32002R1050
2002.6.18. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 160/2
A TANÁCS 1050/2002/EK RENDELETE
(2000. június 13.)
aTajvanbólszármazóírhatókompaktlemezekbehozataláravéglegesdömpi ngellenesvámkivetésérőlés
a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a Tanács az Európai Közösségben tagsággal nem ren-
delkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembenivédelemrőlszóló,1995december22-i384/96/EKrendeletére (
1)
(a továbbiakban: „alaprendelet”), és különösen annak 9. cikkére,
tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott
konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
A.IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK
(1) A Bizottság a 2479/2001/EK rendelettel (2) (a továbbiak-
ban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot
vetett ki a Tajvanból származó és a KN ex 8523 90 00vámtarifaszám (TARIC-kód: 8523 90 00*10) alá tartozóírható kompakt lemezek behozatalára.
(2) Emlékeztetünk arra, hogy a dömpingre és károkozásra
vonatkozó vizsgálat a 2000. január 1-jétől 2000. decem-ber31-igtartóidőszakra(atovábbiakban„avizsgálatiidő-szak”) vonatkozott. A károkozás elemzésére vonatkozótendenciákvizsgálata1997.január1-jétőlavizsgálatiidő-szak befejezéséig tartó időszakra (a továbbiakban a mérle-gelési időszak) terjedt ki.
B.UTÓLAGOS ELJÁRÁS
(3) Azon fontos tények és szempontok nyilvánosságra hoza-
talát követően, amelyek alapján az ideiglenes dömpingel-lenes intézkedések elrendeléséről döntést hoztak, többérdekelt fél nyújtott be észrevételeket írásban. Az alapren-delet6.cikke(5)bekezdésénekrendelkezéseivelösszhang-ban az azt kérelmező felek lehetőséget kaptak a szóbelimeghallgatásra.(4) A Bizottság továbbra is bekért és megvizsgált minden
olyaninformációt,amelyetszükségesnektartottavéglegesmegállapítások kialakításához.
(5) Afelekmindegyikéttájékoztattákazokrólafontostények-
ről és szempontokról, amelyek alapján végleges dömping-ellenesvámokkivetésére,ésazideiglenesvámokútjánbiz-tosított összegek végleges beszedésére kívántak javaslatottenni.
(6) Engedélyeztek részükre egy olyan időszakot is, amelyen
belül e nyilvánosságra hozatalt követően nyilatkozatokattehettek.
(7) Figyelembe vették az érdekelt felek által benyújtott szóbeli
ésírásbelivéleményeket,ésindokoltesetbenazoknakmeg-felelően módosították az ideiglenes ténymegállapításokat.
(8) Az ideiglenes intézkedések elfogadását követően két válla-
lat, a tajvani Nan Ya Plastics Corporation, Taipei és aRimma International Inc., Taipei új exportőr gyártó beso-rolást igényelt és azt kérte, hogy ne kezeljék őket a vizsgá-latbanegyüttműködővállalatoktóleltérően.Mivelazonbana dömping vizsgálata során mintavételezést alkalmaztak,azegyénidömpingkülönbözetekmeghatározásátcélzó,azalaprendelet11.cikkének(4)bekezdéseszerintiújexport-őri felülvizsgálat ebben az eljárásban nem kezdeményez-hető.Ezeknekakérelmeknekésavállalatokáltalrendelke-zésre bocsátott kiegészítő bizonyítékoknak a vizsgálatakimutatta, hogy csak az egyik vállalat, a Nan Ya PlasticsCorporationteljesítetteazalaprendelet11.cikke(4)bekez-désének mindazon követelményeit, amelyek egyébkéntérvényesek lennének, azaz hogy:
– a vizsgálati időszak alatt az érintett terméket nem vitte
ki a Közösségbe,
– nemállkapcsolatbanegyetlenolyantajvaniexportőrrel
vagy gyártóval sem, amelyre a ideiglenes dömpingelle-
nes intézkedések vonatkoznak, és
– azérintettterméketténylegesenkivitteaKözösségbeaz
intézkedések alapját képező vizsgálati időszak után,vagy a Közösségbe irányuló jelentős mennyiség kivite-lére vállalt visszavonhatatlan szerződéses kötelezettsé-get.
(1) HL L 56., 1996.3.6, 1. o. A legutóbb a 2238/2000/EK rendelettel
(HL L 257., 2000.10.11., 2. o.) módosított rendelet.
(2) HL L 334., 2001.12.18., 8. o.11/42. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 117
Afentikörülményekközöttannakérdekében,hogyennek
azújexportőrgyártónakésamintábannemszereplőegy-üttműködővállalatoknakazonoselbánástbiztosítsanak,azideiglenes rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében felsorolt,asúlyozottátlagosvámtételalásoroltvállalatoklistájátkie-gészítették a Nan Ya Plastics Corporation vállalattal.
C.ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1.Érintett termék
(9) A vizsgálat hatálya alá nem tartozó írható kompakt leme-
zek (CD-R) és az újraírható kompakt lemezek (CD-RW)hasonló külső megjelenése következtében a panaszos, azEurópai CD-R Gyártók Bizottsága (CECMA) kérte a mérle-gelés alá vont termékek (írható kompakt lemezek)megkülönböztetését az újraírható kompakt lemezektőlannak érdekében, hogy biztosítsák a kivetett vámok meg-felelő alkalmazását.
(10) A lemez típusát rendszerint magán a lemezen vagy a cso-
magolásonfeltüntetik.Ezértnemtűnikszükségesneksem-milyentovábbikülönlegesmeghatározás.Abbanavalószí-nűtlen esetben, ha ilyen azonosítás hiányozna, a lemeznyomtatás nélküli oldalának színe jelzi a termék jellegét.Azírhatókompaktlemezeknyomtatásnélkülioldalavagyélénk színű (pl. cianin világoskék, ftálcianin zölt, sárga,vagy sárga-zöld kombinációban, ezüst és arany) vagy azo-sötétkék. Az újraírható kompakt lemezek sötétszürke szí-nűek, az írható kompakt lemezekhez képest kevésbé tük-röződnek.
(11) Azok az írható kompakt lemezek, amelyek mérete kisebb
a szabványos 12 cm-es átmérőnél, az érintett termék leí-rásaalátartoznak .A8cm-esírhatókompaktlemezaszab-
ványos12cm-esnélkisebbkapacitássalvagylejátszásiidő-vel rendelkezik. Egyes 8 cm-es írható kompakt lemezekettovább módosítottak, hogy egy névjegykártya méreténekfeleljenekmeg,deazilyenírhatókompaktlemezekjellem-zői a lemezek eltérő formája ellenére ugyanazok marad-nak, mint a 12 cm-es írható kompakt lemezek tulajdonsá-gai. A kisebb írható kompakt lemezek minden említetttípusa bármely személyi számítógépen használható a 12cm-es írható kompakt lemezekkel azonos módon. Így a 8cm-es írható kompakt lemezre és a névjegykártya típusúírható kompakt lemezre egyaránt kiterjed a vizsgálat és azelfogadott intézkedések hatálya.
(12) Az ún. minilemezt azonban meg kell különböztetni az
írható kompakt lemezektől. Bár a minilemez is az írhatókompakt lemezzel azonos lézeres technológiát alkalmazóírható optikai termék, ugyanakkor törölhető, és mindig a3,5 „mágneslemezéhez hasonló szilárd tartódobozba vanhelyezve. A minilemez írásához vagy olvasásához megha-tározott készülék szükséges (minilemez felvevő vagy leját-szó),aminemrészeaszemélyiszámítógépnek.Tekintettelafizikaijellemzőkkülönbözőségéreésarra,hogyacélpiacteljeseneltérő,aminilemezrenemvonatkoznakazelfoga-dott intézkedések.”(13) Egyes felek azt állították, hogy az érintett termék megha-
tározása az ideiglenes rendeletben nem vette figyelembeazt, hogy a piacon fellelhető írható kompakt lemezeknekkülönböző csomagolásai léteznek. A csomagolás, a kap-csolódógyártásiköltségekésaközösségiiparitermelésnekatajvanibehozatallalvalóösszehasonlításakérdéséteren-delet „G. Okozott kár” részének 2. pont b) alpontjának„Áralulkínálás” és a 3. pont a) alpontjának „Gyártási költ-ségek és jövedelmezőség” címei alatt tárgyaljuk. Meg kelljegyezni, hogy a csomagolás csak az árösszehasonlításelemzésének összefüggésében és nem az érintett termékmeghatározására alkalmas.
(14) A fentiekre való tekintettel megerősítést kapnak az idei-
glenes rendelet (9) és (10) preambulumbekezdésében leírtideiglenes megállapítások.
2.Hasonló termék
(15) További észrevételek hiányában megerősítést kap a
hasonló termék meghatározásának az ideiglenes rendelet(11) preambulumbekezdésében található leírása.
D.MINTAVÉTELEZÉS
(16) Atajvaniexportőrgyártókamintavételezésévelkapcsolat-
bannemnyújtottakbeészrevételeket,ésezértazideiglenesrendelet (12)–(18) preambulumbekezdésében megállapí-tott következtetések megerősítést kapnak.
E.DÖMPING
1.Normál érték
(17) A ideiglenes intézkedések elfogadását követően az expor-
tőr gyártók egyike kérte kapcsolt vállalata belföldi piaciértékesítési,általánosésigazgatásiköltségeinekkivonásátakereskedelemvizsgálat rendes menetében, valamint a nor-mál érték kialakításánál alkalmazott összes értékesítési,általánosésigazgatásiköltségekközül.Azexportőrgyártóazzal érvelt, hogy kapcsolt vállalatát internetes kereskede-lem folytatására hozták létre, ami magas értékesítési, álta-lánosésigazgatásiköltségekkeljár,éscsakátmenetilegvettrésztazérintetttermékértékesítésében,hogysegítsepénz-ügyi helyzetének javítását. Az exportőr gyártó állítása sze-rint kapcsolt vállalatának szinte egyetlen értékesítési, álta-lános és igazgatási költsége sem kapcsolódik az érintetttermék értékesítéséhez. Azt is kérelmezte a Bizottságtól,hogy a dömping számítása tekintetében ugyanezen okok-ból teljes egészében hagyja figyelmen kívül a kapcsolt vál-lalat belföldi értékesítését.
(18) Ebből a szempontból elutasították azt az igényt, hogy a
kapcsoltvállalatbelföldiértékesítését,valamintértékesítési,általános és igazgatási költségeit hagyják figyelmen kívül,mivelaztsemmilyenmegerősítettinformációnemtámasz-totta alá. A normál érték meghatározása során azonban aBizottságelfogadtabizonyosolyanértékesítési,általánosésigazgatási költségek kivonását, amelyek bizonyíthatóannem kapcsolódtak az érintett termék belföldi értékesítésé-hez.118
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/42. kötet
(19) Két exportőr gyártó azt állította, hogy a Bizottságnak nem
kellettvolnaazösszeskamatköltségetazérintetttermékre
elosztania, hanem csak azokat, amelyek az üzemeltetésitevékenységekre vonatkoztak. Azzal érveltek, hogy a hos-szú távú és a rövid távú befektetések az összes eszközrészét képezik, és finanszírozást igényelnek, és ezért olyankamatköltségek merülnek fel, amelyek nem kapcsolódnakaz érintett termék előállításához és értékesítéséhez.
(20) Eztazigénytelfogadták,mertbebizonyosodott,hogybizo-
nyos finanszírozási kiadások nem vonatkoznak az érintetttermék előállításához és értékesítéséhez kapcsolódó üze-meltetésitevékenységekre.Ezértazértékesítési,általánosésigazgatásiköltségeketakereskedelemvizsgálatánakrendesmenetében és a normál érték kialakításánál való alkalma-zásuk előtt felülvizsgálták.
2.Exportár
(21) Az exportár meghatározásával kapcsolatban nem nyújtot-
tak be igényt. A ideiglenes rendelet (26) preambulumbe-kezdésében található döntéseket megerősítették.
3.Összehasonlítás
(22) Háromexportőrgyártóaztigényelte,hogyaBizottságúgy
végezze el a normál érték és az exportár közötti összeha-sonlítást,hogyacsomagolásiköltségeketnekezeljekövet-kezetesenaképzettnormálértékésaténylegesárakonala-puló normál érték közötti tényezőnek. Azzal érveltek,hogy a Bizottság az árakon alapuló normál érték esetébenindokolatlanul tekinti a csomagolási költségeket levonás-nak, viszont a képzett normál érték esetében nem tekintiazokat levonásnak.
(23) A három exportőr gyártó azzal is érvelt, hogy az alapren-
delet 2. cikke (10) bekezdésének f) pontja értelmében acsomagolási költség akkor kötelező jellegű levonás, hakülönbözet tapasztalható a normál értékhez közvetlenülkapcsolódó csomagolási költségek és az exportár között.Azzal érveltek, hogy a súlyozott átlagos normál értéknekaz egyedi kiviteli ügyletek áraival történő összehasonlításaesetében a Bizottság az ügyletenkénti egyedi csomagolásiköltségeket tartalmazó egyedi exportárakat hasonlítottaössze az ugyanazon terméktípusra vonatkozó exportcso-magolás súlyozott átlagos költségét tartalmazó képzettnormálértékkel.Aháromexportőrgyártóezértkérelmeztea csomagolási költségek azonos alapon történő levonásátvalamennyi exportárból és képzett normál árból.
(24) Tekintettel a csomagolási költségekre vonatkozó levonás
állítólagos kötelező voltára, úgy vélik, hogy az alaprende-let 2. cikkének (10) bekezdése szerinti levonás csak akkorengedélyezett,hakülönbségekadódnakazolyantényezők-ben, mint például a csomagolás, amelyek nem tesziklehetővé a normál érték és az exportár elfogadhatóösszehasonlítását. Ebben az esetben valójában a képzettnormál értéket a kivitt típus annak csomagolási költségétis tartalmazó gyártási költsége alapján határozták meg, ésezért a csomagolási költségeknél nem volt különbség azexportár és a normál érték között.
(25) Az egyedi csomagolási költségeket tartalmazó egyedi
exportárak és a terméktípusonkénti súlyozott átlagosexportcsomagolási költséget tartalmazó képzett normálérték összehasonlítására vonatkozó igényt azonban elfo-gadták.Ezértazonnégyexportőrgyártóesetében,amelyekolyan terméktípusokat vittek ki, amelyekre normál értéketkellettképezni,anormálértékképzésétúgymódosították,hogy az figyelembe vegye a terméktípusonkénti és csoma-golási típusonkénti exportcsomagolási költséget.
(26) Azegyikexportőrgyártóaztállította,hogyadömpingszá-
mítások során a Bizottság nem vette figyelembe exportér-tékesítései csomagolási típusainak az ellenőrző látogatássorán elvégzett bizonyos módosításait.
(27) Ezt az igényt elfogadták és az érintett csomagolási típuso-
kat módosították.
4.Dömpingkülönbözetek
(28) Kétexportőrgyártóaztállította,hogyadömpingkülönbö-
zeteket a Bizottságnak nem a súlyozott átlagos normálértékű terméktípusnak az összes egyedi kiviteli ügylet árá-hoz való hasonlítása alapján kellett volna meghatároznia,mivel nem tartották elégségesnek a Bizottság arra vonat-kozó indoklását, hogy miért alkalmazta ezt a módszert.Bárakétvállalatelismerte,hogyazexportárakavizsgálatiidőszak alatti különböző időszakokban lényegesen elté-rőekvoltak,azzalérveltek,hogyavilágpiaciárak–ideértveanormálértékeketis–,valamintazexportárakeseténpár-huzamos csökkenő tendencia volt megfigyelhető, és ezértaz exportárak különbségeit nem kellene figyelembe venni.Azt is vélelmezték, hogy ehelyett a normál érték és azexportár ügyletenkénti összehasonlítását kellett volnaalkalmazni.
(29) Ezeketazérveketnemfogadtákel.Azügyletenkéntiössze-
hasonlítástekintetébenmegkelljegyezni,hogyaKözösségazért nem alkalmazza ezt a módszert, mert az ilyenösszehasonlításhoz az egyedi ügyletek kiválasztásánakfolyamatát túl nehezen kivitelezhetőnek és véletlenszerű-nek tekintik, legalábbis az ehhez hasonló esetekben, aholtöbb ezer kiviteli és belföldi ügyletről van szó. Ezért azt akövetkeztetést vonták le, hogy az ügyletenkénti összeha-sonlítás nem megfelelő alternatív összehasonlítási mód-szer.11/42. kötet
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 119
(30) Ahhoz,hogyasúlyozottátlagosnormálértéknekazösszes
egyedikiviteliügyletáráhozvalóhasonlításátalkalmazzák
a súlyozott átlagos normál értéknek a súlyozott átlagexportárakhozvalóhasonlításávalszemben,annakmegál-lapítására van szükség, hogy az exportárak lényegesenkülönböznekakülönbözővevők,területekvagyidőszakokszerint, és hogy az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdé-sében meghatározott másik két összehasonlítási módszeralkalmazása nem tükrözné a dömping teljes mértékét. Azelső követelmény tekintetében megállapították, hogy avizsgálati időszak második felében az exportárak lényege-sen alacsonyabbak voltak, mint a vizsgálati időszak elsőfelében, és ezt a tényt nem vitatták az érintett exportőrgyártók sem. Azt azonban kétségbe vonták, hogy az árakkülönbözete példát teremtene, amely állításuk szerint azárak–beleértveanormálértékeketis–nemzetközicsökke-nésének eredménye. Úgy gondolták, hogy az exportárakcsökkenésekétokbólkövetkezőenteremtpéldát:előszörisazért, mert a csökkenés a vizsgálati időszak második felé-nek egészében tapasztalható volt; másodszor pedig annakmértékemiatt,amiigenjelentősvolt,esetenkéntaz50%-otis elérte. Azzal az állítással kapcsolatban, hogy az export-árak különbségeit az árak – így a normál értékek – világ-méretűtendenciájaokoztavolna,nemtartottákelfogadha-tónak, mivel a megfelelő elemzést a Közösségbe irányulóexportárak alapján kell végezni. Azt is meg kell jegyezni,hogyazalaprendelet2.cikkének(11)bekezdéseazexport-árak példájának bemutatását követeli meg, és nem annakelmagyarázását, hogy miért létezett ilyen példa.
(31) Az annak bizonyítására irányuló igénnyel kapcsolatban,
hogy csak a súlyozott átlagos normál értéknek az összesegyedi kiviteli ügylet áraihoz való hasonlítása tükrözi adömping teljes mértékét, helyénvaló megjegyezni, hogy emódszer alkalmazása lényegesen magasabb dömpingkü-lönbözetetmutatna,mintasúlyozottátlagosnormálérték-nekazexportáraksúlyozottátlagáhoztörténőhasonlítása,amelynemvennéfigyelembeavizsgálatiidőszakmásodikfelében a Közösségbe irányuló kivitel jelentősen csökkenőárainakahatását.Ezért,amennyibennemasúlyozottátla-gos normál értéknek az összes egyedi kiviteli ügylet árai-hoz történő hasonlítását alkalmazták volna, a vizsgálatiidőszak második felének lényegesen nagyobb vagy célzottdömpingjétasúlyozottátlagosnormálértéknekazexport-áraksúlyozottátlagáhozvalóhasonlításahelytelenülellep-lezte volna. Ugyancsak helyénvaló volt a dömping kiszá-mításasoránasúlyozottátlagosnormálértéknekazösszesegyedikiviteliügyletáraihozvalóhasonlításávalaztaténytjeleníteni meg, hogy a vizsgálati időszak második felébenaz exportárak a gyártási költségeknél alacsonyabbak vol-tak, és így a dömpingnek egy igen agresszív formáját tes-tesítették meg.
(32) Ugyanez a két exportőr gyártó az indiai ágyneműk ügyé-
ben a Bírói és a Fellebbezési Testület jelentéseire hivatko-zott a WTO Vitarendező Testülete előtt, azt állítva, hogynemmegengedettazún.„negatívdömpingkülönbözetekreanullaértékalkalmazása”asúlyozottátlagosnormálérték-nekazösszesegyedikiviteliügyletheztörténőhasonlításánalapuló dömpingkülönbözetek kiszámításakor.
(33) Az idézett vitarendező testületi üggyel kapcsolatban meg
kell jegyezni, hogy a Bírói és a Fellebbezési Testület általfigyelembe vett módszertan különbözött az ebben a vizs-gálatban alkalmazott módszertantól. A Vitarendező Tes-tületnemfogadottelsemmilyenjavaslatotasúlyozottátla-gos normál értéknek az összes egyedi kiviteli ügylethezvaló hasonlítása tekintetében. Mindenesetre a „nulla értékalkalmazásával” kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy hanem ezt a gyakorlatot alkalmaznák, a súlyozott átlagosnormálértéknekazösszesegyediexportügylethezvalóter-méktípusonkénti hasonlítása, valamint a súlyozott átlagosnormál értéknek a súlyozott átlagos exportárakhoz valóterméktípusonkénti hasonlítása ugyanazt adömpingkülönbözetet eredményezné. Ebben az esetbenszükségtelen lenne az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdé-sénekutolsómondatábanmegállapítottmódszertanalkal-mazása,azazasúlyozottátlagosnormálértéknekazösszesegyedikiviteliügylethezvalóhasonlítása.Célzottdömpingesetébentovábbáa„nullaértékalkalmazása”lehetővétesziannak elkerülését, hogy a dömpingáras eladások alapjánkeletkezett pozitív dömpingkülönbözeteket negatív döm-pingkülönbözetekkel álcázzák. Ezért nem fogadható el azazállítás,hogya„nullaértékalkalmazása”nemengedhetőmegakkor,haasúlyozottátlagosnormálértéketazösszesegyedi kiviteli ügylethez viszonyítják.
(34) Adömpingkülönbözeteketazideiglenesrendelet(28)–(33)
preambulumbekezdésében foglaltak szerint határoztákmeg. Az indokolt esetben módosított terméktípusonkéntisúlyozottátlagosnormálértéknekamintábanszereplőkétvállalat tekintetében a terméktípusonkénti, gyári ár paritá-son számított súlyozott átlagos exportárhoz, valamint amintában szereplő három másik vállalat tekintetében azösszes egyedi kiviteli ügylet gyári ár paritáson számítottexportárához való hasonlítása a dömping jelenlététmutattaamintábanszereplővalamennyivizsgáltexportőrgyártó esetében.
(35) A fent említett megállapítások alapján a számításokban
végrehajtott változtatásokat követően a vizsgált vállalatokdömpingkülönbözeteit kis mértékben módosították. Ez amódosítás nem befolyásolta az ideiglenes rendelet (28) és(29) preambulumbekezdésében meghatározott módszer-tan megválasztását, amely most megerősítést nyer. Követ-kezésképpenazalaprendelet9.cikkének(6)bekezdésesze-rint a mintában nem szereplő együttműködő vállalatokravonatkozóan számított súlyozott átlagos dömpingkülön-bözetetugyancsakmódosították.Amódosítottszámításokérintették a nem együttműködő vállalatokra megállapítottdömpingkülönbözetet is. A vámköltséget nem tartalmazóCIF importár százalékában megállapított véglegesdömpingkülönbözetek a következők:120
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/42. kötet
– Auvistar Industry Co. 17,7 %
– Princo Corporation 29,9 %– Prodisc Technology Inc. 17,7 %– Ritek Corporation 17,7 %– Unidisc Technology Co. 17,7 %– A mintában nem szereplő együttműködő
exportőr gyártók 19,2 %
– Nem együttműködő exportőr gyártók 38,5 %.
F.A KÖZÖSSÉGI IPAR
(36) A közösségi iparra vonatkozó új információ hiányában
megerősítést kapnak az ideiglenes rendelet (35)–(38)
preambulumbekezdésében leírt ideiglenes megállapítások.
G.OKOZOTT KÁR
1.Közösségi fogyasztás
(37) Újinformációhiányábanmegerősítéstkapnakaközösségi
fogyasztása vonatkozó, az ideiglenes rendelet (40) pream-bulumbekezdésében leírt ideiglenes megállapítások.
2.Érintett behozatal
a)A Tajvanból származó behozatal mennyisége, ára és piaci
részesedése
(38) ATajvanbólszármazóírhatókompaktlemezekbehozata-
lánakmennyiségére,áráraéspiacirészesedésérevonatkozóújinformációhiányábanmegerősítéstkapnakazideiglenesrendelet (41)–(43) preambulumbekezdésében leírt megál-lapítások.
b)Áralulkínálás
(39) Számos fél megkérdőjelezte, hogy a csomagolást megfele-
lőenvették-efigyelembeazáralulkínáláskiszámításasorán.Erendelet„G.Okozottkár”címűfejezete3.szakaszánaka)„Gyártási költség és jövedelmezőség” című pontja egykonkrét állítást tartalmaz, amely szerint a tajvani exportőrgyártók a csomagolás szélesebb választékát kínálják, minta közösségi ipar.
(40) Az áralulkínálás tekintetében meg kell jegyezni, hogy a
közösségi ipar által gyártott írható kompakt lemezekközösségi piaci értékesítési ára és a Tajvanban gyártott ésonnan behozott írható kompakt lemezek árának összeha-sonlítását csak az azonos alapjellemzőkkel rendelkezőírható kompakt lemezek (a tárolt adatok típusa, tárolóka-pacitás, tükröződő réteg ill. az, hogy volt-e nyomtatás azírható kompakt lemezen), valamint az azonos csomago-lású írható kompakt lemezek esetében végezték el.
(41) Azt állították, hogy a Közösségbe behozott, Tajvanból
származó írható kompakt lemezek és a közösségi ipartólszármazó írható kompakt lemezek a márkakülönbségekmiatt nem hasonlíthatók össze. A fenti állítás alapján aközösségi ipartól származó termékek, amelyek – mintelhangzott–jellegzetesenmárkatermékek,ártöbbletetvon-zanak a márkajelzés nélküli tajvani termékekkel szemben.
(42) Avizsgálataztmutatta,hogyamárkajelöléscsakabbanaz
esetbenbefolyásoljaafogyasztókat,haazeladásiárhason-ló,tehátmiközbenafogyasztóknemhajlandókmagasabbárat fizetni a márkajelzéssel rendelkező termékért, ugya-nakkor esetleg hajlanak a márkajelzéssel ellátott termékekválasztására, ha az ár megegyezik.
(43) Aközösségigyártókértékesítenekmárkajelzésselellátottés
„márka nélküli” termékeket egyaránt, bár az utóbbiakatáltalában a kiskereskedő vevő előírásai szerint és annaknevével látták el márkajelzéssel. A vizsgálat nem tárt felsemmilyen árkülönbséget a kiskereskedők irányában amárkajelzéssel ellátott és márkajelzés nélküli eladásokközött.Sőt,atajvaniexportőrgyártókpontosanugyanúgyjártakelasajátmárkájukvagyavevőjelölésielőírásaialap-jánszerintértékesítetttermékekesetén.Sokszormárkanévalatt forgalmazott olyan termékek esetén, amelyeket afogyasztó közösségbelinek gondolna, megállapították,hogy azt valójában Tajvanban gyártották.
(44) Afentiekrevalótekintettelazideiglenesrendelet(44)–(47)
preambulumbekezdésében leírtak szerint megerősítéstkapnak az alulkínálásra vonatkozó ideiglenes megállapítá-sok és a 29 %-os átlagos alulkínálási árkülönbözet.
3.A közösségi ipar helyzete
a)Gyártási költség és jövedelmezőség
(45) Azt állították, hogy a tajvani exportőr gyártók szélesebb
csomagolásiválasztékotkínálnak,mintaközösségiipar,ésaz ideiglenes rendelet nem adott elégséges magyarázatot acsomagolásnak a gyártási költségekre gyakorolt hatásáról.
(46) Bár a vizsgálat megmutatta, hogy a csomagolási típusok
szélesválasztékaállrendelkezésre,amitamarketingakciókután rendszeresen frissítenek, az alábbi főbb kategóriákkülönböztethetők meg. A kategóriák besorolása a vizsgá-lati időszak alatti növekvő átlagos gyártási költség szerinttörtént, a zárójelben található szám a költségbeli különb-ségeket mutatja indexált formában. Azzal az állítássalszemben,hogyatajvaniexportőrgyártóknagyobbcsoma-golási választékot kínálnak, mint a közösségi gyártók,megerősítést nyer, hogy mindkét fenti szállítói kategóriaazonos típusú csomagolásokat kínál a közösségi piacon, aválasztékot az egymással kapcsolatban nem álló vásárlókazonoskategóriája,akiskereskedővevőkhatározzákmeg.11/42. kötet
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 121
(47) Az ömlesztve (100 darabonként) (1) értékesített írható
kompakt lemezeket jellemzően orsón, azaz olyan műa-
nyag szerkezeteken szállítják, amelyeken számos írhatókompakt lemez helyezhető el. Az esetek többségében azírható kompakt lemezeket tartalmazó teljes orsót celofán-nalvonjákbe.Azömlesztettterméklehetazonbancsupánaz írható kompakt lemezek celofánnal bevont halmaza azorsó használata nélkül.
(48) Az írható kompakt lemezek értékesíthetők ún. „sütemé-
nyes dobozokban” (144 darabonként) is, amelyek egyrácsavarható tetővel rendelkező orsóként írhatók le, és ígyegy zárt tartályhoz hasonló terméket alkotnak.
(49) A vizsgálati időszak alatt a legelterjedtebb csomagolóesz-
köz egy füzetet tartalmazó ún. „ékszerdoboz” (200 dara-bonként) volt. Ez a csomagolási forma ugyancsak a leg-gyakrabban a bejegyzett zenei CD-k esetében fordult elő.Aközelmúlttermékeakeskeny(174darabos)tartó,amelyaz „ékszerdoboztól” annyiban tér el, hogy az írható kom-pakt lemezt rögzítő fekete betét egyben a tartó hátlapja-ként is szolgál. Az így kialakított doboz körülbelül feleolyan vastag, mint az eredeti ún. ékszerdoboz esetében.
b)Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
(50) A munkavállalónkénti átlagos foglalkoztatási költség és a
termelékenység számítását megismételték, hogy a közös-ségi ipar egyik gyártója esetében figyelembe vegyék az1997.évifoglalkoztatásiszámadatokjavítását.Ezagyártóajövőbenigyártásikapacitáshozszükségesiparitanulókatis tartalmazó év végi számadatokat nyújtott be az évesátlagban számolt teljes munkaidős megfelelő létszámhelyett.
1997 1998 19992000 (= vizsgálati
időszak)
Foglalkoztatás 427 623 877 1 037
Index 100 146 205 243
Munkavállalónkénti átlagosfoglalkoztatási
költség ezer euróban25,0 27,7 31,5 30,7
Index 100 111 126 123
Termelékenység
CD/munkavállaló45 300 137 500 240 000 311 200
Index 100 304 530 687
(51) A munkavállalónkénti átlagos bérköltség a munkabérek-
nek a megélhetési költségekhez való szokásos indexálásá-
val, valamint a további gépek kezeléséhez szükséges újszakszemélyzet betanítási és foglalkoztatási költségeivelösszhangban 23 %-kal növekedett a mérlegelési időszakalatt.Az1999és2000közötticsökkenéstazokozta,hogyaz új személyzetet főleg a csomagolási részlegeken alkal-mazták, ahol alacsonyabb átlagbérek és az időszakosmunka a jellemző, mivel ez a tevékenység műszakilag ala-csonyabb végzettségű dolgozókat kíván.
(52) Az ideiglenes rendelet (64) preambulumbekezdésében
említett, egy munkavállalóra eső átlagos 39 %-os foglal-koztatási költségnövekmény helyébe a 23 %-os számadatvégleges meghatározása lép.
4.Az okozott kárral kapcsolatos következtetés
(53) Az ideiglenes rendeletre hivatkozva emlékeztetni kell arra,
hogy az alacsony árfekvésű tajvani behozatal volumenejelentős mértékben nőtt a mérlegelési időszak alatt. Ezekpiaci részesedése 6,3 %-ról 60,1 %-ra növekedett, behoza-tali ára pedig átlagosan 73 %-kal csökkent. A közösségipiacotatajvanibehozataluralta,amelyazeladottmennyi-ségésapiacirészesedéstekintetébenlényegesentöbbhasz-not húzott az írható kompakt lemezek iránti közösségikereslet kedvező alakulásából, mint a közösségi ipar.(54) A behozatali mennyiség növekedése és az eladási árak
csökkenése különösen 1999 és a vizsgálati időszak közöttvolt hangsúlyos. Ezek a behozatali ügyletek átlagosan29 %-kal kínálták alul a közösségi ipar értékesítési árait avizsgálati időszak alatt, és lefelé irányuló nyomást gyako-roltak a közösségi piac értékesítési áraira. A tajvani expor-tőr gyártók által gyakorolt dömping mértékét jelentősnektalálták. A belföldi árakat befolyásoló semmilyen mástényezőt nem állapítottak meg.
(55) A közösségi ipar helyzetére vonatkozó egyes gazdasági
mutatók, mint például az írható kompakt lemezek gyár-tása,akiépítettgyártókapacitás,értékesítésivolumen,cashflow, foglalkoztatás és termelékenység, pozitív fejlődéstmutattak a mérlegelési időszak során. Ezek a fejlődésiirányzatok azonban relatív értelemben, azaz a gyorsanbővülő piacra való tekintettel, kevésbé voltak hangsúlyo-sak, mint az várható volt. A kapacitáskihasználási ráta1999-ig növekedett, de a vizsgálati időszak során 86 %-raesett vissza. A mérlegelési időszak során a közösségi iparátlagos eladási árai jelentősen csökkentek.
(56) A közösségi piac 1998-ban eredetileg 16,8 %-os piaci
részesedést alakított ki, de azt követően ennek a piacirészesedésnek egy részét elvesztette a tajvani importőrökjavára, és így 12,6 %-ot ért el a vizsgálati időszak alatt. Abővülő piacon a közösségi ipar által a tervezett eladásokelérésében elszenvedett nehézségek jelentős készlet-felhalmozódáshoz vezettek a vizsgálati időszak során. Avizsgálati időszak alatt a befektetések negatív hozamánakhatására a közösségi ipar jelentős mértékben elhalasztottavagy visszavonta új befektetési döntéseit.
(1) Alapindex = 100122 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/42. kötet
(57) A munkavállalónkénti átlagos bérköltség növekedése elle-
nére a közösségi ipar a teljes gyártási költség csökkenésé-
nek köszönhetően 1999-ben jövedelmező volt. A továbbiköltségcsökkentések azonban elégtelennek bizonyultakahhoz, hogy ellensúlyozzák az eladási árak nagymértékűcsökkenését, ami a vizsgálati időszak alatt pénzügyi vesz-teségekhez vezetett.
(58) A vizsgálat feltárta, hogy a közösségi ipar akadályoztatva
voltabban,hogyrészesedjenaközösségipiacnövekedésé-ből, a csökkenő értékesítési árak miatt jelentősen szűkíte-niükkellettazírhatókompaktlemezekrevonatkozóbefek-tetési programjaikat, a tajvani exportőr gyártók átlagosan29%-kalkínáltakaláazeladásiáraiknak,pénzügyiveszte-ségeket szenvedtek el a vizsgálati időszak során, és nehéz-ségekbe ütköztek a további források előteremtésében.
(59) A fentiekre való tekintettel megerősítést kaptak az idei-
glenes rendelet (66)–(71) preambulumbekezdéseibenmegállapított következtetések.
H.OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1.A dömpingáras behozatal hatása
(60) Állítólag a közösségi ipar megfelelő növekedésének hiá-
nyát a termelés, értékesítés és a piaci részesedés tekinteté-ben nem a tajvani behozatal okozta, hanem az 1999. éviés a vizsgálati időszak alatti magas kapacitáskihasználás,ami nem tette lehetővé, hogy a közösségi ipar többletérté-kesítéstvégezzen,vagytovábbipiacirészesedéshezjusson.
(61) Emlékeztetni kell arra, hogy a közösségi ipar kapacitáski-
használtságaaz1999.évi91,8%-ról86,3%-raesettvisszaa vizsgálati időszak során. Továbbá, amint azt a ideiglenesrendelet(55)preambulumbekezdéseemlíti,1999végefeléa készletek jelentősen megnövekedtek, és még nagyobbmértékben nőttek a vizsgálati időszak vége felé. A vizsgá-lati időszak során az írható kompakt lemezek gyártása kb.40millióegységgelhaladtamegazeladásokat,amiazévesírható kompakt lemez gyártás több mint 20 %-ának meg-felelő év végi készletmennyiséget jelentett. Ez egyértel-műenjelzi,hogyakapacitás-kihasználtságirátanemokoz-hatta a közösségi ipar növekedésének hiányát.
(62) Azt is kinyilvánították, hogy a közösség ipar által elszen-
vedett kárt az okozta, hogy képtelen volt alkalmazkodni avilágpiaci árakhoz. Azzal is érveltek, hogy az árak leszorí-tása a fennálló világméretű gyártási kapacitásfeleslegnek akövetkezménye. Ebben az összefüggésben azt állították,hogy a rendkívül alacsony árszintek miatt gyakorlatilagsemmilyen pótlólagos beruházást nem hajtottak végre azírható kompakt lemezek gyártási kapacitásában.
(63) Az érdekelt felek nem bocsátottak rendelkezésre olyan
bizonyítékot, amely alátámasztotta volna azt az állítást,hogy az írható kompakt lemezekre egy vagy több világpi-aci referenciaár létezik. Ennek az állításnak az értékelésesoránaztismegkelljegyezni,hogyavizsgálataztmutatta,hogyazexportpiacfüggvényébenazírhatókompaktleme-zekegybizonyoscsomagolásbanjobbaneladhatókvoltak,mint egy másik fajta csomagolásban. Ennek a rendeletneka (39)–(44) preambulumbekezdésében foglaltak szerint azilyen csomagolás jelentős hatással van a gyártási költsé-gekre, és ez magyarázatot adhat arra, hogy az általánosárszintek miért különbözhetnek olyan nagy mértékben acsomagolás típusa és a célpiac függvényében. Ebből azkövetkezik, hogy az írható kompakt lemezek célpiacon-kénti terméktípusainak összetételére vonatkozó adatoknélkül semmilyen jelentőségteljes nemzetközi árelemzésnem végezhető el. Továbbá az, hogy a tajvani exportőrgyártókazimportárakataközösségipiaconsajáttermelésiköltségeik alatt határozták meg, lenyomta a közösségiárszintet, amit a közösségi ipar a vizsgálati időszak alattcsak veszteséges értékesítéssel volt képes követni.
(64) Ennek a rendeletnek az (58) preambulumbekezdésében
említettek szerint a közösségi ipar az eladási áraknak aközösségi piacon bekövetkezett csökkenése miatt jelentő-sen csökkentette befektetéseit. Ezzel szemben a nemzet-közitevékenységetfolytatótajvaniexportőrgyártókapiaciárakkal kapcsolatos kedvezőtlen előjelek ellenére továbbbővítettékgyártóüzemeiket.Arendelkezésreállóinformá-ciókalapjánatajvanitulajdonbanlévőgyártásikapacitásavizsgálati időszak során meghaladta a becsült teljes világ-piaci keresletet, amely 1999-hez képest 84 %-kal emelke-dett. A tajvani gyártóknak ez a kapacitásnövekedése arraengedkövetkeztetni,hogyhamásnem,őkmindenképpenhozzájárultak a többletkapacitáshoz. A tajvani kapacitásnövekedése arra utal továbbá, hogy az írható kompaktlemezek gyártási kapacitásában a befektetések hiányáravonatkozó panasz nem kellően megalapozott.
(65) E tények és szempontok alapján a fenti panaszokat eluta-
sították.
2.Írható kompakt lemezek behozatala más
országokból
(66) A más országokból származó behozatal piaci részesedése
78,8 %-ról 21,3 %-ra csökkent a mérlegelési időszak alatt.AvizsgálatiidőszaksoránJapánésSzingapúrvoltakaleg-nagyobbexportőrök9,5%-os,illetve2,7%-ospiacirésze-sedéssel.
(67) Megfigyelhető volt, hogy a Közösségbe irányuló japán
behozatal árai a tajvani áraknál nagyobb mértékben csök-kentekamérlegelésiidőszakalatt.Ajapánimportár,amelyakár53%-kalismagasabbvoltatajvaniimportárnál1997és 1999 között, csak 26 %-kal volt magasabb a vizsgálatiidőszak alatt. Ezért azt állították, hogy a Közösségbe irá-nyuló japán behozatal árainak nagyobb mértékű csökke-nése a mérlegelési időszak alatt hozzájárult a közösségipiaci árak leszorításához.11/42. kötet
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 123
(68) Emlékeztetünk arra, hogy a japán árak mindig is lényege-
sen magasabbak voltak a tajvani exportőr gyártók árainál
a mérlegelési időszak alatt. Bár a Japánból behozottmennyiségek a mérlegelési időszak alatt 53 millió írhatókompaktlemezről192millióírhatókompaktlemezrenőt-tek, Japán részesedése a közösségi piacból 33 %-ról9,5 %-ra esett vissza. Ezért a piacra gyakorolt hatásukkorlátozottabb volt, mint az alacsony hozamú dömpingá-ras tajvani írható kompakt lemezek hatása.
(69) A vizsgálati időszak során a Tajvanból Japánba irányuló
kivitel 87 millió írható kompakt lemezt ért el átlagosan0,42 euró írható kompakt lemezenkénti egységáron, ami26 %-kal magasabb a Közösségbe irányuló átlagos tajvanikivitelnél.EzazárpontosanmegegyezikaKözösségbeirá-nyulójapánírhatókompaktlemezekátlagosimportárával.Ezért úgy tűnik, hogy a tajvani árszint a közösségi piaconkülönösen alacsony.
(70) A Szingapúrból importált írható kompakt lemezek a taj-
vanibehozatalnálalacsonyabbárakonkerültekbeaközös-ségipiacra,depiacirészesedésükamérlegelésiidőszakalatt14,2%-ról2,7%-raesettvissza.Arendelkezésreállóinfor-mációk azt is jelzik, hogy a Közösségbe irányuló kivitel ésa belföldi termelés tekintetében a szingapúri piacot egyet-lenírhatókompaktlemezgyártóuralja,ésezavállalategymásik,közösségiírhatókompaktlemezgyártóhozkapcso-lódik.Amérlegelésiidőszakalattmindkétvállalategyhar-madik, Közösségen belüli, értékesítéssel foglalkozó leány-vállalatnakértékesítettírhatókompaktlemezeket,amelyazírható kompakt lemezeket márkanév alatt hozta forga-lomba. Ezek alapján nem állítható, hogy a fő szingapúriexportőr gyártó a Közösségbe irányuló értékesítési ügyle-teket a felek egyenlő pozíciójában kötötte.
(71) Emlékeztetünkarra,hogyazalacsony,dömpingáronlebo-
nyolított tajvani behozatal a vizsgálati időszak során aközösségi piac 60 %-át tartotta kezében. A japán piacirészesedéscsökkenésénekésaközösségipiaconmegjelenőjapán behozatal árszínvonalának ismeretében megállapít-ható,hogyaJapánbólszármazóbehozatalcsakjelentékte-len mértékben tudott hozzájárulni a közösségi piac árai-nak leszorításához.
3.Volumengazdaságosság
(72) Az ideiglenes rendelet (56) preambulumbekezdésében
említett volumengazdaságossággal kapcsolatban továbbimagyarázatokat igényeltek, konkrétabban azt állították,hogy a tajvani exportőr gyártók vállalataik nagyobb átla-gos mérete miatt az írható kompakt lemezek alacsonyabbegységre eső gyártási költségét képesek elérni, mint aközösségi ipar. Így a tajvani exportőr gyártók által megva-lósítottvolumengazdaságosságreálismagyarázataaTajva-non és a Közösségben gyártott írható kompakt lemezekárkülönbségének.(73) Valóban megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszak
során a mintában szereplő tajvani exportőr gyártók átla-gos gyármérete 530 millió írható kompakt lemez éven-ként, a közösségi ipar 40 millió írható kompakt lemezesévenkéntiátlagávalszemben.Avalamennyivállalatnálfel-szerelt gyártósorokat azonban ugyanazok a Németország-ban, Svájcban vagy Japánban található vállalatok gyártják,és ezek mérete hasonló. A tajvani exportőr gyártók átlag-banegyszerűentöbbgyártósortszereltekfel,mintaközös-ségi gyártók. Ezért úgy gondolják, hogy a fenti állandóköltségek alapján nem lett volna elérhető a volumengaz-daságosság.
(74) Érdemesazonbanmegemlíteni,hogyatermelésiköltségek
kulcstényezőjeazadottgyártósoronbizonyosidőszakalattlegyártható írható kompakt lemezek száma. A gépekbeszerzési költsége viszonylag állandó maradt a mérlege-lési időszak alatt, de teljesítményük az 1997. évi percen-kénti 10 írható kompakt lemezről percenkénti 25 írhatókompaktlemezreemelkedett2000-ben.Ajobbhatékony-ság lehetővé tette a közösségi ipar számára, hogy csök-kentse a gyártási költségeket.
(75) Egyadottvállalatonbelüljellemzővolt,hogyalegjobbtel-
jesítménytképviselőújberuházásokkalagépekkülönbözőgenerációi voltak megtalálhatók, miközben a régebbenbeszerzett gépeket már részben vagy egészben leselejtez-ték. A gépek elméleti maximális gazdasági élettartama ötév, bár ez a gyakorlatban valószínűleg még ennél is rövi-debb. Ez a tajvani exportőr gyártóknál sem tér el a közös-ségi ipar példájától. Egy 2000-ben vásárolt gyártósor átla-gosan körülbelül havi 1 millió írható kompakt lemezgyártására képes, míg egy 1997-ben felszerelt gyártósor400 000írhatókompaktlemeztképeselőállítanihavonta.
(76) A tajvani exportőr gyártók semmilyen bizonyítékot nem
bocsátottak rendelkezésre az állítólagos volumengazdasá-gosság bemutatására vagy mennyiségi kifejezésére, azazhogy a több gyártósorral rendelkező nagyobb gyárméretírható kompakt lemezenként alacsonyabb gyártási költsé-get eredményezne. A tajvani exportőr gyártók esetén nemvolt megállapítható például, hogy bármilyen konkrételőnyt élveznének az alapanyagok beszerzési költségeitekintetében, és ők maguk sem állították, hogy ilyen elő-nyük létezne.
(77) Mindenesetrehangsúlyoznikell,hogyméghalétezneisaz
ilyen írható kompakt lemezenkénti alacsonyabb gyártásiköltség, ez sem indokolhatná a tajvani exportőrökdömping-magatartását.Ezértazállítólagosvolumengazda-ságosság nem változtat a tajvani behozatalból származódömpingáras írható kompakt lemezek és a közösségi iparáltal elszenvedett kár okozati összefüggésén.124
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/42. kötet
4.Következtetés az okozati összefüggéssel
kapcsolatban
(78) Összefoglalásként megerősíthető, hogy a közösségi ipar
anyagi jellegű kárát az érintett dömpingáras behozatal
okozta. Az anyagi jellegű kárt az jellemzi, hogy a közös-ségi ipart megakadályozták abban, hogy részese legyen apiaci növekedésnek, az eladási árak csökkenő tendenciájamiatt jelentősen szűkíteni kellett az írható kompakt leme-zek gyártására vonatkozó beruházási programokat, aközösségi ipar eladási árait a tajvani alacsony, dömpingár-szintű behozatalok átlagosan 29 %-kal kínálta alul, aközösségiiparpénzügyiveszteségeketszenvedettelavizs-gálati időszak alatt, és nehézségekbe ütközött számára atovábbi pénzeszközök előteremtése.
(79) További állítás nem hangzott el az ideiglenes rendelet
(77)–(94) preambulumbekezdésében tárgyalt tényezőkhatásával kapcsolatban. Ezért arra a következtetésre jutot-tak, hogy a közösségi fogyasztás fejlődésének, az egyébharmadik országokból származó behozatalnak, a közös-ségi ipar kiviteli tevékenységének, a közösségi ipar harma-dik országokból történő írható kompakt lemez-beszerzéseinek és a nagy sebességű technológiaalkalmazásának a hatása a közösségi ipar negatív alakulá-sára a kapacitáskihasználás, a készlet-felhalmozódás, azértékesítési árak, a piaci részesedés, a jövedelmezőség, aberuházások, a befektetések megtérülése, és a tőkeemelésiképesség tekintetében gyakorlatilag nem létezett.
Az elemzés alapján, amely megfelelően megkülönböztetteés elkülönítette a közösségi ipar helyzetére gyakoroltösszes ismert tényező hatását a dömpingáras behozatalkáros hatásaitól, megerősítést nyert, hogy a fenti egyébtényezők önmagukban nem változtatnak azon a tényen,hogy a megállapított kár a dömpingáras behozatal hatásá-naktudhatóbe.Továbbáúgygondolták,hogyaTajvanbólszármazó írható kompakt lemez-behozatal jelentős nega-tív hatást gyakorolt a közösségi ipar helyzetére, az egyébtényezők, különösen a harmadik országokból, ideértve aJapánból származó behozatal hatása nem volt olyan mér-tékű,amelyváltoztatottvolnaaTajvanbólszármazódöm-pingáras behozatal és a közösségi ipar által elszenvedettsúlyoskárokközöttivalódiésjelentősokozat-éshatásbeliösszefüggés megállapításain.
I.KÖZÖSSÉGI ÉRDEK
1.A közösségi ipar érdeke
(80) Aközösségiiparérdekévelkapcsolatosújinformációkhiá-
nyában megerősítést kapnak az ideiglenes rendelet(98)–(100)preambulumbekezdésébenleírtideiglenesmeg-állapítások.
2.Az importőrök érdeke
(81) Azt állították, hogy az a tény, hogy a tajvani írható kom-
pakt lemezek együttműködő importőrei az alacsony piaciárakra alkalmazott szokásos kereskedelmi hozzájárulásiárrésből nem voltak képesek rezsiköltségeiket fedezni avizsgálati időszak alatt, azt jelzi, hogy a tajvani behozatalnemfelelősazárakleszorításáért.Ezegybenaztismutatja,hogy a dömpingellenes vámok kivetése nem fogja szol-gálni az importőrök érdekét.
(82) Ennekazállításnakazalátámasztásáraazonbansemmilyen
bizonyítékotnemszolgáltattak,ésarendelkezésreállóada-tok ismételt vizsgálata megerősítette, hogy a Tajvanbólszármazó írható kompakt lemez-behozatal növekvőmennyisége és csökkenő ára leszorító hatást gyakorolt aközösségi piac áraira. A vizsgálat megmutatta, hogy azegyüttműködő importőrök által az írható kompakt leme-zek alacsonyabb árai alapján elért szokásos kereskedelmiárrése nem biztosította a rezsiköltségek fedezetét, amiveszteségeket okozott a vizsgálati időszak alatt. A piaciárak csökkenése továbbá olyan mértékű volt, hogy azimportőröknek az úton lévő áruk gyors értékcsökkenésé-velkellettszámolniuk,amiolyanhelyzeteteredményezett,amelyben a beszerzési ár egyes esetekben meghaladta avégleges eladási árat.
(83) Azt is meg kell jegyezni, hogy egyetlen importőr sem ter-
jesztett elő bizonyítékot a Bizottság ideiglenes megállapí-tásainak cáfolatára. Úgy vélik, hogy a hatékony kereske-delmi feltételek megteremtése a közösségi piacon azimportőrök érdekeit fogja szolgálni azzal, hogy a közös-ségipiaconvisszaállítjaazértékesítésiárakmegfelelőszint-jét.
(84) A fentiekre való tekintettel megerősítést kapnak az idei-
glenes rendelet (101) és (102) preambulumbekezdésébenleírt ideiglenes megállapítások.
3.A felhasználók és a fogyasztók érdeke
(85) A felhasználók és a fogyasztók érdekeit szolgáló új infor-
mációk hiányában megerősítést kapnak az ideiglenes ren-delet (103)–(105) preambulumbekezdésében leírt idei-glenes megállapítások.
4.Következtetés a közösségi érdekkel kapcsolatban
(86) A fentiekre való tekintettel megerősítést kapnak az idei-
glenes rendelet (107) preambulumbekezdésében leírtkövetkeztetések, amelyek szerint a Közösség érdeke nemindokolja kényszerítően a végleges dömpingellenes intéz-kedések bevezetését.
J.VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
1.Kárelhárítási szint
(87) Elhangzott az az állítás, hogy az ideiglenes rendelet (110)
preambulumbekezdésében említett, a kárt nem okozó ármeghatározására alkalmazott 8 %-os adózás előtti árrésindokolatlanul magas.11/42. kötet
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 125
(88) Aszokásosversenykörülményekközöttreálisanelérhetőfentiárrés tatajvaniexportőrökáltalaközösségi
piacon az írható kompakt lemezekre alkalmazott dömping mértéke, a harmad ik országokból származó
dömpingmentes behozatal árszintje, valamint a közösségi ipar által végz ett beruházások pénzügyi
költségeinekfedezetéhezszükségesjövedelmezőségfelmérésealapjáná llapítottákmeg.Azelemzésalapján
az a következtetés volt levonható, hog y a 8 %-os adózás előtti árrés reális mértékű.
(89) Mindenképpen meg kell jegyezni, hogy a végleges dömpingellenes inté zkedések az alacsonyabb vám
szabályának alkalmazása szerinti dömpingkülönbözeteken alapulnak.
2.Végleges dömpingellenes intézkedések
Ország Vállalat Vámtétel
Tajvan Acer Media Technology Inc. 19,2 %
Auvistar Industry Co. Ltd. 17,7 %
Digital Storage Technology Co. 19,2 %Gigastore Corporation 19,2 %Lead Data Inc. 19,2 %Megamedia Corporation 19,2 %Nan Ya Plastics Corporation 19,2 %Postech Corporation 19,2 %Princo Corporation 29,9 %Prodisc Technology Inc. 17,7 %Ritek Corporation 17,7 %Unidisc Technology Inc. 17,7 %Minden más vállalat 38,5 %
(90) Az ebben a rendeletben meghatározott, az egyes vállalatokra vonatko zó dömpingellenes vámtételeket a
jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ezért azok a z említett vizsgálat során a fenti
vállalatokra vonatkozóan megállapított helyzetet tükrözik. Ezek a vámt ételek (az összes többi vállalatra
alkalmazandó országos vámmal szemben) tehát kizárólag az érintett orszá gból származó, az említett
vállalatok,ésígyakonkrétjogiszemélyekáltalgyártotttermékekbehoz ataláravonatkoznak.Azerendelet
rendelkező részében névvel és címmel konkrétan nem említett bármely más v állalat, illetve a konkrétan
említett vállalatokhoz kapcsolódó szervezetek által gyártott, behozot t termékekre nem alkalmazhatók a
fenti vámtételek, azok a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel hatá lya alá tartozik.
(91) Azegyesfentivállalatokravonatkozódömpingellenesvámtételekal kalmazásárairányulóigényeket(például
a vállalat nevének megváltoztatását követően, illetve új gyártó vagy ért ékesítő szervezet létrehozását
követően) minden vonatkozó információval, különösen a vállalat gyártás hoz, vagy például az említett
névváltozással vagy a gyártó és értékesítő szervezetek említett változá sával összefüggő belföldi és kiviteli
értékesítéshez kapcsolódó tevékenységeinek módosulására vonatkozó in formációkkal együtt a
Bizottsághoz (1)kellcímezni.ABizottságindokoltesetbenatanácsadóbizottsággalfol ytatottkonzultációt
követőenazegyedivámtételekbenrészesülővállalatoklistájánakfriss ítésévelmegfelelőenmódosítanifogja
a rendeletet.
(1) European Commission
Directorate-General Trade
Directorate BB-1049 Brussels.126 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/42. kötet
(92) Mivel a dömping vizsgálata során mintavételezést alkalmaztak, az eg yéni dömpingkülönbözetek
meghatározásacéljábólazalaprendelet11.cikkének(4)bekezdésealapj ánújexportőrifelülvizsgálatebben
azeljárásbannemkezdeményezhető.Annakérdekébenazonban,hogybármel yvalóbanújtajvaniexportőr
gyártó és a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok azonos elbánás ban részesüljenek, úgy
gondoljuk,hogymindenolyanújtajvaniexportőrgyártóraalkalmazandór endelkezéstkellhozniazutóbbi
vállalatokrakivetettsúlyozottátlagosvámtekintetében,amelyekreeg yébkéntazalaprendelet11.cikkének
(4) bekezdése vonatkozik.
3.A ideiglenes vámok beszedése
(93) Azexportőrgyártókesetébenmeghatározottdömpingkülönbözetnagy ságáravalótekintettelésaközösségi
iparnakokozottkársúlyosságánakismeretébenszükségesnektekintjük, hogyazideiglenesrendeletalapján
az ideiglenes dömpingellenes vám révén biztosított összegeket a kivetet t végleges vámok összegének
mértékéig véglegesen beszedjék, ha ez az összeg megegyezik vagy alacsony abb, mint az ideiglenes vám
összege. Egyéb esetben csak a ideiglenes vám összegét kell véglegesen bes zedni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki a Tajvanból származó, jelenl eg az ex 8523 90 00 KN-kód
(8523 90 00*10 TARIC-kód) alá tartozó írható CD kompakt lemezek behozatal ára.
(2) Az elvámolás előtti közösségi nettó határparitásos árra alkalmazand ó végleges vám az alábbi vállalatok által
gyártott termékekre a következő:
Ország Vállalat Vámtétel TARIC kiegészítő kód
Tajvan Acer Media Technology Inc., 29 Jianguo E. Road, Gueis-
han, Taoyuan 333, Taiwan R.O.C.19,2 % A298
AuvistarIndustryCo.Ltd,21,Tung-YuanRoad,Chung-Li
Industrial Park, Taiwan R.O.C.17,7 % A299
Digital Storage Technology Co., Ltd, No 42, Kung 4 Rd,Linkou 2
ndIndustrial Park, Taipei Hsien, Taiwan R.O.C.19,2 % A300
Gigastore Corporation, 2, Kuang Fu South Rd, HsinchuIndustrial Park, Hsinchu, Taiwan R.O.C.19,2 % A301
Lead Data Inc., No 23, Kon Yeh 5
thRd, Hsinchu Indust -
rial Park Fu Kou Hsiang, Hsinchu Hsien, Taiwan R.O.C.19,2 % A302
Megamedia Corporation, No 13, Kung Chien Rd, Chi-TuDistrict, Keelung, Taiwan R.O.C.19,2 % A303
Nan Ya Plastics Corporation, 201, Tung Hwa N. Road,Taipei, Taiwan R.O.C.19,2 % A361
PostechCorporation,No42,KuangFuSouthRoad,Hsin-chu Industrial Park, Hsinchu Hsien, Taiwan R.O.C.19,2 % A304
PrincoCorporation,No6,Creation4
thRd,Science-based
Industrial Park, Hsinchu, Taiwan R.O.C.29,9 % A305
Prodisc Technology Inc., No 13, Wu-Chuan 7thRd,
Wu-KuIndustrialDistrict,Wu-KuCounty,Taipei,TaiwanR.O.C.17,7 % A306
Ritek Corporation, No 42, Kuanfu N. Road, HsinchuIndustrial Park, Taiwan 30316 R.O.C.17,7 % A307
Unidisc Technology Co., Ltd, 4F, No 543, Chung-ChengRd., Hsin-Tien, Taipei, Taiwan R.O.C.17,7 % A308
Minden más vállalat 38,5 % A99911/42. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 127
(3) Eltérő előírás hiányában a vámtarifákra érvényben lévő rendelkezése k alkalmazandók.
2. cikk
HabármelyújtajvaniexportőrgyártóelégségesbizonyítékotbocsátaBiz ottságrendelkezésérearravonatkozólag,
hogy:
– a vizsgálati időszak alatt (2000. január 1-jétől 2000. december 31-ig) a z 1. cikk (1) bekezdésében
meghatározott termékeket nem vitte ki a Közösségbe,
– nemkapcsolódikegyetlenolyantajvaniexportőrhözvagygyártóhozsem, amelyekreazerendeletáltalkivetett
dömpingellenes intézkedések vonatkoznak,
– az érintett termékeket az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati id őszakot követően vitte ki a Közösségbe,
vagy jelentős mennyiség Közösségbe irányuló kivitelére vállalt visszav onhatatlan szerződéses kötelezettséget,
a Tanács a Bizottság által benyújtott javaslattal kapcsolatban a tanácsa dó bizottsággal folytatott konzultációt
követőenegyszerűtöbbséggelmódosíthatjaaz1.cikk(2)bekezdését,mel yneksoránazemlítettcikkbenfelsorolt,
a súlyozott átlagos vámtétel hatálya alá tartozó vállalatok listáját az ú j exportőr gyártóval egészíti ki.
3. cikk
AzideiglenesrendeletalapjánaTajvanbólszármazóbehozatalravonatko zóideiglenesdömpingellenesvámrévén
biztosított összegeket az e rendelettel véglegesen megállapított vámté tel alapján szedik be. A végleges
dömpingellenes vám mértékét meghaladóan biztosított összegeket felsza badítják.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó vala mennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2002. június 13-án.
a Tanács részéről
az elnök
M. RAJOY BREY128 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/42. kötet