2.

A II. melléklet A. része a következőképpen módosul: a) Az 1.2. pontot 2021. január 1-jei hatállyal el kell hagyni. b) A szöveg a következő 1a., 1a.1., 1b. és 1c. ponttal egészül ki: „1a. Az N1-kategóriába tartozó többlépcsős előállítású járművek (EU) 2017/1151 rendelet szerint kiszámított fajlagos CO2-kibocsátása 2019. szeptember 1-jei hatállyal minden olyan N1 kategóriába tartozó nem teljes alapjármű gyártója, amely a 2007/46/EK irányelv értelmében a többlépcsős típus-jóváhagyási eljárás hatálya alá tartozik, köteles meghatározni és a Bizottság felé jelenteni az adott alapjármű – 1a.1. pontban ismertetett módszerrel meghatározott – fajlagos CO2-kibocsátását (a továbbiakban: ellenőrző CO2-kibocsátási adatok). A nem teljes alapjármű ellenőrző CO2-kibocsátási adatait, amelyeket a gyártó az első bekezdésben foglaltaknak megfelelően jelent, a Bizottság az alapjármű gyártójának arra a naptári évre vonatkozó átlagos fajlagos CO2-kibocsátásának kiszámításához használja, amelynek során a többlépcsős előállítású járművet nyilvántartásba vették, kivéve, ha az 1b. pontban leírt körülmények fennállnak. Teljes alapjárművek esetében mindig az adott jármű CO2-kibocsátása és menetkész tömege alapján kell ellenőrizni a CO2-kibocsátást. 1a.1. A nem teljes alapjárművek fajlagos CO2-kibocsátásának kiszámítása Az alapjármű gyártójának az (EU) 2017/1151 rendelet XXI. melléklete 7. almellékletének 3.2.3.2. vagy 3.2.4. pontjában említett interpolációs eljárás szerint kell kiszámítania egy adott nem teljes alapjármű ellenőrző CO2-kibocsátási értékét, az alapjármű kibocsátási típusjóváhagyásához használt módszertől függően, az említett pont meghatározásai szerint, az alábbi kivételekkel: a) Az egyes járművek tömege Az (EU) 2017/1151 rendelet XXI. melléklete 7. almellékletének 3.2.3.2.2.1. vagy 3.2.4.1.1.1 pontjában szereplő TMind kifejezés helyébe DMbase, vagyis az alapjármű alapértelmezett tömege, illetve adott esetben TML, vagyis az L jármű vizsgálati tömege vagy TMH, a H jármű vizsgálati tömege lép. A DMbase-t a következő képlet szerint kell meghatározni: DMbase = MRObase × B0 + 25 kg + MVL ahol: MRObase az alapjármű menetkész tömege az (EU) 2017/1151 rendelet XXI. melléklete 3.2.5. pontjának meghatározása szerint, B0 1,375-nek megfelelő járműtesttömeg-érték, MVL pedig a jármű terhelését helyettesítő tömeg, vagyis a legnagyobb megengedett terhelés 28 %-a, ahol a legnagyobb járműterhelés kiszámításához a műszakilag megengedett legnagyobb terhelt tömegből levonjuk az alapjármű B0-val megszorzott menetkész tömegét, majd további 25 kg-ot. A B0 tényező az adott naptári évben nyilvántartásba vett összes többlépcsős előállítású járműhöz tartozó nem teljes alapjármű menetkész tömege és a 692/2008/EK rendelet XII. mellékletének 5. szakasza szerint kiszámított átlagos terhelés összegének, valamint a 2015., 2016. és 2017. naptári évben nyilvántartásba vett összes többlépcsős előállítású járműhöz tartozó alapjármű menetkész tömegének hányadosából kiszámolt súlyozott átlagnak felel meg. A B0 tényezőt a 2018-as, 2019-es és 2020-as naptári évben nyilvántartásba vett többlépcsős előállítású járművek megfelelő tömegértékei alapján 2021. október 31-ig ki kell igazítani az alábbi képletek alkalmazásával: 1. képlet: ahol: Ay Mfi és Mbi hányadosának súlyozott átlaga, Mfi az alapjárműnek a 692/2008/EK rendelet XII. mellékletének 5. szakasza szerint kiszámított átlagos terheléssel megnövelt menetkész tömege, Mbi az alapjármű menetkész tömege, n az adott naptári évben nyilvántartásba vett összes többlépcsős előállítású járműhöz tartozó alapjárművek száma. 2. képlet: ahol: Ai az 1. képletnél leírtak szerinti súlyozott átlag, ni egy olyan naptári évben nyilvántartásba vett összes többlépcsős előállítású járműhöz tartozó alapjármű száma: Amikor a DMbase, vagyis az alapjármű alapértelmezett tömege kisebb az interpolációs család L járműve vizsgálati tömegének megfelelő TML-nél, mely esetben a TMind helyett TML-lel kell számolni. Amikor DMbase, vagyis az alapjármű alapértelmezett tömege nagyobb az interpolációs család H járműve vizsgálati tömegének megfelelő TMH-nál, mely esetben a TMind helyett TMH-val kell számolni. b) Az egyes jármű gördülési ellenállása Az alapjármű gördülési ellenállása az (EU) 2017/1151 rendelet XXI. melléklete 7. almellékletének 3.2.3.2.2.2. vagy 3.2.4.1.1.2. pontjában leírt számításokhoz használatos. c) Homlokfelület Az olyan nem teljes alapjárművek esetében, amelyek valamely kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járműcsaládba tartoznak, a gyártó köteles meghatározni az (EU) 2017/1151 rendelet XXI. melléklete 7. almellékletének 3.2.3.2.2.3. pontjában említett „Af” értéket, az alábbi lehetőségek egyikének megfelelően: i. a kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járműcsalád reprezentatív járművének homlokfelülete (m2-ben); ii. az interpolációs család H járműve és L járműve homlokfelületének átlagértéke (m2-ben); iii. az interpolációs eljárás használatát mellőző esetekben az interpolációs család H járművének homlokfelülete (m2-ben); Az olyan nem teljes alapjárművek esetében, amelyek nem tartoznak egyik kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járműcsaládba sem, az interpolációs család H járművének homlokfelületét kell figyelembe venni. 1b. Az ellenőrző CO2-kibocsátási érték reprezentativitása A 2020-as naptári évtől kezdődően a Bizottság minden évben felméri, hogy mennyire reprezentatív az alapjármű gyártója által jelentett ellenőrző CO2-kibocsátási értékek átlaga az adott naptári évben nyilvántartásba vett befejezett járművek fajlagos CO2-kibocsátásának átlagához viszonyítva, és tájékoztatja róla az alapjármű gyártóját. Amennyiben két egymást követő naptári évben a Bizottság 4 %-os vagy annál nagyobb eltérést tapasztal az összes befejezett jármű fajlagos CO2-kibocsátása és egy gyártó megfelelő alapjárművei ellenőrző CO2-kibocsátási értékeinek átlaga között, akkor a következő naptári évben a befejezett járművek fajlagos CO2-kibocsátási átlagát fogja használni az alapjármű gyártójának vagy gyártói csoportjának fajlagos CO2-kibocsátási átlaga kiszámításához. Tartósan fennálló eltérés esetén minden harmadik évben ez a számítási mód kerül alkalmazásra. 1c. Az alapjárművek gyártói általi adatszolgáltatás Az alapjárművek gyártói kötelesek minden év február 28-ig jelenteni a Bizottságnak az általuk az előző naptári évben az Unió területén értékesített összes többlépcsős típus-jóváhagyási eljárás hatálya alá tartozó teljes vagy nem teljes alapjármű alábbi adatait: a) alvázszám; b) interpolációscsalád-azonosító; c) az alapjármű fajlagos CO2-kibocsátása; d) homlokfelület (a választott számítási mód megjelölésével); e) az alapjármű gördülési ellenállása; f) ellenőrző tömeg; g) az alapjármű menetkész tömege; h) a jármű terhelését helyettesítő tömeg, ezen melléklet 1a.1. pontjának meghatározása szerint.” c) A 2. pont helyébe a következő szöveg lép: „Az 1. pontban említett adatoknak vagy az adott könnyű haszongépjármű gyártója által kiadott megfelelőségi nyilatkozatból kell származniuk, vagy összhangban kell lenniük azzal. Az egyéb adatoknak a típusjóváhagyási dokumentációból vagy az alapjármű gyártója által az 1c. pont értelmében adott tájékoztatásból kell származniuk. A tagállamok kötelesek az ellenőrzési eljárás megfelelő pontosságát biztosító intézkedéseket hatályba léptetni. Ha a megfelelőségi nyilatkozatban a könnyű haszongépjármű legkisebb és legnagyobb tömege egyaránt szerepel, a tagállamoknak csak a legnagyobb tömegre vonatkozó adatot kell felhasználniuk e rendelet alkalmazása céljából. Azon kettős üzemű (benzin-/gázüzemű) járművek esetében, amelyek megfelelőségi nyilatkozata mindkét tüzelőanyag-típusra feltünteti a fajlagos CO2-kibocsátást, a tagállamoknak csak a gáz üzemmódban mért értéket kell alkalmazniuk.”