntés feltétele az Europol és az ilyen adatok közlésében közvetlenül érintett tagállamok szoros együttműködése. Minden esetben, mikor egy tagállam kifogásolja az Europol által javasolt választ, kifogása okait közli az Europollal.

(5) Az (1) bekezdésnek megfelelő kérelemre adott válaszként az információközlést el kell utasítani, amennyiben ez az elutasítás szükséges ahhoz, hogy:

a) az Europol megfelelően teljesíthesse feladatait;

b) a tagállamok biztonságát és a közrendjét védelmezzék, illetve bűncselekményeket előzzenek meg;

c) garantálják, hogy egy nemzeti nyomozás sem kerül veszélybe;

d) harmadik felek jogait és szabadságait védjék.

A mentesség alkalmazhatóságának felmérésekor figyelembe kell venni az érintett személy érdekeit.

(6) Amennyiben az (1) bekezdésnek megfelelő kérelemre adott válaszként az információközlést elutasítja, az Europol köteles tudatni az érintett személlyel, hogy elvégezte az ellenőrzést, anélkül, hogy olyan információt közölne a személlyel, amely felfedhetné, hogy feldolgoz-e az Europol vele kapcsolatos személyes adatokat.

(7) Minden személy jogosult ésszerű időszakonként kérni a közös ellenőrző szervtől annak ellenőrzését, hogy személyes adatainak az Europol általi gyűjtése, tárolása, feldolgozása és felhasználása e határozat rendelkezéseivel összhangban történik-e a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában. A közös ellenőrző szerv tudatja az érintett személlyel, hogy elvégezte az ellenőrzést, anélkül, hogy olyan információt közölne a személlyel, amely felfedhetné, hogy feldolgoz-e az Europol vele kapcsolatos személyes adatokat.

31. cikk

Az adatalany adathelyesbítési és -törlési joga

(1) Minden személy jogosult a rá vonatkozó téves adatok helyesbítését vagy törlését kérni az Europoltól. Ha akár e jog gyakorlása során, akár egyébként kiderül, hogy az Europol által tárolt, harmadik felek által továbbított, illetve saját elemző tevékenységéből származó adatok tévesek, illetve bevitelük vagy tárolásuk ellentétes e határozattal, az Europol köteles helyesbíteni vagy törölni ezeket az adatokat.

(2) Ha a téves, illetve e határozattal ellentétes módon feldolgozott adatokat a tagállamok közvetlenül továbbították az Europolnak, az érintett tagállamoknak az Europollal együttműködve helyesbíteni vagy törölni kell azokat.

(3) Ha a téves adatokat más alkalmas módon továbbították, vagy ha a tagállamok által szolgáltatott adatok hibája helytelen továbbítás következménye, vagy az adatokat e határozattal ellentétes módon továbbították, illetve a hiba annak eredménye, hogy az adatokat az Europol tévesen vagy e határozattal ellentétes módon vitte be, vette át vagy tárolta, akkor az Europolnak az érintett tagállamokkal együttműködve helyesbíteni vagy törölni kell azokat.

(4) Az (1), (2) és (3) bekezdésben említett esetekben az adatokat átvevő tagállamokat vagy harmadik feleket haladéktalanul értesíteni kell. Az átvevő tagállamoknak és harmadik feleknek szintén helyesbíteni vagy törölni kell ezeket az adatokat. Amennyiben a törlésre nincs lehetőség, az adatokat bármely jövőbeli feldolgozást megelőzése érdekében zárolni kell.

(5) Az Europol indokolatlan késedelem nélkül, írásban értesíti a kérelmezőt, és minden esetben három hónapon belül arról, hogy az őt érintő adatok helyesbítése vagy törlése megtörtént.

32. cikk

Fellebbezés

(1) Az Europol a személynek az ellenőrzésre vagy az adatokhoz való hozzáférésre irányuló kérelemére, illetve az adatok helyesbítésére és törlésére irányuló kérelmére adott válaszában tájékoztatja a kérelmező személyt, hogy amennyiben a határozattal nem ért egyet, fellebbezhet a közös ellenőrző szervhez. Az érintett személy akkor is a közös ellenőrző szervhez fordulhat, ha kérelmére a 30. vagy 31. cikkben megállapított határidőn belül nem kapott választ.

(2) Ha a kérelmező személy fellebbezést nyújt be a közös ellenőrző szervhez, a fellebbezést ez a szerv bírálja felül.

(3) Abban az esetben, ha a fellebbezés a 30. vagy 31. cikkben említett határozattal kapcsolatos, a közös ellenőrző szerv konzultál a nemzeti ellenőrző szervekkel vagy az illetékes igazságügyi szervvel abban a tagállamban, amely az adat forrása volt, vagy amely tagállam közvetlenül érintett. A közös ellenőrző szerv a nemzeti ellenőrző szervvel vagy az illetékes igazságügyi szervvel szoros együttműködésben hozza meg a határozatot, amely kiterjedhet mindennemű információ közlésének elutasítására.

(4) Ha a fellebbezés az Europol Információs Rendszerbe az Europol által bevitt adatokhoz, az elemzési munkafájlokban vagy az Europol által személyes adatok feldolgozása céljából a 10. cikk alapján létrehozott egyéb rendszerben tárolt adatokhoz való hozzáférésre vonatkozik, és amennyiben az Europol továbbra is fenntartja kifogását, a közös ellenőrző szerv csak az Europol vagy – a 30. cikk (4) bekezdésében említetteknek megfelelően – az érintett tagállam vagy tagállamok meghallgatását követően, tagjainak kétharmados többségével dönthet a kifogással ellentétesen. Ilyen többség hiányában a közös ellenőrző szerv értesíti a kérelmező személyt az elutasításról, anélkül hogy kiadna olyan információt, amely felfedhetné a kérelmező személyre vonatkozó személyes adatok meglétét.

(5) Ha a fellebbezés az Europol Információs Rendszerbe egy tagállam által bevitt adatokhoz, az elemzési munkafájlokban vagy az Europol által személyes adatok feldolgozása céljából a 10. cikk alapján létrehozott egyéb rendszerben tárolt adatokhoz való hozzáférésre vonatkozik, a közös ellenőrző szerv biztosítja, hogy sor kerüljön a szükséges ellenőrzések helyes elvégzésére, szoros együttműködésben az adatokat bevivő tagállam nemzeti ellenőrző szervével. A közös ellenőrző szerv értesíti a kérelmező személyt arról, hogy az ellenőrzést elvégezte, anélkül hogy kiadna olyan információt, amely felfedhetné a kérelmező személyre vonatkozó személyes adatok meglétét.

(6) Ha a fellebbezés az Europol Információs Rendszerbe az Europol által bevitt adatok ellenőrzésére, illetőleg az elemzési munkafájlokban vagy az Europol által személyes adatok feldolgozása céljából a 10. cikk alapján létrehozott egyéb rendszerben tárolt adatok ellenőrzésére vonatkozik, a közös ellenőrző szerv biztosítja, hogy az Europol elvégezze a szükséges ellenőrzéseket. A közös ellenőrző szerv értesíti a kérelmező személyt arról, hogy az ellenőrzést elvégezte, anélkül hogy kiadna olyan információt, amely felfedhetné a kérelmező személyre vonatkozó személyes adatok meglétét.

33. cikk

A nemzeti ellenőrző szerv

(1) Minden tagállam kijelöl egy nemzeti ellenőrző szervet, amely – a nemzeti jog rendelkezéseivel összhangban – függetlenül ellenőrzi, hogy megengedhető-e a személyes adatoknak az adott tagállam által történő bevitele, lekérdezése és az Europolnak való továbbítása, továbbá megvizsgálja, hogy ez a bevitel, lekérdezés és továbbítás nem sérti-e az adatalany jogait. A nemzeti ellenőrző szerv ebből a célból – a vonatkozó nemzeti eljárásoknak megfelelően – a nemzeti egységen vagy az összekötő tisztviselőkön keresztül hozzáférhet a tagállam által az Europol Információs Rendszerbe vagy az Europol által a személyes adatok feldolgozása céljából a 10. cikk alapján létrehozott egyéb rendszerbe bevitt adatokhoz.

Ellenőrző funkciójuk gyakorlása céljából a nemzeti ellenőrző szervek az Europolhoz kiküldött saját összekötő tisztviselőik hivatali helyiségeibe beléphetnek és irataikhoz hozzáférhetnek.

Ezenkívül a nemzeti ellenőrző szervek a vonatkozó nemzeti eljárásoknak megfelelően ellenőrzik a nemzeti egységek és az összekötő tisztviselők tevékenységeit, amennyiben ezek a tevékenységek érintik a személyes adatok védelmét. Emellett tájékoztatják a közös ellenőrző szervet az Europol tekintetében általuk tett lépésekről.

(2) Bármely személy jogosult arra, hogy kérje a nemzeti ellenőrző szervtől annak biztosítását, hogy személyes adatainak bevitele vagy azoknak az Europolhoz bármilyen formában történő továbbítása, valamint az érintett tagállam adatlekérdezése jogszerűen történjen.

E jog azon tagállam nemzeti jogával összhangban gyakorolható, amelyben a kérelmet előterjesztették.

34. cikk

Közös ellenőrző szerv

(1) Egy független közös ellenőrző szerv kerül létrehozásra, hogy e határozattal összhangban ellenőrizze az Europol tevékenységeit annak biztosítása érdekében, hogy az Europol birtokában levő adatok tárolása, feldolgozása és felhasználása ne sértse a magánszemélyek jogait. A közös ellenőrző szerv ezenkívül az Europoltól származó adatok továbbításának megengedhetőségét is ellenőrzi. A közös ellenőrző szerv minden független nemzeti ellenőrző szerv legfeljebb két olyan tagjából vagy képviselőjéből áll (adott esetben póttagok közreműködésével), akik rendelkeznek a szükséges alkalmassággal, és akiket a tagállamok ötéves időtartamra neveznek ki. Minden küldöttség egy szavazattal rendelkezik.

A közös ellenőrző szerv tagjai közül elnököt választ.

A közös ellenőrző szerv tagjai feladataik teljesítése során egyetlen más szervtől sem fogadhatnak el utasítást.

(2) Az Europol támogatja a közös ellenőrző szervet feladatainak ellátásában. Ennek során különösen:

a) megadja a közös ellenőrző szerv által kért információkat, továbbá hozzáférést biztosít minden dokumentumhoz és irathoz, valamint az adatfájljaiban tárolt adatokhoz;

b) a közös ellenőrző szervnek mindenkor szabad bejárást biztosít minden hivatali helyiségébe; és

c) végrehajtja a közös ellenőrző szerv fellebbezések tárgyában hozott határozatait.

(3) A közös ellenőrző szerv hatáskörébe tartozik az Europol személyes adatok feldolgozásával és felhasználásával kapcsolatos tevékenységeinek végrehajtását és értelmezését érintő kérdések vizsgálata, a tagállamok nemzeti ellenőrző szervei által végzett független ellenőrzésekre vagy a hozzáférési jog gyakorlására vonatkozó kérdések vizsgálata, valamint a meglévő problémák közös megoldására irányuló összehangolt javaslatok kidolgozása.

(4) Ha a közös ellenőrző szerv megállapítja e határozat rendelkezéseinek bármely megsértését a személyes adatok tárolása, feldolgozása vagy felhasználása terén, úgy megteszi az általa szükségesnek tartott észrevételeket az igazgatónál, és felszólítja őt, hogy meghatározott határidőn belül válaszoljon. Az igazgató az eljárás minden szakaszáról tájékoztatja az igazgatótanácsot. Ha a közös ellenőrző szerv nem elégedett a kérelmére az igazgató által adott válasszal, az igazgatótanács elé terjeszti az ügyet.

(5) Feladatainak ellátása érdekében, valamint hogy az adatfeldolgozási szabályok és eljárások alkalmazása során hozzájáruljon a következetesség javításához, a közös ellenőrző szerv szükség szerint együttműködik más ellenőrző hatóságokkal.

(6) A közös ellenőrző hatóság rendszeres időközönként jelentést készít tevékenységéről. Ezeket a jelentéseket továbbítják az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Az igazgatótanácsnak lehetősége van észrevételei megtételére, amelyeket a jelentéshez kell csatolni.

A közös ellenőrző hatóság dönti el, hogy nyilvánosságra hozza-e a tevékenységéről szóló jelentést, és amennyiben a nyilvánosságra hozatal mellett dönt, határoz annak módjáról is.

(7) A közös ellenőrző szerv kétharmados többséggel fogadja el az eljárási szabályzatát, amelyet jóváhagyásra benyújt a Tanácshoz. A Tanács minősített többséggel jár el.

(8) A közös ellenőrző szerv belső bizottságot hoz létre, amelyben minden egyes tagállamot egy, a szavazásnál egy szavazattal rendelkező tag képvisel. A bizottság feladata, hogy minden alkalmas módon kivizsgálja a 32. cikk szerinti fellebbezéseket. Kérelmükre a feleket – amennyiben kívánják, tanácsadóikkal együtt – a bizottságnak meg kell hallgatnia. Az ilyen keretek között hozott határozat minden érintett fél tekintetében jogerős.

(9) A közös ellenőrző szerv, a (8) bekezdésben említetten kívül, létrehozhat egy vagy több egyéb bizottságot.

(10) A közös ellenőrző szervvel konzultálni kell az Europol költségvetésének rá vonatkozó részéről. Véleményét csatolni kell a mindenkori költségvetési tervezethez.

(11) A közös ellenőrző szerv munkáját titkárság segíti, amelynek feladatait az eljárási szabályzat határozza meg.

35. cikk

Adatbiztonság

(1) Az Europol megteszi az e határozat végrehajtásának biztosításához szükséges technikai és szervezési intézkedéseket. Az intézkedések akkor tekintendők szükségesnek, ha azok költségei arányban állnak a védelem tekintetében elérendő céllal.

(2) Az Europolnál folyó számítógépes adatfeldolgozás tekintetében minden tagállam és az Europol meghozza a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy:

a) megakadályozzák, hogy illetéktelen személyek hozzáférhessenek a személyes adatok feldolgozására használt adatfeldolgozó berendezésekhez (berendezésekhez való hozzáférés ellenőrzése);

b) az adathordozók jogosulatlan olvasásának, másolásának, megváltoztatásának vagy eltávolításának megakadályozása (adathordozók ellenőrzése);

c) adatok jogosulatlan bevitelének, a tárolt személyes adatokba való jogosulatlan vizsgálatnak, valamint a személyes adatok megváltoztatásának vagy törlésének megakadályozása (tárolás ellenőrzése);

d) megakadályozzák, hogy a számítógépes adatfeldolgozó rendszereket adatátviteli berendezések segítségével jogosulatlan személyek használják (felhasználók ellenőrzése);

e) biztosítsák, hogy a számítógépes adatfeldolgozó rendszer használatára jogosult személyek csak azokhoz az adatokhoz férjenek hozzá, amelyekre hozzáférési jogosultságuk vonatkozik (adathozzáférés ellenőrzése);

f) biztosítsák, hogy ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy adatátviteli berendezés alkalmazásával mely szervekhez lehet személyes adatokat továbbítani vagy mely szervekhez kerültek személyes adatok továbbításra(adattovábbítás ellenőrzése);

g) biztosítsák, hogy ellenőrizhető és megállapítható legyen, milyen személyes adatokat vittek be a számítógépes adatfeldolgozó rendszerekbe, valamint hogy ki és mikor vitte be azokat (adatbevitel ellenőrzése);

h) megakadályozzák a személyes adatok jogosulatlan leolvasását, másolását, módosítását vagy törlését a személyes adatok továbbítása vagy az adathordozók szállítása során (szállítás ellenőrzése);

i) biztosítsák, hogy a számítástechnikai rendszerek üzemzavar esetén azonnal helyreállíthatók legyenek (helyreállítás);

j) biztosítsák, hogy a rendszer funkciói hibátlanul működjenek, s a működés közben észlelt hibákat azonnal jelentsék (megbízhatóság), valamint azt, hogy a tárolt adatok valamely rendszerhiba esetén ne torzuljanak (sértetlenség).

VI. FEJEZET

SZERVEZET

36. cikk

Az Europol szervei

Az Europol szervei a következők:

a) az igazgatótanács;

b) az igazgató.

37. cikk

Az igazgatótanács

(1) Az igazgatóság minden tagállam egy képviselőjéből és a Bizottság egy képviselőjéből áll. Az igazgatótanács minden tagja egy szavazattal rendelkezik. Az igazgatótanács minden tagját egy póttag képviselheti; a teljes jogú tag távollétében a póttag gyakorolhatja annak szavazati jogát.

(2) Az igazgatótanács elnökét és elnökhelyettesét a tizennyolc hónapos tanácsi programot közösen előkészítő három tagállamból álló csoport választja ugyanebből a csoportból. Szolgálati idejük a tanácsi programnak megfelelő tizennyolc hónapos időszakra szól. Ezen időszak alatt az elnök többé nem a saját tagországa képviselőjeként látja el feladatát az igazgatótanácsban. Az elnökhelyettes hivatalból helyettesíti az elnököt feladatai elvégzésében annak akadályoztatása esetén.

(3) Az elnök felel az igazgatótanácsnak a (9) bekezdésben foglalt feladatai ellátásai során a hatékony működésért, miközben biztosítja a stratégiai kérdésekre és az Europolnak az 5. cikk (1) bekezdésében megállapított fő feladataira való külön összpontosítást.

(4) Az elnök tevékenységét az igazgatótanács titkársága segíti. A titkárság különösen:

a) szorosan és folyamatosan részt vesz az igazgatótanács munkájának szervezésében, koordinálásában és a munka koherenciájának biztosításában. Az elnök felelőssége és irányítása alatt a titkárság segíti az elnököt a megoldások keresésében;

b) biztosítja az igazgatótanács feladatai ellátásához szükséges adminisztrációs támogatást.

(5) Az igazgató szavazati jog nélkül részt vesz az igazgatótanács ülésein.

(6) Az igazgatótanács tagjait, helyetteseiket és az igazgatót szakértők kísérhetik.

(7) Az igazgatótanács évente legalább kétszer ülésezik.

(8) Ha e határozat másként nem rendelkezik, az igazgatótanács tagjainak kétharmados többségével jár el.

(9) Az igazgatótanács feladatai:

a) elfogadja az Europol stratégiáját, amely a megállapított célkitűzések elérésének mérésére szolgáló kritériumokat tartalmaz;

b) figyelemmel kíséri az igazgató tevékenységét, beleértve az igazgatótanács határozatainak végrehajtását is;

c) e határozat rendelkezéseivel összhangban döntéseket és végrehajtó intézkedéseket hoz;

d) az igazgató javaslata alapján és a Bizottsággal való megegyezést követően elfogadja az Europol személyzetére alkalmazandó végrehajtási szabályokat;

e) az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel (13) összhangban és a Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadja a pénzügyi szabályzatot és kinevezi a számvitelért felelős tisztviselőt;

f) létrehozza a belső ellenőrzési funkciót és kinevezi ennek ellenőrzési személyzetét, akik az Europol személyzetének tagjai. A belső ellenőrző funkció tekintetében az igazgatótanács további végrehajtási szabályokat fogad el. A végrehajtási szabályok különösen a belső ellenőrzési funkcióra vonatkozó kiválasztását és elbocsátását, feladatokat, kötelességeket, hatásköröket és függetlenségének garanciáit érintik. A belső ellenőrzési funkció kizárólag az igazgatótanácsnak tartozik elszámolással, és a feladatai ellátásához szükséges összes dokumentációhoz hozzáféréssel rendelkezik;

g) elfogadja az igazgatói és igazgatóhelyettesi tisztségre jelölt, legalább három személyt tartalmazó listát, amelyet a Tanácsnak kell benyújtani;

h) felelős a Tanács által, különösen e határozat végrehajtási rendelkezéseinek keretében ráruházott további feladatok ellátásáért;

i) létrehozza az eljárási szabályokat, beleértve a titkárság függetlenségét biztosító rendelkezéseket.

(10) Az igazgatótanács minden évben elfogadja:

a) a bevételi és kiadási előirányzat tervezetét, beleértve a létszámtervet, amelyet be kell nyújtani a Bizottságnak, valamint a végleges költségvetést;

b) az Europol jövőbeli tevékenységére vonatkozó munkaprogramot a Bizottság véleményét követően, figyelembe véve a tagállamok operatív szükségleteit, valamint az Europolt érintő költségvetési és személyzeti kihatásokat;

c) az Europol előző évi tevékenységéről szóló általános jelentést, beleértve a Tanács által meghatározott prioritásokkal kapcsolatban elért eredményeket.

E dokumentumokat jóváhagyás céljából a Tanács elé kell terjeszteni. A Tanács ezeket tájékoztatásul az Európai Parlamentnek továbbítja.

(11) Az igazgatótanács e határozat alkalmazásának időpontjától számított négy éven belül, majd ezt követően négyévente megbízást ad e határozat végrehajtásának, valamint az Europol által elvégzett tevékenységeknek a független külső értékelésére.

Az igazgatótanács e célból egyedi írásbeli megbízást ad ki.

Az értékelő jelentést továbbítani kell az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz és a Bizottsághoz.

(12) Az igazgatótanács munkacsoportokat hozhat létre. A munkacsoportok létrehozására és működésére irányadó szabályokat az eljárási szabályzata állapítja meg.

(13) Az igazgatótanács az igazgató tekintetében a 38. cikk (1) és (7) bekezdésének sérelme nélkül gyakorolja a 39. cikk (3) bekezdésében megállapított hatásköröket.

38. cikk

Az igazgató

(1) Az Europol élén az igazgató áll, akit az igazgatótanács által beterjesztett, legalább három jelöltet tartalmazó listáról a Tanács minősített többséggel, négyéves időszakra nevez ki. A Tanács az igazgatótanács javaslatára – mely értékelte az igazgató teljesítményét – egyszer, legfeljebb négy évre meghosszabbíthatja az igazgató hivatali idejét.

(2) Az igazgatót három igazgatóhelyettes segíti, akiket az (1) bekezdésben megállapított eljárásban négyéves – egyszer meghosszabbítható – időszakra neveznek ki. Feladataikat részleteiben az igazgató határozza meg.

(3) Az igazgatói és igazgatóhelyettesi beosztás tekintetében a jelöltek kiválasztásával kapcsolatos eljárás szabályait, beleértve hivatali idejük meghosszabbítását, az igazgatótanács állapítja meg. E szabályokat hatálybalépésük előtt a Tanács minősített többséggel hagyja jóvá.

(4) Az igazgató ellátja a következő feladatokat:

a) az Europol hatáskörébe utalt feladatok ellátása;

b) az igazgatás folyó ügyeinek intézése;

c) a személyzet és az igazgatóhelyettesek tekintetében a 39. cikk (3) bekezdésében megállapított hatáskörök gyakorlása, e cikk (2) és (7) bekezdésének sérelme nélkül;

d) az igazgatótanácsi határozatok előkészítése és végrehajtása és az igazgatótanácstól jövő felkérések teljesítése;

e) az igazgatótanács üléseinek előkészítésében az igazgatótanács elnökének támogatása;

f) bevételi és kiadási előirányzat tervezet, beleértve a létszámtervet, és az előzetes munkaprogram elkészítése;

g) a 37. cikk (10) bekezdésének c) pontjában említett jelentés elkészítése;

h) az Europol költségvetésének végrehajtása;

i) az igazgatótanács rendszeres tájékoztatása a Tanács által meghatározott prioritások megvalósításáról, valamint az Europol külkapcsolatairól;

j) az Europolnak a célkitűzések elérésében mutatott teljesítményére vonatkozó hatékony és eredményes ellenőrzési és értékelési eljárás kidolgozása és végrehajtása az igazgatótanáccsal együttműködésben. Az igazgató rendszeresen jelentésben számol be az igazgatótanácsnak ezen ellenőrzés eredményeiről;

k) e határozatban ráruházott minden egyéb feladat ellátása.

(5) Az igazgató kötelezettségeinek teljesítéséért az igazgatótanácsnak felel.

(6) Az Europol törvényes képviselője az igazgató.

(7) Az igazgató és az igazgatóhelyettesek – az igazgatótanács véleményének kikérését követően – a Tanács minősített többséggel hozott határozatával menthetők fel. Az ilyen esetekben alkalmazandó szabályokat az igazgatótanács állapítja meg. E szabályokat hatálybalépésük előtt a Tanács minősített többséggel hagyja jóvá.

39. cikk

A személyzet

(1) Az igazgatóra, az igazgatóhelyettesekre és az Europol e határozat alkalmazásának megkezdését követően alkalmazott személyzetére a 259/68/EGK, ESZAK, Euratom tanácsi rendeletben (14) az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatát és az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeit (a továbbiakban: a személyzeti szabályzat, illetve az alkalmazási feltételek), valamint a fenti személyzeti szabályzat és alkalmazási feltételek alkalmazása céljából az Európai Közösségek intézményei által közösen elfogadott szabályokat kell alkalmazni.

(2) A személyzeti szabályzat, valamint az alkalmazási feltételek végrehajtása céljából az Europol a személyzeti szabályzat 1a. cikkének (2) bekezdése értelmében vett ügynökség.

(3) A személyzeti szabályzat által a kinevező hatóságra ruházott hatásköröket és az alkalmazási feltételek által a szerződések megkötésére jogosult hatóságra ruházott hatásköröket az Europol személyzete és az igazgató tekintetében e határozat 37. cikke (13) bekezdésével és 38. cikke (4) bekezdése c) pontjával összhangban az Europol gyakorolja.

(4) Az Europol személyzete ideiglenes és/vagy szerződéses alkalmazottakból áll. Az igazgatótanács évente hozzájárulását adja, amennyiben az igazgató határozatlan időtartamú szerződéseket kíván kötni. Az igazgatótanács dönti el, hogy a létszámtervben előírt beosztások közül melyeket lehet csak a tagállamok illetékes hatóságainak alkalmazottaival betölteni. Az ilyen beosztásokra felvett személyzet az alkalmazási feltételek 2. cikke a) pontjának értelmében ideiglenes tisztviselőnek tekintendő, és csak határozott időre szóló, egyszer, határozott időtartamra megújítható szerződés köthető vele.

(5) A tagállamok nemzeti szakértőket küldhetnek ki az Europolhoz. E célból az igazgatótanács elfogadja a szükséges végrehajtási szabályokat.

(6) Az Europol személyzete személyes adatainak kezelésével kapcsolatban az Europol a 45/2001/EK rendelet elveit alkalmazza.

VII. FEJEZET

TITOKTARTÁSI KÉRDÉSEK

40. cikk

Titoktartás

(1) Az Europol és a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket a titoktartási kötelezettség alá tartozó olyan információk védelmére, amelyeket az Europol e határozat szerint gyűjtött vagy cserélt. E célból a Tanács az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően, minősített többséggel megfelelő, az igazgatótanács által előkészített titoktartási szabályokat fogad el. E szabályok rendelkeznek azon esetekről, amikor az Europol titoktartási kötelezettség alá tartozó információkat cserélhet harmadik felekkel.

(2) Ha az Europol biztonsági kockázattal járó tevékenységgel szándékozik megbízni meghatározott személyeket, az igazgató kérésére a tagállamok vállalják az érintett állampolgáraik – nemzeti rendelkezéseiknek megfelelő – biztonsági átvilágítását, és e célból kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak. A nemzeti rendelkezések értelmében illetékes hatóság az Europolt csak a biztonsági átvilágítás eredményéről tájékoztatja. Ez az eredmény az Europolra nézve kötelező.

(3) A tagállamok és az Europol csak olyan személyeket bízhatnak meg az Europolnál folytatandó adatfeldolgozással, akik különleges képzést kaptak és biztonsági átvilágításon estek át. Az Europol-személyzet biztonsági átvilágításának szabályait az igazgatótanács fogadja el. Az igazgató rendszeresen tájékoztatja az igazgatótanácsot az Europol személyzetének biztonsági átvilágításáról.

41. cikk

Diszkréciós és titoktartási kötelezettség

(1) Az igazgatótanács tagjai, az igazgató, az igazgatóhelyettesek, az Europol alkalmazottai és az összekötő tisztviselők tartózkodnak minden olyan cselekedettől és véleménynyilvánítástól (diszkréció), amely az Europol tekintélyének árthat vagy tevékenységeit károsan befolyásolhatná.

(2) Az igazgatótanács tagjai, az igazgató, az igazgatóhelyettesek, az Europol alkalmazottai és az összekötő tisztviselők, valamint egyetlen más, különleges diszkréciós vagy titoktartási kötelezettség alá tartozó személy sem közölheti illetéktelen személlyel vagy a nyilvánossággal a feladatai ellátása vagy tevékenységei gyakorlása keretében tudomására jutó tényeket vagy információkat. Ez nem vonatkozik a titoktartást nem megkívánó jelentéktelen tényekre vagy információkra. A diszkréciós és titoktartási kötelezettség a hivatalból vagy alkalmazásból történő kilépést, illetve a tevékenységek befejezését követően is fennáll. Az első mondatban említett különleges kötelezettségről az Europol értesíti az érintetteket, és felhívja figyelmüket e kötelezettség megszegésének jogi következményeire. Az értesítést írásba kell foglalni.

(3) Az igazgatótanács tagjai, az igazgató, az igazgatóhelyettesek, az Europol alkalmazottai és az összekötő tisztviselők, valamint a (2) bekezdésben előírt kötelezettség alá tartozó személyek nem tesznek tanúvallomást bíróságon vagy bíróságon kívül, és nem nyilatkoznak a feladataik ellátása vagy tevékenységük gyakorlása során tudomásukra jutott tényekről vagy információról anélkül, hogy az igazgatóhoz, illetve az igazgató esetében az igazgatótanácshoz fordulnának.

Az igazgatótanács vagy az esettől függően az igazgató megkeresi az igazságügyi vagy más illetékes szervet annak érdekében, hogy az e szervre alkalmazandó nemzeti jognak megfelelően biztosítsa a szükséges intézkedések meghozatalát.

Az intézkedés vagy arra irányul, hogy a tanúvallomás módozatait úgy alakítsák, hogy biztosítva legyen az információk titkossága, vagy – ha ezt az adott nemzeti jog megengedi – az adatközlés megtagadására, amennyiben ezt az Europol vagy valamely tagállam érdekeinek védelme feltétlenül megköveteli.

Ha valamely tagállam jogszabályai biztosítják a tanúvallomás megtagadásához való jogot, a tanúvallomás tételére felhívott, (2) bekezdésben említett személynek csak akkor tehet vallomást, ha erre engedéllyel rendelkezik. Engedélyt az igazgató adhat, az igazgató tanúvallomását illetően pedig az igazgatótanács. Ha egy összekötő tisztviselőnek az Europoltól kapott információval kapcsolatban kell tanúvallomást tennie, az engedély a tisztviselőt küldő tagállam jóváhagyásának beszerzését követően adható meg. A vallomástételhez szükséges engedély kérésére vonatkozó kötelezettség a hivatal vagy a munkaviszony megszűnését, illetve a tevékenységek befejezését követően is fennáll.

Továbbá, ha fennáll a lehetősége annak, hogy a tanúvallomás olyan információra vagy ismeretre is kiterjedhet, amelyet valamely tagállam közölt az Europollal, vagy amely egyértelműen érint valamely tagállamot, az engedélyezés előtt ki kell kérni a tagállam vallomástételre vonatkozó véleményét.

A tanúvallomás engedélyezése csak annyiban tagadható meg, amennyiben ez az Europol vagy valamely érintett tagállam vagy a tagállamok kényszerítő érdekeinek megvédéséhez szükséges.

(4) A (2) és (3) bekezdésben említett diszkréciós és titoktartási kötelezettség megszegését minden tagállam a nemzeti jogában előírt hivatali vagy szakmai titoktartási kötelezettség megszegésének vagy a minősített információk védelmére vonatkozó rendelkezések megsértésének tekinti.

A tagállamok biztosítják, hogy az adott jogszabályok és rendelkezések azokra a saját