(7)

Az Egyesült Királyság által a 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlásra válaszul hozott, a túlzott hiány 2009/10-ben történő megszüntetését célzó intézkedések értékelése az alábbi következtetésekhez vezetett: a) a 104. cikk (7) bekezdése szerinti, 2008. júliusi tanácsi ajánlást követően az Egyesült Királyság hatóságai további hiánynövelő diszkrecionális intézkedéseket jelentettek be. 2008. július 16-án a kormány bejelentette, hogy elhalasztja az üzemanyagok jövedéki adójának inflációt követő, 2008 októberére tervezett emelését, ami a becslések szerint 2008/09-ben a GDP 0,05 %-ának megfelelő bevételkiesést jelent. 2008 szeptemberében további, a 2009/10-es GDP 0,1 %-ának megfelelő összegű hiánynövelő intézkedéscsomagot vezettek be, ennek része volt például a lakáscélú kiadások emelése; b) 2008. november 24-én a kormány előterjesztette 2008-as előzetes költségvetési jelentését (PBR). Részben a 2007 őszétől kibontakozó globális pénzügyi válság váratlanul erőteljes negatív hatásainak következtében a jelentés tekintélyes mértékben lefelé módosította a középtávú makrogazdasági előrejelzéseket. E makrogazdasági feltételek miatt a kormány a gazdaság élénkítésére újabb diszkrecionális költségvetési lazítást jelentett be, amely 2008/09-ben a GDP mintegy 0,5 %-ának, 2009/10-ben pedig a GDP mintegy 1 %-ának felel meg. Az intézkedések közé tartozik az általános héakulcs átmeneti csökkentése, amely az ösztönzés mintegy felét teszi ki, és a beruházások előrehozása; c) az ösztönző intézkedések lényegében összhangban voltak az Európai Tanács által 2008. december 11-én elfogadott európai gazdaságélénkítési terv intézkedéseivel; d) az Egyesült Királyság 2008. évi aktualizált konvergenciaprogramja, amelyet 2008. december 18-án nyújtottak be a Bizottságnak, ugyanazokat a makrogazdasági és költségvetési előrejelzéseket tartalmazta, mint a 2008-as előzetes költségvetési jelentés; ezek alapján a hiány aránya 2009/10-ben tovább nő, a GDP 8,2 %-ára. Az államháztartás egyenlegének 2009/10-re előre jelzett, előző évekhez képesti romlásáért főként két, részben kapcsolódó tényező felelős: elsőként, a GDP általános zsugorodása; másodikként pedig az adóbevételek markáns csökkenése, ami szintén két fő tényezőből eredeztethető: a pénzügyi szektorból és a lakóingatlan-piacból. A programban 2009/10-re előre jelzett hiánynövekedés mintegy egyharmada azonban az elfogadott költségvetési ösztönző intézkedésekre vezethető vissza; e) a 2008-as aktualizált konvergenciaprogram 2009/10-re az államadósság GDP-hez viszonyított arányának mintegy 60 %-ra való növekedését is előre jelzi, ami lényegesen magasabb mint az Egyesült Királyság hatóságai által 2008 márciusában előre jelzett közel 46 %; f) a Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése a 2009/10-es hiányt a GDP 9,5 %-ára becsüli, ami – elsősorban a Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése szerint jelentősen romló makrogazdasági feltételek miatt – 1,25 százalékponttal több a konvergenciaprogram előrejelzésénél, a nominális GDP pedig mintegy 5 %-kal kisebb lesz. A Bizottság szolgálatainak 2009. januári időközi előrejelzése után közzétett előzetes államháztartási adatok szerint ugyanakkor az államháztartás teljesítménye 2008/09-ben valószínűleg a vártnál rosszabb lesz.