A Tanácsirányelve

(1974. március 4.)

az 1 milligrammtól 50 kilogrammig terjedő, közepest meghaladó pontosságú súlyokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről

(74/148/EGK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,

tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 100. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére,

tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,

mivel a közepest meghaladó pontosságú súlyokra vonatkozó vizsgálati eljárások és a súlyok gyártása tagállamonként különböző szigorú rendelkezések tárgya, és így ezek akadályozzák e súlyok kereskedelmét; mivel ezért e jogszabályokat össze kell hangolni;

mivel a mérőműszerekkel és a metrológiai ellenőrzés módszereivel kapcsolatos közös rendelkezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 1971. július 26-i tanácsi irányelv [1] meghatározta az EGK-típusjóváhagyási és az EGK-elsőhitelesítési eljárásokat; mivel az említett irányelvvel összhangban meg kell határozni azokat a műszaki előírásokat, amelyeknek a közepest meghaladó pontosságú súlyoknak meg kell felelniük a piaci értékesítés és használat érdekében, a hitelesítés és az EGK-elsőhitelesítési jel rögzítését követően;

mivel számításba kell venni az 1973. májusi Nemzetközi Mérésügyi Szervezet nemzetközi ajánlástervezetét, "valeur conventionelle du rèsultat des pesèes dans l’air", az egyezményes tömeg fogalmára vonatkozóan,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Ez az irányelv az átlagon felüli pontosságú súlyokra vonatkozik, amelyek névleges értéke legalább 1 milligramm és legfeljebb 50 kilogramm.

Ez az irányelv nem alkalmazható metrikus karát súlyokra vagy más irányelvek hatálya alá tartozó különleges súlyokra.

2. cikk

A mellékletben található azon súlyok felsorolása, amelyek EGK-jelet és jelzést kaphatnak. Ezek nem tárgyai EGK-típusjóváhagyásnak; EGK-elsőhitelesítés tárgyát képezik.

3. cikk

Egyetlen tagállam sem tagadhatja meg, tilthatja vagy korlátozhatja az 1. cikkben említett EGK-elsőhitelesítési jellel ellátott súlyok forgalomba hozatalát vagy használatba vételét.

4. cikk

(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az ezen irányelvről szóló értesítéstől számított tizennyolc hónapon belül annak megfeleljenek, és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

5. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 1974. március 4-én.

a Tanács részéről

az elnök

W. Scheel

[1] HL L 202., 1971.7.26, 1. o.

--------------------------------------------------

MELLÉKLET

1. Fogalommeghatározások

1.1. Súly

A tömeg fizikai mértéke, amelynek szerkezeti és méréstani jellemzőit az alak, méret, anyag, kikészítés, névleges érték és a megengedett legnagyobb hibaérték határozza meg.

1.2. Súlysorozat

Súlyok sorozata, általában egy dobozban, olyan összetételben, hogy lehetséges legyen minden teher mérése a legkisebb névleges tömegtől a készletben található összes tömeg összegéig, olyan sorrendben, hogy a készletben található legkisebb névleges tömeg az egység.

A súlyok általában a következő felosztást követik:

(1; 1; 2; 5;) × 10n kg

(1; 1; 1; 2; 5) × 10n kg

(1; 2; 2; 5) × 10n kg

(1; 1; 2; 2; 5) × 10n kg

Ezekben a kifejezésekben az n nulla, illetve pozitív vagy negatív egész szám lehet.

1.3. Szabványos súlyok

A szabványos súlyok olyan súlyok, amelyeket a mérőeszközök és súlyok vizsgálatánál használnak.

2. A súlyok névleges értéke

A súlyok névleges értékének meg kell egyeznie 1 × 10n kg-mal, vagy 2 × 10n kg-mal, vagy 5 × 10n kg-mal; ezekben a kifejezésekben az n nulla, illetve pozitív vagy negatív egész szám lehet.

3. Egyezményes tömeg

3.1. 20 °C-on vett súly esetén az egyezményes tömeg a 8000 kg/m3 sűrűségű referenciasúlynak az a tömege, amelyet ez 1,2 kg/m3 sűrűségű levegőben kiegyensúlyoz.

3.2. A 4. pontban említett megengedett legnagyobb hibaértékek az egyezményes tömegre vonatkoznak.

4. Az EGK-elsőhitelesítés megengedett legnagyobb hibaértékei

4.1. A megengedett legnagyobb hibaérték, plusz vagy mínusz, minden egyes súlyra vonatkozóan a következő táblázatban van megadva milligrammban:

Névleges érték | E1 osztály | E2 osztály | F1 osztály | F2 osztály | M1 osztály |

50 kg | 25 | 75 | 250 | 750 | 2500 |

20 kg | 10 | 30 | 100 | 300 | 1000 |

10 kg | 5 | 15 | 50 | 150 | 500 |

5 kg | 2,5 | 7,5 | 25 | 75 | 250 |

2 kg | 1,0 | 3,0 | 10 | 30 | 100 |

1 kg | 0,50 | 1,5 | 5 | 15 | 50 |

500 g | 0,25 | 0,75 | 2,5 | 7,5 | 25 |

200 g | 0,10 | 0,30 | 1,0 | 3,0 | 10 |

100 g | 0,05 | 0,15 | 0,5 | 1,5 | 5 |

50 g | 0,030 | 0,10 | 0,30 | 1,0 | 3,0 |

20 g | 0,025 | 0,080 | 0,25 | 0,8 | 2,5 |

10 g | 0,020 | 0,060 | 0,20 | 0,6 | 2,0 |

5 g | 0,015 | 0,050 | 0,15 | 0,5 | 1,5 |

2 g | 0,012 | 0,040 | 0,12 | 0,4 | 1,2 |

1 g | 0,010 | 0,030 | 0,10 | 0,3 | 1,0 |

500 mg | 0,008 | 0,025 | 0,08 | 0,25 | 0,8 |

200 mg | 0,006 | 0,020 | 0,06 | 0,20 | 0,6 |

100 mg | 0,005 | 0,015 | 0,05 | 0,15 | 0,5 |

50 mg | 0,004 | 0,012 | 0,04 | 0,12 | 0,4 |

20 mg | 0,003 | 0,010 | 0,03 | 0,10 | 0,3 |

10 mg | 0,002 | 0,008 | 0,025 | 0,08 | 0,25 |

5 mg | 0,002 | 0,006 | 0,020 | 0,06 | 0,20 |

2 mg | 0,002 | 0,006 | 0,020 | 0,06 | 0,20 |

1 mg | 0,002 | 0,006 | 0,020 | 0,06 | 0,20 |

5. A súlyok általános formája

Az egy grammos súly formája a súly többszöröseinek vagy törtrészeinek formájával lehet megegyező.

5.1. Az egy grammos és több grammos súlyok.

5.1.1. Az M1 osztályba tartozó súlyok formájának meg kell egyeznie a közepes pontosságú súlyok formájával.

5.1.2. A más pontosságú osztályokba tartozó súlyok külső formája megegyezhet a közepes pontosságú osztályokba tartozó súlyok formájával. A 10 kg-tól 1 grammig terjedő súlyok lehetnek henger alakúak vagy csonka kúp alakúak, fogantyúval.

5.1.2.1. A súly magasságának körülbelül meg kell egyeznie az átlagos átmérővel, a megengedett különbség az átlagos átmérő és a magasság között az átmérő 3/4-e és 5/4-e között van.

5.1.2.2. A fogantyú magasságának minden súlyon a súly átlagos átmérője és átlagos átmérőjének fele között kell lennie.

5.1.3. Az E1, az E2 és az F1 osztályokba tartozó súlyokhoz nem kell fogantyú; állhatnak egy henger alakú testből.

5.1.4. Az E1 és az E2 osztályokba tartozó súlyoknak egy darabból kell állniuk; más súlyoknak lehet ürege a fogantyú alatt vagy más megfelelő eszköz alatt. Az üreg térfogata nem haladhatja meg a súly teljes térfogatának 1/5-ét.

5.2. Az egy grammos súlyok és ennek osztóinak súlyai. Az egy grammos súlyoknak, illetve az egy grammos súly osztóinak megfelelő súlyoknak sokszögű réteges szalagnak vagy fémszálnak kell lenniük a könnyű kezelés biztosítása érdekében megfelelően kialakítva.

A súlyok formájának jeleznie kell a névleges értéküket.

Sokszögű réteges szalagok, formái és értékei:

háromszög: 1 – 10 – 100 – 1000 mg

négyszög: 2 – 20 – 200 mg

ötszög: 5 – 50 – 500 mg

Sokszögű fémszál metszetek és értékei:

1 metszet: 1 – 10 – 100 – 1000 mg

2 metszet: 2 – 20 – 200 mg

5 metszet: 5 – 50 – 500 mg

Amikor egy készletben kettő vagy három azonos súly van, meg kell őket különböztetni egy vagy két csillaggal vagy ponttal a réteges szalagok esetében és egy vagy két horoggal a fémszálak esetében.

5.3. Az M1 osztályba tartozó 20 és 50 kg-os súlyok kivételével e súlyok formáját a kezelési mód határozhatja meg.

6. A súlyok alkotórészei

6.1. A súlyokat fémből vagy fémötvözetből kell készíteni. E fém vagy ötvözet minőségének olyannak kell lennie, hogy a használat normál feltételei mellett a súlyok kopása elhanyagolható legyen a pontossági osztályukra vonatkozó megengedett legnagyobb hibaértéket illetően.

6.1.1. A súly sűrűségének olyannak kell lenni, hogy a levegő meghatározott (1,2 kg/m3) sűrűségének 10 %-os eltérése ne vezessen nagyobb hibához, mint a megengedett legnagyobb hibaérték 1/4-e.

6.1.2. Az E1, az E2 és az F1 osztályokba tartozó súlyokat gyakorlatilag nem mágneses fémből vagy ötvözetből kell készíteni.

6.2. Az M1 osztályba tartozó 5 kg-tól 50 kg-ig terjedő paralelepipedon alakú súlyok alkotó fémjének vagy ötvözetének legalább annyira ellenállónak kell lennie a rozsdásodással és a repedéssel szemben, mint a szürke öntöttvasnak.

6.3. Az M1 osztályba tartozó henger alakú, 10 kg-nál kevesebb vagy azzal egyenlő névleges értékű súlyokat sárgarézből vagy a rézzel megegyező minőségű anyagból kell készíteni.

6.4. A 6.2. és 6.3. pontban meghatározott minőséget megfelelő felületkezelési módszerrel lehet elérni.

7. A felület állapota

7.1. A súlyok felületének, beleértve a talpazatot és az éleket is, teljesen simának kell lennie. Az E1, az E2, az F1 és az F2 osztályba tartozó súlyok nem mutathatnak porózusságot szabad szemmel történő vizsgálatnál és alaposan csiszoltnak kell lenniük.

Az M1 osztály 10 kg-tól 1 kg-ig terjedő henger alakú súlyainak felületét le kell csiszolni, és a felület nem mutathat porózusságot szabad szemmel történő vizsgálatnál. Az M1 osztályba tartozó paralelepipedon alakú 50, 20, 10 és 5 kg súlyoknak hasonlónak kell lenniük a homok öntőformában gondosan öntött szürke öntöttvashoz.

7.2. Az E1, az E2, az F1 és az F2 osztályba tartozó egy grammos súlyoknak és többszöröseinek a felületét fém bevonattal lehet védeni.

7.3. Az M1 osztályba tartozó egy grammos súlyoknak és többszöröseinek a felületét megfelelő bevonattal lehet védeni.

8. Kiegészítő anyagok

Az F1 és az F2 pontossági osztályba tartozó, üreggel ellátott súlyokat ugyanazzal az anyaggal kell kiegészíteni, amelyből állnak, vagy tiszta ónnal vagy molibdénnel.

Az M1 osztályba tartozó súlyokat ólommal lehet kiegészíteni.

9. Feliratok

9.1. Azokon a réteges lemezekből vagy fémhuzalból készült súlyokon, amelyek névleges értéke kisebb vagy egyenlő egy grammal, nem lehet megjelölni a névleges értéket.

9.2. Azokon a súlyokon, amelyek névleges értéke nagyobb vagy egyenlő egy grammal:

- az E1 és az E2 osztályban nem lehet megjelölni a névleges értéket,

- az F1 osztályban csak a 9.2.1. pontban meghatározott módon lehet jelölni a névleges értéket; e jelölést bele kell égetni vagy vésni,

- az F2 osztályban az F1 osztályban használt feliratot kell használni, kiegészítve az F betűvel,

- az M1 osztályban a névleges értéket bemélyedő vagy kidomborodó számjegyekkel, valamint a megfelelő egység szimbólumával kell jelölni, a súly felső részén vagy a fogantyún.

A henger alakú súlyokat bemélyedő vagy kidomborodó M betűvel kell jelölni; a paralelepipedon alakú súlyokat M betűvel kell jelölni, amelynek nem kell sem bemélyednie, sem kidomborodnia.

9.2.1. A súlyok névleges értékét a következőképpen kell jelölni:

- kilogramm az 1 kilogrammos vagy annál nagyobb súlyokra,

- gramm az 1 grammtól 500 grammig terjedő súlyokra.

9.2.2. Azokat a súlyokat, amelyek kétszer vagy háromszor jelennek meg ugyanabban a sorozatban, egy vagy két csillaggal, vagy egy vagy két ponttal meg kell különböztetni.

10. Végleges EGK-hitelesítési jel

Az E1, az E2 és az F1 osztályba tartozó súlyokat tartalmazó készleteket, és minden egy grammot és annak törtrészeit tartalmazó készletet végleges EGK-hitelesítési jellel kell ellátni.

Az F2 osztályba tartozó súlyokra vonatkozó végleges EGK-hitelesítési jelet az üreg borítására kell tenni és, ahol nincs üreg, ott a súly talapzatára. Az M1 osztályba tartozó egy grammtól 50 kilogrammig terjedő súlyok esetében a végleges EGK-hitelesítési jelet az üreget lezáró pecsétre lehet helyezni, vagy, ha nincsen üreg, a súly talapzatára.

11. A súlyok kiszerelése

11.1. Az E1, az E2, az F1 és az F2 osztályokba tartozó különálló súlyokat és súlysorozatokat dobozokban kell tartani.

11.2. Az M1 osztályba tartozó

- különálló súlyokat vagy súlysorozatokat 500 gramm értékig dobozban kell tartani,

- az 500 grammnál nagyobb névértékű súlyokat dobozban lehet tartani, állványba lehet illeszteni vagy egyesével kiszerelve, védelem nélkül lehet tartani.

11.3. A dobozok fedelén fel kell tüntetni a bennük lévő súlyok osztályát: E1; E2; F1; F2; M1.

--------------------------------------------------