9.

Az első rész V. címének 1. fejezetében az 1., 2. és 3. szakasz helyébe a következő szöveg lép: „1. szakasz Hatály és az odaítélés alapelvei 121. cikk Hatály és fogalommeghatározások (A költségvetési rendelet 101. cikkének (2) bekezdése) (1) Az ingatlanszerződés körébe földterület, meglévő épület és egyéb ingatlan vétele, hosszú lejáratú és egyéb bérlete, haszonélvezete, lízingje és bérlet útján történő vétele tartozik, vételi opcióval vagy anélkül. (2) Az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés körébe termékek megvásárlása, lízingje, bérlete vagy részletvétele tartozik, vételi joggal vagy anélkül. Az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés mellékesen beállítási és üzembe helyezési műveletekre is kiterjedhet. (3) Az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés körébe az olyan építmény kivitelezése, illetve tervezése és kivitelezése tartozik, amely a 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) II. mellékletében szereplő tevékenységek valamelyikével kapcsolatos, vagy az építmény típusa vagy tervezése tekintetében döntő befolyással rendelkező ajánlatkérő szerv által meghatározott követelményeknek megfelelő építmény bármilyen eszközzel történő kivitelezése. Az »építmény« magas- vagy mélyépítési munkálatok olyan, azok összességében vett eredménye, amely önmagában alkalmas valamely gazdasági vagy műszaki funkció betöltésére. (4) A szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés körébe olyan szellemi és nem szellemi szolgáltatások tartoznak, amelyek nem tartoznak az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés, az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés és az ingatlanszerződés körébe. (5) Árubeszerzésből és szolgáltatásnyújtásból álló vegyes szerződések esetében a fő tárgyat az egyes árubeszerzések és szolgáltatások értékének összehasonlítása alapján kell meghatározni. Az egy típusú közbeszerzést (építési beruházás, árubeszerzés vagy szolgáltatásnyújtás) és koncessziót (építési vagy szolgáltatási) magában foglaló vegyes szerződést a közbeszerzési szerződésre alkalmazandó rendelkezések szerint kell odaítélni. (6) A közbeszerzéssel összefüggésben a nómenklatúrákra tett hivatkozások esetében mindenkor a 2195/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (7) meghatározott közös közbeszerzési szójegyzéket (CPV) kell használni. (7) Az ajánlatkérő szerv nem írhatja elő, hogy gazdasági szereplők egy csoportja meghatározott társasági formával rendelkezzen az ajánlattétel, illetve a részvételre jelentkezés benyújtása érdekében, azonban a kiválasztott csoporttól, miután a szerződést elnyerte, ez megkövetelhető annyiban, amennyiben ez az átalakulás a szerződés megfelelő teljesítéséhez szükséges. (8) A szerződő felekkel folytatott bármely kommunikáció – a szerződések megkötését és azok módosításait is ideértve – történhet az ajánlatkérő szerv által létrehozott elektronikus információcsere-rendszereken keresztül. (9) Az elektronikus információcsere-rendszerekre az alábbi követelmények vonatkoznak: a) kizárólag az arra jogosult személyek férhetnek hozzá a rendszerhez és a rajta keresztül továbbított dokumentumokhoz; b) kizárólag az arra jogosult személyek írhatnak alá elektronikusan vagy továbbíthatnak dokumentumot a rendszeren keresztül; c) az arra jogosult személyeket meghatározott módokon azonosítani kell a rendszeren keresztül; d) az elektronikus tranzakciók időpontját és napját pontosan meg kell határozni; e) a dokumentumok sértetlenségét meg kell őrizni; f) a dokumentumok rendelkezésre állását biztosítani kell; g) adott esetben a dokumentumok titkosságát meg kell őrizni; h) a személyes adatok védelmét a 45/2001/EK rendelet követelményeinek megfelelően biztosítani kell. (10) Az ilyen rendszeren keresztül továbbított vagy beérkezett adatok esetében jogszerűen vélelmezhető az adatok sértetlensége és az adattovábbítás vagy -megérkezés a rendszer által jelzett időpontjának és napjának pontossága. Az ilyen rendszer által elküldött dokumentum vagy az a dokumentum, amelyről az ilyen rendszer értesítést küld, a papírformátumú dokumentummal egyenértékűnek tekintendő, jogi eljárásban bizonyítékként alkalmazható, eredetinek minősül, hitelessége és sértetlensége pedig jogszerűen vélelmezhető, amennyiben a dokumentum nem tartalmaz a dokumentum automatikus módosítására alkalmas dinamikus elemeket. A (9) bekezdés b) pontjában említett elektronikus aláírás a saját kezű aláírással azonos joghatású. 122. cikk Keretszerződések és egyedi szerződések (A költségvetési rendelet 101. cikkének (2) bekezdése) (1) A keretszerződés tartama nem haladhatja meg a négy évet, kivéve a kellően – különösen a keretszerződés tárgyával – indokolt kivételes eseteket. A keretszerződések alapján kötött egyedi szerződéseket a keretszerződésben meghatározott feltételeknek megfelelően kell odaítélni. Az egyedi szerződések odaítélésekor a felek nem tehetnek lényeges változtatásokat a keretszerződésben. (2) Amennyiben a keretszerződés megkötésére egyetlen gazdasági szereplővel kerül sor, az egyedi szerződéseket a keretszerződésben megállapított feltételek keretein belül kell odaítélni. Megfelelően indokolt körülmények esetén az ajánlatkérő szervek írásban konzultálhatnak a szerződő féllel, szükség szerint ajánlatának kiegészítését kérve. (3) Amennyiben a keretszerződés megkötésére több gazdasági szereplővel kerül sor (többszereplős keretszerződés), úgy az létrejöhet az egyes szerződő felekkel azonos feltételek mellett kötött önálló szerződések formájában. A több gazdasági szereplővel kötött keretszerződések alapján kötött egyedi szerződések végrehajtása az alábbi módok egyikén történik: a) a keretszerződés feltételei szerint: a verseny újbóli megnyitása nélkül, amennyiben a keretszerződés az érintett építési beruházásokra, szolgáltatásokra és árubeszerzésekre vonatkozó valamennyi feltételt meghatározza, továbbá meghatározza azokat az objektív feltételeket, amelyek alapján eldönthető, hogy melyik gazdasági szereplő teljesítse az érintett építési beruházásokat, szolgáltatásokat és árubeszerzéseket; b) amennyiben a keretszerződésben nincs meghatározva az érintett építési beruházásokra, szolgáltatásokra vagy árubeszerzésekre vonatkozó valamennyi feltétel: a versenynek a szerződő felek közötti újbóli megnyitásával, a (4) bekezdésnek megfelelően és az alábbiak bármelyike alapján: i. ugyanolyan, illetve szükség esetén pontosított feltételek; ii. adott esetben a keretszerződéshez kapcsolódó közbeszerzési dokumentumokban említett egyéb feltételek alapján; c) részben az a) pontnak megfelelően a verseny újbóli megnyitása nélkül, részben pedig a b) pontnak megfelelően a versenynek a szerződő felek közötti újbóli megnyitásával, amennyiben ezt a lehetőséget az ajánlatkérő szerv a keretszerződéshez kapcsolódó közbeszerzési dokumentumokban kikötötte. A második albekezdés c) pontjában említett közbeszerzési dokumentumokban meg kell határozni azt is, hogy mely feltételek tekintetében kerül sor a verseny újbóli megnyitására. (4) A verseny újbóli megnyitásával járó többszereplős keretszerződést legalább három gazdasági szereplővel kell megkötni, feltéve, hogy van elegendő számú, a 158. cikk (4) bekezdésében említettek szerinti érvényes ajánlat. Amennyiben egyedi szerződést a versenynek a szerződő felek közötti újbóli megnyitásával ítélnek oda, az ajánlatkérő szerv írásos formában konzultál a szerződő felekkel, és meghatároz egy határidőt, amely kellően hosszú ahhoz, hogy lehetővé tegye egyedi ajánlatok benyújtását. Az egyedi ajánlatokat írásban kell benyújtani. Az ajánlatkérő szerv minden egyes egyedi szerződést annak az ajánlattevőnek ítéli oda, amelyik a keretszerződéshez kapcsolódó közbeszerzési dokumentumokban megállapított odaítélési szempontok alapján a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot nyújtotta be. (5) A gyorsan változó áraknak és gyors technológiai fejlődésnek kitett ágazatokban a verseny újbóli megnyitása nélküli keretszerződéseknek félidős felülvizsgálat vagy benchmarking rendszer alkalmazására vonatkozó rendelkezést kell tartalmazniuk. A félidős felülvizsgálatot követően, amennyiben az eredetileg megszabott feltételek már nem igazodnak az árak változásához vagy a technológiai fejlődéshez, az ajánlatkérő szerv nem használhatja a szóban forgó keretszerződést, ehelyett meg kell tennie az annak felbontását célzó megfelelő intézkedéseket. (6) A keretszerződések alapján megkötött egyedi szerződéseket költségvetési kötelezettségvállalás előzi meg. 2. szakasz Közzététel 123. cikk A költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdése szerinti értékhatárokat elérő vagy túllépő vagy a 2014/24/EU irányelv hatálya alá tartozó szerződésekre vonatkozó eljárások meghirdetése (A költségvetési rendelet 103. cikkének (1) bekezdése) (1) Az eljárás átláthatóságának biztosítása érdekében az Európai Unió Hivatalos Lapjában megjelenő tájékoztatók és hirdetmények a 2014/24/EU irányelvben említett, vonatkozó egységes formanyomtatványokban meghatározott összes információt tartalmazzák. (2) Az ajánlatkérő szerv a pénzügyi évre tervezett közbeszerzésekkel kapcsolatos szándékait előzetes tájékoztató közzététele útján közölheti. Az előzetes tájékoztató által érintett időszak legfeljebb a Kiadóhivatalnak való megküldése időpontjától számított 12 hónapos időszak lehet. Az előzetes tájékoztatót az ajánlatkérő szerv az Európai Unió Hivatalos Lapjában vagy a felhasználói oldalán teheti közzé. Ez utóbbi esetben a felhasználói oldalon közzétett tájékoztatásról szóló tájékoztatót kell közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. (3) A költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében meghatározott értékhatárokat elérő vagy túllépő becsült értékű eljárások megindítására az eljárást megindító hirdetményt kell alkalmazni, kivéve az e rendelet 134. cikkében meghatározott eljárást. (4) Az ajánlatkérő szerv a költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében meghatározott értékhatárokat elérő vagy túllépő értékű szerződés vagy keretszerződés aláírásától számított 30 napon belül tájékoztatót küld a Kiadóhivatalnak a szerződés odaítéléséről. A dinamikus beszerzési rendszeren alapuló szerződésekre vonatkozó tájékoztatókat azonban negyedéves alapon csoportosítani lehet. Ilyen esetben az ajánlatkérő szerv az egyes negyedévek végétől számított 30 napon belül küldi meg a tájékoztatót. Keretszerződés alapján kötött egyedi szerződések esetében nem kell közzétenni szerződés odaítéléséről szóló tájékoztatót. (5) Az ajánlatkérő szerv a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztatót tesz közzé: a) a költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében meghatározott értékhatárokat elérő vagy túllépő értékű és az e rendelet 134. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján odaítélt szerződés vagy keretszerződés aláírását megelőzően; b) a költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében meghatározott értékhatárokat elérő vagy túllépő értékű, többek között az e rendelet 134. cikke (1) bekezdésének a) és c)–f) pontja alapján odaítélt szerződés vagy keretszerződés aláírását követően. (6) Az ajánlatkérő szerv a szerződés tartama alatti szerződésmódosításról szóló hirdetményt tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában a költségvetési rendelet 114a. cikke (3) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott esetekben, amennyiben a módosítás értéke eléri vagy túllépi a költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében meghatározott értékhatárokat. (7) Intézményközi eljárás esetében az eljárásért felelős ajánlatkérő szerv viseli a felelősséget az alkalmazandó közzétételi intézkedésekért. 124. cikk A költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdése szerinti értékhatárok alatti vagy a 2014/24/EU irányelv hatályán kívül eső szerződésekre vonatkozó eljárások meghirdetése (A költségvetési rendelet 103. cikkének (2) bekezdése) (1) A költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében meghatározott értékhatár alatti becsült szerződéses értékű eljárásokat megfelelő módon kell meghirdetni. A meghirdetés az interneten történő megfelelő előzetes közzétételt, vagy eljárást megindító hirdetmény vagy az e rendelet 136. cikkében meghatározott eljárásoknak megfelelően odaítélt szerződések esetében részvételi szándék kifejezésére való felhívás az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét foglalja magában. Ez a kötelezettség nem vonatkozik az e rendelet 134. cikkében meghatározott eljárásokra, valamint az e rendelet 137. cikkének (2) bekezdése szerinti nagyon alacsony értékű szerződések tárgyalásos eljárására. (2) Az e rendelet 134. cikke g) és i) pontjának megfelelően odaítélt szerződések esetében az ajánlatkérő szerv legkésőbb a következő pénzügyi év június 30-ig megküldi a szerződések jegyzékét az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A Bizottság esetében a jegyzéket csatolni kell a költségvetési rendelet 66. cikkének (9) bekezdésében említett éves tevékenységi jelentések összefoglalójához. (3) A szerződés odaítéléséről szóló közlés tartalmazza a szerződő fél nevét, az odaítélt összeget és a szerződés tárgyát, valamint a közvetlen és egyedi szerződések esetében megfelel a 21. cikk (3) bekezdésének. Az ajánlatkérő szerv legkésőbb a következő pénzügyi év június 30-ig közzéteszi honlapján a szerződések jegyzékét az alábbiak esetében: a) a költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében meghatározott értékhatárok alatti szerződések; b) az e rendelet 134. cikkének h) és j)–m) pontjával összhangban odaítélt szerződések; c) a költségvetési rendelet 114a. cikke (3) bekezdésének c) pontjában meghatározottak szerinti szerződésmódosítások; d) a költségvetési rendelet 114a. cikke (3) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározottak szerinti szerződésmódosítások, amennyiben a módosítás értéke nem éri el a költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében meghatározott értékhatárokat; e) keretszerződés alapján odaítélt egyedi szerződések. A második albekezdés e) pontjának alkalmazásában a közzétett tájékoztató ugyanazon tárgy esetében szerződő felenként összevonható. (4) Intézményközi keretszerződések esetében az egyes ajánlatkérő szervek felelnek egyedi szerződéseiknek és azok módosításainak a (3) bekezdésben foglalt feltételek szerinti meghirdetéséért. 125. cikk Tájékoztatók és hirdetmények közzététele (A költségvetési rendelet 103. cikkének (1) bekezdése) (1) Az ajánlatkérő szerv összeállítja és elektronikus úton továbbítja a Kiadóhivatalnak a 123. és a 124. cikkben említett tájékoztatókat és hirdetményeket. (2) A Kiadóhivatal a 123. és 124. cikkben említett tájékoztatókat és hirdetményeket közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában legkésőbb: a) hét nappal feladásukat követően, ha az ajánlatkérő szerv a 123. cikk (1) bekezdésében említett egységes formanyomtatványok kitöltésére az elektronikus rendszert használja, és a szabad szöveget 500 szóra korlátozza; b) minden egyéb esetben 12 nappal feladásukat követően. (3) Az ajánlatkérő szervnek igazolnia kell a feladás időpontját. 126. cikk Egyéb formában meghirdetett tájékoztatók és hirdetmények (A költségvetési rendelet 103. cikkének (2) bekezdése) A 123. és a 124. cikkben előírt hirdetményi formák mellett a közbeszerzési eljárások más módon, különösen elektronikus formában is meghirdethetők. Az ilyen hirdetményben utalni kell az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett, egyedül hiteles hirdetményre, ha közzétettek ilyet, amelynek közzétételét az ilyen hirdetmény nem előzheti meg. Az ilyen hirdetmény nem eredményezhet megkülönböztetést a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők között, és nem tartalmazhat olyan adatot, amely nem szerepelt az eljárást megindító hirdetményben, ha közzétettek ilyen felhívást. 3. szakasz Közbeszerzési eljárások 128. cikk A részvételre jelentkezők minimális száma és a tárgyalásra vonatkozó rendelkezések (A költségvetési rendelet 104. cikkének (4) bekezdése) (1) Meghívásos eljárásban, valamint a 136. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában és a 136a. cikkben említett eljárásokban a részvételre jelentkezők minimális számának ötnek kell lennie. (2) A tárgyalásos versenyeljárásban, a versenypárbeszédben, az innovációs partnerségben, a 134. cikk (1) bekezdésének g) pontja szerinti helyi piac előzetes felmérésében, valamint a 137. cikk (1) bekezdése szerinti alacsony értékű szerződések tárgyalásos eljárásában a részvételre jelentkezők minimális számának háromnak kell lennie. (3) E cikk (1) és (2) bekezdése nem alkalmazandó az alábbi esetekben: a) a 137. cikk (2) bekezdése szerinti nagyon alacsony értékű szerződések tárgyalásos eljárása; b) a 134. cikk szerinti, hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás, kivéve a 134. cikk (1) bekezdésének d) pontja szerinti tervpályázatot és a 134. cikk (1) bekezdésének g) pontja szerinti helyi piac előzetes felmérését. (4) Amennyiben a kiválasztási szempontoknak megfelelő részvételre jelentkezők száma nem éri el az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott minimális számot, az ajánlatkérő szerv folytathatja az eljárást a megkövetelt kapacitással rendelkező részvételre jelentkezők meghívásával. Az ajánlatkérő szerv nem vonhat be az eljárásba olyan más gazdasági szereplőket, amelyek eredetileg nem jelentkeztek részvételre vagy amelyeket az ajánlatkérő szerv eredetileg nem hívott meg. (5) A tárgyalás során az ajánlatkérő szerv valamennyi ajánlattevőt egyenlő bánásmódban részesíti. Tárgyalás lefolytatására egymást követő szakaszokban is sor kerülhet annak érdekében, hogy a közbeszerzési dokumentumokban meghatározott odaítélési szempontok alkalmazása révén csökkentsék a megvitatandó ajánlatok számát. Az ajánlatkérő szerv a közbeszerzési dokumentumokban jelzi, hogy élni fog-e ezzel a lehetőséggel. (6) A 134. cikk (1) bekezdésének d) és g) pontjában, valamint a 136a. és a 137. cikkben meghatározott eljárások esetében az ajánlatkérő legalább minden olyan gazdasági szereplőt meghív, amelyek a 124. cikk (1) bekezdésében foglalt előzetes közzétételt vagy a helyi piac előzetes felmérését vagy tervpályázatot követően kifejezték érdeklődésüket. 129. cikk Innovációs partnerség (A költségvetési rendelet 104. cikkének (1) bekezdése) (1) Az innovációs partnerség célja egy innovatív termék, szolgáltatás vagy innovatív építési beruházás kifejlesztése, és az ennek eredményeként létrejövő építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások ezt követő beszerzése, feltéve, hogy azok megfelelnek az ajánlatkérők és a partnerek által közösen megállapított teljesítményszinteknek és maximális költségeknek. Az innovációs partnerség a kutatási és innovációs folyamat lépései szerint egymást követő szakaszokból épül fel, amelyek magukban foglalhatják az építési beruházások megvalósítását, a termékek előállítását vagy a szolgáltatások nyújtását is. Az innovációs partnerség meghatározza a partnerek által elérendő közbenső célokat. Az ajánlatkérő szerv e közbenső célok alapján minden szakasz lezárulását követően dönthet a partnerség megszüntetéséről vagy – amennyiben az innovációs partnerséget több partnerrel hozta létre – a partnerek számának csökkentéséről egyéni szerződések felmondása révén, amennyiben a közbeszerzési dokumentumokban jelezte ezeket a lehetőségeket, és azok igénybevételének a feltételeit is. (2) Az innovációs partnerség elindítása előtt az ajánlatkérő szerv a 137a. cikkben előírtak szerint piaci konzultációt folytat, hogy megbizonyosodjon arról, hogy az építési beruházás, áru vagy szolgáltatás nem létezik a piacon vagy piacközeli fejlesztési tevékenységként. A költségvetési rendelet 104. cikkének (4) bekezdésében és az e rendelet 128. cikkének (5) bekezdésében foglalt, tárgyalásra vonatkozó rendelkezéseket kell követni. Az ajánlatkérő szerv a közbeszerzési dokumentumokban meghatározza igényét azon innovatív építési beruházásra, termékre vagy szolgáltatásra, amely a piacon már rendelkezésre álló építési beruházás, áru vagy szolgáltatás beszerzése révén nem teljesíthető. Megjelöli továbbá, hogy e leírás mely elemei jelentik a minimumkövetelményeket. Az információknak kellően pontosaknak kell lenniük ahhoz, hogy a gazdasági szereplők megállapíthassák az igényelt megoldás jellegét és körét, valamint eldönthessék, hogy kérelmezik-e részvételüket az eljárásban. Az ajánlatkérő szerv eldöntheti, hogy az innovációs partnerséget egy partnerrel, vagy több, külön kutatási és fejlesztési tevékenységeket folytató partnerrel hozza létre. A szerződéseket kizárólag a legjobb ár-érték arány szempontja alapján kell odaítélni a költségvetési rendelet 110. cikkének (4) bekezdésében meghatározottak szerint. (3) A közbeszerzési dokumentumokban az ajánlatkérő szerv meghatározza a szellemitulajdon-jogok tekintetében alkalmazandó részletes szabályokat. Az innovációs partnerség keretében az ajánlatkérő szerv a valamely partner által közölt, javasolt megoldásokat vagy egyéb bizalmas információt a partner beleegyezése nélkül nem közölhet a többi partnerrel. Az ajánlatkérő szerv biztosítja, hogy a partnerség felépítése, különösen a különböző szakaszok tartama és értéke tükrözze a javasolt megoldás innovatív jellegének mértékét és azt, hogy a piacon még nem elérhető innovatív megoldás kifejlesztéséhez milyen kutatási és innovációs tevékenységek sorozatára van szükség. Az építési beruházás, árubeszerzés vagy szolgáltatás becsült értéke nem lehet aránytalan a kifejlesztéséhez szükséges beruházáshoz képest. 130. cikk Tervpályázat (A költségvetési rendelet 104. cikkének (1) bekezdése) (1) A tervpályázatra a 123. cikkben foglalt meghirdetési szabályok vonatkoznak, és a tervpályázat magában foglalhatja pénzdíjak odaítélését. Amennyiben a tervpályázaton korlátozott számban vehetnek részt részvételre jelentkezők, az ajánlatkérő világos és megkülönböztetéstől mentes kiválasztási szempontokat határoz meg. A részvételre felhívott jelentkezők számának minden esetben elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy tényleges verseny jöjjön létre. (2) A bírálóbizottság tagjait az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő nevezi ki. A bírálóbizottság kizárólag a tervpályázatban részvételre jelentkezőktől független természetes személyekből állhat. Ha a tervpályázatban a részvételre jelentkezőktől meghatározott szakképesítést követelnek meg, a bírálóbizottság tagjai legalább egyharmadának rendelkeznie kell a részvételre jelentkezőktől megkövetelt vagy azzal egyenértékű szakképesítéssel. A bírálóbizottság önállóan alakítja ki véleményét. Véleményét a hozzá a részvételre jelentkezők által névtelenül benyújtott projektek alapján és kizárólag a tervpályázati hirdetményben meghatározott szempontok figyelembevételével alkotja meg. (3) A bírálóbizottságnak a projektek érdemi pontjain alapuló javaslatait, rangsorolását és megjegyzéseit a bizottság tagjai által aláírt jelentésben kell rögzíteni. A részvételre jelentkezők névtelenek maradnak, amíg a bírálóbizottság nem közölte véleményét. A bírálóbizottság felkérheti a részvételre jelentkezőket arra, hogy a projekt részleteinek tisztázása érdekében válaszoljanak a jelentésben rögzített kérdésekre. Az ebből keletkező párbeszédről átfogó jelentés készül. (4) Az ajánlatkérő szerv ezt követően hoz döntést az odaítélésről, amelynek során ismerteti a kiválasztott részvételre jelentkező nevét és címét, valamint a döntés indokolását, utalva a tervpályázati hirdetményben közzétett szempontokra, különösen akkor, ha döntése eltér a bírálóbizottság véleményében foglalt javaslattól. 131. cikk Dinamikus beszerzési rendszer (A költségvetési rendelet 104. cikkének (6) bekezdése) (1) A dinamikus beszerzési rendszer a gyakori beszerzések lebonyolítására szolgáló, teljes mértékben elektronikus folyamat, amely az eljárás teljes időtartama alatt nyitva áll minden olyan gazdasági szereplő előtt, amely megfelel a kiválasztási szempontoknak. A rendszert fel lehet osztani építési beruházás, termék- vagy szolgáltatáskategóriákra, amelyeket az adott kategóriában végrehajtandó közbeszerzés jellemzői alapján objektív módon kell meghatározni. Ebben az esetben minden egyes kategóriára vonatkozóan meg kell határozni kiválasztási szempontokat. (2) Az ajánlatkérő szerv a közbeszerzési dokumentumokban feltünteti az előirányzott árubeszerzés jellegét és becsült mennyiségét, valamint a beszerzési rendszerrel, a felhasznált elektronikus eszközökkel és a csatlakozás műszaki szabályaival és leírásával kapcsolatos valamennyi szükséges információt. (3) Az ajánlatkérő szerv a dinamikus beszerzési rendszer fennállásának teljes időtartama alatt biztosítja valamennyi gazdasági szereplő számára a rendszerben való részvételre jelentkezés lehetőségét. Az ajánlatkérő szerv a jelentkezés beérkezésétől számított 10 munkanapon belül befejezi a jelentkezés értékelését. Ezt a határidőt indokolt esetben 15 munkanapra lehet hosszabbítani. Az ajánlatkérő szerv azonban meghosszabbíthatja az értékelési időszakot, feltéve, hogy időközben nem tesznek közzé ajánlattételi felhívást. Az ajánlatkérő szerv a lehető leghamarabb értesíti a részvételre jelentkezőt arról, hogy felvették-e a dinamikus beszerzési rendszerbe. (4) Az ajánlatkérő szerv a vonatkozó kategória szerint a rendszerbe felvett minden részvételre jelentkezőt felkér arra, hogy ésszerű határidőn belül nyújtson be ajánlatot. Az ajánlatkérő szerv annak az ajánlattevőnek ítéli oda a szerződést, amelyik az eljárást megindító hirdetményben meghatározott odaítélési szempontok alapján a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot nyújtotta be. Ezeket a szempontokat adott esetben az ajánlattételi felhívásban pontosítani lehet. (5) Az ajánlatkérő szerv az eljárást megindító hirdetményben jelzi a dinamikus beszerzési rendszer fennállásának időtartamát. A dinamikus beszerzési rendszer fennállásának időtartama – a megfelelően indokolt rendkívüli esetek kivételével – nem haladhatja meg a négy évet. Az ajánlatkérő szerv nem alkalmazhatja ezt a rendszert a verseny akadályozására, korlátozására vagy torzítására. 132. cikk Versenypárbeszéd (A költségvetési rendelet 104. cikkének (1) bekezdése) (1) Az ajánlatkérő szerv az eljárást megindító hirdetményben vagy egy ismertetőben meghatározza igényeit és követelményeit, az odaítélési szempontokat és az indikatív határidőt. Az ajánlatkérő szerv a legjobb ár-érték arányt kínáló ajánlat alapján ítéli oda a szerződést. (2) Az ajánlatkérő szerv a kiválasztási szempontoknak eleget tevő részvételre jelentkezőkkel párbeszédet kezd, amelynek segítségével meghatározza az igényeinek legjobban megfelelő megoldásokat. E párbeszéd folyamán az ajánlatkérő szerv a közbeszerzés minden aspektusát megvitathatja a kiválasztott részvételre jelentkezőkkel, de nem módosíthatja az (1) bekezdésben előírtak szerinti igényeit és követelményeit, valamint az odaítélési szempontokat. A párbeszéd során az ajánlatkérő szerv az ajánlattevők számára egyenlő elbánást biztosít, valamint nem közölhet mások számára valamely ajánlattevő által közölt javasolt megoldásokat vagy egyéb bizalmas információkat, kivéve, ha az ajánlattevő lemond a bizalmas kezelésről. A versenypárbeszéd egymást követő szakaszokban is lefolytatható annak érdekében, hogy a bejelentett odaítélési szempontok alkalmazása révén csökkentsék a megvitatandó megoldások számát, amennyiben erről a lehetőségről az eljárást megindító hirdetményben vagy az ismertetőben rendelkeznek. (3) Az ajánlatkérő szerv addig folytatja a párbeszédet, amíg meg nem találja azt a megoldást vagy azokat a megoldásokat, amely(ek) az igényei kielégítésére alkalmas(ak). A fennmaradó ajánlattevőknek a párbeszéd lezárásáról történő tájékoztatását követően az ajánlatkérő szerv minden egyes fennmaradó ajánlattevőt felkér, hogy a párbeszéd során ismertetett és meghatározott megoldás vagy megoldások alapján nyújtsák be végleges ajánlatukat. Ezeknek az ajánlatoknak tartalmazniuk kell minden, a projekt megvalósításához előírt és szükséges elemet. Az ajánlatkérő szerv kérésére ezek a végleges ajánlatok pontosíthatók, konkretizálhatók és optimalizálhatók, feltéve, hogy az nem vezet az ajánlat vagy a közbeszerzési dokumentumok lényeges módosításához. Az ajánlatkérő szerv tárgyalásokat folytathat a legjobb ár-érték arányú ajánlatot benyújtó ajánlattevővel az ajánlatban szereplő kötelezettségvállalásainak megerősítése érdekében, feltéve, hogy ez nem jár az ajánlat lényeges elemeinek módosításával, valamint nem fenyeget a verseny torzításával, illetve diszkrimináció okozásával. (4) Az ajánlatkérő szerv rendelkezhet a párbeszédben részt vevő, kiválasztott részvételre jelentkezőket megillető összegekről. 133. cikk Intézményközi eljárás (A költségvetési rendelet 104a. cikkének (1) bekezdése) Intézményközi eljárás esetében az ajánlatkérő szervek egyike saját maga és a többi érintett ajánlatkérő szerv nevében bonyolítja le az eljárást, és kezeli a későbbi szerződést vagy keretszerződést. Az eljárást megindító hirdetményben meg kell jelölni a közbeszerzési eljárásban részt vevő, a költségvetési rendelet 104a. cikkének (1) bekezdésében említett ajánlatkérő szerveket, az eljárásért felelős intézményt, valamint az említett ajánlatkérő szervek szerződéseinek összesített volumenét. 134. cikk Hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazása (A költségvetési rendelet 104. cikkének (5) bekezdése) (1) Amennyiben az ajánlatkérő szerv a hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárást alkalmazza, úgy a költségvetési rendelet 104. cikkének (4) bekezdésében és az e rendelet 128. cikkének (5) bekezdésében foglalt, tárgyalásra vonatkozó rendelkezéseket kell követnie. Az ajánlatkérő szerv a szerződés becsült értékétől függetlenül az alábbi esetekben alkalmazhatja a tárgyalásos eljárást: a) amennyiben nyílt vagy meghívásos eljárásban közzétett felhívásra nem nyújtottak be a (2) bekezdés szerinti ajánlatot vagy megfelelő ajánlatot, illetve részvételi jelentkezést vagy megfelelő részvételi jelentkezést az eljárás lezárásáig, feltéve, hogy az eredeti közbeszerzési dokumentumok lényegesen nem változnak; b) amennyiben az építési beruházást, árubeszerzést vagy szolgáltatást csak egyetlen gazdasági szereplő képes teljesíteni a (3) bekezdésben foglalt feltételek mellett és az alábbi okok bármelyike miatt: i. a közbeszerzés célja egyedi művészeti alkotás vagy művészi előadás létrehozása vagy megvásárlása; ii. technikai okok miatt nincs verseny; iii. biztosítani kell a kizárólagos jogok védelmét, ideértve szellemitulajdon-jogokat is; c) amennyiben feltétlenül szükséges, ha előre nem látható események által kiváltott rendkívüli sürgősség miatt a 152., a 154. és a 275. cikkben foglalt határidők nem tarthatók be és ha a rendkívüli sürgősség indokolására felhozott körülmények semmiképpen nem lehetnek az ajánlatkérő szervnek betudhatók; d) amennyiben a tervpályázatot szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés követi és azt a nyertesnek vagy a nyertesek valamelyikének kell odaítélni; ez utóbbi esetben mindegyik nyertest meg kell hívni a tárgyalásokban való részvételre; e) olyan új szolgáltatások vagy építési beruházások esetében, amelyek az attól a gazdasági szereplőtől megrendelt hasonló szolgáltatások vagy építési beruházások ismételt nyújtásából állnak, amelynek ugyanaz az ajánlatkérő szerv már korábban odaítélt egy eredeti szerződést, feltéve, hogy e szolgáltatások vagy építési beruházások megfelelnek egy alapprojektnek, amelyre vonatkozóan az eredeti szerződést eljárást megindító hirdetmény közzétételét követően ítélték oda, a (4) bekezdésben előírt feltételekre is figyelemmel; f) árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés esetében: i. olyan kiegészítő szállítások tekintetében, amelyek célja vagy az áruk, illetve felszerelések részleges pótlása, vagy a meglévő áruk, illetve felszerelések kibővítése, amennyiben a beszállító megváltozása esetén az ajánlatkérő szerv arra kényszerülne, hogy olyan, eltérő műszaki jellemzőkkel rendelkező árut szerezzen be, amely inkompatibilitást, illetve az üzemeltetésben és a karbantartásban aránytalan műszaki nehézségeket eredményezne; amennyiben az intézmények saját felelősségükre ítélik oda a szerződéseket, azok időtartama nem haladhatja meg a három évet; ii. amennyiben kizárólag kutatási, kísérleti, vizsgálati vagy fejlesztési célból kerül sor a termékek előállítására; az ilyen szerződések azonban nem terjedhetnek ki a piacképességet megalapozó, illetve a kutatási és fejlesztési költségek fedezését szolgáló mennyiségi termelésre; iii. árutőzsdén jegyzett és vásárolt áruk esetében; iv. akár az üzleti tevékenységét végleg beszüntető gazdasági szereplőtől, akár egy fizetésképtelenné vált vállalkozás felszámolóitól – csődeljárás, felszámolási eljárás vagy csődegyezség keretében, vagy a nemzeti jog szerinti más, hasonló eljárás keretében – áruk különösen előnyös feltételek mellett történő beszerzése esetében; g) ingatlanszerződések esetében a helyi piac előzetes felmérését követően; h) az alábbiak bármelyikére vonatkozó szerződések esetében: i. a 77/249/EGK tanácsi irányelv (8) 1. cikke szerinti ügyvéd általi jogi képviselet választott bírósági, békéltetési vagy bírósági eljárásokban; ii. jogi tanácsadás, ha arra a fent említett eljárások bármelyikére való felkészítésként kerül sor, vagy amennyiben kézzel fogható jele és nagy valószínűsége van annak, hogy az az ügy, melyben a jogi tanácsadásra sor kerül, ilyen eljárások tárgyát fogja képezni, feltéve, hogy a tanácsadást a 77/249/EGK irányelv 1. cikke értelmében vett ügyvéd nyújtja; iii. választott bírói és békéltetési szolgáltatások; iv. közjegyző által nyújtandó irathitelesítési és irat-felülhitelesítési szolgáltatások; i) titkosnak nyilvánított szerződések, illetve azon szerződések esetében, amelyek végrehajtását a hatályban lévő közigazgatási rendelkezéseknek megfelelően különleges biztonsági intézkedésekkel kell kísérni, valamint ha az Unió alapvető érdekeinek védelme ezt megköveteli, feltéve, hogy az érintett alapvető érdekeket más intézkedések révén nem lehet biztosítani; ezek az intézkedések követelményeket tartalmazhatnak, amelyek célja az ajánlatkérő szerv által a közbeszerzési eljárás során rendelkezésre bocsátott információk bizalmas jellegének védelme; j) az értékpapírok és egyéb pénzügyi eszközök kibocsátásával, értékesítésével, vételével vagy átruházásával kapcsolatos, a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) értelmében vett pénzügyi szolgáltatások esetében, jegybanki szolgáltatások, valamint az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz és az Európai Stabilitási Mechanizmus segítségével végrehajtott műveletek esetében; k) kölcsönök, függetlenül attól, hogy értékpapírok vagy egyéb pénzügyi eszközök kibocsátásával, vételével, eladásával vagy átruházásával kapcsolatosak-e; l) a 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) értelmében vett nyilvános hírközlő hálózat és elektronikus hírközlő hálózat beszerzése esetében; m) nemzetközi szervezet által nyújtott szolgáltatások esetében, amennyiben a nemzetközi szervezet alapszabálya vagy alapító okirata szerint nem vehet részt versenyeljárásokban. (2) Az ajánlat akkor tekintendő nem megfelelőnek, ha nem kapcsolódik a szerződés tárgyához, a részvételi jelentkezés pedig akkor tekintendő nem megfelelőnek, ha a gazdasági szereplő a költségvetési rendelet 106. cikkének (1) bekezdése szerinti kizárást indokoló helyzetben van, vagy nem teljesíti a kiválasztási szempontokat. (3) Az (1) bekezdés b) pontjának ii. és iii. alpontjában foglalt kivételek csak akkor alkalmazhatók, ha nem létezik ésszerű alternatíva vagy helyettesítési lehetőség, és a verseny hiánya nem annak a következménye, hogy a közbeszerzés meghatározása során mesterségesen leszűkítették a paramétereket. (4) Az (1) bekezdés e) pontjában említett esetekben az alapprojektben meg kell jelölni a lehetséges új szolgáltatások vagy építési beruházások terjedelmét, és azok odaítélésének feltételeit. Az alapprojekt meghirdetésekor közzé kell tenni, hogy sor kerülhet a tárgyalásos eljárás alkalmazására, és a költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében, illetve a külső fellépések területén a 265. cikk (1) bekezdésének a) pontjában, a 267. cikk (1) bekezdésének a) pontjában vagy a 269. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett értékhatárok alkalmazásakor figyelembe kell venni a későbbi szolgáltatások vagy építési beruházások teljes becsült összegét. Amennyiben az intézmények saját felelősségükre ítélik oda a szerződéseket, az említett eljárás kizárólag az eredeti szerződés végrehajtása alatt, de legkésőbb az eredeti szerződés aláírását követően három évvel alkalmazható. 135. cikk Tárgyalásos versenyeljárás vagy versenypárbeszéd alkalmazása (A költségvetési rendelet 104. cikkének (5) bekezdése) (1) Amennyiben az ajánlatkérő szerv a tárgyalásos versenyeljárást vagy a versenypárbeszédet alkalmazza, a költségvetési rendelet 104. cikkének (4) bekezdésében és az e rendelet 128. cikkének (5) bekezdésében foglalt, tárgyalásra vonatkozó rendelkezéseket kell követnie. Az ajánlatkérő szerv a szerződés becsült értékétől függetlenül az alábbi esetekben alkalmazhatja ezeket az eljárásokat: a) amennyiben nyílt vagy meghívásos eljárás keretében kizárólag a (2) és a (3) bekezdésben meghatározottak szerinti szabálytalan vagy érvénytelen ajánlatok érkeztek be az eljárás lezárásáig, feltéve, hogy az eredeti közbeszerzési dokumentumok nem módosultak lényegesen; az eljárást megindító hirdetmény közzétételétől a (4) bekezdésben foglalt feltételek alapján el lehet tekinteni; b) a következő kritériumok legalább egyikét teljesítő építési beruházások, árubeszerzések vagy szolgáltatások tekintetében: i. amennyiben az ajánlatkérő szerv igényeit azonnal rendelkezésre álló megoldás kiigazítása nélkül nem lehet kielégíteni; ii. az építési beruházás, árubeszerzés vagy szolgáltatás tervezést vagy innovatív megoldásokat tartalmaz; iii. a szerződés a jellegével, összetettségével kapcsolatos sajátos körülmények vagy a szerződés jogi és pénzügyi kialakítása vagy a szerződés tárgyához kötődő kockázatok miatt előzetes tárgyalások nélkül nem ítélhető oda; iv. az ajánlatkérő szerv a műszaki leírást nem tudja kellő pontossággal elkészíteni szabványra való hivatkozással a 139. cikk (3) bekezdésében meghatározottak szerint; c) koncessziós szerződések esetében; d) a 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv XIV. mellékletében említett szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések esetében; e) a 73000000-2–73120000-9, a 73300000-5, a 73420000-2 és a 73430000-5 CPV-kód által szabályozottaktól eltérő kutatás-fejlesztési szolgáltatás esetében, kivéve, ha a haszon kizárólag az ajánlatkérőnél jelentkezik a szolgáltatásnak a saját tevékenységében való felhasználása során vagy a kapott szolgáltatás ellenértékét teljes mértékben az ajánlatkérő fizeti meg; f) a 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (11) meghatározottak szerinti audiovizuális médiaszolgáltatások vagy rádiós médiaszolgáltatások céljára szánt programanyagok vételére, fejlesztésére, előállítására vagy közös előállítására vonatkozó szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések, vagy közvetítési időre vagy programszolgáltatásra vonatkozó szerződések esetében. (2) Szabálytalannak kell tekinteni az ajánlatot az alábbiak közül bármely esetben: a) amennyiben nem felel meg a közbeszerzési dokumentumokban meghatározott minimumkövetelményeknek; b) amennyiben nem felel meg a benyújtásra vonatkozóan a költségvetési rendelet 111. cikkének (4) bekezdésében meghatározott követelményeknek; c) amennyiben az ajánlattevőt a költségvetési rendelet 107. cikke (1) bekezdésének b) vagy c) pontja értelmében elutasították; d) amennyiben az ajánlatkérő szerv az ajánlatot kirívóan alacsony összegűnek nyilvánította. (3) Érvénytelennek kell tekinteni az ajánlatot az alábbiak közül bármely esetben: a) amennyiben az ajánlat értéke meghaladja az ajánlatkérő szervnek a közbeszerzési eljárás megindítása előtt meghatározott és dokumentált maximális költségvetését; b) amennyiben az ajánlat nem teljesíti az odaítélési szempontokra vonatkozó minőségi minimumokat. (4) Az (1) bekezdés a) pontjában említett esetekben az ajánlatkérő szerv nem kötelezhető eljárást megindító hirdetmény közzétételére, ha a tárgyalásos versenyeljárásba bevonja mindazokat az ajánlattevőket, amelyek teljesítették a kizárási és kiválasztási szempontokat, kivéve azokat, amelyek kirívóan alacsony összegűnek nyilvánított ajánlatot nyújtottak be. 136. cikk A részvételi szándék kifejezésére való felhívást magában foglaló eljárás (A költségvetési rendelet 104. cikkének (5) bekezdése) (1) A költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében vagy az e rendelet 265. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett értékhatár alatti szerződések esetében, valamint e rendelet 134. és 135. cikkének sérelme nélkül, az ajánlatkérő szerv részvételi szándék kifejezésére való felhívást alkalmazhat a következők valamelyike céljából: a) jövőbeli meghívásos ajánlattételi felhívásokhoz kapcsolódóan ajánlat benyújtására felkérendő részvételre jelentkezők előválogatása; b) részvételi jelentkezések vagy ajánlatok benyújtására felkérendő értékesítők listájának összeállítása. (2) A részvételi szándék kifejezésére való felhívást követően összeállított lista az attól a naptól számított legfeljebb négy évig érvényes, amikor a 124. cikk (1) bekezdésében említett hirdetményt közzéteszik. Az első albekezdésben említett lista allistákat is tartalmazhat. Valamennyi érdekelt gazdasági szereplő a lista érvényességi ideje alatt az utolsó három hónap kivételével bármikor kifejezheti részvételi szándékát. (3) Amennyiben szerződés odaítélésére kerül sor, úgy az ajánlatkérő szerv a vonatkozó listán vagy allistán szereplő összes részvételre jelentkezőt vagy értékesítőt felszólítja arra, hogy: a) az (1) bekezdés a) pontjában említett esetben nyújtson be ajánlatot; vagy b) az (1) bekezdés b) pontjában említett lista esetében nyújtsa be a következők valamelyikét: i. a kizárási és kiválasztási szempontokkal kapcsolatos dokumentumokat is magukban foglaló ajánlatot; ii. a kizárási és kiválasztási szempontokkal kapcsolatos dokumentumokat, valamint második lépésben az e szempontokat teljesítők esetében ajánlatot. 136a. cikk Közepes értékű szerződések (A költségvetési rendelet 104. cikkének (1) bekezdése) A költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében említett értékhatár alatti közepes értékű szerződés a költségvetési rendelet 104. cikkének (4) bekezdésében és az e rendelet 128. cikkének (5) bekezdésében foglalt, tárgyalásra vonatkozó rendelkezések alapján odaítélhető tárgyalásos eljárással. Az ilyen eljárásokra az e rendelet 124. cikkének (1) bekezdése, valamint 128. cikkének (1) és (4) bekezdése alkalmazandó. Csak olyan részvételre jelentkezők nyújthatnak be előzetes ajánlatot, amelyeket az ajánlatkérő szerv egyidejűleg, írásban meghív. 137. cikk Alacsony értékű szerződések (A költségvetési rendelet 104. cikkének (1) bekezdése) (1) A 60 000 EUR-t meg nem haladó, alacsony értékű szerződés a költségvetési rendelet 104. cikkének (4) bekezdésében és az e rendelet 128. cikkének (5) bekezdésében foglalt, tárgyalásra vonatkozó rendelkezések alapján odaítélhető tárgyalásos eljárással. Az ilyen eljárásokra az e rendelet 124. cikkének (1) bekezdése, valamint 128. cikkének (2) és (4) bekezdése alkalmazandó. Csak olyan részvételre jelentkezők nyújthatnak be előzetes ajánlatot, amelyeket az ajánlatkérő szerv egyidejűleg, írásban meghív. (2) A 15 000 EUR-t meg nem haladó, nagyon alacsony értékű szerződés a költségvetési rendelet 104. cikkének (4) bekezdésében és az e rendelet 128. cikkének (5) bekezdésében foglalt, tárgyalásra vonatkozó rendelkezések alapján odaítélhető tárgyalásos eljárással. Az ilyen eljárásokra e rendelet 128. cikkének (3) bekezdése alkalmazandó. Csak olyan részvételre jelentkezők nyújthatnak be előzetes ajánlatot, amelyeket az ajánlatkérő szerv egyidejűleg, írásban meghív. (3) Az 1 000 EUR-nál alacsonyabb összegű kiadások esetében teljesített kifizetések számla ellenében történő egyszerű kifizetéssel, ajánlat előzetes elfogadása nélkül is megvalósíthatók. 137a. cikk Előzetes piaci konzultáció (A költségvetési rendelet 105. cikkének (1) bekezdése) (1) Az ajánlatkérő szerv előzetes piaci konzultáció céljából tanácsot kérhet, illetve fogadhat el független szakértőktől, hatóságoktól vagy gazdasági szereplőktől. A tanács a közbeszerzési eljárás megtervezése és lebonyolítása során felhasználható, feltéve, hogy a tanácsadás nem jár a verseny torzulásával, illetve nem vezet a megkülönböztetésmentesség és az átláthatóság elvének megsértéséhez. (2) Ha egy gazdasági szereplő tanácsot adott az ajánlatkérő szervnek vagy egyéb módon részt vett a közbeszerzési eljárás előkészítésében, az ajánlatkérő szerv a 142. cikkben meghatározottak szerint megfelelő intézkedéseket hoz annak biztosítása érdekében, hogy a szóban forgó gazdasági szereplő részvétele ne torzítsa a versenyt. 138. cikk Közbeszerzési dokumentumok (A költségvetési rendelet 105. cikkének (2) bekezdése) (1) A közbeszerzési dokumentumok magukban foglalják a következőket: a) adott esetben az eljárást megindító hirdetmény vagy egyéb közzétételi intézkedések a 123–126. cikkben előírtak szerint; b) az ajánlattételi felhívás; c) a kiírási feltételek, illetve versenypárbeszéd esetében az ismertető; ezek magukban foglalják a műszaki leírást és az értékelési szempontokat; d) a mintaszerződésen alapuló szerződéstervezet. Az első albekezdés d) pontja nem alkalmazandó olyan esetekben, amelyekben a mintaszerződés kivételes és kellően indokolt körülmények miatt nem alkalmazható. (2) Az ajánlattételi felhívás a következőket tartalmazza: a) az ajánlatok benyújtására vonatkozó szabályok meghatározása, beleértve különösen a felbontásig való bizalmas kezelésre vonatkozó feltételeket, a beérkezés zárónapját és -időpontját és azt a címet, amelyre el kell küldeni vagy juttatni az ajánlatokat, illetve elektronikus benyújtás esetén az internetcímet; b) annak közlése, hogy az ajánlat benyújtása egyúttal a közbeszerzési dokumentumokban meghatározott feltételek elfogadását is jelenti, és hogy a benyújtott ajánlat a szerződés teljesítése során kötelező a szerződést elnyert ajánlattevőre; c) azon időszak meghatározása, amelynek során a benyújtott ajánlat érvényes és semmilyen tekintetben nem módosítható; d) az ajánlatkérő szerv és az ajánlattevők közötti mindennemű kapcsolat tilalma az eljárás idejére, kivéve a 160. cikkben megállapított feltételek szerinti esetet, továbbá helyszíni látogatás előírása esetén a látogatással kapcsolatos pontos feltételek meghatározása; e) az ajánlatok beérkezési határidejének való megfelelés bizonyítási eszközének meghatározása; f) annak közlése, hogy az ajánlat benyújtása egyúttal az eljárás eredményéről szóló értesítés elektronikus módon való kézhezvételének elfogadását is jelenti. (3) A kiírási feltételek az alábbiakat tartalmazzák: a) a kizárási és kiválasztási szempontok; b) az odaítélési szempontok és relatív súlyozásuk, vagy adott esetben, amennyiben a súlyozás objektív okok miatt nem lehetséges, az említett szempontok csökkenő fontosságú sorrendben való feltüntetése, ami a változatokra is alkalmazandó, amennyiben azokat az eljárást megindító hirdetményben engedélyezték; c) a 139. cikkben említett műszaki leírás; d) változatok engedélyezése esetén azon minimumkövetelmények, amelyeknek a változatoknak meg kell felelniük; e) tájékoztatás arról, hogy az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv vagy adott esetben a diplomáciai kapcsolatokról szóló bécsi egyezmény vagy a konzuli kapcsolatokról szóló bécsi szerződés alkalmazandó; f) a közbeszerzéshez való hozzáférés bizonyítéka a 172. és a 263. cikkben meghatározottak szerint; g) dinamikus beszerzési rendszer vagy elektronikus katalógus esetében a felhasznált elektronikus eszközök és a csatlakozás műszaki szabályai és leírása. (4) A szerződéstervezet az alábbiakat tartalmazza: a) a szerződés záradékainak nemteljesítése esetén alkalmazandó kötbér meghatározása; b) azon adatok meghatározása, amelyeket a számláknak vagy a megfelelő bizonylatoknak a 102. cikkel összhangban tartalmazniuk kell; c) annak közlése, hogy amennyiben az intézmények saját felelősségükre ítélik oda a szerződést, a szerződésre irányadó jog az uniós jog, amelyet szükség szerint kiegészít a nemzeti jog, illetve amennyiben a 121. cikk (1) bekezdésében említett szerződések esetében szükséges, kizárólag a nemzeti jog; d) a vitás ügyekben illetékes bíróság meghatározása; e) annak előírása, hogy a gazdasági szereplőknek a közbeszerzési szerződések teljesítése során be kell tartaniuk a vonatkozó környezetvédelmi, szociális és munkajogi követelményeket, amelyeket az uniós jog, a nemzeti jog, a kollektív szerződések, illetve a 2014/24/EU irányelv X. mellékletében felsorolt nemzetközi környezetvédelmi, szociális és munkajogi rendelkezések írnak elő; f) annak meghatározása, hogy szükség lesz-e a szellemitulajdon-jogok átruházására; g) annak közlése, hogy az ajánlatban szereplő ár fix és nem módosítható, vagy azon feltételek vagy képletek meghatározása, amelyeknek megfelelően az ár a szerződés időtartama alatt módosítható. Az első albekezdés g) pontjának alkalmazásában, amennyiben a szerződés rendelkezik ármódosításról, úgy az ajánlatkérő szerv különösen az alábbiakat veszi figyelembe: i. a közbeszerzés tárgya és az adott gazdasági helyzet; ii. a szerződés, valamint a feladatok típusa és időtartama; iii. pénzügyi érdekei. A 134. cikk (1) bekezdése m) pontjának megfelelően aláírt szerződések esetében mentesség adható az első albekezdés c) és d) pontja alól. 139. cikk Műszaki leírás (A költségvetési rendelet 105. cikkének (2) bekezdése) (1) A műszaki leírás valamennyi gazdasági szereplő számára egyenlő hozzáférést tesz lehetővé a közbeszerzési eljárásokhoz, és nem lehet olyan hatása, amely indokolatlanul akadályozná a verseny biztosítását a közbeszerzés során. A műszaki leírás tartalmazza az építési beruházások, a beszerzendő áruk vagy szolgáltatások kívánt jellemzőit, a minimumkövetelményeket is ideértve, hogy megfeleljenek az ajánlatkérő szerv szándéka szerinti rendeltetésnek. (2) Az (1) bekezdésben említett jellemzők adott esetben magukban foglalhatják az alábbiakat: a) a minőségi színvonal; b) környezeti teljesítmény és éghajlati teljesítmény; c) a természetes személyek általi felhasználásra szánt beszerzések esetében a fogyatékossággal élők számára való akadálymentesség és a valamennyi felhasználó számára alkalmas kialakítás, a megfelelően indokolt eseteket kivéve; d) a megfelelőségértékelés szintjei és eljárásai; e) az áruk teljesítménye vagy felhasználása; f) biztonság vagy méretek, beleértve árubeszerzés esetén a termék kereskedelmi nevét és a használati utasítást, valamint – valamennyi szerződés esetén – a terminológiát, a szimbólumokat, a tesztelést és a tesztelési módszereket, a csomagolást, a jelölést és címkézést, valamint a gyártási folyamatokat és módszereket; g) építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében a minőségbiztosításra vonatkozó eljárások, a tervezésre és a költségekre vonatkozó szabályok, az építmény vizsgálatára, ellenőrzésére és átvételére vonatkozó feltételek, az építési eljárások, illetve technológiák, valamint minden olyan egyéb műszaki feltétel, amelyet az ajánlatkérő szervnek módjában áll általános vagy különös rendelkezésekkel előírni az elkészült építmény és azon anyagok vagy alkatrészek vonatkozásában, amelyeket az magában foglal. (3) A műszaki leírást az alábbi módok valamelyikén kell megadni: a) a következő sorrendben, a következőkre történő hivatkozással: európai szabványok, európai műszaki tanúsítványok, közös műszaki leírások, nemzetközi szabványok, az európai szabványügyi szervezetek által létrehozott egyéb műszaki hivatkozási rendszerek, vagy ezek hiányában nemzeti megfelelőik; valamennyi hivatkozást a »vagy azzal egyenértékű« kifejezésnek kell kísérnie; b) a teljesítmény, illetve a funkcionális követelmények szempontjából, ideértve a környezetvédelmi jellemzőket is, feltéve, hogy a paraméterek kellően pontosak ahhoz, hogy lehetővé tegyék az ajánlattevők számára a szerződés tárgyának megállapítását, az ajánlatkérő szerv számára pedig a szerződés odaítélését; c) az) és a b) pontban meghatározott két módszer kombinációjával. (4) Ha az ajánlatkérő szerv él a (3) bekezdés a) pontjában előírt leírásra való hivatkozás lehetőségével, nem utasíthat el ajánlatot azon az alapon, hogy az nem felel meg az említett leírásnak, amennyiben az ajánlattevő bármely megfelelő eszközzel bizonyítja, hogy a javasolt megoldások egyenértékű módon megfelelnek a műszaki leírásban meghatározott követelményeknek. (5) Ha az ajánlatkérő szerv a (3) bekezdés b) pontjában előírt lehetőséggel élve a műszaki leírásokat a teljesítmény, illetve a funkcionális követelmények szempontjából állapítja meg, nem utasíthat el olyan ajánlatot, amely megfelel valamely európai szabványt, európai műszaki tanúsítványt, közös műszaki leírást, nemzetközi szabványt vagy valamely európai szabványügyi szervezet által létrehozott műszaki referenciarendszert átültető nemzeti szabványnak, amennyiben az említett leírások az általa megállapított teljesítményre, illetve funkcionális követelményekre vonatkoznak. Az ajánlattevőnek bármely megfelelő eszközzel bizonyítania kell, hogy a szabványnak megfelelő építési beruházás, áru vagy szolgáltatás megfelel az ajánlatkérő szerv által meghatározott teljesítménybeli, illetve funkcionális követelményeknek. (6) Amennyiben az ajánlatkérő szerv különös környezeti, szociális vagy egyéb jellemzőkkel bíró építési beruházásokat, árukat vagy szolgáltatásokat kíván beszerezni, előírhatja konkrét címke vagy egy címkéből származó konkrét követelmények használatát, feltéve, hogy a következő feltételek mindegyike teljesül: a) a címkére vonatkozó követelmények csak olyan jellemzőket érintenek, amelyek a szerződés tárgyához kapcsolódnak, és amelyek alkalmasak a beszerzés jellemzőinek meghatározására; b) a címkére vonatkozó követelmények objektív módon ellenőrizhető és megkülönböztetéstől mentes szempontokon alapulnak; c) a címkét olyan nyílt és átlátható eljárás keretében fogadják el, amelyben valamennyi érdekelt fél részt vehet; d) a címkék valamennyi érdekelt fél számára hozzáférhetők; e) a címkére vonatkozó követelményeket olyan harmadik fél határozza meg, amelyre a címkét kérelmező gazdasági szereplő nem tud jelentős befolyást gyakorolni. Az ajánlatkérő szerv megkövetelheti, hogy a gazdasági szereplők a közbeszerzési dokumentumoknak való megfelelés bizonyítékaként nyújtsanak be a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (12) megfelelően akkreditált megfelelőségértékelő szervtől vagy azzal egyenértékű megfelelőségértékelő szervtől származó vizsgálati jelentést vagy tanúsítványt. (7) Az ajánlatkérő szerv a (6) bekezdésben említetteken kívül bármilyen más megfelelő bizonyítási eszközöket – például a gyártó műszaki dokumentációját – is elfogadja, ha a gazdasági szereplő nem fért hozzá a tanúsítványokhoz vagy vizsgálati jelentésekhez, illetve nem volt lehetősége azoknak az adott határidőn belül történő megszerzésére vagy konkrét címke megszerzésére az említett gazdasági szereplőnek nem tulajdonítható okokból, és feltéve, hogy az érintett gazdasági szereplő bizonyítja, hogy az építési beruházás, a szállítandó áru vagy a nyújtandó szolgáltatás teljesíti az ajánlatkérő szerv által megjelölt konkrét címke követelményeit vagy konkrét követelményeket. (8) A szerződés tárgya által indokolt esetek kivételével a műszaki leírás nem hivatkozhat adott gyártmányra vagy forrásra, illetve konkrét eljárásra, amely egy adott gazdasági szereplő termékeit vagy az általa nyújtott szolgáltatásokat jellemzi, vagy védjegyre, szabadalomra, típusra vagy adott származásra vagy gyártási folyamatra, ha az bizonyos termékek vagy gazdasági szereplők előnyben részesítéséhez vagy kiszorításához vezetne. Az ilyen hivatkozás kivételes esetekben megengedhető, amennyiben nem lehetséges a szerződés tárgyának kellően részletes és érthető leírása. Az ilyen hivatkozást a »vagy azzal egyenértékű« kifejezésnek kell kísérnie. 141. cikk Kizárást indokoló helyzet hiányára vonatkozó nyilatkozat és bizonyíték (A költségvetési rendelet 106. és 107. cikke) (1) A költségvetési rendelet 106. cikke (10) bekezdésének alkalmazásában az ajánlatkérő szerv elfogadja a 2014/24/EU irányelvben említett egységes európai közbeszerzési dokumentumot, vagy annak hiányában egy aláírt és keltezett nyilatkozatot, amelyben a gazdasági szereplő kijelenti, hogy nincs a költségvetési rendelet 106. cikkének (1) és (4) bekezdésében és 107. cikkében említett egyik helyzetben sem, vagy hogy a költségvetési rendelet 106. cikke (7) bekezdésének a) pontjában említett valamelyik helyzetben van. A gazdasági szereplő később is felhasználhatja azt az egységes európai közbeszerzési dokumentumot, amelyet egy korábbi eljárásban már használtak, amennyiben megerősíti, hogy az abban foglalt információk továbbra is helytállóak. Amennyiben az ajánlatkérő szerv a költségvetési rendelet 104. cikkének (3) bekezdése értelmében korlátozza a részvételre jelentkezők számát, valamennyi részvételre jelentkezőnek be kell nyújtania az e cikk (3) bekezdésében említett bizonyítékot. Az ajánlatkérő szerv az általa elvégzett kockázatértékeléstől függően dönthet úgy, hogy eltekint az egységes európai közbeszerzési dokumentumtól vagy a nyilatkozattól az alábbi esetekben: a) a 137. cikk (2) bekezdése szerinti nagyon alacsony értékű szerződésekre vonatkozó eljárások; b) a külső fellépések területén odaítélt, a 265. cikk (1) bekezdése, a 267. cikk (1) bekezdése vagy a 269. cikk (1) bekezdése szerinti, 20 000 EUR-t meg nem haladó értékű szerződésekre vonatkozó eljárások. (2) A szerződést elnyerő ajánlattevő az ajánlatkérő szerv által meghatározott határidőn belül, de még a szerződés aláírása előtt benyújtja a (3) bekezdésében említett, az egységes európai közbeszerzési dokumentumot vagy a nyilatkozatot megerősítő bizonyítékot az alábbi esetekben: a) az intézmények által saját felelősségükre odaítélt, a költségvetési rendelet 118. cikk (1) bekezdésében említett értékhatárokat elérő vagy túllépő értékű szerződések esetében; b) a külső fellépések területén odaítélt, a 265. cikk (1) bekezdésének a) pontjában, a 267. cikk (1) bekezdésének a) pontjában vagy a 269. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott értékhatárt elérő vagy túllépő értékű szerződések esetében. (3) Annak kielégítő igazolásaként, hogy a gazdasági szereplő nincs a költségvetési rendelet 106. cikke (1) bekezdésének a), c), d) vagy f) pontjában említett helyzetek egyikében sem, az ajánlatkérő szerv friss hatósági erkölcsi bizonyítványt, vagy ennek hiányában a gazdasági szereplő székhelye szerinti ország igazságügyi vagy közigazgatási hatósága által kibocsátott, ezzel egyenértékű okiratot fogad el, amely igazolja az említett követelmények teljesítését. Annak kielégítő igazolásaként, hogy a gazdasági szereplő nincs a költségvetési rendelet 106. cikke (1) bekezdésének a) vagy b) pontjában említett helyzetek egyikében sem, az ajánlatkérő szerv az érintett állam illetékes hatósága által frissen kibocsátott igazolást fogad el. Amennyiben az érintett országban nem bocsátják ki az igazolást, a gazdasági szereplő a székhelye szerinti országban igazságügyi hatóság vagy közjegyző előtt eskü alatt tett nyilatkozatot, vagy ennek hiányában közigazgatási hatóság vagy illetékes szakmai testület előtt tett nyilatkozatot nyújthat be. (4) Nemzetközi szervezet esetében az ajánlatkérő szerv felmenti a gazdasági szereplőt a (3) bekezdésben említett igazoló dokumentum benyújtásának kötelezettsége alól, ha ahhoz egy nemzeti adatbázisban ingyenesen hozzáférhet, vagy ha egy másik eljárásban már benyújtottak számára ilyen igazoló dokumentumot, és amennyiben a dokumentum kibocsátásának időpontja nem régebbi egy évnél, és az még mindig érvényben van. Ilyen esetben a gazdasági szereplő nyilatkozatot tesz, hogy az igazoló dokumentumot egy korábbi eljárásban már benyújtották, és megerősíti, hogy helyzetében nem történt változás. 142. cikk A verseny torzulását megakadályozó intézkedések (A költségvetési rendelet 107. cikkének (1) bekezdése) A költségvetési rendelet 107. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett intézkedések közé tartozik a részvételre jelentkezőnek vagy az ajánlattevőnek a közbeszerzési eljárás előkészítésében való részvételével kapcsolatban kicserélt, illetve abból származó releváns információk közlése a többi részvételre jelentkezővel és ajánlattevővel, valamint az ajánlatok beérkezésére a megfelelő határidők meghatározása. Az érintett részvételre jelentkező vagy ajánlattevő csak akkor zárható ki az eljárásból, ha nincs más eszköz arra, hogy az egyenlő bánásmód elvének betartását biztosítsák. Az ilyen kizárást megelőzően biztosítani kell a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők részére annak lehetőségét, hogy bebizonyítsák, hogy a közbeszerzési eljárás előkészítésében való részvételük nem képes a verseny torzítására. 143. cikk A korai felismerési és kizárási rendszer adatbázisának működése (A költségvetési rendelet 108. cikkének (2), (3), (4) és (12) bekezdése) A költségvetési rendelet 108. cikkének (1) bekezdésében említett adatbázis működésének biztosítása érdekében a költségvetési rendelet 108. cikke (2) bekezdésének c), d) és e) pontjában említett intézmények, hivatalok, szervek, ügynökségek és szervezetek arra jogosult személyeket jelölnek ki. Adott esetben ezen arra jogosult személyek benyújtják a költségvetési rendelet 108. cikkének (3) bekezdésében említett információkat. Az arra jogosult személyek számára a költségvetési rendelet 108. cikke (4) és (12) bekezdésének megfelelően hozzáférést kell biztosítani. A költségvetési rendelet 108. cikke (2) bekezdésének d) pontjában említett szervezetek által az ágazatspecifikus szabályoknak megfelelően már kijelölt, arra jogosult személyek alkalmazhatók a költségvetési rendelet 108. cikke (12) bekezdésének alkalmazásában. A költségvetési rendelet 108. cikke (2) bekezdésének d) pontjában említett szervezetektől kért információk kizárólag a szabálytalanságkezelő rendszeren keresztül továbbíthatók, amely a Bizottság által létrehozott és a csalás vagy szabálytalanságok ágazatspecifikus szabályoknak megfelelő bejelentésére jelenleg használt automatizált információs rendszer. A költségvetési rendelet 108. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában, az ezen az automatizált információs rendszeren keresztül továbbított információkat a Bizottságnak a költségvetési rendelet 108. cikkének (1) bekezdésében említett adatbázisban kell rendelkezésre bocsátania. 144. cikk Testület (A költségvetési rendelet 108. cikkének (6) bekezdése) (1) A testület elnökét a Bizottság nevezi ki. Az elnököt a Számvevőszék korábbi tagjai, a Bíróság korábbi tagjai vagy olyan korábbi tisztviselők közül kell kiválasztani, akik a Bizottság kivételével valamelyik uniós intézményben legalább főigazgatói posztot töltöttek be. Az elnököt személyes tulajdonságai és szakmai képességei, jogi és pénzügyi kérdésekben szerzett széles körű tapasztalata, valamint bizonyított szaktudása, függetlensége és feddhetetlensége alapján kell kiválasztani. A megbízatás öt évre szól és nem megújítható. Az elnököt az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 5. cikke értelmében különleges tanácsadóként kell kinevezni. A testület valamennyi ülését a testület elnöke vezeti. Az elnök a feladatai ellátása során függetlenül jár el. Az elnök tekintetében nem állhat fenn összeférhetetlenség az elnökként végzett feladatai és bármely más hivatali feladata között. (2) A Bizottság két állandó tagot nevez ki. Egy további tag az ajánlatkérő szervet képviseli és őt az ajánlatkérő szerv belső struktúrájának megfelelően kell kinevezni. (3) A testület állandó titkársága biztosítja az alábbiakat: a) elkészíti a költségvetési rendelet 108. cikke (8) bekezdésének a) pontja szerint a testületnek benyújtott információk elemzését; b) a költségvetési rendelet 108. cikke (8) bekezdésének b), c) és f) pontjának alkalmazásában kapcsolatot tart fenn a gazdasági szereplőkkel és a többi engedélyezésre jogosult tisztviselővel; c) nyilvántartja a költségvetési rendelet 108. cikke (5) bekezdésének megfelelően a testület által elfogadott ajánlásokat és a költségvetési rendelet 106. cikke (3) bekezdésének megfelelően az ajánlatkérő szerv által hozott határozatokat; d) a költségvetési rendelet 106. cikke (16) bekezdésének megfelelően biztosítja a központosított közzétételt. (4) A testület tagjai minden egyes benyújtott ügyet az e rendeletben, a költségvetési rendeletben, valamint a Bizottság által megállapított bármilyen más alkalmazandó szabálynak megfelelően mérlegelnek. Kinevezésük előtt és megbízatásuk alatt a testület tagjai kötelesek haladéktalanul bejelenteni minden, a költségvetési rendelet 57. cikkének és e rendelet 32. cikkének értelmében valószínűsíthetően összeférhetetlenséget okozó aktust. A testület tagjai tartózkodnak bármely olyan ügytől, amelyben tényleges összeférhetetlenségük van. (5) A testület eljárási szabályzatát a Bizottság fogadja el. 146. cikk Kiválasztási szempontok (A költségvetési rendelet 110. cikkének (2) bekezdése) (1) Az ajánlatkérő szerv a közbeszerzési dokumentumokban feltünteti a kiválasztási szempontokat, a minimális kapacitásszintet és az e kapacitás igazolásához szükséges dokumentumokat. Minden követelménynek a szerződés tárgyához kell kapcsolódnia, és azzal arányban kell állnia. Az ajánlatkérő szerv a közbeszerzési dokumentumokban meghatározza, hogy a gazdasági szereplők csoportjának milyen módon kell megfelelnie a kiválasztási szempontoknak a (6) bekezdés figyelembevételével. Többtételes szerződések esetében az ajánlatkérő szerv minden egyes tétel esetében minimális kapacitásszintet állapíthat meg. Amennyiben több tételt azonos szerződő félnek ítélnek oda, kiegészítő minimális kapacitásszinteket írhat elő. (2) A szakmai tevékenység végzéséhez szükséges képesség tekintetében az ajánlatkérő szerv előírhatja, hogy a gazdasági szereplő feleljen meg a következő feltételek legalább egyikének: a) be van jegyezve a vonatkozó szakmai vagy kamarai névjegyzékbe, nemzetközi szervezetek kivételével; b) szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében rendelkezik olyan engedéllyel, amely igazolja, hogy a székhelye szerinti országban engedélyezett számára a szerződés végrehajtása, vagy meghatározott szakmai szervezet tagja. (3) Részvételi jelentkezés vagy ajánlat benyújtásakor az ajánlatkérő szerv elfogadja az egységes európai közbeszerzési dokumentumot vagy ennek hiányában a kiválasztási szempontok a részvételre jelentkező vagy az ajánlattevő általi teljesítéséről szóló nyilatkozatot. Az ajánlatkérő szerv az eljárás során bármikor kérheti az ajánlattevőket és a részvételre jelentkezőket, hogy nyújtsanak be aktualizált nyilatkozatot, vagy nyújtsák be az összes igazoló dokumentumot vagy azok egy részét, amennyiben az az eljárás megfelelő lefolytatásához szükséges. Az ajánlatkérő szerv kötelezi a részvételre jelentkezőket vagy a sikeres ajánlattevőt, hogy naprakész igazoló dokumentumokat nyújtson be; ettől csak abban az esetben lehet eltekinteni, ha más eljárás keretében már megkapta e dokumentumokat, és azok továbbra is naprakészek, vagy ha a dokumentumokhoz az ajánlatkérő szerv nemzeti adatbázisban díjmentesen hozzáfér. (4) Az ajánlatkérő szerv, az általa elvégzett kockázatértékeléstől függően, a következő esetekben dönthet úgy, hogy eltekint a gazdasági szereplő jogképességét, szabályozási képességét, pénzügyi és gazdasági kapacitását, valamint műszaki és szakmai hozzáértését bizonyító dokumentumok benyújtásának szükségességétől: a) az intézmények által saját felelősségükre odaítélt közepes vagy alacsony értékű, a költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében említett értéket meg nem haladó értékű szerződések; b) a külső fellépések területén odaítélt, a 265. cikk (1) bekezdésének a) pontjában, a 267. cikk (1) bekezdésének a) pontjában vagy a 269. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett értékhatárt meg nem haladó értékű szerződések. Amennyiben az ajánlatkérő szerv eltekint a gazdasági szereplő jogképességét, szabályozási képességét, pénzügyi és gazdasági kapacitását, valamint műszaki és szakmai hozzáértését bizonyító dokumentumok benyújtásának szükségességétől, úgy előfinanszírozásra nincs lehetőség. (5) A gazdasági szereplő adott esetben, valamely konkrét szerződés kapcsán más szervezetek kapacitására is támaszkodhat, tekintet nélkül hozzájuk fűződő kapcsolatának jogi természetére. Ebben az esetben a gazdasági szereplőnek bizonyítania kell az ajánlatkérő szerv számára, hogy a szükséges erőforrások rendelkezésére fognak állni, és e célból be kell mutatnia az említett szervezetek erre vonatkozó kötelezettségvállalását. A műszaki és szakmai szempontok tekintetében a gazdasági szereplő csak akkor támaszkodhat más szervezetek kapacitására, ha azokat az építési beruházásokat vagy szolgáltatásokat, amelyekhez e kapacitás szükséges, ez utóbbiak hajtják végre. Ha egy gazdasági szereplő a gazdasági és pénzügyi kapacitásra vonatkozó szempontok tekintetében más szervezetek kapacitásait veszi igénybe, akkor az ajánlatkérő szerv előírhatja, hogy a gazdasági szereplő és az említett szervezetek közösen feleljenek a szerződés teljesítéséért. Az ajánlatkérő szerv információt kérhet az ajánlattevőktől a szerződés azon részével kapcsolatban, amelyet az ajánlattevő alvállalkozásba szándékozik adni, továbbá az alvállalkozó személyéről. Az ajánlatkérő szerv közvetlen felügyelete alatti létesítményeknél megvalósított építési beruházások és szolgáltatások esetében az ajánlatkérő szerv kötelezi a szerződő felet arra, hogy adja meg a szerződés teljesítésében részt vevő alvállalkozóinak nevét, elérhetőségét és jogi képviselőinek nevét, továbbá az alvállalkozók személyében bekövetkező változásokat. (6) Az ajánlatkérő szerv ellenőrzi, hogy azok a szervezetek, amelyeknek kapacitásait a gazdasági szereplő igénybe kívánja venni, valamint a szerződés jelentős részét kitevő alvállalkozói tevékenység esetében a tervezett alvállalkozók megfelelnek-e a vonatkozó kiválasztási szempontoknak. Az ajánlatkérő szerv kötelezi a gazdasági szereplőt arra, hogy cserélje le azt a szervezetet vagy alvállalkozót, amely nem felel meg valamely vonatkozó kiválasztási szempontnak. (7) Építési beruházásra vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés, illetve árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződéssel kapcsolatos beállítási vagy üzembe helyezési műveletek esetén az ajánlatkérő szerv előírhatja, hogy bizonyos kritikus fontosságú feladatokat maga az ajánlattevő vagy – amennyiben az ajánlatot gazdasági szereplők egy csoportja nyújtotta be – a csoport egyik tagja végezzen el. 147. cikk Gazdasági és pénzügyi kapacitás (A költségvetési rendelet 110. cikkének (2) bekezdése) (1) Annak biztosítására, hogy a gazdasági szereplők rendelkezzenek a szerződés teljesítéséhez szükséges gazdasági és pénzügyi kapacitással, az ajánlatkérő szerv előírhatja különösen azt, hogy: a) a gazdasági szereplők meghatározott minimális éves árbevétellel – és ezen belül a szerződés által érintett területre vonatkozó minimális éves árbevétellel – rendelkezzenek; b) a gazdasági szereplők nyújtsanak tájékoztatást éves beszámolójukról, amelyben feltüntetik például az eszközök és a források arányait; d) a gazdasági szereplők biztosítsák a szakmai felelősségbiztosítás megfelelő szintjét. Az első albekezdés a) pontjának alkalmazásában a minimális éves árbevétel nem haladhatja meg a szerződés tervezett éves értékének kétszeresét, kivéve a beszerzés jellegével összefüggő, megfelelően indokolt körülmények esetén, amelyeket az ajánlatkérő szerv a közbeszerzési dokumentumokban ismertet. Az első albekezdés b) pontjának alkalmazásában az ajánlatkérő szerv a közbeszerzési dokumentumokban ismerteti az említett arányokkal kapcsolatos módszereket és kritériumokat. (2) Dinamikus beszerzési rendszer alkalmazása esetén az éves árbevételre vonatkozó maximális követelményt az említett rendszer keretében odaítélendő egyes szerződések várható maximális nagyságrendje alapján kell kiszámítani. (3) Az ajánlatkérő szerv a közbeszerzési dokumentumokban meghatározza, hogy a gazdasági szereplőnek milyen igazoló dokumentumok benyújtásával kell bizonyítania gazdasági és pénzügyi kapacitását. E célból különösen a következő dokumentumok legalább egyikének benyújtását írhatja elő: a) bankoktól származó megfelelő nyilatkozatok vagy – adott esetben – a vonatkozó szakmai felelősségbiztosítás igazolása; b) legfeljebb a három legutóbbi befejezett pénzügyi év mérlege vagy mérlegkivonata; d) a gazdasági szereplő összforgalmáról és – adott esetben – a szerződés tárgyát képező tevékenységi terület forgalmáról szóló kimutatás legfeljebb az előző három pénzügyi évre vonatkozóan. Ha a gazdasági szereplő bármilyen jogos okból nem tudja az ajánlatkérő szerv által kért dokumentumokat benyújtani, bármely egyéb, az ajánlatkérő szerv által megfelelőnek tekintett irattal igazolhatja gazdasági és pénzügyi kapacitását. 148. cikk Műszaki és szakmai kapacitás (A költségvetési rendelet 110. cikkének (2) bekezdése) (1) Az ajánlatkérő szerv ellenőrzi, hogy a részvételre jelentkező vagy ajánlattevő a műszaki és szakmai kapacitás tekintetében megfelel-e a minimális kiválasztási szempontoknak a (2)–(5) bekezdésnek megfelelően. (2) Az ajánlatkérő szerv a közbeszerzési dokumentumokban meghatározza, hogy a gazdasági szereplőnek milyen igazoló dokumentumok benyújtásával kell bizonyítania műszaki és szakmai kapacitását. E célból a következő dokumentumok legalább egyikének benyújtását írhatja elő: a) építési beruházások, beállítást vagy üzembe helyezést igénylő árubeszerzés, vagy szolgáltatásnyújtás esetében a teljesítésért felelős személyek iskolai végzettségét, szakképesítését, jártasságát, tapasztalatát és szakértelmét igazoló iratok; b) a következők jegyzéke: i. az elmúlt három évben teljesített főbb szolgáltatások és áruszállítások, valamint azok összege, ideje és megrendelői, továbbá, hogy köz- vagy magánszektorbeli szereplő volt-e megrendelő, illetve kérésre a megrendelő nyilatkozata; ii. az elmúlt öt évben megvalósított építési beruházások listája, a legfontosabb munkák megfelelő elvégzésére vonatkozó igazolásokkal; c) azon műszaki berendezések, szerszámok és felszerelések leírása, amelyeket a gazdasági szereplő a szolgáltatásra, illetve az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés teljesítése során igénybe vesz; d) a gazdasági szereplő által a minőség biztosításának céljára igénybe vehető műszaki háttér, valamint a rendelkezésre álló vizsgálati és kutatási létesítmények leírása; e) a gazdasági szereplő rendelkezésére álló, különösen a minőség-ellenőrzésért felelős technikusok és műszaki szervezetek megjelölése, függetlenül attól, hogy közvetlenül a gazdasági szereplőhöz tartoznak-e vagy sem; f) árubeszerzés tekintetében: áruminták, termékleírások, hiteles fényképek vagy hatáskörrel rendelkezőként elismert hivatalos minőség-ellenőrző intézetek vagy hivatalok által kiállított bizonyítványok, amelyek műszaki leírásokra vagy szabványokra való egyértelmű hivatkozással igazolják a termékek megfelelőségét; g) építési beruházás vagy szolgáltatásnyújtás esetében kimutatás a gazdasági szereplő által alkalmazott teljes munkaerő és vezető személyzet átlagos létszámáról az utolsó három évben; h) azon ellátásilánc-irányítási és ellenőrzési rendszerek megjelölése, amelyeket a gazdasági szereplő a szerződés teljesítése során alkalmazni tud; i) azon környezetgazdálkodási intézkedések megjelölése, amelyeket a gazdasági szereplő a szerződés teljesítése során alkalmazni tud. Az első albekezdés b) pontja i. alpontjának alkalmazásában az ajánlatkérő szerv a megfelelő szintű verseny biztosítása érdekében szükség esetén jelezheti, hogy figyelembe veszi a három évnél régebben teljesített vonatkozó árubeszerzések vagy szolgáltatások igazolását is. Az első albekezdés b) pontja ii. alpontjának alkalmazásában az ajánlatkérő szerv a megfelelő szintű verseny biztosítása érdekében szükség esetén jelezheti, hogy figyelembe veszi az öt évnél régebben teljesített vonatkozó építési beruházások igazolását is. (3) Amennyiben az árubeszerzés vagy szolgáltatás összetett vagy – kivételes esetben – különleges célt szolgál, úgy a műszaki és a szakmai kapacitás bizonyítása olyan ellenőrzés útján is lehetséges, amelyet az ajánlatkérő szerv vagy az ő nevében azon ország illetékes hivatalos szerve hajt végre, külön megállapodás alapján, ahol a gazdasági szereplő letelepedett. Ezen ellenőrzések a szállító műszaki és termelési kapacitását, valamint, amennyiben szükséges, vizsgálati és kutatási létesítményeit és minőség-ellenőrzési intézkedéseit érintik. (4) Ha az ajánlatkérő szerv a gazdasági szereplő bizonyos minőségbiztosítási szabványoknak, köztük a fogyatékossággal élő személyek számára történő akadálymentesítésre vonatkozó szabványoknak való megfeleléséről szóló, független szervek által kiállított tanúsítvány bemutatását követeli meg, akkor akkreditált szervek által tanúsított, a vonatkozó európai szabványsorozaton alapuló minőségbiztosítási rendszerekre kell hivatkoznia. Az ajánlatkérő szerv elfogadja továbbá az egyenértékű minőségbiztosítási intézkedések egyéb bizonyítékait is, ha a gazdasági szereplőnek – neki fel nem róható okból – bizonyíthatóan nincs lehetősége hozzáférni az említett tanúsítványokhoz vagy azokat az előírt határidőn belül beszerezni, feltéve, hogy a gazdasági szereplő bizonyítja, hogy a javasolt minőségbiztosítási intézkedések megfelelnek az előírt minőségbiztosítási szabványoknak. (5) Ha az ajánlatkérő szerv a gazdasági szereplő bizonyos környezetvédelmi vezetési rendszereknek vagy szabványoknak való megfeleléséről szóló, független szervek által kiállított tanúsítvány bemutatását követeli meg, akkor az uniós környezetvédelmi vezetési rendszerre vagy az 1221/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) 45. cikkének megfelelően elismert egyéb környezetvédelmi vezetési rendszerre vagy akkreditált szervek egyéb, a vonatkozó európai vagy nemzetközi szabványokon alapuló, környezetvédelmi vezetési szabványaira kell hivatkoznia. Az ajánlatkérő szerv elfogadja továbbá a környezetvédelmi vezetési intézkedések egyéb bizonyítékait is, ha a gazdasági szereplőnek – neki fel nem róható okból – bizonyíthatóan nincs lehetősége hozzáférni az említett tanúsítványokhoz vagy azokat az előírt határidőn belül beszerezni, feltéve, hogy a gazdasági szereplő bizonyítja, hogy az említett intézkedések egyenértékűek az alkalmazandó környezetvédelmi vezetési rendszerek vagy szabványok által előírt intézkedésekkel. (6) Az ajánlatkérő szerv dönthet úgy, hogy egy adott gazdasági szereplő nem rendelkezik a szerződés megfelelő minőségi szabványt kielégítő teljesítéséhez szükséges szakmai kapacitással, amennyiben megállapította, hogy a gazdasági szereplő esetében összeférhetetlenség áll fenn, és az hátrányosan befolyásolhatja a szerződés teljesítését. 149. cikk Odaítélési szempontok (A költségvetési rendelet 110. cikkének (3) bekezdése) (1) Az odaítélési szempontok magukban foglalhatják a következő elemeket: műszaki érték, esztétikai és funkcionális jellemzők, hozzáférhetőség, valamennyi felhasználó számára alkalmas kialakítás, szociális, környezetvédelmi és innovatív jellemzők, gyártási, ellátási, forgalmazási és egyéb folyamatok az életciklus bármely szakaszában, a szerződés teljesítésére kijelölt személyi állomány szervezete, vevőszolgálat, technikai segítségnyújtás, szállítási feltételek, pl. szállítási határidő, szállítási folyamat, szállítási időszak vagy teljesítési időszak. (2) Az ajánlatkérő szerv a közbeszerzési dokumentumokban feltünteti, hogy a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat meghatározásánál milyen relatív súllyal veszi figyelembe a választott egyes szempontokat, kivéve, ha a legalacsonyabb ár módszerét alkalmazzák. A súlyozás megfelelő maximális terjedelmű sávok megadásával is kifejezhető. Az árnak vagy a költségnek a többi szemponttal szembeni súlyozása nem vezethet az ár vagy a költség jelentőségének figyelmen kívül hagyásához. Amennyiben a súlyozás objektív okokból nem lehetséges, az ajánlatkérő szerv csökkenő fontossági sorrendben tünteti fel a szempontokat. (3) Az ajánlatkérő megállapíthat minőségi minimumokat. A minimum alatti ajánlatokat el kell utasítani. (4) Az életciklusköltség-elemzésnek az építési beruházás, árubeszerzés vagy szolgáltatásnyújtás teljes életciklusára vonatkozóan és a megfelelő mértékben ki kell terjednie a következő költségek egy részére vagy egészére: a) az ajánlatkérő szerv vagy más felhasználók által viselt költségek, mint például: i. a beszerzéshez kapcsolódó költségek; ii. a használat költségei, például energiafogyasztás és más források felhasználása; iii. karbantartási költségek; iv. az életciklus végéhez kapcsolódó költségek, például elszállítási és újrahasznosítási költségek; b) az adott építési beruházáshoz, áruhoz vagy szolgáltatáshoz annak életciklusa során kapcsolódó környezeti externáliáknak betudható költségek, amennyiben ezek pénzben kifejezett értéke meghatározható és ellenőrizhető. (5) Ha az ajánlatkérő szerv életciklusköltség-elemzés alkalmazásával méri fel a költségeket, akkor a közbeszerzési dokumentumokban feltünteti egyrészt azt, hogy az ajánlattevőknek milyen adatokat kell megadniuk, másrészt azt, hogy melyik módszert fogja alkalmazni az életciklusköltségeknek az említett adatok alapján történő meghatározásához. A környezeti externáliáknak betudható költségek meghatározására alkalmazott módszernek teljesítenie kell a következő feltételeket: a) objektíven ellenőrizhető, megkülönböztetésmentes kritériumokon alapul; b) minden érdekelt fél számára hozzáférhető; c) a szükséges adatokat a gazdasági szereplők ésszerű erőfeszítéssel rendelkezésre tudják bocsátani. Adott esetben az ajánlatkérő szerv az életciklusköltségek számítására vonatkozóan a 2014/24/EU irányelv XIII. melléklete szerinti kötelező közös módszert alkalmazza. 150. cikk Elektronikus árlejtés alkalmazása (A költségvetési rendelet 110. cikkének (5) bekezdése) (1) Az ajánlatkérő szerv elektronikus árlejtést is alkalmazhat, amelyben új – egyre csökkenő – árakat vagy az ajánlat egyes elemeire vonatkozó új értékeket ajánl. Az ajánlatkérő szerv az elektronikus árlejtést ismétlődő elektronikus folyamatként alakítja ki, amely az ajánlatok első teljes körű értékelése után indul el, lehetővé téve az ajánlatok automatikus értékelési módszerek alkalmazásával történő rangsorolását. (2) A nyílt eljárásban, a meghívásos eljárásban vagy a tárgyalásos versenyeljárásban az ajánlatkérő szerv dönthet úgy, hogy a közbeszerzési szerződés odaítélését elektronikus árlejtés előzze meg, amennyiben a közbeszerzési dokumentumok tartalma pontosan meghatározható. Az elektronikus árlejtés megtartható a 122. cikk (3) bekezdésének b) pontja szerinti keretszerződés felei közötti verseny újbóli megnyitása esetén is, valamint a 131. cikkben említett dinamikus beszerzési rendszer keretében odaítélendő szerződésekre vonatkozó verseny megnyitása esetén is. Az elektronikus árlejtést a költségvetési rendelet 110. cikkének (4) bekezdésében meghatározott odaítélési módszerek egyike alapján kell lefolytatni. (3) Az elektronikus árlejtés megtartása mellett döntő ajánlatkérő szerv e tényt feltünteti az eljárást megindító hirdetményben. A közbeszerzési dokumentumokban fel kell tüntetni a következőket: a) azon elemek, amelyek értéke elektronikus árlejtés tárgyát fogja képezni, feltéve, hogy ezek az elemek számszerűsíthetők, és számjegyekkel vagy százalékban kifejezhetők; b) a benyújtható értékek esetleges korlátai, ahogyan az a szerződés tárgyára vonatkozó kiírási feltételekből következik; c) az elektronikus árlejtés során az ajánlattevők rendelkezésére bocsátott információ és adott esetben a rendelkezésre bocsátás időpontja; d) az elektronikus árlejtés menetére vonatkozó releváns információk, ezen belül szakaszok esetleges alkalmazása és az árlejtés lezárásának (7) bekezdés szerinti módszere; e) az ajánlattevők árlejtésen való részvételének feltételei és különösen az ajánlat benyújtásakor adott esetben megkövetelt minimális eltérések; f) a felhasznált elektronikus eszközökkel és a csatlakozásra vonatkozó szabályokkal és műszaki előírásokkal kapcsolatos releváns információk. (4) Minden, érvényes ajánlatot benyújtó ajánlattevőt elektronikus úton egyidejűleg fel kell hívni arra, hogy vegyen részt az elektronikus árlejtésen, az utasítások szerinti kapcsolattartás alkalmazásával. A felhívásban meg kell jelölni az elektronikus árlejtés kezdetének napját és időpontját. Az elektronikus árlejtés több egymást követő szakaszból is állhat. Az elektronikus árlejtés legkorábban a felhívások megküldése után két munkanappal kezdődhet meg. (5) A felhíváshoz csatolni kell az érintett ajánlat tekintetében végzett teljes körű értékelés eredményét. A felhívásnak az elektronikus árlejtés során alkalmazandó azon matematikai képletet is tartalmaznia kell, amelyet a benyújtott új árakon és/vagy új értékeken alapuló automatikus újrarangsorolás megállapításához használnak. A képletnek tartalmaznia kell a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat meghatározása céljából megállapított valamennyi szempontnak a közbeszerzési dokumentumokban szereplő súlyozását. E célból azonban minden értéktartományt előzetesen egy meghatározott értékre kell csökkenteni. Amennyiben változatok benyújtása megengedett, minden egyes változatra külön képletet kell meghatározni. (6) Az ajánlatkérő szerv az elektronikus árlejtés minden szakaszában minden ajánlattevőt folyamatosan ellát legalább annyi információval, amely elegendő ahhoz, hogy az ajánlattevő bármikor meggyőződhessen relatív rangsorolásáról. Az ajánlatkérő szerv – ha azt korábban jelezték – a benyújtott árakra vagy értékekre vonatkozó egyéb információt is közölhet, továbbá az árlejtés bármely meghatározott szakaszában bejelentheti a résztvevők számát. Az elektronikus árlejtés egyik szakaszában sem fedheti fel azonban az ajánlattevők kilétét. (7) Az ajánlatkérő szerv az elektronikus árlejtést a következő módszerek közül egy vagy több alkalmazásával zárja le: a) az előre megadott napon és időpontban; b) ha nem kap több olyan új árat vagy új értéket, amely megfelelne a minimális eltérésre vonatkozó követelményeknek, feltéve, hogy korábban feltüntette, hogy mennyi idő telhet el az utolsó ajánlat beérkezése után az elektronikus árlejtés lezárásáig; c) ha az előzetesen megállapított árlejtési szakaszok befejeződtek. (8) Az elektronikus árlejtés lezárása után az ajánlatkérő szerv a szerződést az elektronikus árlejtés eredményei alapján ítéli oda. 151. cikk Kirívóan alacsony összegű ajánlatok (A költségvetési rendelet 110. cikkének (5) bekezdése) (1) Amennyiben egy adott szerződéssel kapcsolatban az ajánlatban szereplő ár vagy költség kirívóan alacsonynak tűnik, úgy az ajánlatkérő szerv írásban bekéri az ár vagy költség általa lényegesnek tartott elemeire vonatkozó részletes adatokat, és az ajánlattevő számára lehetőséget biztosít észrevételei benyújtására. Az ajánlatkérő szerv különösen az alábbiakra vonatkozó észrevételeket veszi figyelembe: a) a gyártási folyamat, a nyújtott szolgáltatás vagy az építési módszer gazdaságossága; b) a választott műszaki megoldások vagy az ajánlattevő rendelkezésére álló kivételesen előnyös feltételek; c) az ajánlat eredetisége; d) az ajánlattevő megfelelése az alkalmazandó környezetvédelmi, szociális és munkajogi kötelezettségeknek; e) az alvállalkozók megfelelése az alkalmazandó környezetvédelmi, szociális és munkajogi kötelezettségeknek; f) az ajánlattevő állami támogatások alkalmazandó szabályoknak megfelelő megszerzésére vonatkozó lehetősége. (2) Az ajánlatkérő szerv csak abban az esetben utasíthatja el az ajánlatot, ha a közölt bizonyítékok nem indokolják kielégítően az ajánlatban feltüntetett ár vagy költségek alacsony szintjét. Az ajánlatkérő szerv elutasítja az ajánlatot, ha megállapította, hogy az ajánlat azért tartalmaz kirívóan alacsony összeget, mert nem tesz eleget az alkalmazandó környezetvédelmi, szociális és munkajogi kötelezettségeknek. (3) Amennyiben az ajánlatkérő szerv megállapítja, hogy az ajánlatban szereplő összeg azért kirívóan alacsony, mert az ajánlattevő állami támogatáshoz jutott, az ajánlatot pusztán ezen az alapon csak akkor utasíthatja el, ha az ajánlattevő az ajánlatkérő szerv által biztosított elegendő időn belül nem tudja bizonyítani, hogy a kérdéses támogatás az EUMSZ 107. cikkének értelmében összeegyeztethető a belső piaccal. 152. cikk Az ajánlatok beérkezésére és a részvételi jelentkezésre vonatkozó határidő (A költségvetési rendelet 111. cikkének (1) bekezdése) (1) Az ajánlatkérő szerv az ajánlatok és a részvételi jelentkezések beérkezésére vonatkozóan határidőt állapít meg. Az ajánlatok és a részvételi jelentkezések beérkezésére vonatkozó határidő meghatározásakor az ajánlatkérő szerv figyelembe veszi a szerződés összetettségét és az ajánlatok elkészítéséhez szükséges időt. Amennyiben az ajánlatokat csak a helyszín megtekintése vagy a közbeszerzési dokumentumokhoz csatolt iratok helyszíni megtekintése után lehet elkészíteni, a határidőnek hosszabbnak kell lennie az e cikkben meghatározott minimális határidőnél. A következő esetekben a határidőt öt nappal meg kell hosszabbítani: a) az ajánlatkérő szerv nem biztosít elektronikus úton közvetlen, ingyenes hozzáférést a közbeszerzési dokumentumokhoz; b) az eljárást megindító hirdetményt a 125. cikk (2) bekezdése b) pontjának megfelelően teszik közzé. (2) Nyílt eljárás esetében az ajánlatok beérkezésének határideje az eljárást megindító hirdetmény feladásának napjától számított legalább 37 nap. (3) Meghívásos eljárás, versenypárbeszéd, tárgyalásos versenyeljárás, dinamikus beszerzési rendszer alkalmazása és innovációs partnerség esetében a részvételi jelentkezések beérkezésének határideje az eljárást megindító hirdetmény feladásának napjától számított legalább 32 nap. (4) Meghívásos eljárás és tárgyalásos versenyeljárás esetében az ajánlatok beérkezésének határideje az ajánlattételi felhívás feladásának napjától számított legalább 30 nap. (5) Dinamikus beszerzési rendszer alkalmazása esetében az ajánlatok beérkezésének határideje az ajánlattételi felhívás feladásának napjától számított legalább 10 nap. (6) A 136. cikk (1) bekezdésében említett, részvételi szándék kifejezésére való felhívás közzététele utáni eljárások során a határidő: a) az ajánlatok beérkezésére vonatkozóan az ajánlattételi felhívás feladásának napjától számított legalább 10 nap a 136. cikk (1) bekezdésének a) pontjában és a 136. cikk (3) bekezdése b) pontjának i. alpontjában említett eljárás esetében; b) a részvételi jelentkezések beérkezésére vonatkozóan legalább 10 nap és az ajánlatok beérkezésére vonatkozóan legalább 10 nap a 136. cikk (3) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában említett kétlépéses eljárás esetében. (7) Nyílt vagy meghívásos eljárás esetében az ajánlatkérő szerv öt nappal csökkentheti az ajánlatok beérkezésének határidejét, ha elfogadja, hogy az ajánlatokat elektronikus úton is be lehet nyújtani. 153. cikk A közbeszerzési dokumentumokhoz való hozzáférés és a kiegészítő információk nyújtására vonatkozó határidő (A költségvetési rendelet 111. cikkének (1) bekezdése) (1) Az ajánlatkérő szerv az eljárást megindító hirdetmény közzétételének időpontjától, vagy amennyiben hirdetmény nélküli eljárásról vagy a 136. cikk szerinti eljárásról van szó, az ajánlattételi felhívás elküldésének időpontjától elektronikus úton ingyenes és közvetlen hozzáférést kínál a közbeszerzési dokumentumokhoz. Indokolt esetben az ajánlatkérő szerv az általa meghatározott egyéb módon is hozzáférést kínálhat a közbeszerzési dokumentumokhoz, amennyiben a közvetlen elektronikus hozzáférés műszaki okokból nem biztosítható, vagy ha a közbeszerzési dokumentumok bizalmas információkat tartalmaznak. A 154. cikk (1) bekezdése szerinti sürgős esetek kivételével ezekben az esetekben a 152. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése alkalmazandó. Az ajánlatkérő szerv előírhat a gazdasági szereplők számára olyan követelményeket, amelyek célja a közbeszerzési dokumentumokban rendelkezésre bocsátott információk bizalmas jellegének védelme. Az ajánlatkérő szerv bejelenti ezeket a követelményeket és az érintett közbeszerzési dokumentumokhoz való hozzáférés biztosításának módját. (2) Az ajánlatkérő szerv a közbeszerzési dokumentumokhoz kapcsolódó kiegészítő információkat egyidejűleg, írásban és a lehető leghamarabb juttatja el valamennyi érdekelt gazdasági szereplő részére. Az ajánlatkérő szerv az ajánlatok beérkezésének határideje előtt kevesebb mint hat munkanappal benyújtott kiegészítő információkérésekre nem köteles válaszolni. (3) Az ajánlatkérő szerv az alábbi esetekben meghosszabbítja az ajánlatok beérkezésének határidejét: a) ha az ajánlatok beérkezésének határideje előtt legalább hat nappal nem válaszolt a gazdasági szereplő által megfelelő időben benyújtott kiegészítő információkérésre; b) ha jelentősen módosítja a közbeszerzési dokumentumokat. 154. cikk Sürgős esetekben alkalmazandó határidők (A költségvetési rendelet 111. cikkének (1) bekezdése) (1) Amennyiben kellően indokolt sürgősségre való tekintettel nem lehetséges a 152. cikk (2) és (3) bekezdésében említett határidők betartása nyílt vagy meghívásos eljárásban, úgy az ajánlatkérő szerv az alábbi határidőket szabhatja: a) a részvételi jelentkezések vagy nyílt eljárásban az ajánlatok beérkezésének határideje tekintetében az eljárást megindító hirdetmény elküldésének napjától számított legalább 15 nap; b) meghívásos eljárásban az ajánlatok beérkezésének határideje tekintetében az ajánlattételi felhívás elküldésének napjától számított legalább 10 nap. (2) Sürgős esetekben a 153. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében és a 153. cikk (3) bekezdésének a) pontjában megállapított határidő négy nap. 155. cikk Az ajánlatok benyújtására vonatkozó szabályok (A költségvetési rendelet 111. cikkének (1) és (2) bekezdése) (1) Az ajánlatok és a részvételi jelentkezések benyújtására vonatkozó szabályokat az ajánlatkérő szerv határozza meg, amely kiválaszthat egy kizárólagos benyújtási módot. A kiválasztott kommunikációs eszközöknek biztosítaniuk kell a következő feltételek teljesülését: a) valamennyi benyújtott ajánlat vagy részvételi jelentkezés tartalmazza az annak értékeléséhez szükséges valamennyi információt; b) az adatok sértetlensége megmarad; c) az ajánlatokat és a részvételi jelentkezéseket bizalmasan kezelik, és az ajánlatkérő szerv csak akkor vizsgálja meg az ajánlatok és részvételi jelentkezések tartalmát, amikor a benyújtásukra megszabott határidő már letelt; d) a személyes adatokat a 45/2001/EK rendelet követelményeinek megfelelően védik. (2) A költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében megállapított értékhatár alatti szerződéseket kivéve, az ajánlatok és a részvételi jelentkezések elektronikus fogadására szolgáló készülékeknek műszaki eszközök és megfelelő eljárások révén biztosítaniuk kell a következőket: a) a gazdasági szereplő kiléte bizonyossággal hitelesíthető; b) az ajánlatok és a részvételi jelentkezések beérkezésének napja és időpontja pontosan meghatározható; c) ésszerű módon biztosítható, hogy a megállapított határidők előtt senki nem férhet hozzá az e követelmények szerint továbbított adatokhoz; d) csak az arra jogosult személyek állapíthatják meg, illetve változtathatják meg a beérkezett adatok megnyitásának időpontját; e) a közbeszerzési eljárás különböző szakaszai folyamán csak az arra jogosult személyek férnek hozzá a benyújtott adatok összességéhez, és adnak hozzáférést ezekhez az adatokhoz az eljárás szükségletei szerint; f) ésszerű módon biztosítható az a)–e) pontban megállapított feltételek megsértésére irányuló kísérletek felderíthetősége. (3) Amennyiben az ajánlatkérő szerv engedélyezi az ajánlatok és a részvételi jelentkezések elektronikus úton történő benyújtását, úgy az ilyen rendszerben benyújtott elektronikus dokumentumok eredeti dokumentumoknak tekintendők. (4) Amennyiben a részvételi jelentkezés vagy az ajánlat benyújtására levélben kerül sor, a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők megtehetik azt: a) postai úton vagy futárszolgálattal, amely esetben a postai bélyegző vagy a feladóvevényen szereplő időpont szolgál igazolásul; b) az ajánlatkérő szerv helyiségeiben történő kézbesítéssel, amelyet az ajánlattevő, illetve a részvételre jelentkező személyesen, vagy megbízottja útján végezhet, amely esetben az átvételi elismervény szolgál igazolásul. (5) A részvételi jelentkezés vagy az ajánlat benyújtásával a részvételre jelentkező vagy az ajánlattevő elfogadja, hogy az eljárás eredményéről elektronikus úton kap értesítést. 155a. cikk Elektronikus katalógusok (A költségvetési rendelet 111. cikkének (7) bekezdése) (1) Amennyiben az elektronikus kommunikációs eszközök használata kötelező, az ajánlatkérő szerv előírhatja, hogy az ajánlatokat elektronikus katalógus formájában kell benyújtani, illetve, hogy elektronikus katalógust kell csatolni az ajánlathoz. (2) Amennyiben az ajánlatokat elektronikus katalógus formájában kell benyújtani, illetve az ilyen benyújtást elfogadják, az ajánlatkérő szerv: a) ezt közli az eljárást megindító hirdetményben; b) a közbeszerzési dokumentumokban feltünteti az elektronikus katalógus formátumával, a használt elektronikus eszközökkel és a csatlakozás műszaki szabályaival és leírásával kapcsolatos valamennyi szükséges információt. (3) Ha az ajánlatok elektronikus katalógusok formájában történő benyújtását követően többszereplős keretszerződés megkötésére kerül sor, az ajánlatkérő szerv rendelkezhet úgy, hogy a verseny egyes konkrét szerződések tekintetében való újbóli megnyitása frissített katalógusok alapján történjen a következő módszerek egyikének megfelelően: a) az ajánlatkérő szerv felhívja a szerződő feleket, hogy az adott szerződés követelményeihez igazítva ismételten nyújtsák be elektronikus katalógusaikat; b) az ajánlatkérő szerv értesíti a szerződő feleket, hogy a már benyújtott elektronikus katalógusokból szándékozik összegyűjteni azokat az információkat, amelyek az adott szerződés követelményeihez igazított ajánlatok létrehozásához szükségesek, feltéve, hogy e módszer alkalmazását bejelentették a keretszerződéssel kapcsolatos közbeszerzési dokumentumokban. (4) A (3) bekezdés b) pontja szerinti módszer alkalmazása esetén az ajánlatkérő szerv értesíti a szerződő feleket arról, hogy mely napon és időpontban tervezi az adott szerződés követelményeihez igazított ajánlatok létrehozásához szükséges információk összegyűjtését, és lehetőséget ad arra, hogy a szerződő felek elutasítsák az információgyűjtést. Az ajánlatkérő szerv megfelelő időt hagy az értesítés és a tényleges információgyűjtés között. Az adott szerződés odaítélése előtt az ajánlatkérő szerv átadja az összegyűjtött információkat az érintett ajánlattevőnek, hogy lehetőséget adjon neki annak megerősítésére, hogy az így létrehozott ajánlat nem tartalmaz lényegi hibákat, vagy kifogása jelzésére, amennyiben lényegi hibát észlel. 156. cikk Ajánlati biztosítékok (A költségvetési rendelet 111. cikkének (3) bekezdése) (1) Az ajánlatkérő szerv a 163. cikkel összhangban letétbe helyezett ajánlati biztosítékot kérhet, amely a szerződés összértékének 1 %-a és 2 %-a közötti összegnek felelhet meg. (2) Amennyiben az ajánlatot a szerződés aláírását megelőzően visszavonják, az ajánlatkérő szerv lehívja az ajánlati biztosítékot. Az ajánlatkérő szerv az ajánlati biztosítékot a következők szerint oldja fel: a) az eljárás eredményéről szóló tájékoztatást követően a 159. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett elutasított ajánlattevők és a 159. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett elutasított ajánlatok esetében; b) a szerződés aláírásakor a 159. cikk (2) bekezdésének e) pontjában említett, rangsorolt ajánlatok esetében. 157. cikk Az ajánlatok és a részvételi jelentkezések felbontása (A költségvetési rendelet 111. cikkének (4) bekezdése) (1) Nyílt eljárásban az ajánlattevők felhatalmazott képviselői részt vehetnek a tenderbontáson. (2) Amennyiben a szerződés értéke eléri vagy túllépi a költségvetési rendelet 118. cikkének (1) bekezdésében megállapított értékhatárt, úgy az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő bizottságot nevez ki az ajánlatok felbontására. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő kockázatelemzés alapján eltekinthet ettől a kötelezettségtől a verseny újbóli megnyitásával járó keretszerződés esetében és az e rendelet 134. cikkének (1) bekezdésében meghatározott esetekben, az említett bekezdés d) és g) pontjában meghatározott esetek kivételével. A felbontóbizottság legalább két személyből áll, akik az érintet