ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(28)

Egyértelmű különbséget kell tenni egyrészt az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak a biztonsági tanúsítványok és biztonsági engedélyek kiállításából eredő biztonságot illető közvetlen felelőssége, másrészt pedig a nemzeti biztonsági hatóságok azon feladata között, hogy nemzeti szabályozói keretet biztosítsanak, és hogy folyamatosan ellenőrizzék az érintett felek tevékenységét. Minden egyes nemzeti biztonsági hatóságnak ellenőriznie kell, hogy a vasúti társaság vagy pályahálózat-működtető folyamatosan eleget tesz-e annak a jogi kötelezettségének, hogy biztonságirányítási rendszert hozzon létre. Ennek bizonyításához a vasúti társaságnál és a pályahálózat-működtetőnél végzett helyszíni vizsgálatokon kívül a nemzeti biztonsági hatóságok által megvalósítandó olyan felügyeleti tevékenységekre is szükség lehet, amelyek annak értékelésére szolgálnak, hogy a vasúti társaság és a pályahálózat-működtető a biztonsági tanúsítvány vagy biztonsági engedély megszerzését követően is megfelelően alkalmazza-e biztonságirányítási rendszerét. A nemzeti biztonsági hatóságoknak össze kell hangolniuk a különböző tagállamokban bejegyzett vasúti társaságokkal kapcsolatos felügyeleti tevékenységeiket, és az információkat meg kell osztaniuk egymás között, és adott esetben az Ügynökséggel is. Az Ügynökségnek segítenie kell a nemzeti biztonsági hatóságokat az együttműködésükben. Ezzel összefüggésben az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak ki kell alakítaniuk azokat a szabályokat, amelyek elősegítik közöttük az információcserét.
(18)

A gyakornokként történő beutazást és tartózkodást kérelmező harmadik országbeli állampolgároknak bizonyítaniuk kell, hogy a jelentkezésüket megelőző két évben felsőfokú végzettséget szereztek, vagy valamely harmadik országban felsőfokú végzettség megszerzésére irányuló tanulmányokat folytatnak. E személyeknek be kell mutatniuk egy képzési megállapodást is, amely többek között a képzési program leírását, annak oktatási célját vagy képzési elemeit, időtartamát tartalmazza, valamint azokat a feltételeket, amelyek alapján a gyakornokot a képzési program alatt felügyelik, bizonyítandó, hogy valódi képzésben fognak részt venni, és nem szokványos munkavállalóként alkalmazzák őket. A fogadó szervezetektől ezen felül megkövetelhető annak igazolása, hogy a gyakornoki állás nem egy álláshelyet helyettesít. Ha a gyakornokokra vonatkozóan a nemzeti jog, a kollektív szerződések vagy a gyakorlati szabályok különös feltételeket fogalmaznak meg, a tagállamok megkövetelhetik, hogy a gyakornokként történő beutazást és tartózkodást kérelmező harmadik országbeli állampolgárok is megfeleljenek ezeknek a különös feltételeknek.
(12)

A rendőrség vagy egyéb bűnüldöző szervek által végzett tevékenységek középpontjában elsősorban a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése és a vádeljárás lefolytatása áll, ideértve az annak előzetes ismerete nélkül végzett rendőri tevékenységeket is, hogy egy adott eset bűncselekménynek minősül-e. Az ilyen tevékenységek magukban foglalhatják a hatósági jogkör kényszerintézkedések alkalmazásával történő gyakorlását is, így például a tüntetések, jelentős sportesemények és zavargások során végzett rendőrségi tevékenységet is. Ide tartozik továbbá a rendőrségre és egyéb bűnüldöző szervekre ruházott feladatként a közrend és közbiztonság fenntartása annak érdekében, hogy adott esetben védelmet biztosítsanak a közbiztonságot és a jog által védett alapvető társadalmi érdekeket fenyegető – esetleg bűncselekmény elkövetéséhez is vezető – veszélyekkel szemben, és megelőzzék e veszélyeket. A tagállamok megbízhatják az illetékes hatóságokat olyan egyéb feladatokkal is, amelyeknek ellátása nem feltétlenül a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése és a vádeljárás lefolytatása – többek között a közbiztonságot fenyegető veszélyekkel szembeni védelem és e veszélyek megelőzése – céljából történik, és ebben az esetben az említett egyéb célokból történő, egyébiránt az uniós jog hatálya alá tartozó személyesadat-kezelés az (EU) 2016/679 rendelet hatálya alá tartozik.
(35)

A személyes adatok – beleértve a PNR-adatokat is – kezelésére vonatkozó nemzeti rendelkezések tekintetében fennálló jogi és technikai különbségek következtében a légi fuvarozóknak ma is és a jövőben is különböző követelményeknek kell is megfelelniük a továbbítandó információtípusokkal, valamint azoknak az illetékes nemzeti hatóságok számára való szolgáltatására vonatkozó feltételekkel kapcsolatban. Ezek a különbségek a terrorista bűncselekmények és súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása és üldözése terén hátráltathatják az illetékes nemzeti hatóságok közötti hatékony együttműködést. Ezért szükséges, hogy a PNR-adatok továbbítása és kezelése tekintetében az irányelv uniós szinten közös jogi keretet teremtsen.
(4)

Olyan szabályokat kell megállapítani, melyek egy adott tagállamban a társasági adó hatálya alá tartozó valamennyi adózóra alkalmazni kell. Nem célszerű ezen irányelv hatályát az olyan gazdálkodó szervezetekre is kiterjeszteni, amelyek nem tartoznak társaságiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá valamely tagállamban – ilyenek lennének különösen az adózási szempontból átlátható gazdálkodó szervezetek –, mivel ez azzal járna, hogy a hatályt a nemzeti adók meglehetősen széles körére ki kellene terjeszteni. A szóban forgó szabályoknak a társaságiadó-alanyok adott esetben más tagállam(ok)ban található állandó telephelyeire is vonatkozniuk kellene. A társaságiadó-alanyok rendelkezhetnek adóügyi illetőséggel valamely tagállamban vagy alapíthatóak valamely tagállam törvényei szerint. Az említett szabályoknak valamely harmadik országban adóügyi illetőséggel rendelkező gazdálkodó szervezetek tagállami állandó telephelyeire is vonatkozniuk kell.
Helyesbítés a 2011/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv III. mellékletének a kijelző rendszerekben használt színátalakító fénykibocsátó diódákban (LED-ek) alkalmazott kadmiumra megadott mentesség tekintetében, a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítás céljából történő módosításáról szóló, 2017. augusztus 7-i (EU) 2017/1975 bizottsági felhatalmazáson alapuló irányelvhez

( Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 281., 2017. október 31. )

a következő szövegrész:

„A tagállamok legkésőbb [12 months after the date of entry into force of this directive]-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

Ezeket a rendelkezéseket [12 months after the date of entry into force of this directive + 1 day]-tól/-től alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.”,
(7)

Amikor kérelmet nyújtanak be valamely mentesség megújítására, a Bizottságnak az érvényben lévő mentesség lejárta előtt legalább hat hónappal meg kell hoznia határozatát, kivéve, ha az adott körülmények ettől eltérő határidőt indokolnak. Az új mentességekre irányuló kérelmek esetében nincs kifejezett határidő a Bizottság határozatának meghozatalára vonatkozóan. A Bizottság 2016. április 18-i, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, a 2011/65/EU irányelv értelmében a Bizottságra ruházott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatáskör gyakorlásáról szóló jelentése szerint ez a határidő a gyakorlatban megvalósíthatatlannak bizonyult, mivel a mentességek megújítására irányuló kérelmek elbírálása során számos kötelező eljárási lépést be kell tartani. Miközben a határidő nem bír többletértékkel a mentességek megújítására irányuló kérelmek vizsgálatának jelenlegi eljárása szempontjából, alkalmazhatatlansága révén bizonytalanságot jelent a vállalkozások és más érdekelt felek számára. Másrészről az üzletmenet folytonossága biztosított, hiszen a piaci szereplők számíthatnak arra, hogy egy érvényben lévő mentesség érvényben is marad, amíg a megújítási kérelemről határozatot nem hoznak. A határidőre vonatkozó rendelkezést ezért el kell törölni. Mindazonáltal a Bizottságnak a kérelem kézhezvételétől számított rövid időn belül a kérelmező, a tagállamok és az Európai Parlament rendelkezésére kell bocsátania a kérelemre vonatkozó határozata meghozatalának ütemtervét. Továbbá a 2011/65/EU irányelv Bizottság által legkésőbb 2021. július 22-ig elvégzendő általános felülvizsgálatának részeként meg kell határozni a mentesség megújítására irányuló kérelemről szóló bizottsági határozat meghozatalának az adott mentesség lejárta előtti reális határidejét.
(3)

A műszaki és tudományos fejlődés értékelése igazolta, hogy a 2. c) mentesség hatálya alá tartozó anyagok és alkatrészek esetében továbbra is elkerülhetetlen az ólom alkalmazása. A jelenlegi információk alapján azonban a közeljövőben elérhetővé válhatnak az ólmot helyettesítő anyagok ezen anyagok és alkatrészek esetében. Egyes anyagok és alkatrészek esetében az ólmot helyettesítő anyagok várhatóan korábban válnak elérhetővé, ezért helyénvaló a 2. c) mentességet két alpontra bontani, a helyettesítő anyagok kifejlesztésében elért eredményeknek megfelelő különböző felülvizsgálati időpontokkal.
(8)

Az ezen irányelvben foglalt kötelező kivételnek emellett korlátoznia is kell a többszörözési jogot annak érdekében, hogy lehetővé tegye a műnek vagy más teljesítménynek a kedvezményezett személyek számára hozzáférhető formátumú példánya előállításához szükséges módosítását, konvertálását, illetve adaptálását. Ez kiterjed az információnavigációs funkció biztosítására is a hozzáférhető formátumú példányokban. Továbbá azokra a változtatásokra is kiterjed, amelyekre olyan esetekben lehet szükség, amikor egy mű vagy más teljesítmény formátuma már elérhető bizonyos kedvezményezett személyek számára, más kedvezményezett személyek számára azonban nem, eltérő, vagy eltérő fokú károsodás, nehézség vagy fogyatékosság miatt.
(3)

Mivel a gyermekek nemcsak a játékokon keresztül, hanem más módon is ki vannak téve az ólomnak, a toxikológiai referenciaértéknek csak bizonyos aránya származhat játékokból. A toxicitási, ökotoxicitási és környezetvédelmi tudományos bizottság (Scientific Committee on Toxicity, Ecotoxicity and Environment) ‘A játékokban megtalálható egyes anyagok biológiai hasznosíthatóságának értékelése’ című, 2004. június 22-én elfogadott véleményében megfogalmazott ajánlás szerint ez az arány az ólom legmagasabb tolerálható bevitelének legfeljebb 10 %-a. Az egészségügyi és környezeti kockázatok tudományos bizottsága (EKKTB) ‘A játékokban megtalálható vegyi anyagok kioldódási határértékének értékelése’ című, 2010. július 1-jén elfogadott véleményében egyetértett azzal a megközelítéssel, hogy az ólom játékokból való bevitele nem lépheti túl egy toxikológiai alapon meghatározott referenciaérték 10 %-át. Ráadásul, mivel az ólom különösen mérgező, a 2009/48/EK irányelv az idevágó határértékeket az illetékes tudományos bizottság kritériumai alapján biztonságosnak ítélt szintek felében határozta meg annak érdekében, hogy ez az anyag legfeljebb a helyes gyártási eljárásnak megfelelő mennyiségű nyomokban legyen jelen. Ennek megfelelően az ólom játékokból való kioldódási határértéke az irányelv szerint a tolerálható napi bevitel 5 %-a.
(11)

A terrorista kiképzésben való részvétel bűncselekménnyé nyilvánítása kiegészíti a terrorista kiképzésben részesítés már most is létező bűncselekményét, és kifejezetten azokra a veszélyekre irányul, amelyeket a terrorista bűncselekmények elkövetésére tevőlegesen készülők, köztük a leendő magányos elkövetők jelentenek. A terrorista kiképzésben való részvétel magában foglalja ismeretek, gyakorlati készségek elsajátítását vagy dokumentáció beszerzését. A vonatkozó ismeretek – többek között az interneten keresztül vagy egyéb oktatóanyagok tanulmányozása révén történő – önálló megszerzését is terrorista kiképzésben való részvételnek kell tekinteni, amennyiben az aktív magatartás eredménye, és azt terrorista bűncselekmény elkövetésének vagy elkövetéséhez való hozzájárulásnak a szándékával követték el. Az eset valamennyi konkrét körülményének az összefüggésében erre a szándékra következtetni lehet például az információs anyagok típusából és azok tanulmányozásának a gyakoriságából. Ennek megfelelően terrorista kiképzésben való részvételnek lehet tekinteni a terrorista bűncselekmény elkövetésének céljából robbanószerkezet-készítésről szóló kézikönyv letöltését. Ezzel szemben, ha az internetes oldalak megtekintésének vagy információs anyagok gyűjtésének hátterében mindössze legitim, így például tudományos vagy kutatási célok állnak, akkor ez a tevékenység ennek az irányelvnek az alapján nem tekintendő terrorista kiképzésben való részvételnek.
(10)

Ami a passzív vesztegetés és a hűtlen kezelés bűncselekményét illeti, meg kell határozni a hivatalos személy fogalmát, amely valamennyi érintett – az Unióban, a tagállamokban, vagy harmadik országokban hivatalos tisztséget betöltő – tisztviselőre kiterjed. Az uniós pénzügyi eszközök kezelésében egyre gyakrabban vesznek részt magánszemélyek is. Az uniós pénzügyi eszközöknek a vesztegetéssel és a hűtlen kezeléssel szembeni megfelelő védelme érdekében tehát a hivatalos személy fogalmának ki kell terjednie minden olyan személyre – így például az uniós pénzeszközök kezelésében részt vevő vállalkozókra – is, aki bár nem tölt be hivatalos tisztséget, de az uniós pénzügyi eszközökkel kapcsolatban, hasonló módon, megbízás alapján közfeladatot lát el.
4.

A szöveg a következő cikkel egészül ki: „14a. cikk A menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást nyújtó ro-ro személyhajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek ellenőrzése (1) A menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást nyújtó ro-ro személyhajókat és gyorsjáratú személyszállító vízi járműveket ellenőrzésnek kell alávetni a XVII. mellékletben meghatározott ütemezés és egyéb követelmények szerint. (2) A ro-ro személyhajók vagy gyorsjáratú személyszállító vízi járművek ellenőrzéseinek tervezése során a tagállamok kellően figyelembe veszik az adott ro-ro személyhajó vagy gyorsjáratú személyszállító vízi jármű üzemeltetési és karbantartási rendjét. (3) Amikor egy ro-ro személyhajót vagy gyorsjáratú személyszállító vízi járművet a XVII. melléklettel összhangban ellenőriztek, az ellenőrzés tényét rögzíteni kell az ellenőrzési adatbázisban, és azt figyelembe kell venni a 10., a 11. és a 12. cikk alkalmazásában, valamint annak kiszámítása során, hogy az egyes tagállamok teljesítették-e ellenőrzési kötelezettségüket, és az ellenőrzésnek a minden egyes tagállam által az 5. cikkben meghatározottaknak megfelelően elvégzendő összes éves ellenőrzés részét kell képeznie. (4) A 9. cikk (1) bekezdése, a 11. cikk a) pontja és a 14. cikk nem alkalmazandó az e cikkel összhangban ellenőrzött, menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást nyújtó ro-ro személyhajókra és gyorsjáratú személyszállító vízi járművekre. (5) Az illetékes hatóságnak biztosítania kell, hogy a 11. cikk b) pontjának megfelelően kiegészítő ellenőrzésnek alávetett ro-ro személyhajókat és gyorsjáratú személyszállító vízi járműveket az I. melléklet II. része 3A. pontjának c) alpontjával és 3B. pontjának c) alpontjával összhangban válasszák ki ellenőrzésre. Az e bekezdés alapján végzett ellenőrzések nem befolyásolhatják a XVII. melléklet 2. pontjában meghatározott ellenőrzési gyakoriságot. (6) A kikötő szerinti állam illetékes hatóságának ellenőre hozzájárulhat, hogy valamely ro-ro személyhajó vagy gyorsjáratú személyszállító vízi jármű ellenőrzése során megfigyelőként kísérje őt egy másik tagállam kikötői állami ellenőre is. Ha a hajó valamely tagállam lobogója alatt közlekedik, akkor a kikötő szerinti állam kérésre felhívja a lobogó szerinti állam képviselőjét, hogy megfigyelőként vegyen részt az ellenőrzésen.”
„— Palmae, a következő nemzetségek és fajok tekintetében: — Areca catechu L. — Syagrus romanzoffiana (Cham.) Glassman — Arenga pinnata (Wurmb) Merr. — Bismarckia Hildebr. & H.Wendl. — Borassus flabellifer L. — Brahea armata S. Watson — Brahea edulis H.Wendl. — Butia capitata (Mart.) Becc. — Calamus merrillii Becc. — Caryota maxima Blume — Caryota cumingii Lodd. ex Mart. — Chamaerops humilis L. — Cocos nucifera L. — Corypha utan Lam. — Copernicia Mart. — Elaeis guineensis Jacq. — Howea forsteriana Becc. — Jubaea chilensis (Molina) Baill. — Livistona australis C. Martius — Livistona decora (W. Bull) Dowe — Livistona rotundifolia (Lam.) Mart. — Metroxylon sagu Rottb. — Roystonea regia (Kunth) O.F. Cook — Phoenix canariensis Chabaud — Phoenix dactylifera L. — Phoenix reclinata Jacq. — Phoenix roebelenii O'Brien — Phoenix sylvestris (L.) Roxb. — Phoenix theophrasti Greuter — Pritchardia Seem. & H.Wendl. — Ravenea rivularis Jum. & H.Perrier — Sabal palmetto (Walter) Lodd. ex Schult. & Schult.f. — Trachycarpus fortunei (Hook.) H. Wendl. — Washingtonia H. Wendl.

Rovarok, atkák és fonálférgek fejlődésük minden stádiumában — Rhynchophorus ferrugineus (Olivier)”
5.

A 6. cikk a következőképpen módosul: a) az (1) bekezdés a következő pontokkal egészül ki: „f) legkésőbb 2025. december 31-ig az összes csomagolási hulladék legalább 65 tömegszázalékát dolgozzák fel újra; g) legkésőbb 2025. december 31-ig a csomagolási hulladékban lévő, az alábbiakban felsorolt anyagok újrafeldolgozása vonatkozásában teljesítik a következő, tömegszázalékban kifejezett minimális célértékeket: i. a műanyagok esetében 50 tömegszázalék; ii. a fa esetében 25 tömegszázalék; iii. a vasfémek esetében 70 tömegszázalék; iv. az alumínium esetében 50 tömegszázalék; v. az üveg esetében 70 tömegszázalék; vi. a papír és a karton esetében 75 tömegszázalék; h) legkésőbb 2030. december 31-ig az összes csomagolási hulladék legalább 70 tömegszázalékát dolgozzák fel újra; i) legkésőbb 2030. december 31-ig a csomagolási hulladékban lévő, az alábbiakban felsorolt anyagok újrafeldolgozása vonatkozásában teljesítik a következő, tömegszázalékban kifejezett minimális célértékeket: i. a műanyagok esetében 55 tömegszázalék; ii. a fa esetében 30 tömegszázalék; iii. a vasfémek esetében 80 tömegszázalék; iv. az alumínium esetében 60 tömegszázalék; v. az üveg esetében 75 tömegszázalék; vi. a papír és a karton esetében 85 tömegszázalék.”; b) a cikk szövege következő bekezdésekkel egészül ki: „(1a) Az (1) bekezdés f) és h) pontjának sérelme nélkül a tagállamok legfeljebb öt évvel meghosszabbíthatják az (1) bekezdés g) pontjának i–vi. alpontjában és i) pontjának i–vi. alpontjában említett célértékek elérésére előírt határidőket a következő feltételek mellett: a) az eltérés legfeljebb 15 százalékpont lehet egyetlen célértéktől vagy két célérték között megosztva, b) az eltérés eredményeként az egyes célértékre vonatkozó újrafeldolgozási arány nem csökkenhet 30 % alá, c) az eltérés eredményeként az (1) bekezdés g) pontjának v. és vi. alpontjában, valamint i) pontjának v. és vi. alpontjában említett egyes célértékre vonatkozó újrafeldolgozási arány nem csökkenhet 60 % alá; és d) legkésőbb 24 hónappal az e cikk (1) bekezdésének g) vagy i) pontjában meghatározott határidő előtt a tagállamok értesítik a Bizottságot a határidő elhalasztására irányuló szándékukról, és ezen irányelv IV. mellékletének megfelelően végrehajtási tervet nyújtanak be. Ezt a tervet a tagállam kombinálhatja a 2008/98/EK irányelv 11. cikke (3) bekezdése b) pontjának megfelelően benyújtott végrehajtási tervvel. (1b) a Bizottság a kézhezvételtől számított három hónapon belül felkérheti az egyes tagállamokat az (1a) bekezdés d) pontja szerint benyújtott végrehajtási terv felülvizsgálatára, amennyiben úgy ítéli meg, hogy a terv nem felel meg a IV. mellékletben szereplő követelményeknek. Az érintett tagállamnak a Bizottság kérésének kézhezvételétől számított három hónapon belül felülvizsgált tervet kell benyújtania. (1c) 2024. december 31-ig a Bizottság felülvizsgálja az (1) bekezdés h) és i) pontjában meghatározott célértékeket azok fenntartása, illetve adott esetben azok megemelése céljából. E célból a Bizottság adott esetben jogalkotási javaslattal kiegészített jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.”; c) az (2), (3), (5), (8) és (9) bekezdést el kell hagyni;
(2)

A 2011/65/EU irányelv III. mellékletének 7. c) I. jelű bejegyzése 2016 július 21-ig mentességet adott az ólom olyan elektronikus és elektromos alkatrészekben való alkalmazására, amelyek üvegben vagy kerámiában, de nem a kondenzátorokban, például piezoelektronikus berendezésekben lévő dielektromos kerámiákban, továbbá nem üveg vagy kerámia mátrix anyagokban tartalmaznak ólmot. A Bizottsághoz a 2011/65/EU irányelv 5. cikke (5) bekezdésének megfelelően 2015. január 21. előtt kérelem érkezett e mentességnek az 1–7. és a 10. kategória tekintetében történő megújítására. Ezen túlmenően a Bizottsághoz 2014 novemberében egy új, az ólomnak vékonyréteg elektronikus szenzorelemekben, mint például piroelektromos szenzorokban és piezoelektromos szenzorokban való használatára vonatkozó mentesség iránti kérelem érkezett (a 2015-1. sz. kérelem), amely alkalmazás a 7. c) I. jelű bejegyzés hatálya alá tartozik. Az érdekeltekkel folytatott konzultáció során megállapodás született arról, hogy a 2015-1. sz. mentesség iránti kérelem értékelésére a 7. c) I. jelű mentesség tágabb összefüggésében kerül sor.
(59)

A megújuló villamos energia vonatkozásában jelenleg használatos származási garanciákat ki kell terjeszteni a megújuló gázra is. A tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani annak megválasztására, hogy az származási garanciák rendszere kiterjedjen-e a nem megújuló forrásokból előállított energiára is. Ez megbízható eszközt jelentene a megújuló gázok, például a biometán eredetének a végső fogyasztók felé történő bizonyítására, és megkönnyítené az ilyen gázok határokon átnyúló kereskedelmét is. Egyúttal lehetővé tenné az egyéb megújuló gázokra, például a hidrogénre vonatkozó származási garanciák létrehozását is.
(14)

A tagállamoknak objektív és független módon kell elvégezniük az arányossági értékeléseket, beleértve azt is, ha egy szakmát közvetve szabályoznak azáltal, hogy e szabályozási hatáskört egy bizonyos szakmai szervezetre ruházzák. Ezek az értékelések magukban foglalhatnak egy, a tagállam által véleménynyilvánítással megbízott független testülettől – akár a nemzeti jogalkotási folyamatban részt vevő, meglévő szervezetektől is – kapott véleményt is. Ez különösen fontos azokban az esetekben, amikor az értékelést olyan helyi hatóságok, szabályozó szervek vagy szakmai szervezetek végzik, amelyek a helyi körülményekhez való közelségük és különös ismereteik folytán bizonyos esetekben jobban meg tudják ítélni, hogy mi a közérdekű célok megvalósításának legjobb módja, de amelyek szakpolitikai döntései a meglévő gazdasági szereplőknek kedvezhetnek a munkaerőpiacra belépők rovására.
(3)

Ebben az összefüggésben néhány tagállam kérte, hogy a széles körben elterjedt körhintacsalás kezelése érdekében lehetősége legyen bizonyos ügyletenkénti értékhatárhoz kötött ideiglenes általános fordított adózási mechanizmus (a továbbiakban: ÁFAM) alkalmazására, amely – az összfázisú fizetési rendszer tekintetében – eltérést jelentene a jelenlegi héarendszer általános elveinek egyikétől. A körhintacsalás nevezetesen abban gyökerezik, hogy a Közösségen belüli értékesítések jelenleg adómentességet élveznek, lehetővé téve a termékek héamentes beszerzését. Ezt követően több kereskedő is adócsalásban vesz részt azáltal, hogy nem fizeti meg az adóhatóságnak a megrendelőitől kapott héa összegét. Ezek a megrendelők azonban, mivel érvényes számlát kaptak, jogosultak maradnak az adó levonására. Ugyanazt a terméket többször is értékesíthetik, úgy, hogy az ismételten adómentes Közösségen belüli értékesítéseket foglal magában. Hasonló körhintacsalás a szolgáltatások nyújtása során is előfordulhat. Azáltal, hogy a héa fizetésére kötelezett személy az az adóalany lesz, akinek a termékeket vagy a szolgáltatásokat értékesítik, az eltérés megszűntetné az ilyen típusú adócsalásban való részvétel lehetőségét.