ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.

Az együttműködés megerősítése és az elosztási lánc tagjainak bevonása érdekében a tagállamoknak a) képzést kell nyújtaniuk annak biztosítása érdekében, hogy a bűnüldözési hatóságok, az elsődleges beavatkozók és a vámhatóságok feladataik végzése során képesek legyenek felismerni a robbanóanyag-prekurzor anyagokat és keverékeket, valamint kellő időben és megfelelő módon tudjanak reagálni a gyanús tevékenységekre; b) ösztönözniük kell a robbanóanyag-prekurzorok végfelhasználóit, hogy a 98/2013/EU rendelet 9. cikkének (4) bekezdése szerinti meglévő jelentéstételi kötelezettségeken túl a jelentős eltűnésekről és lopásokról is tegyenek jelentést, c) a lehető leggyorsabban és a nemzeti jognak, valamint a vonatkozó nemzetközi jogi eszközöknek megfelelően biztosítaniuk kell az információcserét a többi érintett tagállammal a gyanús ügyletekkel, eltűnésekkel, lopásokkal és egyéb gyanús eseményekkel vagy engedélykérelmekkel kapcsolatban minden olyan esetben, amikor az ilyen eseményeknek határokon átnyúló eleme lehet, amennyiben az uniós jogszabályokban megállapított meglévő kötelezettségek ezekre nem terjednek ki; valamint d) azonosítaniuk kell az összes releváns ágazatot – beleértve az online tevékenységet végző ágazatokat is –, a tudatosságnövelő intézkedéseket célzottan, a különböző ágazatok sajátosságaira szabva kell meghozniuk, valamint párbeszédet kell fenntartaniuk az ellátási lánc tagjaival és a végfelhasználókkal annak érdekében, hogy jobban megismerjék a robbanóanyag-prekurzorok jogszerű foglalkozásszerű és nem foglalkozásszerű felhasználási módjait.
—

A good practice guide of using taxonomies in incident prevention and detection (Iránymutatás a taxonómiáknak az események megelőzése és felderítése terén történő használatára vonatkozó bevált gyakorlatokról), ENISA, 2017.
(7)

A foglalkoztatás terén a közelmúltban tapasztalt növekedés nagymértékben annak tulajdonítható, hogy nőtt a határozott idejű szerződéssel foglalkoztatottak, valamint az önfoglalkoztatók száma. A határozott idejű szerződések nagy és növekvő arányának, valamint az alkalmazottak nélküli önfoglalkoztatás gyors bővülésének hátterében az állhat, hogy nagy különbségek vannak az alkalmazandó munkaügyi és munkavédelmi szabályok terén, valamint az adózás és a társadalombiztosítás jogi szabályozása is eltéréseket mutat. Jóllehet hoztak néhány intézkedést, egyes ilyen tényezők pénzügyi szempontból továbbra is az önfoglalkoztatóként való munkavégzésre ösztönzik az alkalmazottakat, illetve a határozott idejű szerződéssel való foglalkoztatásuknak kedveznek. Ez különösen torzító hatást gyakorolhat a munkaerőpiac peremén, és hozzájárulhatott az aggregált reálbér-növekedés megfigyelt mérséklődéséhez. Az önfoglalkoztató vállalkozók körében gyakoribb, hogy nem rendelkeznek megfelelő rokkantsági, munkanélküliségi és öregségi biztosítással. Ez hosszú távon hatással lehet a szociális biztonsági rendszer fenntarthatóságára. A színlelt önfoglalkoztatás kezelésére irányuló intézkedések végrehajtását 2018-ig felfüggesztették. A migráns háttérrel rendelkező személyek foglalkoztatási helyzete továbbra is fontos kihívást jelent. Az Unión kívül született migránsok foglalkoztatási rátája 20 százalékponttal alacsonyabb a Hollandiában született lakosokénál, és ezt csak kis részben magyarázza az életkorbeli és az iskolai teljesítménybeli különbség.
(10)

Az egészségügyre fordított közkiadások a már jelenleg is magas szintről közép- és hosszú távon várhatóan jelentősen növekedni fognak, konkrétan a GDP 1,3 %-ának megfelelő mértékben 2060-ra, szemben a 0,9 %-os uniós átlaggal. A magas egészségügyi kiadások elsősorban a kiterjedt kórházi ágazatnak tudhatók be, míg a kevésbé költséges járóbeteg-ellátás nincs teljesen kihasználva. A kórházi kiadásoknak az összes egészségügyi kiadáson belüli aránya a legmagasabbak között van az Unióban. Ezért az alapellátás megerősítésére irányuló legújabb kezdeményezéseket átfogóan végre kell hajtani, és ennek részét képezi az egészségügyi szolgáltatók és a társadalombiztosítási alapok közötti új pénzügyi megállapodások létrejöttének támogatása is. Mindemellett Ausztria kórházi ágazata nem használja ki jól a hatékony közbeszerzési lehetőségeket, például az Unió egészére kiterjedő pályáztatást (ennek mértéke a GDP 0,23 %-a szemben a GDP 0,62 %-ának megfelelő uniós átlaggal), a beszerzések összevonását vagy a nem áralapú odaítélési szempontokat.
(11)

Ciprus intézkedéseket hozott az igazságszolgáltatási rendszer megerősítése érdekében, de a rendszer hatékonysága tekintetében továbbra is komoly kihívásokkal küzd. A bíróságokon jelentős ügyhátralék halmozódott fel a nem kellően hatékony bírósági eljárások és a kapacitásbeli korlátok miatt. Ez pedig kedvezőtlenül hat az üzleti környezetre és különösen a jelzálog érvényesítésére és a fizetésképtelenségre vonatkozó új keretek működésére. Az utóbbit a magánszektor fenntarthatatlan adósságának csökkentése érdekében vezették be, hitelátalakítási megoldásokra ösztönözve a bankokat és az adósokat. Ezen eszközök hatékonyságát azonban számos tényező kedvezőtlenül befolyásolja, ideértve a bírósági rendszerben tapasztalható, fent említett hatékonysági problémákat, a gyenge adminisztratív kapacitást, valamint azt, hogy az adósok közül csak kevesen ismerik az eljárásokat. Továbbra sem sikerült számottevően csökkenteni a tulajdoni lapok kiadásával és a tulajdonjog átruházásával kapcsolatos ügyhátralékot és késedelmet. Mindez kedvezőtlenül befolyásolja az adósságcsökkentésre irányuló erőfeszítéseket, és visszafogja az ingatlanpiac fellendülését is.
(4)

Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Írországban makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Ezt az egyensúlyhiányt különösen a külső, az állami- és a magánadósság (háztartások és nem pénzügyi vállalatok) magas szintje jellemzi, amely kiszolgáltatottá teszi Írországot a sokkokkal szemben. A bankoknál továbbra is magas a nemteljesítő hitelek aránya, ám ezek a hitelek jól tőkésítettek, és noha nyereségességük továbbra is alacsony, de fokozatosan javul. A lakásárak továbbra is növekszenek, és a kínálati oldalon továbbra is korlátok vannak. A nem pénzügyi vállalatok adósságállománya 2015-ben csökkent, azonban még mindig magasabb volt, mint 2014 végén. 2015-ben csökkent a háztartások adósságállománya, és az államadósság is stabilan csökkenő tendenciát mutat. Írország negatív nettó nemzetközi befektetési pozíciója gyors ütemben romlott 2015 előtt, de ezt követően ez a trend megfordult, részben egy 2015-ös szintváltás miatt. Úgy tűnik azonban, hogy a belföldi szektor külső fenntarthatósága nem forog veszélyben. Az elmúlt év folyamán csökkent a nemteljesítő hitelállomány, de 2016 végére a csökkenés üteme némileg lassult. Az ingatlanárak tovább nőttek 2015-ben, de jelenleg semmilyen érdemleges jel nem utal túlértékelésre. Az elmúlt években szakpolitikai intézkedéseket hoztak a kiemelt egyensúlyhiányok kezelésére, ideértve a banki ágazatot is (a szabályozási keret javítására és a nemteljesítő hitelek nagy arányának kezelését célzó intézkedések). A kormány számos intézkedést hozott a lakáspiaci kínálati hiány kezelésére, de időbe fog telni, amíg ezek kifejtik hatásukat.
(7)

Folyamatban vannak az adóbehajtás javítására irányuló erőfeszítések. Az előrelépés ellenére az adójogszabályok betartatása továbbra is kihívást jelent. Továbbra is magas az árnyékgazdaság és a be nem jelentett munkavégzés mértéke. Az adózással összefüggő adminisztratív terhek csökkentek, ennek ellenére továbbra is jelentősek. A bürokrácia csökkentésére irányuló intézkedések a jelek szerint eddig csak korlátozott eredményeket hoztak, és nincsenek arra utaló jelek, hogy jelentős mértékben javulna az adójogszabályok önkéntes betartása. Ilyen körülmények között úgy tűnik, hogy a szabályok betartatása kulcsfontosságú nemcsak az ellenőrzések végrehajtásához, hanem ahhoz is, hogy eredményesebben lehessen megelőzni az adójogszabályok megsértését. Az adóbehajtás eredményességének javítására irányuló 2015–2017-es nemzeti stratégiát kísérő cselekvési terv, a feketegazdaság visszaszorítása és a megfelelési költségek csökkentése hasznos eszköznek tűnnek, különösen az adózás területén működő közigazgatási szervek koordinációjának és hatékonyságának értékelésére és javítására. Az egyedi intézkedések hatásainak utólagos elemzése hozzájárulhat az adózási fegyelmet szolgáló jövőbeli intézkedések megfelelő értékeléséhez, tervezéséhez és céljainak meghatározásához. Ezek az intézkedések szerepelnek majd abban az átfogó egységes nemzeti stratégiában, amely a 2017 végén lejáró jelenlegi stratégia helyébe fog lépni.
(17)

A portugál közigazgatásra tartósan alacsony szintű hatékonyság és átláthatóság jellemző. A közbeszerzés terén továbbra is korlátozott a verseny. Az eredmények ellenére a közbeszerzési adatok és eljárások átláthatósága és megbízhatósága tekintetében még mindig hiányosságok tapasztalhatók. A koncessziós szerződések, valamint a köz- és magánszférabeli partnerségek átláthatóságát változatlanul akadályozza, hogy az ajánlatkérő szervek nem rendelkeznek az összetett szerződések kezeléséhez szükséges szakértelemmel. Továbbra is jelentős mértékű a közbeszerzés terén a közvetlen odaítélési eljárások alkalmazása. Nemrég sor került a közbeszerzési törvénykönyv módosítására, és a Bizottság szorosan figyelemmel fogja kísérni annak végrehajtását. Az adminisztratív terhek és az országos szinten nem homogén végrehajtási gyakorlat hátráltatja az eljárási reformot. Az előrelépés ellenére késedelmet szenvedett a helyi és központi közigazgatási eljárások egyszerűsítése, és a közigazgatás különböző szintjei között nem megfelelő a koordináció. A portugál hatóságok új egyszerűsítési programot hagytak jóvá (SIMPLEX+). A program a polgárokra és a vállalkozásokra irányuló, meglehetősen ambiciózus intézkedéscsomagot tartalmaz. Ezek az intézkedések ígéretesek, de biztosítani kell a SIMPLEX+ csomag időben történő végrehajtását, hogy a program ténylegesen kifejthesse hatását. A csomag vállalkozásokat érintő intézkedéseinek legtöbbjét most kezdik végrehajtani. A portugál igazságszolgáltatási rendszer teljesítménye még mindig elmarad az uniós átlagtól. A polgári, kereskedelmi és adóügyi perekre vonatkozó hatékonysági mutatók gyengék, ami gátolja a vállalkozási dinamikát és a külföldi közvetlen befektetések beáramlását. Az adóügyi és a közigazgatási bíróságok hatékonysága továbbra is kívánnivalókat hagy maga után, ami a megoldott ügyek arányát illeti, és az eljárások még mindig túlságosan hosszadalmasak. Még mindig akár 40 hónapig is tarthat egy fizetésképtelenségi bírósági eljárás lezárása, ami kételyeket vet fel a SIREVE keret hatékonyságával kapcsolatban.
(7)

2016. december 21-i ajánlásában a Bizottság figyelembe vette a legutóbbi lengyelországi fejleményeket, amelyek a Bizottság 2016. július 27-i ajánlása óta következtek be. A Bizottság megállapította, hogy annak ellenére, hogy az utolsó ajánlásban felvetett bizonyos kérdésekkel kapcsolatban történtek intézkedések, fontos kérdések továbbra is megoldatlanok maradtak, és időközben új aggályok is felmerültek. A Bizottság azt is megállapította, hogy az eljárás, amely az Alkotmánybíróság új elnökének kinevezéséhez vezetett, a jogállamiság szempontjából súlyos aggályokat vet fel. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Lengyelországban a jogállamiság továbbra is rendszerszintű fenyegetés alatt áll. A Bizottság felkérte a lengyel kormányt, hogy két hónapon belül oldja meg a sürgősként azonosított problémákat, és tájékoztassa a Bizottságot az e célból végrehajtott intézkedésekről. A Bizottság megjegyezte, hogy az ajánlás alapján továbbra is kész konstruktív párbeszédet folytatni a lengyel kormánnyal.
(7)

Régóta esedékes azoknak a jogszabályoknak a – tervekben már szereplő – elfogadása, amelyek elengedhetetlenek a horvátországi költségvetési keretrendszer fejlesztéséhez. Kialakítási hibái miatt a számszerűsített költségvetési szabály érdemben nem használható költségvetés-politikai tervezésre, a költségvetés-politikai bizottság független szervként betöltött szerepe pedig továbbra is gyenge. A horvátországi államadósság még mindig magas szintje és árfolyamkockázatokkal szembeni kitettsége következtében a hatékony és eredményes adósságkezelési gyakorlatok továbbra is alapvető fontossággal bírnak. 2017-ben megerősítésre került az adósságkezelési funkció, továbbá elkészült egy adósságkezelési, rendszeresen frissítendő stratégia is. Az immár jogszabályba foglalt ingatlanadó bevezetését későbbi időpontra halasztották, anélkül, hogy jelezték volna, hogy egyáltalán sor kerül-e a végrehajtására, és ha igen, akkor mikor. Emiatt Horvátország esetében a rendszeres ingatlanadókból származó bevételek alacsony részarányt képviselnek. A rendszeres ingatlanadó mozgásteret teremtene ahhoz, hogy a bevételbeszedés összességében növekedésbarátabbá váljon, és emellett egy állandó jellegű, olyan bevételi forrást jelentene a helyi önkormányzatok számára, amellyel tervezni tudnak.
(3)

Bulgária 2018. április 19-én benyújtotta 2018. évi nemzeti reformprogramját és 2018. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. Bulgária 2018. évi nemzeti reformprogramja mind rövid, mind középtávú kötelezettségvállalásokat tartalmaz, és kitér a 2018. évi országjelentésben szereplő kihívásokra is. Különösen a banki és nem banki felügyelet megerősítésére, a fizetésképtelenségi keret javítására és a 2016. évi stressztesztekben azonosított fennmaradó hiányosságok csökkentésére irányuló intézkedéseket jelent be. Vannak az adóbeszedés megerősítésére és az árnyékgazdasággal szembeni fellépésre, az aktív munkaerőpiaci politikák célzottságának javítására, a szociális védelem növelésére, valamint az egészségügyi és oktatási ágazatban jelentkező különböző kihívások kezelésére irányuló intézkedések is. Összességében a 2018. évi nemzeti reformprogram hatékony végrehajtása elősegítené az egyensúlyhiányok kiigazítását.
(9)

A Cseh Köztársaság továbbra is kihívásokkal néz szembe a közbeszerzés átláthatóságának és hatékonyságának javítása, valamint a korrupció megelőzése terén. Bár történtek bizonyos lépések a közbeszerzési keret javítása érdekében, a verseny szintje továbbra is aggodalomra ad okot, mivel az összes közbeszerzési pályázat közel fele esetében egyetlen ajánlattevő részvételével folytatják le az eljárást. Ugyanakkor az elektronikus eljárások kötelező alkalmazásának törvénybe foglalása növelheti az átláthatóságot és a hatékonyságot. A cseh hatóságok továbbfejlesztették a cseh piacot a magánplatformok mellett kiszolgáló állami tulajdonú e-közbeszerzési platformot, az ún. „Nemzeti elektronikus eszköz”-t, amelynek működése ezáltal várhatóan felhasználóbarátabbá és megbízhatóbbá válik. A közpénzek jobb ár-érték-arányú felhasználása érdekében továbbra is sokat lehet még tenni az adminisztratív akadályok megszüntetése, valamint az összevont és stratégiai közbeszerzés lehetőségeinek kiaknázása terén. Mind a központi, mind a helyi hatóságok célzott kezdeményezéseket indítottak a közbeszerzési eljárásokban részt vevő személyzet képzése érdekében. Mindazonáltal a közös közbeszerzési intézkedések kialakítása és a kellő szakértelem biztosítása továbbra is komoly kihívást jelent bizonyos területeken. Emellett a korrupció és a vesztegetési ügyek mind a vállalkozások, mind a nyilvánosság körében aggodalomra adnak okot. Noha a korrupcióellenes stratégia számos jelentős reformját elfogadták, egyes területek továbbra is az intézkedések hatókörén kívül maradtak.
(19)

Annak ellenére, hogy történt előrelépés a polgárok és vállalkozások mindennapi életét megkönnyítő, egyszerre több területre kiterjedő adminisztratív egyszerűsítés terén, az ágazatspecifikus szabályozási és adminisztratív akadályok továbbra is gátolják a beruházást és az erőforrások hatékony elosztását. Ebben a tekintetben a sürgős ágazatspecifikus reformok közé tartozik az eljárási munkafolyamatok átalakítása a döntéshozatali határidők lerövidítésével, a hallgatólagos jóváhagyási eljárás alkalmazhatóságának bővítése, valamint a számos dokumentum benyújtását igénylő engedélyezési eljárások felváltása az úgynevezett felelősségvállaló nyilatkozattal. Az építőipari ágazatot terhelő adminisztratív költségeket arányba kell állítani a tényleges költségekkel. Bár továbbra is korlátozott a verseny a közbeszerzés területén, a felülvizsgált közbeszerzési kódex célja az átláthatóság és a verseny előmozdítása, valamint a közbeszerzések jobb kezelése. Nyomon kell követni az új szabályok végrehajtását, így többek között a szerződések közvetlen odaítélésének alkalmazására vonatkozó szigorúbb szabályok hatását is. Bár a portugál igazságszolgáltatási rendszer hatékonysága változatlanul javul, továbbra is kihívást jelent a közigazgatási bíróságokon folytatott eljárások hossza. Emellett a vállalkozások továbbra is aggályosnak tartják a korrupciót és az átláthatóság hiányát. Bár folytatódott az előrelépés a korrupció megszüntetése terén, a közintézményeken belül a feddhetetlenség javítására irányuló erőfeszítések eredményei eddig nem kielégítőek.
(2)

A Svédországra vonatkozó 2018. évi országjelentést 2018. március 7-én tették közzé. A Bizottság az országjelentésben értékelte a Tanács által 2017. július 11-én elfogadott országspecifikus ajánlások (3) és az előző években elfogadott országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzései tekintetében Svédország által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, melynek eredményeit szintén 2018. március 7-én tették közzé. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Svédországban makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Mindenekelőtt a túlértékelt lakásárak és a háztartások adósságállományának folyamatos növekedése miatt fennáll a rendezetlen korrekció kockázata. Az egyébként is nagy háztartási adósságállomány növekvő pályán van. A lakásárak körülbelül 20 évre visszatekintve gyorsan és gyakorlatilag megszakítás nélkül emelkednek. 2017 utolsó negyedévében csökkenés következett be, ennek ellenére az értékelési mutatók azt jelzik, hogy a lakásárak a főbb makrogazdasági mutatókhoz viszonyítva továbbra is rendkívül magasak. Bár a bankok tőkehelyzete megfelelőnek tűnik, a rendezetlen korrekció hatással lehet a pénzügyi szektorra is, mivel a bankok lakossági jelzáloghitelekkel szembeni kitettsége egyre nagyobb. Ebben az esetben a rendszerszintű pénzügyi összekapcsolódások miatt átgyűrűző hatások jelentkezhetnek a szomszédos országokban. Az elmúlt években intézkedésekre került sor a jelzáloghitelek növekedésének visszafogása és a lakásépítés ösztönzése érdekében. Mindazonáltal az eddig végrehajtott szakpolitikai intézkedések nem bizonyultak elegendőnek a lakásszektorbeli túlértékeltség kezeléséhez, és alapvető szakpolitikai hiányosságok vannak, különösen a lakástulajdonra vonatkozó adókedvezmények, a lakáskínálat és a bérlakáspiac tekintetében.
21.

A kérelmezőnek a 6. pontban felsorolt összes dokumentumot be kell nyújtania. Amennyiben e dokumentumok bármelyikét már benyújtották az egyablakos rendszeren keresztül, a kérelmezőnek lehetősége van azonosítani ezeket a dokumentumokat, és megerősíteni, hogy a dokumentumok módosítás vagy kiegészítés nélkül továbbra is alkalmazandók a projektre. A dokumentumok módosítása vagy kiegészítése esetén a kérelmezőnek be kell nyújtania a frissített dokumentumokat.
3.

A tagállamok határozzanak meg és hajtsanak végre a közpénzekből finanszírozott kutatások eredményeként létrejött kutatási adatok kezelésére vonatkozó világos szakpolitikákat (a nemzeti cselekvési tervekben leírtak szerint), a nyílt hozzáférést is beleértve. Ezeknek a politikáknak és cselekvési terveknek az alábbiakat kell magukban foglalniuk: — az előrehaladás mérését lehetővé tévő konkrét célkitűzések és mutatók, — végrehajtási tervek, melyekbe a felelősségi körök szétosztása és a megfelelő engedélyezés is beletartozik, — kapcsolódó pénzügyi tervezés. A tagállamok biztosítsák, hogy e politikák vagy cselekvési tervek eredményeképp: — az adatkezelés tervezése általános tudományos gyakorlattá váljék a kutatási folyamat elején, amikor az adatokat létrehozzák vagy összegyűjtik, például adatkezelési tervek előírásával, — a közpénzekből finanszírozott kutatások eredményeként létrejött kutatási adatok fellelhetők, hozzáférhetők, interoperábilisak és újrafelhasználhatók („FAIR-elvek”) legyenek és azok is maradjanak biztonságos és megbízható környezetben, digitális elektronikus infrastruktúrákon keresztül (adott esetben az európai nyílt tudományosadat-felhőben integráltakat is ideértve), kivéve, ha ez nem lehetséges vagy összeegyeztethetetlen a kutatási eredmények további felhasználásával („a lehető legnyitottabb, a szükséges mértékben zárt”). Ennek lehetnek különösen a magánélettel, üzleti titkokkal, nemzetbiztonsággal, jogos kereskedelmi érdekkel és harmadik felek szellemitulajdon-jogaival összefüggő okai. A kutatási tevékenységet megelőzően valamely köz- és magánszféra közötti partnerség magánfelei által birtokolt bármilyen adatot, know-how-t és/vagy információt – formájától és jellegétől függetlenül – nem érinthetik ezek a szakpolitikák vagy nemzeti cselekvési tervek, — a technológiai fejlődést figyelembe véve (ideértve a dinamikus, valós idejű adatok fejlődését is), a piacon alkalmazott engedélyezési feltételek nem korlátozzák indokolatlanul a közpénzekből finanszírozott kutatások eredményeként létrejött kutatási adatokban végzett szöveg- és adatbányászatot, az alkalmazandó szerzői jogi törvényekkel összhangban és azok sérelme nélkül, — az innovatív vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások, valamint a független kutatók (például önkéntes tudósok), a közszféra, a sajtó és az állampolgárok általában a lehető legszélesebb körű és legolcsóbb hozzáféréssel rendelkezzenek – átlátható és megkülönböztetésmentes módon – az állami támogatásban részesülő kutatások eredményeinek kutatási adataihoz, az innováció lehetővé tétele, a közszféra megerősítése és az állampolgárok tájékoztatása érdekében.
(3)

Az euroövezetben továbbra is jelentős egyensúlyhiány áll fenn. Jóllehet a nettó adós országok számottevő előrelépést tettek külső egyensúlyhiányuk orvoslása terén, egyes hitelező országokban még mindig nagy a folyó fizetési mérleg többlete, ami összességében véve az aggregált kereslet hiányát mutatja. Mindennek hatására 2016-ban az euroövezeti többlet elérte a GDP 3,3 %-át, amely arány 2019-re várhatóan a GDP 2,9 %-ára fog mérséklődni. A legtöbb eladósodott tagállam nettó nemzetközi befektetési pozíciójának javulása lassú, és változatlanul jelentős erőfeszítésekre van szükség az egyensúly helyreállítása érdekében. Azoknak az országoknak a nettó nemzetközi befektetési pozíciója, amelyek folyó fizetési mérlege hosszú időn át hiányt mutatott, továbbra is erősen negatív, és ehhez rendszerint a magán- és az állami szférában felhalmozódott jelentős adósságállomány is társul, ami sebezhető pontot jelent. Ezzel egyidejűleg a nagy folyófizetésimérleg-többlettel rendelkező országok részéről is erőfeszítésekre van szükség a belső kereslet és a potenciális növekedés ösztönzése, és ezáltal az euroövezet egyensúlyának helyreállítása érdekében.