A Tanács határozata

(1994. június 6.)

a Közösségnek az Európai Beruházási Alapban való tagságáról

(94/375/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 235. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],

figyelemmel az Európai Beruházási Alap alapokmányára [2],

mivel az Európai Tanács 1992. december 11–12-i, Edinburgh-i ülésén felhívta a Tanácsot és az Európai Beruházási Bankot, hogy sürgősen és támogatólag fontolják meg az Európai Beruházási Alap (a továbbiakban: Alap) lehető leggyorsabb létrehozását;

mivel az Alap egy költséghatékony és hatásos eszköz, amellyel a Közösség az Európai Beruházási Bankkal és egyéb pénzintézetekkel együtt jelentősen hozzájárulhat a közlekedési, a távközlési és az energetikai infrastruktúrák területén a transzeurópai hálózatok fejlesztéséhez, valamint a kis- és középvállalkozások fejlődéséhez;

mivel a transzeurópai hálózatokba történő beruházás igen fontos a belső piac megfelelő működéséhez, és mivel az Alap alapokmányában megállapított eljárásnak megfelelően e beruházások némelyike olyan tevékenységeket foglalhat magában, amelyeket olyan szomszédos országokban valósítanak meg, ahol ez határokon átnyúló projekteket érint;

mivel a kis- és középvállalkozások beruházási támogatása lényeges tényező a munkahelyteremtés előmozdításában;

mivel az Alap mindkét területen elősegíti a beruházási tevékenységet, hogy hozzájáruljon a közösségi célkitűzések eléréséhez;

mivel az Alap gyors létrehozása fenntartható és kiegyensúlyozott növekedésre ösztönöz a Közösségen belül;

mivel az Európai Beruházási Bank alapokmányának 30. cikke felhatalmazza a Bank Kormányzótanácsát, hogy hozza létre az Alapot; mivel a Kormányzótanács úgy döntött, hogy létrehozza az Alapot, és elfogadja annak alapokmányát;

mivel a Közösség tagja lehet az Alapnak;

mivel az Alap működését és a Közösség pénzügyi és költségvetési eszközeit megfelelő módon összehangolják;

mivel a Bizottság az Alap éves jelentését továbbítja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, minden olyan információval együtt, amelyhez jelentős közösségi érdek fűződik;

mivel az Alap célkitűzéseinek megvalósítása érdekében indokolt az Alapot a 89/647/EGK tanácsi irányelv [3] és a 91/31/EGK bizottsági irányelv [4] értelmében multilaterális fejlesztési banknak tekinteni;

mivel a Szerződés e határozat elfogadását illetően csak a 235. cikkben határoz meg hatásköröket,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A Közösség, amelyet a Bizottság képvisel, az Európai Beruházási Alap tagjává válik.

2. cikk

A Bizottság folyamatosan tájékoztatja a Tanácsot az Európai Beruházási Alap szerveinek munkájáról. A Bizottság amint tudja, értesíti a Tanácsot az Alap közgyűlésén megvitatott ügyekről.

A Tanács bármely tagállam vagy a Bizottság kérésére megvizsgálhatja ezeket az ügyeket.

A 3. cikk sérelme nélkül a Bizottság figyelembe veszi e vizsgálat eredményét, amikor az Alap közgyűlésén ezekre az ügyekre vonatkozóan állást foglal.

3. cikk

Az Alap tőkéjének esetleges emelésével és a Közösségnek az emelésben való részvételével kapcsolatos közösségi állásfoglalásról a Tanács, a Bizottság javaslata alapján és az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően, egyhangúlag dönt.

Kelt Luxembourgban, 1994. június 6-án.

a Tanács részéről

az elnök

Y. Papantoniou

[1] HL C 115., 1993.4.26., 238. o.

[2] HL L 173., 1994.7.7., 1. o.

[3] A Tanács 1989. december 18-i 89/647/EGK irányelve a hitelintézetek tőkemegfelelési mutatójáról (HL L 386., 1989.12.30., 14. o.). A 92/30/EGK bizottsági irányelvvel (HL L 110., 1992.4.28., 52. o.) módosított irányelv.

[4] A Bizottság 1990. december 19-i 91/31/EGK irányelve a hitelintézetek szolvenciamutatójáról szóló, 1989. december 18-i 89/647/EGK tanácsi irányelvben szereplő "multilaterális fejlesztési bankok" műszaki meghatározásának kiigazításáról (HL L 17., 1991.1.23., 20. o.).

--------------------------------------------------