A Bizottság 1091/94/EK Rendelete

(1994. április 29.)

a Közösség erdőinek a légköri szennyezés elleni védelméről szóló 3528/86/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok meghatározásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a Közösség erdőinek a légköri szennyezés elleni védelméről szóló, legutóbb a 2157/92/EGK rendelettel [1] módosított 1986. november 17-i 3528/86/EGK tanácsi rendeletre [2], és különösen annak 3. cikkére,

tekintettel az európai erdők védelméről szóló első miniszteri konferencia [3] 1. számú határozatára és az azt követő intézkedésekre,

mivel a 3528/86/EGK rendelet 2. cikke (1) bekezdésének harmadik és negyedik francia bekezdése értelmében a közösségi terv célja a tagállamok támogatása abban, hogy:

- intenzív és folyamatos felügyeletet gyakoroljanak az erdei ökológiai rendszerek felett,

- az ilyen intenzív és folyamatos ellenőrzésre, koordinált és kiegyensúlyozott módon, állandó mintaterületekből álló hálózatot hozzanak létre vagy fejlesszenek tovább;

mivel a 3528/86/EGK rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében, az intenzív és folyamatos felügyelet biztosításához, a tagállamok a Bizottságnak továbbítják a mintaterületek hálózata által összegyűjtött adatokat;

mivel a mintaterületek e hálózatát azzal a céllal alakítják ki, hogy az részletes adatokat szolgáltasson a Közösségben lévő erdők ökológiai rendszereinek fejlődéséről; mivel ily módon lehetővé válik a különböző környezeti tényezők, különösen a légköri szennyezés és az erdei ökológiai rendszerek reakciói közötti összefüggések megállapítása; mivel az így kapott adatok a legutóbb a 836/94/EGK rendelettel [4] módosított 1696/87/EGK bizottsági rendeletben [5] meghatározott, a mintaterületek szisztematikus hálózatából kapott eredmények jobb értékelését teszik lehetővé;

mivel a 2. cikk (1) bekezdésében említett intenzív és folyamatos felügyelet megvalósítása céljából a 3528/86/EGK rendelet értelmében benyújtott támogatási kérelmeknek minden olyan információt tartalmazniuk kell, amelyekre ezen intézkedéseknek a rendelet céljai és feltételei fényében történő vizsgálatához szükség van; mivel ezeket az információkat egységesen kell megadni, hogy ez megkönnyítse a pályázatok vizsgálatát és összehasonlítását;

mivel az e rendeletben megfogalmazott intézkedések összhangban vannak az Erdészeti Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1) A tagállamok létrehoznak egy állandó mintaterületekből álló hálózatot. 1994. június 30-ra befejeződik a helyszínek kiválasztása és a mintaterületek több mint 50 %-ának kialakítása az intenzív és folyamatos megfigyelésre szolgáló állandó mintaterületek hálózatának létesítésére szolgáló módszerek szerint (lásd az I. mellékletet). Az utolsó mintaterületeket 1995. június 30-a előtt alakítják ki. A tagállamok a Bizottság részére 1994. december 15-ig minden mintaterületre vonatkozóan eljuttatnak egy, a kiválasztási kritériumokról szóló áttekintést és a kiválasztott parcellák teljes listáját, beleértve az olyan alapvető információkat, mint a földrajzi fekvés (földrajzi hosszúság, szélesség és tengerszint feletti magasság) és a megfigyelt fafajták, valamint minden egyes kialakított parcelláról a VIIa. mellékletben meghatározott egységes formában elkészített, a parcellára vonatkozó általános információkat.

(2) Az állandó mintaterületeken az erdők ökológiai rendszerének intenzív és folyamatos megfigyelése történik. Ez a koronák, a talaj és a lombozat állapotának folyamatos felvételét, a növedék változásainak, a lerakódás sebességének méréseit és a meteorológiai méréseket foglalja magában, az objektív mintavételezési eljárásokkal és a kidolgozott módszerekkel való elemzéssel összhangban.

(3) 1996. december 31-ig a tagállamok a Bizottság részére egységes formában továbbítják az 1991 és 1996 között elvégzett megfigyelésekből összegyűjtött adatokat, minden állandó mintaterületre vonatkozóan, az eredmények a VII. mellékletben meghatározott módon történő értékelésével együtt.

(4) Az e cikk rendelkezéseire vonatkozó technikai részleteket a III-VI. melléklet tartalmazza.

2. cikk

(1) A Közösségi támogatásokra vonatkozó kérelmek:

- intenzív és folyamatos megfigyelés céljából állandó mintaterületek létrehozásához vagy bővítéséhez,

- a koronák állapotának felvételére,

- a talaj állapotának felvételére,

- a lombozat elemzésére,

- a növedék mérésének elvégzéséhez,

- a lerakódás sebességének méréséhez, és

- a meteorológiai mérések elvégzéséhez

a 3528/86/EGK rendelet 2. cikkének (1) bekezdése értelmében tartalmazzák az e rendelet II. mellékletében meghatározott információkat és dokumentumokat.

A kérelmeket a II. melléklettel összhangban, három példányban kell benyújtani.

A tagállamoknak minden év november 1-je előtt be kell nyújtaniuk a kérelmeket a Bizottsághoz a következő évre vonatkozóan.

(2) Az (1) bekezdésben leírt követelményeknek nem megfelelő kérelmeket nem veszik figyelembe.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 1994. április 29-én.

a Bizottság részéről

René Steichen

a Bizottság tagja

[1] HL L 217., 1992.7.31., 1. o.

[2] HL L 326., 1986.11.21., 2. o.

[3] Strasbourg, 1990. december.

[4] HL L 97., 1994.4.15., 4. o.

[5] HL L 161., 1987.6.10., 1. o.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

AZ INTENZÍV ÉS FOLYAMATOS MEGFIGYELÉSRE SZOLGÁLÓ, ÁLLANDÓ MINTATERÜLETEKBŐL ÁLLÓ HÁLÓZAT KIALAKÍTÁSÁNAK KÖZÖS MÓDSZEREI

(A 3528/86/EGK rendelet 2. cikkének (1) bekezdése és annak módosításai)

I. Általános megjegyzések

A 3528/86/EGK rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében és annak módosításaiban szereplő szabályozás célja egy állandó mintaterületekből álló hálózat létesítése a Közösség tagállamaiban és adatok gyűjtése intenzív és folyamatos megfigyelés során.

A szabályozás céljai:

- az erdei ökológiai rendszerek intenzív és folyamatos figyelemmel kísérése a légköri szennyezés okozta károsodás és az erdő állapotát befolyásoló egyéb tényezők szempontjából,

- az erdei ökológiai rendszerek változásai és az azokat befolyásoló tényezők, különösen a légköri szennyezés közötti okozati összefüggés jobb megértése a különböző mérések, valamint az erdei ökológiai rendszerek és komponenseik megfigyelése egyetlen helyszínre koncentrálásával,

- megfelelő információk beszerzése a Közösségben található számos erdei ökológiai rendszer fejlődéséről.

II. Állandó mintaterületekből álló hálózat kialakítása

II.1. A mintaterületek kiválasztása

A tagállamok legkésőbb 1994. június 30-ig országukban megfelelően nagyszámú állandó mintaterületet jelölnek ki. E mintaterületek maximális száma alapvetően nem haladhatja meg a Közösség 16x16 km-es hálózatában lévő országos mintaterületek számának 20 %-át (1696/87/EGK rendelet). Az olyan tagállamok, amelyekben a közösségi hálózat mintaterületeinek száma korlátozott, választhatnak nagyobb számú állandó mintaterületet, azzal a feltétellel, hogy ezek száma maximálisan 15 lehet.

E mintaterületek kiválasztása a tagállamok felelőssége, a kiválasztásnál azonban a következő kritériumokat kell figyelembe venni:

- a mintaterületeket úgy kell elhelyezni, hogy azok reprezentálják az adott ország legfontosabb erdei fafajtáit és a legáltalánosabb növekedési feltételeket,

- egy mintaterület mérete vízszintes síkban mérve legalább 0,25 hektár legyen,

- a környező területeken folyó tevékenységből eredő hatások minimálisra csökkentése érdekében, a mintaterületet puffer zónával kell körülvenni. A zóna tényleges szélessége az erdő típusától és korától függ. Ha a parcella és környezetének területe magasság és korösszetétel szempontjából egységes, a puffer zóna szélességét 5-10 méterre lehet korlátozni. Ha az az erdei terület, amelyben a parcella található, elegyes állományú, különböző fajokkal és korösszetétellel, a puffer zónát a parcellában lévő erdő lehetséges maximális magasságának ötszörösére kell növelni,

- mivel a parcellának alkalmasnak kell lennie a hosszú távú megfigyelésre, szükséges, hogy a sarkok és/vagy a határvonalak világosan meg legyenek jelölve, valamint hogy a mintaterületen lévő minden egyes vizsgált fa tartós számozással legyen ellátva,

- a parcelláknak mindig könnyen hozzáférhetőknek kell lenniük és nem lehetnek korlátozások hozzáférési és mintavételezési szempontból,

- ne legyenek különbségek a parcella, a puffer zóna és az azt körülvevő erdő kezelésében (pl. az intézkedéseknek hasonlóknak kell lenniük és a megfigyelés okozta zavarokat minimális szinten kell tartani),

- el kell kerülni az ismert helyi forrásokból származó közvetlen szennyezést. A parcellák ne legyenek mezőgazdasági üzemek közvetlen környezetében, főutak vagy szennyező ipari üzemek közvetlen közelében kijelölve,

- megfelelő számú fa álljon rendelkezésre a mintavételezéshez a parcellában vagy annak közvetlen közelében,

- a parcellának és a puffer zónának a lehető legegységesebbnek kell lennie, pl. a fajok, a fajösszetétel, koreloszlás, talaj és meredekség tekintetében,

- a parcellákat az erdő szélétől megfelelő távolságban kell elhelyezni.

Olyan parcellákat ajánlott kiválasztani, amelyek a 3528/86/EGK rendelet vagy egyéb programok keretében az elmúlt években megfigyelés alatt álltak. Amikor további parcellákat kell kiválasztani, ajánlatos, hogy azok azonosak legyenek a Közösség 16x16 km-es hálózatában lévő egyik parcellával, vagy ahhoz közel legyenek, valamint úgy helyezkedjenek el, hogy fel lehessen használni az egyéb forrásokból (pl. meteorológiai állomásokról) származó információkat.

II.2. A parcella kialakítása és dokumentálása

A tagállamok 1994. június 30-ig maradandó módon kialakítják az összes parcellát, de legalább azok több mint 50 %-át. Esetenként elfogadható, hogy az utolsó parcellák kialakítása egyéves késéssel történjen meg. Minden kialakított parcellát részletesen le kell írni. Az általános adatokat 1994. december 15-ig össze kell gyűjteni és azokat jelenteni kell. A parcella részletes leírása tartalmazza a parcella pontos elhelyezkedését, egy térképvázlatot a parcella sarkainak és/vagy határainak megjelölésével, a parcellán lévő fák számának, valamint a parcellán vagy az annak közelében lévő egyéb állandó elemek feltüntetésével (pl. bekötőút, folyók). Később természetesen a mintavételi területek (pl. talajgödrök) elhelyezkedését is rögzítik ezen a térképen.

II.3. A részmintaterület meghatározása

Alapvetően a mintaterület minden fáját be kell vonni a felmérést (pl. a korona állapotának felvételét és a növedék becslését) szolgáló mintavételezésbe. Abban az esetben, amikor a mintaterületen sok fa van (vagyis sűrű az állomány), a felmérésekhez részmintaterület jelölhető ki. A részmintaterület méretének a parcella kialakításakor elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy megbízható becslést tegyen lehetővé a felméréshez legalább 20 éven keresztül, célszerűen azonban az állomány egész élettartamára. Ezen időszakban a részmintaterületen minimálisan legalább 20 fának kell lennie.

II.4. A parcellákra vonatkozó általános információk

Az intenzív és folyamatos megfigyeléshez a következő általános információkat kell összegyűjteni minden állandó mintaterületen a létesítéskor és az első felmérések során:

| Létesítés | Első felmérések |

Leíró kód | Ország Mintaterület száma Földrajzi szélesség és hosszúság | |

A terep adatai | Tengerszint feletti magasság Tájolás Parcella teljes mérete A parcellán lévő fák száma Részmintaterület (ha van) | Víz elérhetősége a főbb fajok számára Humusz típusa Talajosztály (becslés) |

Az állomány adatai | Az uralkodó szint átlagos kora Főbb fafajok Hozam (becsült) | |

Egyéb megfigyelések | A parcella előtörténete A közelben lévő egyéb megfigyelőállomás | |

A tagállamok 1994. december 15-ig továbbítják a Bizottsághoz a kialakítás során a létesített parcellákról összegyűjtött információkat egy adatfájl felhasználásával (lásd a VIIa. mellékletben az 1a. nyomtatványt) és jelentések formájában (lásd a VIIa. mellékletben lévő 1b. nyomtatványt). A megfigyelés évei alatt szerzett fontos információkat évenként megküldik az 1a. és 1b. nyomtatványon (VII. melléklet). Az egyéb információt azután nyújtják be, hogy az első felmérést elvégezték és szükség szerint frissítik az ilyen információt.

II.5. Az állandó mintaterületek helyettesítése

Az állandó mintaterületeknek hosszú távon rendelkezésre kell állniuk megfigyelések céljára. Előre nem látható események (pl. a parcellán található fák tűz vagy vihar általi megsemmisülése) esetén szükségessé válhat a parcella helyettesítése. A tagállamok az e mellékletben meghatározottak szerint továbbítják a Bizottsághoz az új parcellára vonatkozó általános információkat.

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

KÖZÖSSÉGI TÁMOGATÁS IRÁNTI KÉRELMEK A 3528/86/EGK RENDELET 2. CIKKE ÉS ANNAK MÓDOSÍTÁSAI ÉRTELMÉBEN VÉGREHAJTANDÓ TEVÉKENYSÉGEKHEZ

A támogatási kérelmeket az 526/87/EGK bizottsági rendelet [1] A. mellékletével összhangban kell benyújtani az alább felsorolt adatokkal és e melléklet 2a. nyomtatványa szerinti kitöltött táblázattal együtt.

A 2. cikkel összhangban álló tevékenységekhez a következő adatokat kell megadni:

1. A tevékenység rövid leírása

2. A kérelmező

A kérelmező feladata a tevékenység végzése során

3. A tevékenység végrehajtásáért felelős szerv

A szerv főbb tevékenységeinek tárgya és köre

4. A tevékenység részletes leírása:

a) az intézkedések az intenzív és folyamatos megfigyelést szolgáló állandó mintaterületek hálózatának létrehozásával vagy bővítésével kapcsolatosak

1. A meglévő állapot leírása

2. Az érintett régió(k) földrajzi fekvése és területe (térképészeti dokumentumokkal)

3. Az állandó mintaterületek száma

b) az állandó mintaterületeken a koronaállapot-felvétel előkészítésére és végrehajtására vonatkozó tevékenységek

1. A meglévő állapot leírása

2. A koronaállapot–felvételbe bevonandó mintaterületek száma (2a. nyomtatvány)

3. A parcellán használt mintavételezési eljárás részletes leírása (fák száma, jelölésük stb.)

4. A tervezett tevékenységek végrehajtásának menetrendje (2b. nyomtatvány)

c) az állandó mintaterületeken a talajállapot-felvétel előkészítésére és végrehajtására vonatkozó tevékenységek

1. A meglévő állapot leírása

2. A talajállapot–felvételbe bevonandó állandó mintaterületek száma (2a. nyomtatvány)

3. A parcellán használt mintavételezési eljárás részletes leírása (egyedi minták száma, talajszelvény leírása stb.)

4. A meghatározandó paraméterek és az alkalmazandó elemzési módszerek részletes leírása, beleértve bármiféle kalibráció, korrekció és/vagy számítás részletes ismertetését, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az eredmények összehasonlíthatók legyenek a hitelesített módszerek szerint végzett elemzések eredményeivel

5. A tervezett tevékenységek végrehajtásának menetrendje (2b. nyomtatvány)

d) az állandó mintaterületeken a lombozat állapot felvétel előkészítésére és végrehajtására vonatkozó tevékenységek

1. A meglévő állapot leírása

2. A lombozat állapotának felvételébe bevonandó állandó mintaterületek száma (2a. nyomtatvány)

3. A parcellán használt mintavételezési eljárás részletes leírása (egyedi minták száma, leírása stb.)

4. A meghatározandó paraméterek és az alkalmazandó elemzési módszerek részletes leírása, beleértve bármiféle kalibráció, korrekció és/vagy számítás részletes ismertetését, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az eredmények összehasonlíthatók legyenek a hitelesített módszerek szerint végzett elemzések eredményeivel

5. A tervezett tevékenységek végrehajtásának menetrendje (2b. nyomtatvány)

e) az állandó mintaterületeken a növedék változásai mérésének előkészítésére és végrehajtására vonatkozó tevékenységek

1. A meglévő állapot leírása

2. A növedék változásainak mérésébe bevonandó állandó mintaterületek száma (2a. nyomtatvány)

3. A parcellán használt mintavételezési eljárás részletes leírása (mérések száma, leírása stb.)

4. A meghatározandó paraméterek és az alkalmazandó elemzési módszerek részletes leírása, beleértve bármiféle kalibráció, korrekció és/vagy számítás részletes ismertetését, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az eredmények összehasonlíthatók legyenek a hitelesített módszerek szerint végzett elemzések eredményeivel

5. A tervezett tevékenységek végrehajtásának menetrendje (2b. nyomtatvány)

f) az állandó mintaterületeken a lerakódás sebessége mérésének előkészítésére és végrehajtására vonatkozó tevékenységek

1. A meglévő állapot leírása

2. A lerakódás sebességének mérésébe bevonandó állandó mintaterületek száma (2a. nyomtatvány)

3. A parcellán használt mintavételezési eljárás részletes leírása (mérések száma, leírása stb.)

4. A meghatározandó paraméterek és az alkalmazandó elemzési módszerek részletes leírása, beleértve bármiféle kalibráció, korrekció és/vagy számítás részletes ismertetését, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az eredmények összehasonlíthatók legyenek a hitelesített módszerek szerint végzett elemzések eredményeivel

5. A tervezett tevékenységek végrehajtásának menetrendje (2b. nyomtatvány)

g) az állandó mintaterületeken a meteorológiai adatok mérésének előkészítésére és végrehajtására vonatkozó tevékenységek

1. A meglévő állapot leírása

2. A meteorológiai mérésekbe bevonandó állandó mintaterületek száma (2a. nyomtatvány)

3. A parcellán használt mintavételezési eljárás részletes leírása (mérések száma, leírása stb.)

4. A meghatározandó paraméterek és az alkalmazandó elemzési módszerek részletes leírása, beleértve bármiféle kalibráció, korrekció és/vagy számítás részletes ismertetését, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az eredmények összehasonlíthatók legyenek a hitelesített módszerek szerint végzett elemzések eredményeivel

5. A tervezett tevékenységek végrehajtásának menetrendje (2b. nyomtatvány)

5. A 4a – 4g alatti tevékenységek költsége (2a. nyomtatvány)

1. A hálózat létesítésének vagy bővítésének költségei (4.a)

1.1. mintaterületenkénti költségek,

1.2. összes költség,

1.3. a Közösségtől kért támogatás.

2. Az egyes felmérések előkészítésének, ill. a felmérés során végzett megfigyelésnek vagy mintavételezésnek a költségei (4.b – 4.g)

2.1. mintaterületenkénti költségek,

2.2. összes költség,

2.3. a Közösségtől kért támogatás.

3. Az egyes felmérések elemzésének és értékelésének költségei (4.b – 4.g)

3.1. mintaterületenkénti költségek,

3.2. összes költség,

3.3. a Közösségtől kért támogatás.

4. Teljes projekt költség (az 1.2. pont (létesítés), a 2.2. pont (megfigyelések és/vagy mintavételezés és a 3.2. pont (elemzés és értékelés) összege)

5. A Közösségtől kért teljes támogatás (az 1.3. pont (létesítés), a 2.3. pont (megfigyelések és/vagy mintavételezés) és a 3.3. pont (elemzés és értékelés) költségeinek összege)

6. Kitöltött 2a. és 2b. nyomtatvány

… Dátum és aláírás

+++++ TIFF +++++

[1] HL L 53., 1987.2.21., 14. o.

--------------------------------------------------

III. MELLÉKLET

AZ ÁLLANDÓ MINTATERÜLETEKEN A KORONAÁLLAPOT- FELVÉTELRE SZOLGÁLÓ KÖZÖS MÓDSZEREK

I. Általános megjegyzések

A felvételt 1994-ben minden állandó mintaterületen elvégzik és évenként megismétlik.

II. A vizsgálati módszer

II.1. Fák kiválasztása mintavételre

Alapvetően a teljes parcellán lévő, minden kimagasló, uralkodó és segítő fát (Kraft: 1-3. faosztály) megfigyelés alá kell vonni. Abban az esetben, amikor a parcellán sok fa van (vagyis sűrű állománynál), a koronaállapot-felvételre kijelölt fák száma csökkenthető részmintaterület kijelölésével (lásd a I.(II.3) mellékletet). Részmintaterület esetében minden, kimagasló, uralkodó és segítő fát (Kraft: 1-3. faosztály) megfigyelés alá kell vonni. Bizonyos esetekben megengedhető ettől eltérő, ugyanakkor objektív és elfogulatlan módszer használata a mintaként kijelölendő fák számának csökkentésére. Minden évben ugyanazt a módszert kell alkalmazni és minden felmérésnél minimálisan 20 fát kell vizsgálat alá vonni.

II.2. A vizsgálat időpontja

A felmérést az új tűlevelek és levelek kialakulásának vége és az őszi levél-elszíneződés között kell elvégezni.

II.3. Általános adatok

A következő általános információk összegyűjtésére kerül sor:

- a parcella száma,

- a fa száma,

- fafaj,

- a felmérés időpontja.

II.4. A mintának tekintett fák felmérése

1. A levélvesztés vizuális felmérése

A levélvesztést 5 %-os fokozatokban kell megbecsülni a fa teljes lombozatához viszonyítva, a helyi feltételeknek megfelelően. A megfigyelés során el kell végezni a fák osztályozását a levélvesztés mértéke szerint és ezt 5 %-os fokozatokban kell regisztrálni.

2. Az elszíneződés vizuális felmérése

A fáknak az elszíneződés mértéke szerinti osztályozására a megfigyeléseket követően kerül sor.

Az elszíneződés mértéke szerinti osztályok meghatározása a következő:

Tály sz | Elszíneződés | Az elszíneződött levelek százalékos aránya |

0 | Nincs vagy elhanyagolható | 0 – 10 |

1 | Kismértékű elszíneződés | 11 – 25 |

2 | Közepes elszíneződés | 26 – 60 |

3 | Súlyos elszíneződés | > 60 |

4 | Elhalt | |

3. Kiegészítő paraméterek

A kiegészítő paramétereket a következő felsorolás tartalmazza:

- könnyen azonosítható ok miatti sérülések (rovar, gomba, abiotikus tényezők stb.),

- a sérülés típusának meghatározása,

- a parcellán lévő fákhoz kapcsolódó megjegyzések.

II.5. Adatok továbbítása

A tagállamok a parcellákra vonatkozó információkat egységes formanyomtatványon évente továbbítják a Bizottság részére (lásd VII. melléklet 3a. és 3b. nyomtatvány).

--------------------------------------------------

IV. MELLÉKLET

AZ ÁLLANDÓ MINTATERÜLETEKEN A TALAJ ÁLLAPOTFELVÉTELÉRE SZOLGÁLÓ KÖZÖS MÓDSZEREK

I. Általános megjegyzések

A felvételt minden állandó mintaterületen az 1994 és 1996 közötti időszakban kell elvégezni. Azokat a talajállapotra vonatkozó adatokat, amelyeket 1994 előtt, de 1991. január 1-je után gyűjtöttek és elemeztek, szintén fel lehet használni, ha azokat a lentebb leírt módszerek szerint végezték. A felvételt tízévenként minden egyes mintaterületen megismétlik. Ez a melléklet az ENSZ–EGB/ICP talajszakértői testületének azokon az eredményein alapszik, amelyeket a légszennyezésnek az erdőkre (ICP–Forests) gyakorolt hatása megfigyelésével és felmérésével kapcsolatosan szereztek, továbbá a szakértői csoport által összeállított 1992. évi kézikönyvet is figyelembe véve. Két mintavételi időszakot követően a jövőbeni talajmintákban analizálandó paraméterek jegyzéke kerül összeállításra.

II. A vizsgálati módszer

II.1. A mintavételi hely kiválasztása

A talajmintáknak statisztikailag reprezentatívnak kell lenniük a parcellán lévő helyzetre nézve. A talajminták vételére egy talajszelvényből és/vagy fúrt lyukakból kerül sor. Vigyázni kell arra, hogy mintavétel közben a fa gyökerei ne sérüljenek.

II.2. Általános adatok

A következő általános információk összegyűjtésére kerül sor:

- a parcella száma,

- a mintavétel és elemzés időpontja.

II.3. A mintavételi hely talajtani és fizikai jellemzői

Minden mintavételi helyet talajtani szempontból jellemezni kell. Tanácsos a puffer zónában található szelvényt a FAO–útmutatások (FAO–Guidelines for Soil Description, harmadik (javított) kiadás, Róma, 1990.) szerint leírni. Vigyázni kell, hogy a szelvény leírása(i) olyan helyszínre vonatkozzon(vonatkozzanak), amely helyszín reprezentatív a tényleges mintavételi területre. A teljes tápanyagtartalom számításakor javasolt a száraz térfogatsúly meghatározása bolygatatlan talajmintából. Ha a száraz térfogatsúly meghatározására nem kerül sor, ezt a paramétert ésszerű becsléssel kell meghatározni. A talaj szemcseösszetételének meghatározása kötelező. A szemcseméret–osztályok a következők: > 2 μm, 2–63 μm, 63–2000 μm (FAO). Amennyiben az iszap és homok összetevők szétválasztása 50 μm–es szemcseméret alapján történik, az eredményt korrigálni kell a 63 μm–es határértékre.

II.4. Mintavételi módszer

Talajmintákat mélység szerint vagy talajszintenként vesznek. Minden mélységréteghez vagy talajszinthez legalább egy reprezentatív vegyes mintát vagy több mintát kell venni; a vegyes mintához gyűjtött alminták számát és a mintavétel időpontját a jelentésben rögzíteni kell.

A szerves szintekből (O– és H–) [1] a mintavétel külön történik. Abban az esetben, ha a mintavételt rögzített mélységben végzik, a következő rétegeket kell alkalmazni:

- 0 – 10 cm (tanácsos a 0–5 és az 5–10 cm–es rétegekből külön mintát venni),

- 10 – 20 cm,

- 20 – 40 cm,

- 40 – 80 cm.

II.5. Szállítás, tárolás és előkészítés

A minták szállítása és tárolása oly módon történik, hogy a kémiai változások minimálisak legyenek. A szállítás és tárolás feltételeit (beleértve a várakozási időszakokat) bele kell foglalni a jelentésbe. A felmerülő problémákat és az eljárásoktól való eltéréseket részletesen jelenteni kell. Tanácsos a minta egy részének talajminta–bankban való megőrzése a jövőbeni (pl. 10 év múlva történő) mintavételekkel való összehasonlítás céljából. A mintákat az elemzésre elő kell készíteni. A nagy szemcséket (> 2 mm) el kell távolítani, a mintákat ki kell szárítani (maximálisan 40 oC–on) és meg kell őrölni vagy szitálni.

II.6. Elemzési módszerek

Az ICP–Forests talajszakértői testülete által előkészített, "Az erdei talaj megmintázásának és elemzésének módszereiről" szóló kézikönyv tartalmazza a különböző talaj–paraméterek elemzése jóváhagyott módszereinek leírásait. Tanácsos a jóváhagyott módszerek használata. Amennyiben más (hazai) módszereket alkalmaznak, az elemzési eredményekkel együtt részletesen be kell számolni az elemzés eredményeinek összehasonlíthatóságáról is. Az erdei talajok állapotának felvétele során különbséget tesznek kötelező és választható paraméterek között (lásd a listát).

Kötelező és választható paraméterek, valamint a jóváhagyott elemzési módszerek:

Paraméter | Egység | H/O | Ásványi | Jóváhagyott módszer | Megjegyzések |

pH (CaCl2) | | Kötelező | Kötelező | Labex 8703–01–1–1 és ISO/TC190/SC3/GT8 | |

Szerves szén (C–org) | (g/kg) | Kötelező | Kötelező | Száraz égetés | |

Nitrogén (N) | (g/kg) | Kötelező | Kötelező | Száraz égetés | |

Foszfor (P) | (mg/kg) | Kötelező | Választható | Extrahálószer: királyvíz | |

Kálium (K) | (mg/kg) | Kötelező | Választható | Extrahálószer: királyvíz | |

Kalcium (Ca) | (mg/kg) | Kötelező | Választható | Extrahálószer: királyvíz | |

Magnézium (Mg) | (mg/kg) | Kötelező | Választható | Extrahálószer: királyvíz | |

Szerves réteg (Org–Lay) | (kg/m2) | Kötelező | | Térfogat (mérőhenger) száraz súly | |

Kalcium–karbonát (CaCO3) | (g/kg) | Választható | Kötelező | AFNOR X 31–105 | Ha pH (CaCl2) > 6 |

Kicserélődési aciditás (Ac–Exc) | (cmol/kg) | Választható | Kötelező | Titrálás | |

Kicserélhető bázis kationok (BCE) | (cmol/kg) | Választható | Kötelező | Extrahálószer: BaCl2 | |

Kicserélhető savas kationok (ACE) | (cmol/kg) | Választható | Kötelező | Extrahálószer: BaCl2 | |

Kationcserélő kapacitás (CEC) | (cmol/kg) | Választható | Kötelező | Bascomb | |

Bázis telítettség (BaseSat) | (%) | Választható | Kötelező | Labex L8703–26–1–1 | |

Nátrium (Na) | (mg/kg) | Választható | Választható | Extrahálószer: királyvíz | |

Alumínium (Al) | (mg/kg) | Választható | Választható | Extrahálószer: királyvíz | |

Vas (Fe) | (mg/kg) | Választható | Választható | Extrahálószer: királyvíz | |

Króm (Cr) | (mg/kg) | Választható | | Extrahálószer: királyvíz | |

Nikkel (Ni) | (mg/kg) | Választható | | Extrahálószer: királyvíz | |

Mangán (Mn) | (mg/kg) | Választható | Választható | Extrahálószer: királyvíz | |

Cink (Zn) | (mg/kg) | Választható | Választható | Extrahálószer: királyvíz | |

Réz (Cu) | (mg/kg) | Választható | Választható | Extrahálószer: királyvíz | |

Ólom (Pb) | (mg/kg) | Választható | Választható | Extrahálószer: királyvíz | |

Kadmium (Cd) | (mg/kg) | Választható | Választható | Extrahálószer: királyvíz | |

Higany (Hg) | (mg/kg) | Választható | | Extrahálószer: királyvíz | |

Kén (S) | (mg/kg) | Választható | Választható | Extrahálószer: királyvíz | |

pH (H2O) | | Választható | Választható | pH–elektród | |

Elektromos vezető–képesség | (mS/m) | Választható | Választható | Vezetőképesség–mérő | |

A tagállamok szabadon dönthetnek arról, hogy a választható paraméterek mindegyikét elemzik, közülük többet vagy egyéb paramétereket analizálnak.

II.7. Adatok továbbítása

A tagállamok a parcellákra vonatkozó információkat egységes formanyomtatványon továbbítják a Bizottság részére (lásd VII. melléklet 4a., 4b. és 4c. nyomtatvány).

[1] Az ENSZ–EGB/ICP talajszakértői testülete úgy határozott, hogy a talaj leírására szolgáló FAO útmutatókban megadott definíciókat (1990) használják, amelyben a szerves szintek (O– és H–) meghatározása a következő:

- H–szintek vagy rétegek: olyan szerves anyagokból álló rétegek, amelyek nem lebomlott vagy részlegesen lebomlott anyagok felhalmozódása következtében keletkeztek a talaj felületén, víz alatt is. Minden H–szint hosszú időn keresztül telítve van vagy egyszer telítve volt vízzel, de most mesterségesen ki van szárítva. Egy H–szint elhelyezkedhet ásványi talajok tetején vagy bármilyen mélységben a felszín alatt, ha betemetődött.

- O–szintek vagy rétegek: olyan szerves anyagokból álló rétegek, amelyek nem lebomlott vagy részlegesen lebomlott anyagokból állnak, mint például levél, tűlevél, gally, moha és zuzmó, amely anyagok felgyülemlettek a felszínen. E szintek egyaránt lehetnek ásványi vagy szerves talajok tetején. Az O–szintek nem voltak hosszú időn keresztül vízzel telítve. Az ilyen anyag ásványtartalma csak az anyag térfogatának kis százalékát teszi ki, és általában jóval kevesebb, mint súlyának a fele. Egy O–réteg elhelyezkedhet ásványi talajok tetején vagy bármilyen mélységben a felszín alatt, ha betemetődött. Az olyan szint, amely úgy képződött, hogy szerves anyag mosódott be az ásványi altalajba, nem tekinthető O–szintnek, bár néhány ilymódon keletkezett sík sok szerves anyagot tartalmaz.

--------------------------------------------------

V. MELLÉKLET

AZ ÁLLANDÓ MINTATERÜLETEKEN A LOMBOZAT ÁLLAPOTÁNAK FELVÉTELÉRE SZOLGÁLÓ KÖZÖS MÓDSZEREK

I. Általános megjegyzések

A felvételt minden állandó mintaterületen elvégzik. Az első közös felvétel 1996 nyara előtt befejeződik. Bár a lombozat állapotfelvétel elvégzése a jelzett időszakokban, 1995 nyarán és 1995/96 telén javasolt, megengedhető, hogy a felvételt két éven keresztül végezzék. A felvételt kétévenként minden egyes mintaterületen megismétlik. A következő technikai részletek az ICP-Forests lombvizsgálatért felelős szakértői testületének eredményein alapulnak, az e szakértői testület által készített kézikönyvet (1993) is figyelembe véve.

II. A vizsgálati módszer

II.1. A mintavétel időpontja

A lombhullató (beleértve a vörösfenyőt is) fajok mintavételezését akkor kell végezni, amikor az új levelek már teljesen kifejlődtek, de még az őszi elszíneződés és öregedés kezdete előtt. Örökzöld fajoknál a mintavételezést télen a nyugalmi időszakban kell elvégezni. A tagállamok minden régióra és a régiókon belül a sík területekre és a hegyvidékekre vonatkozóan meghatározzák a mintavétel és a különböző fajok elemzésének legmegfelelőbbb időszakát és ehhez az időszakhoz tartják magukat.

II.2. A fák kiválasztása

Minden a mintaterületen található fafajból legalább öt fáról vesznek mintát minden második évben.

A mintavételezéshez szükséges fákat oly módon választják meg, hogy:

- a fák különböznek azoktól, amelyeket a korona állapotának felvételére használnak, azt elkerülendő, hogy az egymást követő mintavételezések a lombozat veszteségét okozzák,

- abban az esetben, amikor a vitalitás felmérése a részmintaterületeken lévő fákra korlátozódik, a lombozat mintavételezéséhez a fákat a teljes parcella fennmaradó részéből választják. Amennyiben nem használnak részmintaterületet, a mintavételre szolgáló fákat a puffer zónában lévő fákból választják ki. Ebben az esetben a puffer zónában lévő, mintavételre kiválasztott fák egyedi számot kapnak (lásd a VII. mellékletet),

- a kimagasló és uralkodó osztályokhoz tartozó fák (záródott állomány), vagy azok, amelyek az átlagos magasságú fáktól csak m 20 %-ban térnek el (alacsony záródású állomány),

- a fák annak a helynek a közelében vannak, ahonnan elemzés céljára talajmintákat vettek, ugyanakkor vigyázni kell arra, hogy a talajból történő mintavétel során ne sérüljenek a minta-fák főgyökerei,

- a fák reprezentálják a parcella átlagos levélvesztésének mértékét (m5 % az átlagos lombvesztéshez képest),

- a fák reprezentálják a parcella egészségi állapotát.

A következő években is ugyanezekről a minta-fákról vesznek mintát; ezért a fákat meg kell számozni. Azoknál a fajoknál, amelyeknek kicsi a koronája és túlságosan kevés tűlevele (vagy levele) van, megengedett (de nem javasolt), hogy váltakozva vegyenek mintát két, egyenként öt fát tartalmazó csoportról, amennyiben el kívánják kerülni, hogy a minta-fák sérüljenek. Mindkét csoportnak meg kell felelnie a fenti feltételeknek.

Csak a Közösség főbb fafajait kell mintavétel alá vonni (lásd a VII. melléklet 15. tételét).

A mintavételt megelőzően a fák korona állapotát fel kell mérni (ld. a III. mellékletet), melynek során a meglévő vagy speciális számokat alkalmazzák.

II.3. Általános adatok

A következő általános adatok összegyűjtésére kerül sor:

- parcella száma,

- a mintavétel és elemzés időpontja,

- fafajok.

II.4. Levelek és tűlevelek kiválasztása és mennyisége

A parcellán lévő fákat nem lehet kivágni, ami befolyásolhatná a levelek vagy tűlevelek mintavételezését. Fontos, hogy teljes fényben kifejlődött levelek vagy tűlevelek közül vegyenek mintát. Általában az azévi tűlevelek vagy az örökzöld fajok levelei a legalkalmasabbak a tápanyagszint ellenőrzésére, de számos elem vizsgálata szempontjából érdekes lehet a régebbi tűlevelek elemkoncentrációinak összehasonlítása az azévi tűlevelekével.

A mintaleveleket vagy tűleveleket a korona felső harmadából kell venni, de nem a tűlevelűek első örvéből. Az olyan egyedeknél, amelyeknél a különböző örvek világosan elkülöníthetőek, tanácsos a hetedik és a tizenötödik örv közötti levelekből venni a mintát.

Lombhullató fajoknál a mintavételezés az azévi levelekből vagy tűlevelekből történik.

Örökzöld fajoknál mind az azévi levelekből vagy tűlevelekből, mind az előző évi tűlevelekből vagy levelekből javasolt mintát venni.

Minden faj esetében vigyázni kell arra, hogy a mintául szolgáló levelek vagy tűlevelek kifejlettek legyenek, különösen azok, amelyek évente több hajtást hoznak (pl. Pinus halepensis, Pseudotsuga menziesii, Eucalyptus sp., Quercus sp.) A Larix sp. és a Cedrus sp. esetében a mintákat az előző évi rövid gallyakból veszik.

Általában a mintavételezést úgy kell végezni, hogy minden égtáj képviselve legyen a mintaként választott fák csoportjaiban. Ha szükséges, megengedett a csoport minden fáján a különböző égtájak szerinti mintavétel. Olyan sajátos fekvésű terepeken, ahol nyilvánvaló az égtáj hatása (pl. meredek lejtőkön vagy erős, uralkodó szélirányban), csak egy égtáj irányában vesznek mintát, majd ezt követően mindig innen történik a mintavétel. Ilyen esetekben szükséges az égtáj megjelölése.

A főbb elemek és a Fe, Mn, Zn és Cu analíziséhez az ajánlott mennyiség 30 gramm friss tűlevél vagy levél minden, a mintavételbe vont korosztályból.

Minden ország dönthet úgy, hogy nagyobb mennyiségű levelet vesz mintaként saját elemzési módszerének igénye szerint, vagy a minták jövőre való tárolása céljából.

II.5. Vizsgálati módszerek

Mivel a fák nem vághatók ki, bármely alkalmas mintavételi mód, amelyik tekintettel van az állomány fajtájára, méretére stb. elfogadható, ha az nem vezet a minta szennyeződéséhez, nem okoz a fán súlyos sérülést és nem veszélyezteti a mintavételezést végző csoportot.

II.6. A minták kezelése elemzés céljából laboratóriumokba történő küldés előtt

A parcellán lévő minden főbb fajból legalább öt fát mintavétel alá vonnak. Az öt minta egyedileg, zacskókba csomagolva kerül megőrzésre. Az elemzéshez keverék mintát készítenek úgy, hogy azonos mennyiségeket kevernek össze mind az öt mintából (amennyiben az öt fát egyenként elemzik, minden kémiai elemre átlagértéket számítanak).

Lomblevelűek esetén tanácsos elkülöníteni a leveleket a gallyaktól (bizonyos fajoknál még a kis leveleket is a szártól), a tűlevelűeknél erre nincs szükség. Az ezévi és az előző évi új hajtásokat elkülönítik és külön zacskókban őrzik. Perforált, nagysűrűségű polietilén zacskók használata ajánlott. Ha lehet, a mintákat tiszta helységben szárítják és polietilén zacskókban hűvös helyen tárolják.

Minden egyes mintát gondosan és egyértelműen meg kell jelölni (erdő, mintaterület száma, fajok, tűlevelek kora stb.), mielőtt azokat elemzésre laboratóriumba küldik. Ezeket az azonosító jeleket a zacskó külső oldalán kell megadni (közvetlenül a zacskón vegytintával vagy a zacskóra ragasztott címkén). Javasolt az azonosítás megismétlése a zacskóban elhelyezett vegytintával írt papíron is. A címkét össze kell hajtani, hogy a levelek és a tűlevelek ne szennyeződjenek a vegytintával.

II.7. A minta elemzés előtti kezelése

Az állandó mintaterületeken végzett intenzív és folyamatos felügyelethez és az adott évi új hajtások megfigyeléséhez 100 levél vagy 1000 tűlevél tömegének, valamint az új hajtások tömegének meghatározása javasolt.

Nincs szükség a levelek nyelének levágására, de összetett levelek esetén tanácsos lehet elkülöníteni a kicsi leveleket a szártól, ha ezt az erdőben még nem tették meg. A szennyezés elkerülése érdekében ne használjunk porozott műanyag kesztyűt.

Nincs szükség a minták szisztematikus mosására, bár ez tanácsos lehet olyan régiókban, ahol magas a légszennyezés és tengerek közelében. A mintákat vízzel kell mosni, minden adalékanyag hozzáadása nélkül.

A kemencében való szárítást 80 oC-ot meg nem haladó hőmérsékleten kell végezni legalább 24 órán keresztül. A tűleveleket ugyanolyan gondossággal kell leszedni a gallyakról, mint ahogy a kis leveleket elválasztották száruktól.

A száraz mintákat a lehető leghomogénebb finom porrá kell őrölni. A fa típusától függően mindig marad néhány rost, de ez nem zavaró, ha ezek kicsik és ha a port gondosan összekeverték az elemzés céljára történő mintavétel előtt. A Mn, Fe, Cu, Cd, Al és Pb meghatározásához biztosítani kell, hogy az őrlőtest ne szennyezze a mintákat. E célból szárított szálas cellulózt őrölnek, és ezt elemzik ezekre az elemekre az őrlés előtt és után.

II.8. Kémiai elemzések

Az egyes anyagoknál csak a teljes elemkoncentráció meghatározására kerül sor.

Az ICP-Forests lombozatelemzési szakértői testülete által készített a levelek és tűlevelek mintavételi módszereiről szóló kézikönyv tartalmazza a különböző levél-paraméterek elemzési módszereinek leírását.

Minden ország használhatja hazai módszereit. A szabványos referencia mintákon kimutatott elemkoncentrációt össze kell hasonlítani a nemzeti módszerrel mért teljes elem-koncentrációval. A lombozat állapotfelvétele során kötelező és választható paramétereket különböztetnek meg (lásd a következő listát):

Paraméterek

Kötelező paraméterek | Választható paraméterek |

Nitrogén (N) Nátrium (Na) Kén (S) Cink (Zn) Foszfor (P) Mangán (Mn) | Kalcium (Ca) Vas (Fe) Magnézium (Mg) Réz (Cu) Kálium (K) Ólom (Pb) Alumínium (Al) Bór (B) |

A tagállamok szabadon dönthetnek arról, hogy a választható paraméterek mindegyikét elemzik, közülük többet vagy egyéb paramétereket analizálnak.

II.9. Adattovábbítás

A tagállamok ezeket az egyes parcellákra vonatkozó információkat egységes formában továbbítják a Bizottságnak (lásd a VII. melléklet 5a., 5b. és 5c. nyomtatvány).

--------------------------------------------------

VI. MELLÉKLET

AZ ÁLLANDÓ MINTATERÜLETEKEN A NÖVEDÉKVÁLTOZÁS MÉRÉSÉRE SZOLGÁLÓ KÖZÖS MÓDSZEREK

I. Általános megjegyzések

Az első mérést az 1994-1996 közötti időszakban kell elvégezni minden állandó mintaterületen.

A növedék mérése két részből áll:

- a fák paramétereinek rendszeres időszakonkénti méréséből,

- évgyűrűelemzésből növedékfurat és törzskorongok segítségével (választható).

Az időszakonkénti méréseket minden egyes parcellán elvégzik az 1999-2000. évi nyugalmi időszakban, azután pedig ötévenként. A növedékfuratból és a törzskorongokról a mintavételt és az elemzést célszerű a mintaterület kialakítása során, vagy röviddel azután elvégezni.

A következő technikai részletek az ICP-Forests növedékvizsgáló szakértői testületének eredményein alapulnak, továbbá e szakértői testület által készített kézikönyvet is figyelembe véve.

Az itt leírt módszerek nem alkalmazhatóak bozótos területeken és hasonló növényzetű területeken.

II. A vizsgálati módszer

II.1. A mérések időpontja

A méréseket a nyugalmi időszakban kell elvégezni.

II.2. Fák kiválasztása mintavételre

Alapvetően a teljes parcellán lévő minden fát be kell vonni a megfigyelésbe. Abban az esetben, amikor a parcellán sok fa van (vagyis sűrű állománynál), egy ún. részmintaterület jelölhető ki a fák felmérésére (pl. a korona állapot és a növedék felmérésére). Ebben az esetben a részmintaterületen lévő minden fa megfigyelés alá kerül. A részmintaterületnek a vizsgálatkor megfelelő méretűnek kell ahhoz lennie, hogy megbízható becslést biztosítson az állomány növedékére nézve a teljes mérési időszakban. A részmintaterület pontos méretét meg kell határozni és jelenteni kell.

II.3. Módszerek

Időszakonkénti (periodikus) mérések:

Ötévente a (rész)mintaterületen lévő összes fa mérésére sor kerül.

Évgyűrűelemzés (növedékfurat és törzskorong):

Mivel a növedékfuratból történő mintavétel befolyásolhatja más mérések eredményeit, ezeket a mintákat a parcellán kívül lévő fákról veszik. Mivel a törzskorong-mérés mintavételezéséhez a fákat ki kell vágni, a kiválasztott fáknak olyan távol kell lenniük a parcellától, hogy kivágásuk ne legyen hatással a parcellán lévő fák megfigyelésére. Ugyanakkor a mintaként vett fáknak reprezentatívnak kell lenniük a parcellán lévő fákra nézve. Lehetőség szerint a rendes erdőgazdálkodás során kivágott fákat kell e célra felhasználni.

II.4. Általános adatok

A következő általános adatok összegyűjtésére kerül sor:

- mintaterület száma,

- a mintavétel és elemzés dátuma,

- a fa száma.

II.5. Mérendő paraméterek

Kötelező paraméterek | Választható paraméterek | |

Időszakonkénti (periodikus) mérések | Fafajok Mellmagasságban mért átmérő (MMÁ) Információk a gazdálkodási tevékenységről | Fakéreg Fa magassága Korona magassága Korona szélessége Becsült térfogata |

Évgyűrű-elemzés | | Gyűrű szélessége A kéreg alatti átmérő előtörténete ötéves időszakonként Körlap terület- és térfogatbecslések |

A tagállamok szabadon dönthetnek arról, hogy a választható paraméterek mindegyikét elemzik, közülük többet vagy egyéb paramétereket analizálnak.

A tagállamok használhatják saját hazai rendszerüket és módszereiket. A javasolt módszerek és mérések részletes leírását az ICP-Forests növedékvizsgáló testület által készített, a növedékről szóló kézikönyv tartalmazza.

II.6. Adattovábbítás

A tagállamok ezeket az egyes parcellákra vonatkozó információkat egységes formában továbbítják a Bizottság részére (lásd VII. melléklet 6a., 6b. és 6c. nyomtatvány).

--------------------------------------------------

VII. MELLÉKLET

KÖZÖS ÚTMUTATÓ AZ ÁLLANDÓ MINTATERÜLETEN VÉGZETT FELMÉRÉSEK EREDMÉNYEINEK JELENTÉSÉRE ÉS EZEK ÉRTELMEZÉSÉRE

I. Általános megjegyzések

Az állandó mintaterületek hálózatának célja az, hogy részletes adatokat nyerjenek a Közösségben lévő erdők ökológiai rendszerének fejlődéséről, és hogy összefüggést próbáljanak megállapítani a környezeti tényezők, különösen a légköri szennyeződés és az erdei ökológiai rendszerek között.

Ez a cél csak a parcellákon szerzett eredmények értékelésével érhető el. A különböző, állandó mmintaterületekről kapott eredmények regionális vagy közösségi szintű összehasonlítását gondosan kell végezni. Ajánlatos az egyes felmérések (vagy annak befejezett részei) hitelesített adatainak a Közösséghez való benyújtása olyan hamar, amint az adatok rendelkezésre állnak az e mellékletben megadott egységes formanyomtatványok felhasználásával.

A tagállamok az 1991 és 1996 közötti időszakban az állandó mintaterületeken végzett vizsgálatok során összegyűjtött adatokat és az eredmények parcellánkénti értékelését továbbítják a Bizottsághoz. 1996 végére minden adat és ezek országonkénti értékelése egységes formában a Bizottság rendelkezésére áll további értékelés céljából.

A felmérések felülvizsgált adatait a felmérések befejezésekor továbbítják a Bizottsághoz a meghatározott új határidőig 1996 után ötévenként (pl. 2001. december 31., 2006. stb.).

E mellékletben a vizsgálati eredmények és értékelésük benyújtásának részletei szerepelnek.

II. Általános technikai információk az adatok továbbítására vonatkozóan

II.1. Hardver követelmények

Adathordozóként 3,5″-os hajlékony lemezt (DSDD vagy HD) kell használni. A hajlékony lemez nemzetközi szabvánnyá vált, olcsó és tartós. Jó minőségű lemezeket kell használni.

II.2. Szoftver követelmények

A lemezeket sűrűségüknek megfelelően (DSDD = kis sűrűségű, HD = nagy sűrűségű) formatálni kell DOS 2.1. vagy fejlettebb rendszer segítségével és teljes mértékben IBM kompatibilisnek kell lenniük. A lemezeken lévő minden adatot ASCII kódban kell tárolni.

II.3. Adatfájlok

Minden lemez (vagy lemezcsomag) a parcella adatait és az adatfájlokat tartalmazza; a fájlok a parcelláról szóló összesített információkat (parcella fájl) és a felmérésenkénti eredményeket (adatfájlok) tartalmazzák. E fájlok neveinek és tartalmának részletei a VIIa. mellékletben találhatók.

II.4. Mintalemez

Kérésre a fájlok szerkezetét és tartalmát példán keresztül bemutató lemez bocsátható rendelkezésre.

--------------------------------------------------