ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(93)

Amellett, hogy az állami tulajdonú vállalatok feletti tulajdonjogon és más eszközökön keresztül ellenőrzést gyakorol a gazdaság felett, a kínai kormányzat a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg (29), a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál KKP-szervezetet kell létrehozni (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell (30)), amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és pártfegyelmet tanúsítsanak (31). Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát (32). Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazatra kiterjedően érvényesülnek, így az aceszulfám-kálium gyártói és inputjaik beszállítói esetében is.
(11)

A Bizottság felkérte a kérelmezőt, hogy nyújtsa be a Hatóság következtetésével kapcsolatos észrevételeit. Emellett a 844/2012/EU végrehajtási rendelet 14. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban a Bizottság arra is felkérte a kérelmezőt, hogy nyújtsa be a hosszabbítási kérelmet értékelő jelentéssel kapcsolatos észrevételeit. A kérelmező benyújtotta észrevételeit, és azokat a Bizottság alaposan megvizsgálta.
(46)

A csőszerelvények gyártásához szükséges legfontosabb nyersanyagot előállító acélágazatban továbbra is komoly mértékű a kínai kormány tulajdonosi szerepe. A legnagyobb gyártók közül számos állami tulajdonban van. Többet közülük az „Acélipari kiigazítási és korszerűsítési terv (2016–2020)” című dokumentum külön is megemlít. Például a kínai állam tulajdonában lévő Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd. az internetes honlapján található bemutatkozása szerint olyan „vas- és acélipari óriásvállalat”, amely „rendkívül nagy méretű, integrált vasércbányászati, vas- és acélgyártási, feldolgozási, szállítási és kereskedelmi üzletággal rendelkező vas- és acélipari komplexummá fejlődött” (30). Egy másik nagyvállalat a kínai állam tulajdonában lévő China Baowu Steel Group Co. Ltd (előzőleg Baosteel csoport és Wuhan Iron & Steel) részeként acélgyártással foglalkozó Baosteel (31). Miközben az acélágazatban az állami és a magántulajdonú vállalatok száma a becslések szerint közel azonos, a világ tíz legnagyobb acélgyártója között található öt kínai gyártóból négy van állami tulajdonban (32). Ugyanakkor míg 2016-ban a tíz legnagyobb gyártó az ágazat teljes kibocsátásának csak megközelítőleg 36 %-át tette ki, a kínai kormány ugyanebben az évben célul tűzte ki, hogy 2025-re mintegy tíz nagyvállalatnál összpontosítsa az acéltermelés 60–70 %-át (33). Ezt a szándékát a kínai kormány 2019 áprilisában, az acélipar konszolidációjára vonatkozó iránymutatás közzétételének bejelentésekor ismét kinyilvánította (34). A konszolidáció keretében kényszerű összefonódásokra kerülhet sor a jövedelmező magánvállalatok és a gyengén teljesítő állami tulajdonú vállalatok között (35). Mivel a kínai csőszerelvénygyártók nem tanúsítottak együttműködést a vizsgálat során, a magán- és az állami tulajdonú csőszerelvénygyártók pontos aránya nem állapítható meg.
IV. MELLÉKLET

A ragadós száj- és körömfájásvírus antigénjeiből előállított vakcinák felszabadítására és leszállítására vonatkozó eljárások a 6. cikk (2) bekezdésében említettek szerint

1. A Bizottság általi, a szállítási kérelemről szóló értesítést követően a szerződött gyártónak be kell tartania a következő szállítási határidőket: a) sürgős, de nem azonnali szállítás esetén: 7–15 munkanap a formulázásra, a kiszerelésre és a címkézésre, valamint 3 munkanap a leszállításra; b) azonnali szállítás esetén: 6 munkanap a formulázásra, a kiszerelésre és a címkézésre, valamint 3 munkanap a leszállításra; c) rendkívüli szükséghelyzetek esetén: a szerződött gyártónak az a) és b) pontban említett határidőknél rövidebb időn belül kell szállítania, a szükséges dokumentáció – például a rendeltetési hely szerinti tagállam, harmadik ország vagy terület által kiadott korai felszabadítási igazolás vagy behozatali engedély – meglététől és a szállító társaság által okozott bármilyen késedelemtől vagy korlátozástól függően. A szerződött gyártónak meg kell tennie a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy megkönnyítse a szerződésteljesítéshez szükséges engedélyek beszerzését az (EU) 2022/139 felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében vagy 4. cikkének (1) bekezdésében említett szerződés teljesítésének helyén hatályos törvények és rendeletek szerint. A szerződött gyártó azonban nem tehető felelőssé olyan dokumentumok beszerzéséért, amelyek olyan más jogi személyektől és hatóságoktól függenek, amelyek nem gyakorolnak közvetlen ellenőrzést vagy befolyást felette.

2. A rendeltetési helyre történő szállításhoz a vakcinákat szigetelt kartondobozokba kell csomagolni, amelyek dobozonként 6 szabványos méretű (45x42x45 cm-es) vagy azzal egyenértékű hűtőtasakot tartalmaznak. Ennek a kombinációnak legfeljebb 72 órán keresztül hűtőlánc-körülményeket kell biztosítania. Amennyiben a Bizottság kifejezetten kéri, a szerződött gyártó a szállítmányokat a vakcinák minden szabványos dobozában elhelyezett, a WHO által jóváhagyott vakcinahűtőlánc-monitorokkal (1) látja el. A vakcinahűtőlánc ellenőrző kártyájának + 10 °C és + 34 °C határértékű idő-hőmérséklet mutatóval kell rendelkeznie. A vakcinahűtőlánc ellenőrző kártyája indikátorának kék színt kell mutatnia, ha a hőmérsékletet a szállítás vagy tárolás során túllépték.

(1) WHO, Egészségügyi Világszervezet, „Temperature monitors for vaccines and the cold chain” (Vakcinahőmérséklet-monitorok és a hűtési lánc) című dokumentum WHO/V&B/99.15 (1999).
vi.

az elvégzett munkát részletesen le kell írni az egyes kérelmekhez vagy a kérelmek csomagjaihoz mellékelt, illetve adott esetben az adott gazdasági évre vonatkozó jelentésben. A jelentéshez tanúsítványt kell csatolni a jóváhagyott kérelmek támogathatóságáról, valamint az elvégzett munka jellegéről, terjedelméről és kereteiről. Ez elektronikus úton is történhet. Az EMVA esetében ezenkívül arról is bizonyosságot kell nyújtani, hogy a támogatás odaítélésére vonatkozó feltételek – a szerződéskötés feltételeit is beleértve – teljesültek, valamint hogy az összes alkalmazandó uniós szabályt, köztük a KAP stratégiai tervben rögzített szabályokat is betartották. Amennyiben valamely fizikai vagy adminisztratív jellegű ellenőrzés nem terjed ki mindenre, hanem a kérelmeknek csak egy mintáján végzik el, a kiválasztott kérelmeket azonosítani kell, a mintavételezés módszerét ismertetni kell, és jelentést kell készíteni az eltérések és szabálytalanságok tekintetében végzett összes ellenőrzés eredményéről és a megtett intézkedésekről. A (papíralapú vagy elektronikus formátumú) igazoló dokumentumoknak megfelelő bizonyosságot kell nyújtaniuk arra vonatkozóan, hogy az engedélyezett kérelmek támogathatósága tekintetében minden szükséges ellenőrzést elvégeztek;
e)

a (2) és (4) bekezdéstől eltérve a gyümölcs- és zöldségágazatban amennyiben az adott gyümölcs- és zöldségfajták betakarítási időszaka meghaladja az egy hónapot, a zöldszüretre a rendes betakarítás megkezdése után is sor kerülhet, illetve a be nem takarítás akkor is engedélyezett, ha az érintett területen a rendes termesztési ciklus során hasznosították a kereskedelmi termelést. Ilyen esetekben a pénzügyi kompenzáció csak a terménynek azon részére nyújtható, amely a zöldszüreti, illetve be nem takarítási műveletet követő hat héten belül betakarítottak volna, és amelyet az említett műveletek eredményeként nem forgalmaztak. Az érintett gyümölcs- és zöldségféléket nem lehet ugyanabban a vegetációs időszakban további termelési célokra felhasználni;
(20)

A tagállamoknak a KAP stratégiai terv jóváhagyását követő első kiadásigazoló nyilatkozatban be kell jelenteniük a Bizottságnak minden olyan EMVA-kiadást, amelyet a KAP stratégiai terv jóváhagyását megelőzően, saját felelősségükre fizettek ki a kedvezményezetteknek. A KAP stratégiai terv módosítása esetében is ugyanezt a szabályt kell értelemszerűen alkalmazni. Számviteli célból tisztázni kell, hogy a kifizető ügynökségek által a KAP stratégiai terv jóváhagyását vagy módosítását megelőzően kifizetett kiadásokra vonatkozó nyilatkozatnak a megfelelő nyilatkozattételi időszakokra kell vonatkoznia. Továbbá a kifizető ügynökségek által a KAP stratégiai terv jóváhagyásának vagy módosításának időszaka alatt kifizetett kiadásokat az egyes időszakok vonatkozásában meghatározott határidőn belül be kell jelenteni. Azt is tisztázni kell, hogy a KAP stratégiai terv módosítása esetében ez a szabály nem alkalmazandó a finanszírozási terv kiigazításaira.
(2)

A kérelmet 2019. szeptember 10-én nyújtotta be és 2021. november 26-án aktualizálta a Zhejiang Feishen Vehicle Industry Co., Ltd. (a továbbiakban: kérelmező), egy kínai népköztársaságbeli (a továbbiakban: Kína) exportáló kerékpárgyártó.
(8)

Az (EU) 2021/1153 rendelet 11. cikke értelmében a valamely tagállamban letelepedett jogalanyok – beleértve a közös vállalkozásokat is – támogathatók a program keretében. Mint ilyenek, együttműködési megállapodás keretében kérelmet nyújthatnak be közös projekt iránt, ideértve a nem uniós ország részvételével zajló közös projektet is, az (EU) 2018/2001 irányelv 9., illetve 11. cikke szerint. Az (EU) 2018/2001 irányelv 13. cikke szerinti közös támogatási rendszer esetén azonban csak tagállam nyújthat be kérelmet. Ha az együttműködési mechanizmus az (EU) 2018/2001 irányelv 8. cikke szerinti önálló statisztikai átruházás formájában valósul meg, ahhoz nem kapcsolódik további beruházás, és ezért a CEF keretében nyújtott támogatásra csak az (EU) 2021/1153 rendelet 7. cikkének (3) bekezdése szerinti tanulmányokhoz lehet szükség.
(8)

A vizsgált termék az előző preambulumbekezdésben meghatározottal megegyező, jelenleg az ex 7019 61 00, ex 7019 62 00, ex 7019 63 00, ex 7019 64 00, ex 7019 65 00, ex 7019 66 00, ex 7019 69 10, ex 7019 69 90, ex 7019 72 00, ex 7019 73 00, ex 7019 80 10, ex 7019 80 90 és ex 7019 90 00 KN-kódok alá tartozó, de Marokkóban feladott, akár Marokkóból származóként, akár nem ilyenként bejelentett termék (TARIC-kódok: 7019 61 00 81, 7019 62 00 81, 7019 63 00 81, 7019 64 00 81, 7019 65 00 81, 7019 66 00 81, 7019 69 10 81, 7019 69 90 81, 7019 72 00 81, 7019 73 00 81, 7019 80 10 81, 7019 80 90 81 és 7019900081, a továbbiakban: vizsgált termék) (3).
(8)

A vizsgált termék az előző preambulumbekezdésben meghatározottal megegyező, jelenleg az ex 7019 61 00, ex 7019 62 00, ex 7019 63 00, ex 7019 64 00, ex 7019 65 00, ex 7019 66 00, ex 7019 69 10, ex 7019 69 90, ex 7019 72 00, ex 7019 73 00, ex 7019 80 10, ex 7019 80 90 és ex 7019 90 00 KN-kódok alá tartozó, de Marokkóban feladott, akár Marokkóból származóként, akár nem ilyenként bejelentett termék (TARIC-kódok: 7019 61 00 81, 7019 62 00 81, 7019 63 00 81, 7019 64 00 81, 7019 65 00 81, 7019 66 00 81, 7019 69 10 81, 7019 69 90 81, 7019 72 00 81, 7019 73 00 81, 7019 80 10 81, 7019 80 90 81 és 7019900081, a továbbiakban: vizsgált termék) (4).
2. kategória ex 0203 12 11 ex 0203 12 19 ex 0203 19 11 ex 0203 19 13

Sonka Lapocka Elülső részek Karaj, nyakhússal vagy anélkül, vagy nyakhús külön, karaj bélszínnel vagy anélkül (2) (3)

326

341

357
(5)

Az ideiglenes dömpingellenes vám kivetésének alapjául szolgáló lényeges tényekről és szempontokról szóló tájékoztatást (a továbbiakban: az ideiglenes tájékoztatás) követően a panaszos, a Kínai Népköztársaság kormánya (a továbbiakban: a kínai kormány), a Ningxia Ketong New Material Technology Co., Ltd. (a továbbiakban: Ketong), a Ningxia Shun Tai Smelting Co., Ltd. és egy vele kapcsolatban álló kereskedő, az Overseas Metallurgy Co., Ltd. (a továbbiakban együtt: Shun Tai), valamint a Shaanxi Shenghua Metallurgy-Chemical Co., Ltd. (a továbbiakban: Shenghua) együttműködő kínai exportáló gyártók, továbbá egy felhasználó (a bélelthuzal-gyártó Filo d.o.o.) írásbeli beadványt nyújtott be, amelyben ismertette az ideiglenes ténymegállapításokkal kapcsolatos álláspontját.
(7)

A „Γρηγορίου Β.Ε. Λτδ” (Grigoriou B.E. Ltd) vállalatról megállapítást nyert tehát, hogy teljesíti az 1151/2012/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében foglalt azon feltételeket, amelyek alapján engedélyezhető egy átmeneti időszak, amelynek során a termék forgalmazás céljából használt megnevezését továbbra is használni lehet. Ezért indokolt egy ötéves átmeneti időszakot biztosítani, amely alatt a „Γρηγορίου Β.Ε. Λτδ” (Grigoriou B.E. Ltd) vállalat használhatja a „Λουκάνικο Πιτσιλιάς” (Loukaniko Pitsilias) oltalom alatt álló elnevezést.
(16)

12 hónapnál régebbi minősítés esetén, vagy ha a besorolás felülvizsgálatát nem végezték el kellő időben az intézmény szabályzatának megfelelően, az illetékes hatóságoknak ellenőrizniük kell, hogy a kockázattal súlyozott eszközök kiszámítása tekintetében sor került-e konzervatív kiigazításokra. Ennek több oka is van. Ha maga a minősítés elavult, vagy elavult információkon alapul, előfordulhat, hogy a kockázatértékelés nem pontos. Ez különösen igaz akkor, ha a kötelezett helyzete az elmúlt 12 hónapban romlott, és az nem tükröződik a minősítésben, így a kockázatot alábecsülik. Ezenkívül a kockázati paraméterek becslésére vonatkozó általános szabály szerint ha a kockázati paraméterek becslése elégtelen adatokon vagy feltételezéseken alapul, nagyobb konzervatív pótlékot kell alkalmazni. Ugyanezt a szabályt kell alkalmazni a kitettségek kategóriákba vagy halmazokba sorolásának folyamatára is, azaz amikor a besorolás során elégtelen információt vettek figyelembe, a kockázati súlyok kiszámításakor fokozott konzervativizmus indokolt. Azt, hogy kockázati súlyok kiszámítása során a fokozott konzervativizmust milyen módon alkalmazzák, nem szükséges meghatározni, mivel az intézmény kiigazíthatja a minősítést, a kockázati paraméterek becslését, vagy közvetlenül a kockázati súlyt is. A kiigazításnak arányosnak kell lennie annak az időszaknak a hosszával, amely alatt maga a minősítés vagy a minősítés alapjául szolgáló információ elavult volt.
(38)

A jelen ügyben a kérelem hivatkozott a jelentésre, különösen annak az alumíniumágazatra és az állami tulajdonú vállalatokra vonatkozó szakaszaira, valamint a továbbfeldolgozott termékekre vonatkozó korábbi bizottsági vizsgálatokra (20). A kérelem emellett hivatkozott olyan független tanulmányokra is, amelyek következtetései szerint a kínai alumíniumpiac a jelentős támogatás miatt torzult, például az OECD 2019. évi Measuring distortions in international markets: the aluminium value chain (21) („A torzulások mérése a nemzetközi piacokon: az alumínium értéklánca”) című tanulmányára, valamint a német nemvasfém-ágazat szereplőit tömörítő WVMetalle szervezet 2017. évi jelentésére (22). A Bizottság e tanulmányokat a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között. A tanulmányokkal kapcsolatban egyetlen érdekelt fél sem nyújtott be észrevételt. A kérelem hangsúlyozta, hogy e tanulmányok dokumentálják az állami tulajdonú vállalatok jelentős jelenlétét a kínai alumíniumágazatban, az olcsó nyersanyagellátás biztosítását az alumíniumgyártók számára, valamint a piacot ténylegesen torzító adórendszer meglétét. Szintén a jelentésre és a korábbi bizottsági vizsgálatra hivatkozva a kérelem rámutatott arra is, hogy a szén, a villamos energia, a földgáz és az olaj árát a kínai hatóságok határozzák meg, ami torzítja az alumíniumágazat energiaárait. A kérelem hasonlóképpen hivatkozott az alumíniumágazatban a bérköltségek tekintetében fennálló torzulásokra is. A kérelem emellett gépköltségek torzult voltára vonatkozó állítást is tartalmazott arra tekintettel, hogy a kínai hatóságok „ösztönzött ágazatnak” tekintik az alumíniumágazatot, amely e minőségben szerepel a kínai kormánynak az iparszerkezeti kiigazításról kiadott iránymutatás-gyűjteményében, beleértve annak legutóbbi, 2019. évi változatát is (23). A kérelem rámutatott továbbá a pénzügyi költségek torzulásaira, amelyeket egyrészt a kínai bankrendszer általános felépítése okoz, másrészt több szakpolitikai dokumentum, például a nemzeti és ágazati ötéves tervek, vagy az olyan politikák, amelyek előírják a pénzügyi intézmények számára az alumíniumipar támogatását. Végül a kérelem felsorolta az olyan egyéb kormányzati intézkedésekből eredő torzulásokat, mint az exportértékesítői hitelprogram, a kutatási és fejlesztési költségekhez kapcsolódó jövedelemadó-csökkentés, vagy a belföldön előállított berendezések utáni héa-visszatérítések. A kérelem ezzel összefüggésben hivatkozott az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztérium által a kínai alumíniumfólia-ágazat támogatására vonatkozóan 2018-ban végzett vizsgálatára (24).
(6)

A Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése értelmében három kérelem érkezett új exportőrre vonatkozó felülvizsgálat lefolytatása érdekében. A kérelmeket három olyan vállalat nyújtotta be, amelyeknek az Unióba irányuló kivitelére a 42,6 %-os végleges dömpingellenes vám alkalmazandó: a Hebei Xingfei Chemical Co., Ltd (a továbbiakban: Hebei Xingfei) 2020. július 13-án, az Inner Mongolia Likang Bio-Tech Co., Ltd (a továbbiakban: Mongolia Likang) 2019. július 29-én, majd aktualizálva 2021. február 12-én, valamint a Shandong Lantian Disinfection Technology Co., Ltd (a továbbiakban: Shandong Lantian) 2021. április 13-án (a továbbiakban együtt: kérelmezők).
(40)

A kínai kormány által a legnagyobb kedvezményes elbánás megsértésére vonatkozóan megfogalmazott állításra válaszul a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja értelmében ilyen országjelentést bármely ország esetében csak akkor kell készíteni, ha a Bizottság a körülmények alapján megalapozottan feltételezheti, hogy az adott országban vagy annak valamely ágazatában jelentős torzulások állhatnak fenn. Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésében foglalt rendelkezések 2017. decemberi hatálybalépésekor a Bizottságnak tudomása volt a Kínában meglévő jelentős torzulásokra utaló körülményekről. A Bizottság 2020 októberében az Oroszországban fennálló torzulásokról is közzétett jelentést, és adott esetben további jelentések készülhetnek. A Bizottság továbbá emlékeztetett arra, hogy a 2. cikk (6a) bekezdésének alkalmazásához nem kötelező jelentést készíteni. A 2. cikk (6a) bekezdésének c) pontja leírja, hogy a Bizottság milyen feltételek mellett adhat ki országjelentéseket, és a 2. cikk (6a) bekezdésének d) pontja szerint a panaszosok nem kötelesek felhasználni a jelentést, valamint – a 2. cikk (6a) bekezdésének e) pontja szerint – az országjelentés megléte nem feltétele a 2. cikk (6a) bekezdése szerinti vizsgálat megindításának. A 2. cikk (6a) bekezdésének e) pontja szerint a vizsgálat ezen az alapon történő megindításához elégséges, ha a panaszos a bármely országban fennálló jelentős torzulásokról elegendő, a 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontjában felsorolt kritériumoknak megfelelő bizonyítékot nyújt be. Tehát a jelentős országspecifikus torzulásokra vonatkozó szabályok valamennyi országra megkülönböztetés nélkül érvényesek, az országjelentés meglététől függetlenül. Ezért az országspecifikus torzulásokra vonatozó szabályok definíció szerint nem sértik a legnagyobb kedvezményes elbánás elvét.
(14)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy az exportárakat érintő levonások esetében a panaszos csak a fuvarozási költségeket igazította ki. Ez kétségtelenül konzervatív megközelítés, mivel az exportáraknak a 2. cikk (9) bekezdése szerinti kiigazítása vagy az értékesítési jutalékoknak az áruk behozatalában részt vevő, kapcsolatban álló kereskedők általi további levonása csak csökkentené az exportárat és növelné a dömpingkülönbözetet. Továbbá még ha a fuvarozás kapcsán nem is történne levonás, a dömping akkor is jelentős lenne, amint az a panasz betekinthető változatából is kitűnik. Ami az állítólagos megnövelt alákínálási különbözetet illeti, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az exportár importstatisztikák alapján történő alkalmazása olyan bizonyítéknak minősül, amely az eljárás megindításakor észszerűen rendelkezésre áll a panaszosok számára az áralákínálás bizonyításához. Emellett két másik exportáló gyártó van a Koreai Köztársaságban, amelyek közvetlenül az uniós piacon értékesítenek, és maga az LG Chem is közvetlenül értékesíti exportértékesítéseinek egy részét. Mindenesetre az LG Chem nem tudta bizonyítani, hogy az eltérő exportár alkalmazása hogyan eredményezné a panaszban említett áralákínálás jelentős csökkenését [10–30 %].
(4)

A Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság (BCBS) iránymutatást (4) tett közzé a belépési kockázatok azonosítására és kezelésére vonatkozóan, amely számos olyan mutatót tartalmaz, amelyeket az intézményeknek fel kell használniuk annak meghatározásához, hogy mely szervezetek eredményezhetnek belépési kockázatot. A Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság iránymutatása szerint a „belépési kockázat” annak a kockázata, hogy valamely intézmény – pénzügyi támogatás nyújtására vonatkozó szerződés hiányában vagy a szerződéses kötelezettségén felül – egy pénzügyi stresszhelyzetbe került, nem konszolidált, vagyis teljes vagy arányos konszolidációba be nem vont szervezet számára nyújtandó pénzügyi támogatásról dönt. A Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság iránymutatása szerint, ha egy intézmény azt állapítja meg, hogy jelentős belépési kockázat áll fenn, az előre jelzett belépési támogatás jellege és mértéke alapján minden egyes esetben meg kell határoznia a megfelelő intézkedéseket. Ezek az intézkedések többek között magukban foglalják az érintett vállalkozások prudenciális konszolidációba való bevonását. A Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság iránymutatásával összhangban az intézményeknek és az illetékes hatóságoknak több mutatót is figyelembe kell venniük annak megállapítása érdekében, hogy egyes vállalkozásokat adott esetben teljeskörűen vagy arányosan kell-e konszolidálni az 575/2013/EU rendelet 18. cikkének (5) bekezdése, 18. cikke (6) bekezdésének a) pontja vagy 18. cikkének (8) bekezdése alapján, figyelembe véve az e vállalkozásokkal összefüggésben az intézménynél esetleg felmerülő belépési kockázatot. Az intézményeknek ugyanakkor alternatív intézkedéseket is fontolóra kell venniük a belépési kockázat kockázatkezelési eljárásaik és a belső tőkemegfelelés-értékelési eljárás (ICAAP) keretében történő kezelésére. Emellett az illetékes hatóságok mérlegelhetik más, a felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljáráshoz (SREP) tartozó intézkedések végrehajtását az említett vállalkozásokkal kapcsolatban felmerülő potenciális kockázatok kezelésére. A nagykockázat-vállalásokra vonatkozó keretrendszerrel összefüggésben az Európai Bankhatóság (EBH) iránymutatást (5) adott ki az árnyékbanki tevékenységet végző, banki tevékenységeiket szabályozott kereteken kívül folytató szervezetekkel szembeni kitettségek korlátozásáról is, amelyben részletezi azt a módszertant, amelyet az intézményeknek belső eljárásaik keretében alkalmazniuk kell az árnyékbanki szervezetekkel szembeni egyedi és összesített kitettségekre vonatkozó korlátozások meghatározására.
„Mungóbabból (Vigna radiata) származó fehérje

Adott élelmiszer-kategória

Maximális mennyiségek

Az új élelmiszer megnevezése az azt tartalmazó élelmiszerek jelölésén: „Mungóbabból (Vigna radiata) származó fehérje”.