ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.

A „Természetes személyek” pontban az alábbi bejegyzéseket törölni kell: a) „Mohammed Ahmed Shawki Al Islambolly (más néven: a) Abu Khalid; b) Abu Ja'far; c) Mohamed El Islambouli). Címe: a) Pakisztán; b) Afganisztán. Születési ideje: 1957.1.21. Születési helye: El-Minya, Qena, Egyiptom. Állampolgársága: egyiptomi. Egyéb információ: a) apja neve: Shawki al-Islambolly; b) az Egyptian Islamic Jihad tagja. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2005.9.29.” b) „Mohamed Amine Akli (más néven: a) Akli Amine Mohamed, b) Killech Shamir, c) Kali Sami, d) Elias). Címe: Algéria. Születési helye: Bordj el Kiffane, Algéria. Születési ideje: 1972.3.30. Állampolgársága: algériai. Egyéb információ: a) apja neve: Lounes; b) anyja neve: Kadidja; c) nem léphet be a schengeni térségbe; d) Spanyolországból 2009 augusztusában kitoloncolták Algériába. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2003.6.25.” c) „Chiheb Ben Mohamed Ben Mokhtar Al-Ayari (más néven: a) Hichem Abu Hchem, b) Ayari Chihbe, c) Ayari Chied, d) Adam Hussainy, e) Hichem, f) Abu Hichem, g) Moktar). Címe: Via Bardo, Tunisz, Tunézia. Születési ideje: 1965.12.19. Születési helye: a) Tunisz, Tunézia; b) Görögország. Állampolgársága: tunéziai. Útlevélszáma: L246084 (1996.6.10-én kiállított tunéziai útlevél, érvényessége 2001.6.9-én lejárt). Egyéb információ: a) Olaszországból 2006. április 13-án kitoloncolták Tunéziába; b) anyja neve: Fatima al-Tumi; c) nem léphet be a schengeni térségbe. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2003.6.25.” d) „Nazih Abdul Hamed Nabih Al-Ruqai'i (más néven a) Anas Al-Liby; b) Anas Al-Sibai; c) Nazih Abdul Hamed Al-Raghie). Címe: Al Nawafaliyyin, Jarraba Street, Taqsim Al Zuruq, Tripoli, Líbiai Arab Szocialista Nagy Népi Közösség. Születési ideje: a) 1964.3.30.; b) 1964.5.14. Születési helye: Tripoli, Líbiai Arab Szocialista Nagy Népi Közösség. Állampolgársága: líbiai. Útlevélszáma: 621570. Nemzeti személyazonosító száma: 200310/I. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2001.10.17.”.
(5)

Az Unióban letelepedett meglévő központi szerződő felek engedélyezése folyamatban van, de 2015. december 15-ig nem fejeződik be. Azon harmadik országban letelepedett meglévő központi szerződő felek közül, amelyek már kérelmezték az elismerést, az ESMA már elismert néhányat, és mások elismerése is lehetséges a 648/2012/EU rendelet 25. cikke szerinti, a Bizottság által 2015. november 13-án elfogadott egyenértékűségi határozatok alapján. Az elismerési folyamat azonban 2015. december 15-ig nem zárul le. Ezért a nemzetközi pénzügyi piacok zavarának elkerülésére irányuló igény, amely előzőleg az 575/2013/EU rendelet 497. cikkének (2) bekezdésében rögzített, a harmadik országban letelepedett központi szerződő felekre vonatkozó átmeneti időszak meghosszabbításához vezetett, az átmeneti időszak (EU) 2015/880 végrehajtási rendeletben megállapított meghosszabbításának lejárta után továbbra is fennáll. Az átmeneti időszak további meghosszabbításának lehetővé kell tennie, hogy az Unióban letelepedett intézmények (illetve azok Unión kívül letelepedett leányvállalatai) elkerüljék a szavatolótőke-követelmények jelentős növekedését, amely azért válna szükségessé, mert az egyes releváns harmadik országokban nincsenek olyan elismert központi szerződő felek, amelyek életképes és hozzáférhető módon az Unióban letelepedett intézmények által igényelt meghatározott típusú elszámolási szolgáltatásokat nyújtanak. Jóllehet előfordulhat, hogy ez a növekedés csupán átmeneti jellegű, mégis ahhoz vezethet, hogy az említett intézmények megszüntetik közvetlen részvételüket az érintett központi szerződő felekben és zavart okoznak azokon a piacokon, ahol e központi szerződő felek működnek. Ezért indokolt az átmeneti időszakok további hat hónappal történő meghosszabbítása.
(29)

Az indonéz illetékes hatóságokkal – Indonézia Polgári Légiközlekedési Igazgatóságával (a továbbiakban: indonéz DGCA) – jelenleg is zajlanak a konzultációk annak érdekében, hogy a Bizottság nyomon követhesse azt a folyamatot, amelyben az indonéziai DGCA biztosítja, hogy valamennyi Indonéziában engedélyezett légi fuvarozó repülésbiztonsági felügyelete megfeleljen a nemzetközi repülésbiztonsági előírásoknak. A 2014. májusi ICAO-ellenőrzést követően az indonéz DGCA véglegesítette korrekciós intézkedési tervét, és jelenleg a benne foglalt korrekciós intézkedések végrehajtását végzi. Az indonéz DGCA kérésére október 29-én technikai megbeszélésre került sor a Bizottság, az EASA, egyes tagállamok és az indonéz DGCA, valamint a Citilink, a Lion Air és a Batik Air légi fuvarozók részvételével. Ezen az ülésen világossá vált, hogy a korábbi ellenőrzések megállapításainak kiigazítására hozott szükséges korrekciós intézkedések előkészítés alatt állnak, azonban ezen intézkedések még mindig csak a végrehajtás különböző szakaszaiban vannak. Az azonosított fő hiányosság a légi fuvarozók és a légi járművek vizsgálatának lefolytatása volt. Az e feladat elvégzésére irányuló eljárások érvényben vannak, de a gyakorlatban nem mindig követik őket. Az ellenőrzések során a meg nem felelésre vonatkozóan tett megállapítások száma továbbra is alacsony, és az ellenőrzött vállalatok tájékoztatása a megállapításokról nem mindig az alkalmazandó eljárásoknak megfelelően történik. Hiányoznak a megállapítások nyomon követésére szolgáló megfelelő eljárások, a megállapítások tényleges nyomon követése gyenge, a határidőket nem tartják be, és nem is mindig érvényesítik azokat. Az indonéz DGCA-nak mintegy 59 üzembentartási engedéllyel kell foglalkoznia, és a szóban forgó légi fuvarozók közül több is nagyon gyors ütemben nő. Alapvető fontosságú, hogy az indonéz DGCA lépést tartson e fejleményekkel.
(30)

Meg kell jegyezni azonban, hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia más termék, mint a háztartási alumíniumfólia és alkalmazási területük különböző. Az ideiglenes rendelet (131) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a háztartási alumíniumfólia mintába felvett legnagyobb uniós gyártója kizárólag ezt az egy terméket gyártotta. Az e preambulumbekezdésben említettek szerint a vizsgálat azt is kimutatta, hogy a háztartási alumíniumfóliát és a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát is előállító uniós gyártók nem tudnak könnyen váltani az egyik termék gyártásáról a másikéra, mivel a hatékonyság maximalizálásához mindkét termék esetében szükség van egy adott mennyiségben való gyártásra. Ezenfelül a vizsgálat kimutatta, hogy a mintába felvett uniós gyártók esetében a két fóliatípus előállítása közötti arány stabil volt. Ezen túlmenően a háztartási alumíniumfóliát és a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát is előállító uniós gyártók el tudták különíteni a háztartási alumíniumfólia gyártására és értékesítésére vonatkozó gazdasági és pénzügyi adatokat a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia ugyanezen adataitól. Ezért az ideiglenes rendelet (71)–(108) preambulumbekezdésében foglalt kárelemzés csak a háztartási alumíniumfólia uniós gyártására és értékesítésére vonatkozik, és azt az állítást, miszerint a Bizottságnak alkalmaznia kellett volna az alaprendelet 3. cikkének (8) bekezdését, a Bizottság elutasította.
(2)

Az intézkedések keretében 13,4 %-os értékvám került megállapításra az Örményországból származó behozatalra, 17,6 %-os értékvám a Brazíliából, illetve 30 %-os értékvám a Kínából származó behozatalra, amely alól az Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd (6,4 %), az Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd (6,4 %), a Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd (20,3 %) és a Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd (24,2 %) kivételt képezett.
(4)

Figyelembe kell venni az MH370 számú légi járat 2014. március 8-i eltűnését és az ICAO 2014. május 12–13-i, a globális nyomon követéssel foglalkozó multidiszciplináris ülésén tett ajánlásokat is. A közforgalmú légi járművek helyzetének mindig ismertnek kell lennie, még távoli területeken is, hogy a légi jármű rendellenes viselkedés, veszélyhelyzet vagy baleset esetén is könnyen megtalálható legyen. Amennyiben lehetséges, a légijármű-követési módoknak ellen kell állniuk a rendes fedélzeti áramellátás kiesésének, és nem szabad a repülés közbeni kikapcsolást lehetővé tevő irányítószervvel rendelkezniük. Ezért a 965/2012/EU rendeletet módosítani kell azon kiegészítő követelményekkel való bővítése érdekében, amelyek a légi járművek globális – az óceánok és távoli területek fölött is végrehajtott– nyomon követésére vonatkoznak.
(33)

A Bizottsághoz kérelem érkezett az „Overseas Merchandising Inspection Co. Ltd.” részéről az 1235/2008/EK rendelet IV. mellékletében szereplő jegyzékre Japán tekintetében a D termékkategória vonatkozásában való felvételére vonatkozóan, és a Bizottság megvizsgálta e kérelmet. A (13) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az 1235/2008/EK rendelet 10. cikke (2) bekezdésének b) pontja és (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy egy ellenőrző hatóságot vagy ellenőrző szervet nem lehet elismerni olyan harmadik országból származó termék tekintetében, amely szerepel a rendelet III. mellékletében az elismert harmadik országok jegyzékében, sem olyan termékkategória tekintetében, amelynek a tekintetében az adott harmadik ország elismert. A 834/2007/EK rendelet 33. cikke (2) bekezdésének megfelelően Japán az egyenértékűség tekintetében elismert harmadik ország, és szerepel a rendelet mellékletében a D termékkategória tekintetében. Azonban mivel az elismerés nem terjed ki valamennyi Japánba legálisan behozható és ott feldolgozható összetevőre, mégis indokolt elismerést adni az ellenőrző szerveknek azon feldolgozott termékek tekintetében, amelyekre nem vonatkozik az 1235/2008/EK rendelet III. melléklete szerinti, a D termékkategóriára vonatkozó elismerés, hogy ne fordulhasson elő, hogy olyan, Japánból származó termékek, amelyek előállításához az említett melléklet szerinti elismerés hatálya alá nem tartozó összetevőt importálnak és használnak fel, nem hozhatók be az Unióba A kapott információk fényében indokolt elismerni az „Overseas Merchandising Inspection Co. Ltd.” szervezetet Japán vonatkozásában a borok kivételével a D termékkategória tekintetében, amennyiben ezekre a termékekre nem vonatkozik a 834/2007/EK rendelet 33. cikkének (2) bekezdése szerinti, az 1235/2008/EK rendelet III. mellékletében felsorolt elismerés.
8.

A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép: „13. cikk Az iratok kézbesítése és egyéb írásbeli kommunikáció (1) Az 5. cikk (2) és (6) bekezdésében említett iratokat, valamint a 7. cikk szerint hozott ítéletet az alábbi módon kell kézbesíteni: a) postai úton, vagy b) elektronikus úton: i. amennyiben ehhez a technikai eszközök rendelkezésre állnak, és ez a kis értékű követelések európai eljárása lefolytatásának helye szerinti tagállam eljárási szabályai alapján és, amennyiben a kézbesítés olyan fél részére történik, aki egy másik tagállamban rendelkezik állandó lakóhellyel, székhellyel vagy szokásos tartózkodási hellyel, az említett másik tagállam eljárási szabályai alapján megengedett; valamint ii. amennyiben a kézbesítés olyan fél részére történik, aki/amely előzőleg kifejezetten elfogadta, hogy részére az iratokat elektronikus úton kézbesíthetik, vagy olyan fél részére történik, aki/amely – az állandó lakóhelye, székhelye vagy szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam eljárási szabályai szerint – köteles elfogadni az említett meghatározott kézbesítési módot. A kézbesítést a kézhezvétel időpontját is tartalmazó átvételi elismervénnyel kell igazolni. (2) A bíróság és a felek, illetve az eljárásban részt vevő egyéb személyek közötti, az (1) bekezdésben nem említett valamennyi írásbeli kommunikációt elektronikus úton kell folytatni, átvételi elismervénnyel igazolva a kézbesítést, amennyiben ehhez a technikai eszközök rendelkezésre állnak, és ez a kis értékű követelések európai eljárása lefolytatásának helye szerinti tagállam eljárási szabályai alapján megengedett, feltéve, hogy az adott fél vagy személy előzetesen elfogadta ezt a kommunikációs eszközt vagy – az említett fél vagy személy állandó lakóhelye, székhelye vagy szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam eljárási szabályai szerint – köteles elfogadni e kommunikációs eszközt. (3) Az elektronikus út igénybevételének az (1) és (2) bekezdésben előírt előzetes elfogadására vonatkozóan a tagállamok eljárási szabályai alapján rendelkezésre álló egyéb eszközökön túlmenően az egységesített »A« keresetlevélen és »C« válasz-formanyomtatványon is lehetőséget kell biztosítani az elfogadás kifejezésére. (4) Amennyiben az (1) bekezdésnek megfelelően nem lehetséges a kézbesítés, az 1896/2006/EK rendelet 13. vagy 14. cikke szerinti módok egyike is alkalmazható e célból. Amennyiben a (2) bekezdésnek megfelelően nem lehetséges a kommunikáció, vagy az az ügy sajátos körülményeiből adódóan nem megfelelő, a kis értékű követelések európai eljárása lefolytatásának helye szerinti tagállam joga alapján megengedett bármely egyéb kommunikációs mód is alkalmazható.”
31.

Egyes IFRS-ek előírják, hogy a pénzügyi kimutatásoknak, beleértve a megjegyzéseket is, tartalmazniuk kell bizonyos információkat. A gazdálkodó egységnek nem szükséges egy adott IFRS konkrét közzétételi előírásának eleget tennie, ha a közzétételből eredő információ nem lényeges. Ez még akkor is érvényes, ha az IFRS konkrét követelmények listáját tartalmazza, vagy azokat minimumkövetelményként határozza meg. A gazdálkodó egységnek azt is meg kell fontolnia, hogy további információkat is közzétegyen-e olyan esetekben, amikor az IFRS konkrét előírásainak való megfelelés nem elegendő ahhoz, hogy a pénzügyi kimutatások felhasználói megértsék bizonyos ügyleteknek, más eseményeknek és feltételeknek a gazdálkodó egység pénzügyi helyzetére és pénzügyi teljesítményére gyakorolt hatását.
7.

A 43. cikk helyébe a következő szöveg lép: „43. cikk Előzetes beszámoló és a végleges beszámoló jóváhagyása (1) Amennyiben a PPP-szervek beszámolóját a 966/2012/EU, Euratom rendelet 143. cikkében előírt számviteli szabályokkal összhangban konszolidálni kell, a PPP-szerv számvitelért felelős tisztviselője az előzetes beszámolót a következő év március 1-jéig benyújtja a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének és a Számvevőszéknek. Az első albekezdésben említett esetben a PPP-szerv számvitelért felelős tisztviselője konszolidációs célból a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által rögzített standardizált formában ugyancsak a következő év március 1-jéig jelentéscsomagot nyújt be a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének. (2) A Számvevőszék legkésőbb a következő év június 1-jéig megteszi a PPP-szerv előzetes beszámolójára vonatkozó észrevételeit. Az előzetes beszámolóra vonatkozó számvevőszéki észrevételek kézhezvételét követően a számvitelért felelős tisztviselő összeállítja a PPP-szerv végleges beszámolóját. Az igazgató benyújtja a végleges beszámolót az igazgatótanácsnak, amely véleményezi azt. Amennyiben a PPP-szerv beszámolóját a 966/2012/EU, Euratom rendelet 143. cikkében előírt számviteli szabályokkal összhangban konszolidálni kell, a számvitelért felelős tisztviselő a következő pénzügyi év július1-jéig benyújtja a végleges beszámolót és az igazgatótanács véleményét a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének, a Számvevőszéknek, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Ebben az esetben a PPP-szerv számvitelért felelős tisztviselője konszolidációs célból a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által rögzített standardizált formában ugyancsak július1-jéig jelentéscsomagot nyújt be a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének. Amennyiben a PPP-szerv beszámolóját a 966/2012/EU, Euratom rendelet 143. cikkében előírt számviteli szabályokkal összhangban konszolidálni kell, a PPP-szerv számvitelért felelős tisztviselője a végleges beszámoló továbbításával egyidejűleg az e végleges beszámolóra vonatkozó teljességi nyilatkozatot is benyújtja a Számvevőszéknek, egy másolati példányt pedig a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének. A végleges beszámolóhoz a számvitelért felelős tisztviselő által kiállított nyilatkozatot kell csatolni, amelyben a tisztviselő kijelenti, hogy a végleges beszámoló e fejezettel, valamint az alkalmazandó számviteli alapelvekkel, szabályokkal és módszerekkel összhangban készült. A PPP-szerv jóváhagyott végleges beszámolóját a következő év november 15-éig közzéteszik az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A PPP-szerv igazgatója legkésőbb a következő év szeptember 30-ig választ küld a Számvevőszék éves jelentésében megfogalmazott észrevételekre. A PPP-szerv egyúttal a Bizottságnak is megküldi válaszait.”
(4)

Az 1215/2009/EK rendelet globális vámkontingenst állapít meg az Unióba irányuló, a Kombinált Nómenklatúra (KN) szerinti 2204 21 93–2204 21 98 és 2204 29 93–2204 29 98 kódok alá sorolt borok importja tekintetében. Az említett vámkontingens a borra vonatkozó egyedi vámkontingensük kimerítését követően Montenegró kivételével valamennyi nyugat-balkáni ország és terület számára hozzáférhető, a kétoldalú stabilizációs és társulási megállapodásaikban meghatározottaknak megfelelően. A Montenegróval a borra vonatkozóan megkötött jegyzőkönyv kizárólag az ex 2204 10 és az ex 2204 21 KN-kódok alá sorolt borok tekintetében állapít meg vámkontingenst, amelyet Montenegrónak nem állt módjában kimeríteni. Ez gyakorlatilag megakadályozza, hogy a stabilizációs és társulási megállapodása hatálya alá nem tartozó termékeket érintően Montenegró hozzáférjen a borra vonatkozó vámmentes vámkontingenshez. Annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi érintett nyugat-balkáni ország és terület egyenlő elbánásban részesüljön, helyénvaló arról rendelkezni, hogy a 2204 29 KN-kód alá sorolt termékek tekintetében Montenegró is hozzáférést kapjon a borra vonatkozó globális vámkontingenshez, egyedi vámkontingense kimerítésének feltétele nélkül.
(3)

Az 1924/2006/EK rendelet azt is előírja, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozók a tagállamok illetékes nemzeti hatóságaihoz nyújtják be az egészségre vonatkozó állítások engedélyezése iránti kérelmeiket. Az illetékes nemzeti hatóságnak továbbítania kell az érvényes kérelmeket az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (EFSA; a továbbiakban: Hatóság) tudományos értékelésre, valamint tájékoztatásul a Bizottsághoz és a tagállamokhoz is.
(3)

E rendelet hatályát nem célszerű kizárólag értékpapírnak minősülő strukturált pénzügyi eszközök kibocsátására korlátozni. Az értékpapírosítási ügyletből vagy rendszerből származó más pénzügyi és egyéb eszközöket, így például a pénzpiaci eszközöket is célszerű bevonni, beleértve az eszközfedezetű kereskedelmiértékpapír-programokat. Ezenkívül e rendelet hatályát célszerű kiterjeszteni az Unióban nyilvántartásba vett hitelminősítő intézet minősítésével vagy azzal nem rendelkező strukturált pénzügyi eszközökre is. A magán- és a kétoldalú ügyleteket is indokolt e rendelet hatálya alá vonni, továbbá azokat is, amelyek nem nyilvános kibocsátások, illetve amelyekkel nem szabályozott piacon kereskednek.
(19)

Bizonyos teljes kifogható mennyiségek esetében a tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók számára kiegészítő kvótákat osszanak ki. Ezek a próbák az 1380/2013/EU rendeletben meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya alá még nem tartozó halászati tevékenységek vonatkozásában egy fogási kvótarendszer, vagyis egy olyan rendszer tesztelésére irányulnak, amelynek keretében az összes fogást ki kell rakodni és a kvótákból le kell vonni annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a visszadobás gyakorlata és a visszadobott – egyébként felhasználható – halak elpocsékolása. A halak ellenőrizetlen visszadobása fenyegetést jelent a halak mint közjavak hosszú távú fenntarthatósága szempontjából, és ezáltal a közös halászati politika célkitűzéseire nézve is. Ezzel szemben a fogási kvótarendszerek eleve ösztönzést teremtenek a halászok számára ahhoz, hogy tevékenységük végzése során optimalizálják a fogási szelektivitást. A teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákkal szemben támasztott feltételeknek való megfelelés ellenőrzése céljából a tagállamoknak gondoskodniuk kell az összes halászati út részletes és pontos dokumentálásáról, valamint az ehhez szükséges megfelelő kapacitásról és eszközökről, mint például a megfigyelőkről, a zártláncú televízióról (CCTV) és más eszközökről is. Ennek keretében a tagállamoknak tiszteletben kell tartaniuk a hatékonyság és az arányosság elvét. A CCTV rendszerek használatát illetően be kell tartani a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) követelményeit.
Kromafenozid CAS-szám: 143807-66-3 CIPAC-szám: 775

N′-tercbutil-5-metil-N′-(3,5-xiloil)kromán-6-karbohidrazid

≥ 935 g/kg A technikai anyagban a következő szennyeződés koncentrációja nem lehet nagyobb az alábbi határértéknél: butil-acetát (n-butil-acetát, CAS-szám 123-86-4): ≤ 8 g/kg

2015. április 1.

2025. március 31.
(8)

A felszólalás benyújtói emellett az 1151/2012/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett alábbi indokra is hivatkoztak: a javasolt elnevezés bejegyzése veszélyeztetné az olyan termékek létét, amelyek az 50. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti közzététel időpontját megelőzően már legalább öt éven keresztül jogszerűen forgalomban voltak. A termékleírásban szereplő – és az egységes dokumentum 3.6. pontjában is megerősített –, az elősütésre, mélyhűtésre és egyéb tartósítási technikákra vonatkozó tilalom miatt a felszólalás benyújtói nem importálhatnák és forgalmazhatnák mélyhűtött formában a „Focaccia di Recco col formaggio” terméket.
Elektronikus készülék (úgynevezett „médiaszerver”), amely egy beépített 2 TB-os flashmemóriát, egy 4 TB tárolókapacitással rendelkező merevlemezt és egy MPEG processzort tartalmaz különféle video-, kép- és hangformátumok számára. A készüléket többek között a következő interfészekkel látták el: — két 1Gbe (GigaBit ethernet) rézből készült ingest csatlakozó a vételhez, — két 10Gbe, SFP típusú (Small Form-factor Pluggable) adatátviteli csatlakozó a továbbításhoz, — két 1Gbe rézből készült irányítócsatlakozó a készülék vezérléséhez, — két USB-csatlakozó. A készülék a következő médiaformátumokat használja: — MPEG-2 TS és MPEG-4 (H.264), — Variable Bitrate (VBR) és Constant Bitrate (CBR), — High-Definition (HD) és Standard-Definiton (SD). A készülék legfeljebb 2 500 adatfolyam 3,75 Mbps sebességű átvitelére alkalmas. A készüléket kábel- vagy internet televíziós szolgáltatók használják az igény szerinti multimédiás termékek fogyasztók felé történő továbbítására. A szolgáltató hálózatán belül elhelyezett médiaszerverek között sor kerül a multimédiás termékek, például a videofolyamok, képek, adatok és hangok cseréjére (vételére és továbbítására). A készülék rögzíti a fogadott tartalmat és igény szerint, OTT (Over the Top Technology) adatátvitel útján továbbítja azt az ügyfelek végberendezéséhez, például televíziókészülékekhez, automatikus adatfeldolgozó gépekhez, játékkonzolokhoz és mobiltelefonokhoz.

8525 60 00
(2)

A neoheszperidin-dihidro-kalkon takarmány-adalékanyagként való felhasználását – a 70/524/EGK irányelvnek megfelelően – időbeli megkötés nélkül engedélyezték a malacok, kutyák, borjak és juhfélék tekintetében. Az említett anyagot ezt követően – az 1831/2003/EK rendelet 10. cikke (1) bekezdésének megfelelően – mint meglévő terméket felvették a takarmány-adalékanyagok 1831/2003/EK rendelet 17. cikkével létrehozott nyilvántartásába. Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkével összefüggésben értelmezett 10. cikke (2) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtottak be a neoheszperidin-dihidro-kalkon szopós- és elválasztott malacok, hízósertések, tenyész- és hízóborjak, juhok, valamint kutyák takarmány-adalékanyagaként történő újraértékelésére vonatkozóan. Ezenkívül az említett rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmet nyújtottak be arra vonatkozóan, hogy a neoheszperidin-dihidro-kalkon a szóban forgó állatfajok és- csoportok esetében ivóvízen keresztül is felhasználható legyen, továbbá kérelmezték a halak esetében történő új felhasználását. A kérelmező a szóban forgó adalékanyagnak az „érzékszervi tulajdonságokat javító adalékanyagok” kategóriába való besorolását kérte. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.