A Bizottság határozata

(2002. május 30.)

a 96/48/EK tanácsi irányelv 6. cikkének (1) bekezdésében említett nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer ellenőrző-irányító és jelző alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról

(az értesítés a C(2002) 1947. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2002/731/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 1996. július 23-i 96/48/EK tanácsi irányelvre [1] és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

(1) A 96/48/EK irányelv 2. cikke c) pontjának megfelelően a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszert strukturális vagy funkcionális alrendszerekre osztják fel. Ezeket az alrendszereket az irányelv II. melléklete ismerteti.

(2) Az irányelv 5. cikke (1) bekezdésének megfelelően minden alrendszerre kidolgozzák a kölcsönös átjárhatóság műszaki előírásait (ÁME).

(3) Az irányelv 6. cikke (1) bekezdésének megfelelően az ÁME-tervezeteket a közös képviseleti testületnek kell kidolgoznia.

(4) A 96/48/EK irányelv 21. cikke alapján létrehozott bizottság az irányelv 2. cikke h) pontjának megfelelően a Vasutak Kölcsönös Átjárhatóságának Európai Szövetségét (AEIF) jelölte ki közös képviseleti testületnek.

(5) Az irányelv 6. cikke (1) bekezdésének megfelelően az AEIF megbízást kapott a járműalrendszerre vonatkozó ÁME-tervezet kidolgozására. Ezt a megbízást az irányelv 21. cikke (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően ítélték oda.

(6) Az irányelv 6. cikke (3) bekezdésében előírtaknak megfelelően az AEIF kidolgozta az ÁME-tervezetet és egy költség-haszon elemzést tartalmazó bevezető jelentést.

(7) A tagállamok képviselői az irányelvvel létrehozott bizottság keretében, a bevezető jelentés figyelembevételével megvizsgálták az ÁME-tervezetet.

(8) A 96/48/EK irányelv 1. cikkében meghatározottaknak megfelelően a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatósága megvalósításának feltételei az irányelv hatálybalépése után üzembe helyezendő rendszer működését elősegítő infrastruktúra és járművek tervezésével, megépítésével, korszerűsítésével és működtetésével kapcsolatosak. Ezen ÁME hatálybalépésekor már üzemelő infrastruktúra és járművek tekintetében az ÁME-t attól az időponttól kell alkalmazni, amikor a tervezett infrastrukturális és járművekkel kapcsolatos munkálatokat megkezdik. Az ÁME alkalmazása azonban a tervezett munkálatok jellegétől és mértékétől függően, valamint a tervezett alkalmazások következtében keletkező költségek és haszon függvényében változik. Annak érdekében, hogy ezek a részmunkálatok hozzájáruljanak a teljes kölcsönös átjárhatóság megvalósításához, következetes végrehajtási stratégián kell alapulniuk. Ebben az összefüggésben különbséget kell tenni a korszerűsítés, a felújítás és a karbantartással összefüggő csere között.

(9) Az 96/48/EK irányelvet és az ÁME-ket nem alkalmazzák a felújításokra vagy a karbantartással összefüggő cserére. Azonban kívánatos, hogy az ÁME-ket a felújításokra is alkalmazzák – ahogyan az a 2001/16/EK bizottsági irányelv [2] alapján a hagyományos vasúti rendszerre vonatkozó ÁME-k esetében is történik. Kötelező követelmények hiányában, valamint figyelembe véve a felújítási munkálatok mértékét, ösztönzik a tagállamokat arra, hogy az ÁME-ket lehetőség szerint a felújításokra és a karbantartással összefüggő cserére is alkalmazzák.

(10) A meglévő, nagysebességű vonalakat és járműveket már olyan, ellenőrző-irányító és jelzőrendszerekkel látják el, amelyek a 96/48/EK irányelv alapvető követelményeinek megfelelnek. A szóban forgó rendszereket a nemzeti jogszabályoknak megfelelően fejlesztették ki és hajtották végre. Az átjárhatósági szolgáltatások működésének lehetővé tétele érdekében kapcsolódási pontok kifejlesztésére van szükség a meglévő rendszerek és az új, ÁME-kompatibilis berendezések között. A meglévő rendszerekre vonatkozó alapvető információt a csatolt ÁME B. melléklete tartalmazza. Mivel a kölcsönös átjárhatóság hitelesítését – a 96/48/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdésével összhangban – az ÁME-okra történő hivatkozással kell kialakítani, az ennek a határozatnak a kihirdetése és a csatolt ÁME maradéktalan végrehajtása közötti átmeneti időszakban meg kell állapítani a csatolt ÁME-on túl teljesítendő feltételeket. Emiatt szükséges, hogy minden egyes tagállam – a B. mellékletben említett rendszerek mindegyikére nézve – tájékoztassa a többi tagállamot és a Bizottságot a kölcsönös átjárhatóság elérése, valamint a 96/48/EK irányelv alapvető követelményeinek való megfelelés során alkalmazott műszaki szabályokról. Mivel ezek nemzeti szabályok, minden tagállamnak tájékoztatnia kell a többi tagállamot és a Bizottságot azokról a testületekről, amelyeket a megfelelőség vagy az alkalmasság értékelésére, valamint az alrendszerek kölcsönös átjárhatóságának felülvizsgálatakor alkalmazott eljárás ellenőrzésére jelöltek ki a 96/48/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdése értelmében. E nemzeti szabályok esetében a tagállamok lehetőség szerint a 96/48/EK irányelvben előírt elveket és feltételeket alkalmazzák a 16. cikk (2) bekezdésének végrehajtására. Az eljárásokért felelős testületekként a tagállamok lehetőség szerint igénybe veszik a 96/48/EK irányelv 20. cikke alapján értesített testületeket. A Bizottság elemzi ezeket az információkat (nemzeti szabályok, eljárások, az eljárások végrehajtásáért felelős testületek, az eljárások időtartama), és adott esetben megvitatja a bizottsággal a meghozandó intézkedések szükségességét.

(11) Az e határozatban szabályozott ÁME nem írja elő különleges technológiák vagy műszaki megoldások alkalmazását, amennyiben ez a nagysebességű transzeurópai vasúti hálózat kölcsönös átjárhatósága érdekében nem feltétlenül szükséges.

(12) Az e határozatban szabályozott ÁME a megfelelő tervezet előkészítésekor elérhető legjobb szakmai ismereteken alapul. A technológiai fejlődés vagy a társadalmi követelmények szükségessé tehetik ezen ÁME módosítását vagy kiegészítését. Adott esetben a 96/48/EK irányelv 6. cikke (2) bekezdésének megfelelően felülvizsgálati vagy korszerűsítési eljárást kezdeményeznek.

(13) Néhány esetben az e határozatban szabályozott ÁME engedélyezi, hogy válasszanak a különböző megoldások között, s lehetővé teszi, hogy a jelenlegi helyzettel összeegyeztethető, végleges vagy átmeneti kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő megoldásokat alkalmazzanak. Ezenkívül a 96/48/EK irányelv egyes különös esetekben különleges végrehajtási rendelkezéseket ír elő. Továbbá az irányelv 7. cikkében előírt esetekben lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok ne alkalmazzanak egyes műszaki előírásokat. Ezért a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az infrastruktúra-nyilvántartást és járműnyilvántartást minden évben közzétegyék és frissítsék. Ezek a nyilvántartások a nemzeti infrastruktúra és a járművek fő jellemzőit tartalmazzák (például az alapvető paramétereket), és bemutatják, hogy mennyiben egyeznek meg az alkalmazandó ÁME-kben előírt jellemzőkkel. E célból az e határozatban szabályozott ÁME pontosan megadja, hogy milyen információkat kell feltüntetni a nyilvántartásokban.

(14) Az e határozatban szabályozott ÁME alkalmazásakor figyelembe kell venni az üzembe helyezendő infrastruktúra és járművek, valamint annak a vasúti hálózatnak a műszaki és üzemeltetési összeegyeztethetőségével kapcsolatos konkrét feltételeket, amelybe integrálni akarják őket. Ezek az összeegyeztethetőséggel kapcsolatos követelmények összetett műszaki és gazdasági elemzést feltételeznek, amelyet minden egyes esetben el kell végezni. Az elemzésnek figyelembe kell vennie:

- a 96/48/EK irányelvben említett különböző alrendszerek közötti kapcsolódási pontokat,

- a fenti irányelvben említett vasútvonalak és járművek különböző kategóriáit, és

- a meglévő vasúti hálózat műszaki és üzemeltetési környezetét.

Ezért alapvető fontosságú, hogy az e határozatban szabályozott ÁME végrehajtására egy stratégiát dolgozzanak ki, amelynek meg kell jelölnie azokat a műszaki szakaszokat, amelyek alapján a jelenlegi vasúti hálózat állapotából kiindulva létrehozzák a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő vasúti hálózatot.

(15) A csatolt ÁME-ban leírt célrendszer olyan számítógépes technológián alapul, amelynek várható élettartama a jelenlegi, hagyományos vasúti jelző és távközlési létesítményekénél jelentősen alacsonyabb. Mint ilyenek, inkább megelőző, mintsem az adott problémára reagáló fejlesztési stratégiát igényelnek, annak megelőzésére, hogy a rendszer esetleg még azelőtt elavuljon, hogy a rendszer fejlettsége elérné a kifejlettség szintjét. Ezenfelül az egész európai vasúti hálózatban egy túlontúl töredezett fejlesztés alkalmazása jelentős költségekhez és a működési költségek növekedéséhez vezetne. Egy koherens, transzeurópai végrehajtási terv kifejlesztése a célrendszerre hozzájárulna a TEN-közlekedési hálózatra vonatkozó EU stratégiának megfelelő, az egész transzeurópai vasúti hálózatra kiterjedő harmonikus fejlődéshez. Egy ilyen tervnek a megfelelő nemzeti végrehajtási tervekre kell építenie és a vasúti projekteknek nyújtott pénzügyi támogatás felosztásakor a különböző érdekelt felek, és különösen a Bizottság döntésének támogatásához megfelelő tudásalapot kell nyújtania. A Bizottság az Európai Közösséget létrehozó szerződés 155. cikkének (2) bekezdésével összhangban koordinálja egy ilyen terv kidolgozását.

(16) Az e határozat rendelkezései összhangban vannak a 96/48/EK irányelv által létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bizottság elfogadja a 96/48/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdésében említett nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer "ellenőrző-irányító és jelző" alrendszerével kapcsolatos ÁME-t. Az ÁME-t e határozat melléklete tartalmazza. Az ÁME-t a 96/48/EK irányelv I. mellékletében meghatározottak szerint teljes mértékben kell alkalmazni a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer infrastruktúrájára és járműveire, figyelembe véve a következő 2. és 3. cikket.

2. cikk

(1) A csatolt ÁME B. mellékletében említett rendszerek tekintetében a 96/48/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdése értelmében a kölcsönös átjárhatóság felülvizsgálatával kapcsolatban teljesítendő feltételeket kell alkalmazni az e határozatban szabályozott alrendszer üzembe helyezését engedélyező tagállamban használt műszaki szabályokként.

(2) Az e határozatról szóló értesítést követő hat hónapon belül minden tagállam értesíti a többi tagállamot és a Bizottságot:

- a 2. cikk (1) bekezdésében említett alkalmazandó műszaki szabályok jegyzékéről,

- a megfelelőségértékelési és ellenőrzési eljárásokról, amelyeket e szabályok alkalmazása során kell alkalmazni,

- az említett megfelelőségértékelési és ellenőrzési eljárások végrehajtására bejelentett szervezetekről.

3. cikk

(1) E cikk alkalmazásában:

- "korszerűsítés": az alrendszert vagy az alrendszer egy részét módosító jelentősebb munkálat, amely megváltoztatja az alrendszer teljesítményét,

- "felújítás": olyan jelentősebb munkálat, amely az alrendszert vagy az alrendszer egy részét cseréli le, de nem változtatja meg az alrendszer teljesítményét,

- "karbantartással összefüggő csere": a karbantartási és javítási munkálatok keretében az alkatrészek pótlása olyan alkatrészekkel, amelyek a működés és teljesítmény tekintetében megegyeznek a cserélendő alkatrésszel.

(2) Korszerűsítés esetén a szerződő szerv egy dokumentációt nyújt be az érintett tagállamnak a projekt leírásáról. A tagállam megvizsgálja a dokumentációt, és a mellékelt ÁME 7. fejezetében bemutatott végrehajtási stratégiát figyelembe véve adott esetben eldönti, hogy a munkálatok mértéke szükségessé teszi-e a 96/48/EK irányelv 14. cikke szerinti új üzembe helyezési engedélyt. Az üzembe helyezési engedélyt akkor kell kérelmezni, ha a tervezett munkálatok ténylegesen befolyásolják a biztonságot.

Amennyiben a 96/48/EK irányelv 14. cikke szerinti új üzembe helyezési engedély szükséges, akkor a tagállam megállapítja, hogy:

a) a projekt magában foglalja-e az ÁME teljes körű alkalmazását, amely esetben a 96/48/EK irányelvben előírt EK-ellenőrzési eljárást kell alkalmazni az alrendszerre; vagy

b) az ÁME teljes körű alkalmazása még nem lehetséges. Ebben az esetben az alrendszer nem felel meg teljes egészében az ÁME-nek, és a 96/48/EK irányelvben előírt EK-ellenőrzési eljárást csak az ÁME alkalmazott részeire kell alkalmazni.

Ebben a két esetben a tagállam tájékoztatja a 96/48/EK irányelvvel létrehozott bizottságot az ÁME alkalmazott részeit és a kölcsönös átjárhatóság elért szintjét tartalmazó dokumentációról.

(3) A felújítás és a karbantartással összefüggő csere esetében a mellékelt ÁME alkalmazása önkéntes.

4. cikk

A csatolt ÁME-val kapcsolatban a tagállamok az annak 7. fejezetében meghatározott kritériumok szerinti nemzeti megvalósítási tervet hoznak létre. Ezt a megvalósítási tervet legkésőbb hat hónappal az erről a határozatról szóló értesítést követően eljuttatják a többi tagállamhoz és a Bizottsághoz.

5. cikk

Az 1999/569/EK [3] és a 2001/260/EK [4] bizottsági határozat a csatolt ÁME hatálybalépésének napjától kezdődően hatályát veszti.

6. cikk

A mellékelt ÁME e határozatról szóló értesítés után hat hónappal lép hatályba.

7. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2002. május 30-án.

a Bizottság részéről

Loyola De Palacio

alelnök

[1] HL L 235., 1996.9.17., 6. o.

[2] HL L 110., 2001.4.20., 1. o.

[3] HL L 216., 1999.8.14., 23. o.

[4] HL L 93., 2001.4.3., 53. o.

--------------------------------------------------

MELLÉKLET

AZ ELLENŐRZŐ-IRÁNYÍTÓ ÉS JELZŐ ALRENDSZERREL KAPCSOLATOS KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁG MŰSZAKI ELŐÍRÁSA

1. BEVEZETÉS

1.1. MŰSZAKI ALKALMAZÁSI KÖR

Ez az ÁME az ellenőrző-irányító, valamint jelző alrendszerre vonatkozik, amely a 96/48/EK irányelv II. mellékletének 1. pontjában felsorolt alrendszerek egyike. Ebben az okmányban ezt "ellenőrző-irányító" vagy "EI" kifejezéssel említjük.

Ez az ÁME egy hat ÁME-ből álló rendszer része, amely magában foglalja az irányelvben meghatározott mind a nyolc alrendszert. A felhasználókkal és a környezettel kapcsolatos alrendszerre vonatkozó műszaki előírásokat, amelyek a rendszerkövetelményeknek megfelelően a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságának biztosítása érdekében szükségesek, az érintett ÁME-k határozzák meg.

A második fejezet további információt tartalmaz az ellenőrző-irányító, valamint jelző alrendszerrel kapcsolatban.

1.2. TERÜLETI HATÁLY

Ezen ÁME területi hatály a 96/48/EK irányelv I. mellékletében leírtaknak megfelelően a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszerre terjed ki.

Különösen a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatásokról szóló, 1996. július 23-i 1692/96/EK európai parlamenti és tanácsi határozatban, illetve annak 21. cikkében előírt felülvizsgálat következtében frissített változatokban leírt transzeurópai vasúti hálózat vonalaira kell hivatkozni.

1.3. EZEN ÁME TARTALMA

A 96/48/EK irányelv 5. cikke (3) bekezdésének és az I. melléklet 1b. pontjának megfelelően ez az ÁME:

a) meghatározza az alrendszerekre és azok kapcsolódási pontjaira vonatkozó rendszerkövetelményeket (3. fejezet);

b) megállapítja a fent említett irányelv II. mellékletének 3. pontjában leírt alapvető paramétereket, amelyeknek meg kell felelniük a rendszerkövetelményeknek (4. fejezet);

c) megállapítja azokat a feltételeket, amelyeket a következő vasútvonal-kategóriák tekintetében meghatározott teljesítmények elérése érdekében teljesíteni kell (4. fejezet):

- I. kategória: különleges építésű, általában 250 km/h vagy nagyobb sebességre kialakított nagysebességű vonalak,

- II. kategória: különleges fejlesztésű, 200 km/h sebességre kialakított nagysebességű vonalak,

- III. kategória: különleges fejlesztésű nagysebességű vonalak, amelyek a topográfiai, domborzati viszonyok, illetve a városrendezési körülmények miatt sajátos jellemzőkkel rendelkeznek, s amelyeken a sebességet mindig az adott esethez kell igazítani;

d) bizonyos különleges esetekben megállapítja a végrehajtási rendelkezéseket (7. fejezet);

e) meghatározza az európai előírásokkal szabályozandó kölcsönös átjárhatósági elemeket és kapcsolódási pontokat, beleértve azokat az európai szabványokat is, amelyek a rendszerkövetelmények betartása mellett a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságának elérése érdekében szükségesek (5. fejezet);

f) minden vizsgált esetben megállapítja, hogy melyik, a 93/465/EGK határozatban meghatározott modult, illetve adott esetben melyik különleges eljárást kell alkalmazni annak érdekében, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelőségét vagy alkalmazhatóságát, valamint az alrendszer "EK"-ellenőrzését értékeljék (6. fejezet).

2. AZ ALRENDSZER MEGHATÁROZÁSA ÉS HATÁLYA

2.1. ÁLTALÁNOS

Meghatározás: ellenőrző-irányító alrendszer. Az ellenőrző-irányító alrendszer meghatározása azoknak a funkcióknak és végrehajtásuknak az összessége, amelyek a vasúti forgalom biztonságos és megjósolható mozgását teszik lehetővé, a kívánt működési tevékenységeknek megfelelően.

Alkalmazási kör: Az ellenőrzésre és irányításra vonatkozó ÁME határozza meg az alapvető követelményeket az ellenőrző és irányító alrendszer azon részeire, amelyeknek jelentőségük van a kölcsönös átjárhatóság tekintetében, és ennélfogva vonatkozik rájuk az EK-ellenőrzési nyilatkozat.

Az ellenőrző és irányító alrendszernek a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságára vonatkozó jellemzőit a következők határozzák meg:

(1) a vasúti forgalom biztonságos irányítása szempontjából alapvető, valamint a működtetéshez alapvető funkciók, a rossz feltételek között szükségeseket is beleértve;

(2) kapcsolódási pontok;

(3) az alapvető követelmények teljesítéséhez szükséges teljesítményszint.

A szükséges funkciókra, kapcsolódási pontokra és teljesítményre vonatkozó követelményeket az ellenőrzés és irányítás jellemzésében mutatjuk be, amelyet a 4. szakasz ír le, ahol a hozzá tartozó szabványokat is említik.

2.2. ÁTTEKINTÉS

A nagysebességű transzeurópai hálózat kölcsönös átjárhatósága részben a fedélzeti ellenőrző és irányító berendezés azon képességétől függ, hogy a különböző rátelepített, a pálya mellett elhelyezett berendezésekkel együtt tudjon működni. [1]

2.2.1. KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁG

A műszaki kölcsönös átjárhatóság biztosítja, hogy a vonatok a pálya mellett elhelyezett berendezésektől a szükséges ellenőrzési és irányítási adatokat megkapva, a kölcsönösen átjárható vonalakon biztonságosan tudjanak közlekedni. A műszaki kölcsönös átjárhatóságot úgy lehet elérni, hogy a vonatok számára az azzal az infrastruktúrával kapcsolatos megfelelő funkciókat, kapcsolódási pontokat és teljesítményt biztosítják, amelyen a vasúti forgalomnak haladnia kell. A műszaki kölcsönös átjárhatóság előfeltétele a működési kölcsönös átjárhatóságnak, ahol a vezetés a vezetőfülkékben megjelenített, egyöntetű információn alapul, és a nagysebességű hálózatra meghatározott, az alkalmazott technológiától független jelzési elveknek megfelel.

2.2.2. A PÁLYA ÉS A VONAT KÖZÖTTI ELLENŐRZŐ ÉS IRÁNYÍTÓ KAPCSOLÓDÁSI PONTOK OSZTÁLYAI

Az ellenőrző-irányító funkciók kölcsönös átjárhatóságát a kölcsönös átjárhatóságot biztosító kapcsolódási pontok egységes előírásainak kidolgozására kell alapozni. Közben a jelenleg az átjárhatósági szolgálatoknál (meghatározásuk szerint: B. osztály) használt kapcsolódási pontok előírásaira ezen ÁME követelményei vonatkoznak. Az egyes B. osztályú előírások a következőképpen kezelendők. A tagállamoké a felelősség, hogy biztosítsák, hogy a B. osztályú rendszereket élettartamuk során a kölcsönös átjárhatóság érdekeit szem előtt tartva kezeljék, különösen pedig, hogy bármely, a szóban forgó előírásokra vonatkozó változtatást úgy kezeljék, hogy a kölcsönös átjárhatóságot ne sértse.

A pálya és a vonat közötti ellenőrző és irányító kapcsolódási pontok két osztályát határozhatjuk meg:

A. osztály: egységes ellenőrző-irányító kapcsolódási pontok – ezeket a kapcsolódási pontokat a 4. fejezet határozza meg. Az A. melléklet azokat az előírásokat tartalmazza, amelyek az A. osztályú ellenőrző és irányító kapcsolódási pontok kölcsönös átjárhatósági követelményeit határozzák meg,

B. osztály: a 96/48/EK irányelv hatálybalépése előtt meglévő ellenőrző-irányító kapcsolódási pontok és alkalmazások, a B. mellékletben leírtakra korlátozva. Ezek STM-ként hajthatók végre. [2]

A kölcsönös átjárhatóság elérése érdekében a vonatok fedélzeti ellenőrző-irányító szerelvénye a következőkből áll:

- az infrastruktúra A. osztályú rádió- és adattávközlő kapcsolódási pontjai, az A. osztályú infrastruktúrával történő üzemeléskor,

- az infrastruktúra B. osztályú rádió- és adattávközlő kapcsolódási pontjai, a B. osztályú infrastruktúrával történő üzemeléskor.

A 7. szakasz ismerteti a B. osztályú kapcsolódási pontokból az A. osztályú kapcsolódási pontokba való átmenet fázisának követelményeit rádiózási és jelzési célokra.

2.2.3. ALKALMAZÁSI SZINTEK

Az ellenőrző-irányító kapcsolódási pontok a vonatok felé, és néha a vonatok felől történő adatátvitel eszközéről gondoskodnak. Az A. osztályú, az ebben az ÁME-ban idézett előírások olyan opciókról gondoskodnak, amelyek közül egy projekt a saját követelményeinek megfelelő átviteli eszközöket kiválaszthatja. Egyezményesen három alkalmazási szint határozható meg:

1. szint: az adatátviteli követelménynek a pálya mentén történő, időszakos (Eurobalise) és bizonyos esetekben félfolyamatos (Euroloop vagy rádiós betöltés) ávitellel tehetnek eleget. A vonatok észlelése a pályára telepített berendezéssel, rendszerint sínáramkörökkel vagy tengelyszámlálókkal érhető el. Az információ vagy a vonaloldalról vagy a vezetőfülkében megjelenő jelzés útján közölhető a vezetővel.

2. szint: az adatátviteli követelménynek a pálya mentén történő, rádiós (GSM-R) átvitellel lehet eleget tenni. Bizonyos funkcióknál a rádióadás időszakos (Eurobalise) átvitellel történő kiegészítést igényel. A vonatok észlelése a pályára telepített berendezéssel, rendszerint sínáramkörökkel vagy tengelyszámlálókkal érhető el. Az információt a vezetőfülkében megjelenő jelzéssel továbbítják a vezetőnek.

3. szint: az adatátviteli követelménynek a pálya mentén történő, rádiós (GSM-R) átvitellel lehet eleget tenni. Bizonyos funkcióknál a rádióadás időszakos (Eurobalise) átvitellel történő kiegészítést igényel. A vonatok észlelése az ellenőrző és irányító adatfeldolgozó rendszernek jelentő, a vonatra telepített berendezéssel történik. Az információt a vezetőfülkében megjelenő jelzéssel továbbítják a vezetőnek.

Ezen ÁME követelményei minden alkalmazási szintre alkalmazandók. A végrehajtás kérdését a 7. fejezet taglalja. Egy, az adott szintű alkalmazáshoz A. osztályú kapcsolódási pontokkal felszerelt vonat a szóban forgó alkalmazási szinten és bármely alacsonyabb szinten működni tud.

2.2.4. HÁLÓZATI HATÁROK

A szomszédos vasutak pálya melletti ellenőrző és irányító rendszereinek helyhez kötött kapcsolódási pontjai biztosítják a hálózatok közötti, korlátozások nélküli átjárást a nagysebességű szolgáltatást nyújtó vonatok részére.

3. AZ ELLENŐRZŐ ÉS IRÁNYÍTÓ ALRENDSZER RENDSZERKÖVETELMÉNYEI

3.1. ÁLTALÁNOS

A 96/48/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdése alapján a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer, az alrendszerek és a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelnek az irányelv III. mellékletének általános feltételeiben megállapított rendszerkövetelményeknek. A rendszerkövetelmények a következőkkel kapcsolatosak:

- biztonság,

- megbízhatóság és üzemkészség,

- az egészség megóvása,

- környezetvédelem,

- műszaki összeegyeztethetőség.

Az irányelv megengedi, hogy az alapvető követelmények általában az egész nagysebességű transzeurópai vasúti rendszerre alkalmazandók lehessenek, vagy kifejezetten az egyes alrendszerekre és azok kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeire vonatkozhassanak.

3.2. AZ ELLENŐRZŐ ÉS IRÁNYÍTÓ ALRENDSZER MEGHATÁROZOTT SZEMPONTJAI

Az alapvető követelményeket a következőkben sorban taglaljuk. A követelmények minden A. osztályú kapcsolódási pontokat alkalmazó ellenőrző és irányító rendszerre alkalmazandók. A B. osztályú kapcsolódási pontoknak meghatározott jellemzői vannak.

3.2.1. BIZTONSÁG

Minden olyan projekt, amelyre ez az előírás alkalmazandó, az annak szemléltetéséhez szükséges intézkedéseket lépteti hatályba, hogy az ellenőrző és irányító rendszerek alkalmazási körében előforduló esemény kockázati szintje a szolgáltatáshoz szükséges célkitűzésnél nem magasabb. Erre a célra az A. melléklet 1. indexét kell használni.

Az A. osztályú berendezéseknél az alrendszerre vonatkozó, globális biztonsági célkitűzést a fedélzeti és a pálya melletti szerelvények között megosztják. Egy fedélzeti szerelvény biztonsági vonatkozású része, valamint egy, a pálya melletti szerelvény esetében az ETCS 2. szintre vonatkozó biztonsági követelmény a következő: 10– 9/óra elfogadható kockázati arány (véletlenszerű meghibásodásokra) a biztonsági integritás 4. szintjének felel meg (az előzetes értéket meg kell erősíteni, és a további ETCS-szintekre nézve ki kell terjeszteni). A részletes követelményeket az A. melléklet 2a. indexe határozza meg.

A nagysebességű üzemeltetésnél alkalmazott B. osztályú berendezések esetében a tagállam felelőssége egyrészről annak garantálása, hogy a biztonságos sebesség megfelelő alkalmazását a B. osztályú rendszer végrehajtsa, másrészről pedig a sebességkorlátozás megállapítása.

3.2.2. MEGBÍZHATÓSÁG ÉS ÜZEMKÉSZSÉG

a) Az A. osztályú kapcsolódási pontoknál az alrendszerre vonatkozó globális megbízhatósági és hozzáférhetőségi célkitűzéseket megosztják a fedélzeti és a pálya melletti szerelvények között. A követelményeket az A. melléklet 2b. indexe határozza meg.

b) Az ellenőrző és irányító alrendszert alkotó valamennyi rendszer karbantartási szervezetének minősége biztosítja, hogy az alkotórészek kora és kopása tekintetében ellenőrizzék a kockázati szintet. A karbantartás minősége biztosítja, hogy a biztonság a szóban forgó tevékenységek következtében nem sérül. Az A. melléklet 2c. indexe alkalmazandó.

3.2.3. AZ EGÉSZSÉG MEGÓVÁSA

Óvintézkedéseket kell tenni annak biztosítására, hogy az ellenőrző és irányító rendszereknél használt anyagok, valamint azok tervezése nem veszélyezteti azok egészségét, akik számára hozzáférhetők.

Ez az ÁME nem vezet be semmilyen további, az alkalmazandó európai rendeletekben már megkövetelteken túli követelményt.

3.2.4. KÖRNYEZETVÉDELEM

3.2.4.1. Az ellenőrző és irányító rendszerek, ha túlzott hőhatásnak vagy tűznek vannak kitéve, a környezetre káros gőzök vagy gázok kibocsátására vonatkozó határértékeket nem lépik túl.

3.2.4.2. Az ellenőrző és irányító rendszerek nem tartalmaznak olyan anyagokat, amelyek a megszokott használatuk során a környezetet a megszokottól eltérő mértékben szennyezhetik.

3.2.4.3. Az ellenőrző és irányító rendszerekre a hatályos, a vasúti ingatlan terület mentén jelentkező elektromágneses interferencia kibocsátásának, illetve az arra való érzékenységnek a határértékeit szabályozó európai jogszabályok vonatkoznak.

Ez az ÁME nem vezet be semmilyen további, az alkalmazandó európai rendeletekben már megkövetelteken túli követelményt.

3.2.5. MŰSZAKI ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG

A műszaki kompatibilitás a kölcsönös átjárhatóság eléréséhez szükséges funkciókat, kapcsolódási pontokat és teljesítményeket foglalja magában. Ennek az alapvető követelménynek a teljesítéséhez és a kölcsönös átjárhatóság eléréséhez az ezen ÁME 4. szakaszában szereplő követelményeknek maradéktalanul eleget kell tenni.

Ennélfogva a műszaki kompatibilitás követelményeit két kategóriában taglaljuk:

- az első kategória a kölcsönös átjárhatóságra vonatkozó általános technológiai követelményeket, azaz: a környezeti feltételeket, a vasúti határokon belül a belső elektromágneses kompatibilitást (EMC), valamint a telepítést írja elő. Ebben a szakaszban határozzuk meg a szóban forgó kompatibilitási követelményeket;

- a másik kategória azt ismerteti, mit kell az ellenőrző és irányító alrendszernek a kölcsönös átjárhatóság elérése érdekében tennie. Ez a kategória jelentős részét képezi a szóban forgó átjárhatósági előírásnak.

3.2.5.1. Technológiai kompatibilitás

3.2.5.1.1. Fizikai környezeti feltételek

a) Az A. osztályú kapcsolódási pont követelményeinek megfelelő rendszerek olyan éghajlati és fizikai feltételek közepette képesek működni, amelyek a nagysebességű transzeurópai hálózat vonatkozó része mentén fennállnak (például az éghajlati zónák szerint meghatározva). E célra az A. melléklet 3. indexe alkalmazandó.

b) A B. osztályú kapcsolódási pont követelményeinek megfelelő rendszerek – azzal a céllal, hogy az érintett, nagysebességű vonalak mentén fennálló éghajlati és fizikai feltételek mellett üzemelni tudjanak – legalább a megfelelő B. osztályú rendszerre alkalmazandó fizikai környezeti előírásoknak megfelelnek.

3.2.5.1.2. Elektromágneses kompatibilitás

Az elektromágneses kompatibilitás követelményei (amelybe beletartoznak a vonatészlelési követelmények) a következők:

a) az ellenőrzés és irányítás belső kompatibilitása

A fedélzeti és a pálya melletti ellenőrző és irányító szerelvények egymást nem zavarják.

Az A. osztályú és a B. osztályú rendszerek egymást nem zavarják.

b) Az ellenőrző és irányító alrendszer, valamint a többi ÁME alrendszer közötti kompatibilitás

Az A. osztályú ellenőrző és irányító berendezések a többi ÁME alrendszert nem zavarják, és őket sem zavarja a többi ÁME alrendszer.

Sem a vonatok üzemeltetői, sem pedig az infrastruktúra ellenőrzői nem telepíthetnek olyan, új rendszereket, amelyek az A. osztályú ellenőrző és irányító berendezések jelkibocsátásával és érzékenységével nem kompatibilisek.

c) Kompatibilitás a vasút és a nagysebességű transzeurópai hálózaton kívüli rendszerek között

Ez az ÁME nem vezet be semmilyen további, az alkalmazandó európai rendeletekben már megkövetelteken túli követelményt.

A következő szabványok alkalmazandók:

- az A. melléklet 4a. indexe (az ellenőrző és irányító elektronikus berendezések jelkibocsátási és érzékenységi határértékei),

- az A. melléklet 4b. indexe (a vonatészlelő rendszerek érzéketlenségi jellemzői),

- az A. melléklet 12a. és 12b. indexe (a pályamágnes és a loop kapcsolódási pontok jelkibocsátási és érzékenységi határértékei),

- az A. melléklet 12c. indexe (a vasúti rádiós kapcsolódási pontok jelkibocsátási és érzékenységi határértékei).

3.2.5.2. Az ellenőrzés és irányítás kompatibilitása

Az A. és B. melléklettel támogatott 4. szakasz határozza meg az kapcsolódási pontok egyes osztályaira, az A. és a B. osztályra az ellenőrző és irányító alrendszer kölcsönös átjárhatóságának követelményeit.

4. AZ ALRENDSZER JELLEMZÉSE

A nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer, amelyre a 96/48/EK irányelv vonatkozik, és amelynek az ellenőrző és irányító alrendszer része, olyan integrált rendszer, amely a funkciók, a kapcsolódási pontok és a teljesítmény (amelyek mindegyike alapvető paraméter) hitelesítését, különösen pedig annak biztosítását követeli meg, hogy a rendszer kölcsönösen átjárható, valamint hogy az alapvető követelményeknek megfelel. Az A. melléklet sorolja fel az A. osztályú funkciókra, kapcsolódási pontokra és teljesítményre vonatkozó, kötelező európai előírásokat; a B. melléklet sorolja fel a B. osztályú rendszerek jellemzőit és a felelős tagállamokat. Az ellenőrzés és irányítás jellemzését a következő sorrendben mutatjuk be:

- funkciók,

- az ellenőrzés és irányítás szempontjából belső kapcsolódási pontok,

- kapcsolódási pontok a többi ÁME felé,

- teljesítmény.

Az STM-ekre, amelyek az A. osztályú rendszer számára a B. osztályú infrastruktúrán történő működést lehetővé teszik, a B. osztályú rendszer követelményei vonatkoznak. Az A. osztályú funkciók és kapcsolódási pontok végrehajtására, valamint a B. osztályú rendszerekből az A. osztályúba történő átmenetre a 7. szakasz követelményei vonatkoznak.

Az ellenőrzés és irányítás ÁME-a, a 96/48/EK irányelvvel összhangban, az ERTMS jellemzőit ismerteti.

A B. osztályú berendezés alapvető paramétereire a B. melléklet vonatkozik.

4.1. AZ ALRENDSZER ALAPVETŐ PARAMÉTEREI – A. OSZTÁLYÚ BERENDEZÉSEK

4.1.1. AZ ALRENDSZER ALAPVETŐ PARAMÉTEREI: BELSŐ FUNKCIÓK

Ez a szakasz az ellenőrzés és irányítás A. osztályú berendezéseinek azokat a funkcióit határozza meg, amelyek a kölcsönös átjárhatóság szempontjából alapvetőek. A kölcsönös átjárhatósághoz szükséges ETCS-funkciók a következők:

- a jelzések vezetőfülkében való megjelenésének funkciója,

- az automatikus vonatbiztosítási funkció, amely a következőkből áll:

- a sebességfelügyelet módjának megválasztása,

- a beavatkozási funkció meghatározása és biztosítása,

- a vonat jellemzőinek beállítása,

- a vonat integritásának bizonyítása [3] (megjegyzés: a járművekre vonatkozó ÁME-t is érinti),

- a berendezés egészségvédelmi megfigyelése és a meghibásodási mód támogatása, amely a következőkből áll:

- az alrendszer inicializálása,

- az alrendszerüzem közbeni tesztelése,

- az alrendszer kocsiszínben történő tesztelése,

- a meghibásodási mód támogatásának biztosítása,

- a pálya melletti szerelvény és a fedélzeti szerelvény közötti adatcsere,

- az STM-ek kezelése,

- a vezetőfülkében megjelenő jelzések támogatása és automatikus vonatvédelem, amely a következőkből áll:

- a vezetés támogatása,

- az odometria biztosítása,

- adatrögzítés,

- éberségi funkció.

A kölcsönös átjárhatóság eléréséhez nincs szükség minden, az egész ellenőrző és irányító, valamint jelző alrendszeren belüli funkció szabványosítására. A követendő elv a következők meghatározása:

- a pálya melletti szabványos funkciók, vagyis az adatoknak a nemzeti központi és jelzőrendszerekről való leolvasásának és a szóban forgó adatok szabványos üzenetekké történő átalakításának képessége a vonatok számára,

- szabványos kapcsolódási pontok, a pálya és a vonat, valamint a vonat és a pálya közötti kommunikációhoz,

- fedélzeti szabványos funkciók, amelyek biztosítják, hogy minden vonat a pályamenti berendezésekről kapott adatokra kiszámíthatóan reagáljon.

Ez a fejezet kizárólag a fent említett funkcionalitást tekinti át.

A kölcsönös átjárhatósághoz szükséges GSM-R funkciók a pályamenti és a fedélzeti berendezések közötti hang- és adatátvitel.

- Az ETCS funkcionális követelményi előírásai az A. melléklet 0a. indexében szerepelnek.

- A GSM-R funkcionális követelményi előírásai az A. melléklet 0b. indexében szerepelnek.

Az ellenőrzési és irányítási funkciókat három kategóriába soroljuk:

M : azok a szokványos funkciók, amelyek végrehajtása kötelező. Például: az ETCS "mozgás vége" engedélyezése,

O : azok a funkciók, amelyekre nézve a végrehajtás tetszőleges, de ha végrehajtják, szabványos előírás alkalmazandó. Például: a GSM-R faxátvitel,

N : az ellenőrzés és irányítás nemzeti részének funkciói. Például: központi funkciók.

A funkciók besorolását az ETCS FRS, valamint a GSM-R FRS szövegében tüntetjük fel.

Az ETCS-funkciókat az A. melléklet 5., 6., 7., 8. és 9. indexében feltüntetett műszaki előírásokkal összhangban hajtják végre, teljesítményük pedig a 2. és 18. indexnek felel meg.

Az éberségi funkciót a fedélzeten az A. melléklet 10. indexével összhangban valósítják meg. A megvalósítás a következő lehet:

- az ERTMS/ETCS-en kívül tetszőleges kapcsolódási ponttal a fedélzeti ERTMS/ETCS berendezés felé, vagy

- a fedélzeti ERTMS/ETCS berendezésen belül.

Az ETCS 1. szintű alkalmazásoknál a betöltési adatátviteli funkció a fedélzeten csak a 7. szakaszban meghatározott feltételek mellett kötelező.

A GSM-R rádiós funkciókat az A. melléklet 11. indexében jelzett műszaki előírásokkal összhangban hajtják végre.

4.1.2. AZ ALRENDSZER ALAPVETŐ PARAMÉTEREI: BELSŐ KAPCSOLÓDÁSI PONT

Meghatározás: a belső kapcsolódási pontok azok a dolgok, amelyek az ellenőrzés és irányítás két kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemére vagy szerelvényére vonatkoznak, és amelyek az azok közötti kapcsolatokra vonatkozó funkcionális, elektromos és/vagy gépészeti feltételeket írják le. A vonat és a pályamenti berendezések közötti hang-, valamint adatátvitel a belső kapcsolódási pontok része.

Ez a szakasz az ellenőrzés és irányítás A. osztályú belső kapcsolódási pontjainak azon funkcióit határozza meg, amelyek a kölcsönös átjárhatósághoz lényegesek.

4.1.2.1. Kapcsolódási pont a fedélzeti és a pályamenti szerelvény között

a) Rádióhírközlés a vonattal

Az A. osztályú rádióhírközlési kapcsolódási pontok a GSM-R sávokban működnek, beleértve a nyilvános sávokat és azokat a frekvenciasávokat, amelyek kizárólag a vasutak általi használatra vannak kijelölve. Az A. melléklet 12. indexe alkalmazandó a rádióhírközlésre.

Olyan, formálissá tett eljárások megteremtésére kerül sor, amelyek egy többnyelvű környezet igényeinek megfelelnek.

b) Pályamágnes- és loop-kommunikáció a vonattal

Az A. osztályú pályamágnes- és loop-kommunikációs kapcsolódási pontok megfelelnek az A. melléklet 12. indexének.

4.1.2.2. A kölcsönös átjárhatóság szempontjából alapvető, fedélzeti kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek közötti kapcsolódási pontok

Az egyes kapcsolódási pontok adatátviteli jellemzői olyanok, hogy a funkciók és a meghibásodási módok követelményeinek való megfelelést lehetővé teszik.

a) Kapcsolódási pont az A. osztályú rádió és a vezetőfülke-jelzési/automatikus vonatbiztosítási funkciók között. Ezeket a követelményeket az A. melléklet 13a. indexe határozza meg.

b) A fedélzeten rögzített adatok hozzáférhetősége szabályozási célokra. Az egyes tagállamok hozzáférnek azokhoz a rögzített adatokhoz, amelyek a hivatalos és vizsgálati célokra történő adatrögzítés kötelező követelményeinek megfelelnek. Ezt az kapcsolódási pontot és az adatformátumokat az A. melléklet 13b. indexe írja elő.

c) Odometria: az odometriás funkció és az ETCS fedélzeti funkciói közötti kapcsolódási pont az A. melléklet 13c. indexe követelményeinek felel meg.

d) Az STM kapcsolódási pont: az A. osztályú funkciók és a B. melléklet STM-jei közötti kapcsolódási pontot az A. melléklet 6. indexe határozza meg.

4.1.2.3. A kölcsönös átjárhatóság szempontjából alapvető, pályamenti kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek közötti kapcsolódási pontok

a) Az A. osztályú rádiórendszer és az ERTMS/ETCS között: ezeket a követelményeket az A. melléklet 14a. indexe határozza meg.

b) Az Eurobalise és a LEU között: ezeket a követelményeket az A. melléklet 14b. indexe határozza meg.

c) Az Euroloop és a LEU között: ezeket a követelményeket az A. melléklet 14c. indexe határozza meg.

d) A szomszédos infrastruktúra-ellenőrök ERTMS/ETCS központjai között: ezeket a követelményeket az A. melléklet 14d. indexe határozza meg.

4.1.2.4. Kulcskezelés

A rádión továbbított, biztonsági vonatkozású adatokat olyan mechanizmusok védik, amelyeknek titkosítási kulcsokra van szükségük. Az infrastruktúra működtetője olyan kezelőrendszerről gondoskodik, amely a kulcsokat ellenőrzi és kezeli. Kulcskezelő kapcsolódási pontra van szükség:

- a különböző infrastruktúra-működtetők kulcskezelő rendszerei között,

- a kulcskezelő rendszer és a fedélzeti, valamint pályamenti ETCS között.

A kulcskezelés biztonságos volta befolyásolja az ellenőrző és irányító alrendszer biztonságát. Ennélfogva a kulcskezelő rendszerhez biztonsági politikára van szükség.

A követelményeket az A. melléklet 15. indexe határozza meg.

4.1.3. KAPCSOLÓDÁSI PONTOK A TÖBBI EI-BERENDEZÉSHEZ

Az ellenőrzésnek és irányításnak az ebben az ÁME-ban tárgyalt pályamenti funkciói a központi és egyéb jelzőrendszerekről származó információ leolvasására, valamint a végrehajtott funkcióktól függően, az információnak az előbbiekhez történő továbbítására képesek.

A szóban forgó kapcsolódási pont szabványosítására nincs szükség a kölcsönös átjárhatóság eléréséhez, így a szóban forgó kapcsolódási pont az európai előírásokban nincs meghatározva.

4.2. AZ ALRENDSZER KAPCSOLÓDÁSI PONTJAI A TÖBBI ALRENDSZERHEZ

Meghatározás: a külső kapcsolódási pontok azok a kérdések, amelyek két ÁME-alrendszerre tartoznak.

4.2.1. A KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGHOZ SZÜKSÉGES KÜLSŐ, A. OSZTÁLYÚ KAPCSOLÓDÁSI PONTOK

Ez a szakasz az ebben az ÁME-ban meghatározott ellenőrző és irányító alrendszernek a többi ÁME alrendszerhez kapcsolódó, külső kapcsolódási pontjait határozza meg, amelyek a kölcsönös átjárhatóság szempontjából alapvetők. Az energia-ÁME esetében vannak közvetett, különösen az EMC-re vonatkozó, a járművekkel kapcsolatos ÁME-on keresztül jelentkező követelmények. A külső kapcsolódási pontok a következők:

üzemeltetési kapcsolódási pontok, amelyek a következőkből állnak:

A. funkcionális és eljárási követelmények, ergonómia, valamint az MMI (Ember-Gép Interfész) értelmezése;

B. az adatrögzítés funkcionális követelményei;

C. a rádió szerepe és értelmezése;

a járművekhez kapcsolódó kapcsolódási pontok, amelyek a következőkből állnak:

A. a vonat garantált fékteljesítménye és ennek jellemzői;

B. a pályára telepített rendszerek és a járművek közötti kompatibilitás (ETSC 1. és 2. szint);

C. járműfelépítés és -mozgás; az antennák viszonya az űrszelvényekhez és a kinematikus szerkesztési szelvényekhez, valamint a vágánygeometriához, beleértve a jármű viselkedését;

D. telepítési kérdések:

- a fizikai környezet,

- elektromágneses kompatibilitás (EMC) a fedélzeti elektromos környezettel;

E. a vonatadatok kapcsolódási pontjai:

- fékek,

- a vonat integritása,

- a vonat hossza;

F. elektromágneses kompatibilitás a járművek és az infrastruktúra-rendszerek között;

az infrastruktúra-illesztők a következőkből állnak:

telepítési követelmények.

A vonatkozó szabványokra utalás történik, és ezeket az A. melléklet sorolja fel. A következő magyarázatok a fontosabb kérdésekre terjednek ki.

4.2.1.1. Üzemeltetési kapcsolódási pontok

Az európai nagysebességű hálózatra egységes üzemeltetési követelmények vonatkoznak. Ezek főként a vonatokra vonatkoznak. A kölcsönös átjárhatóság érdekében az A. osztályú ellenőrző és irányító kapcsolódási pontok biztosítják az üzemeltetőknek a műszaki képességet a következőkhöz:

A. Kompatibilitás az üzemeltetési követelményekkel

Az A. osztályú kapcsolódási pontokhoz társuló vezetőfülke-berendezések egységes együttese. Idetartozik az automatikus vonatbiztosítási logika által megkövetelt vonatjellemzők bevitelére szolgáló berendezés.

A vezetési ergonómia követelményei.

A nyelvi eltérések következtében jelentkező félreértések korlátozására szolgáló segítség (ikonok használata, formalizált eljárások).

B. Az adatrögzítés alkalmazása

C. Rádió alkalmazása az üzemeltetési célokra történő beszédátviteli kommunikációra

4.2.1.2. A járművek kapcsolódási pontjai

A. A vonat fékteljesítménye:

i. a jármű-ÁME a kölcsönösen átjárható vonatok fékteljesítményét határozza meg;

ii. az A. osztályú ellenőrző és irányító rendszer a járművek tényleges fékteljesítményéhez szükséges alkalmazkodóképességet biztosítja;

iii. a jármű-alrendszer, amikor vészfékezést kér, megakadályozza a vontatás alkalmazását. Ezt a követelményt a járművekre vonatkozó ÁME-ban teszik közzé.

B. Kompatibilitás a pályán alapuló vonatészleléssel:

i. a járművek a vonatészlelő rendszerek üzemeltetéséhez szükséges jellemzőkkel rendelkeznek. Az A. melléklet 16. indexe alkalmazandó;

ii. a sínre telepített vonatészlelő rendszerek azok által a járművek által történő üzemeltetéshez szükséges jellemzőkkel rendelkeznek, amelyek a járművekre vonatkozó ÁME-ban megfelelnek.

C. Járműfelépítés és -mozgás:

i. a fedélzeti antennákat úgy helyezik el, hogy a jármű kinematikus szerkesztési szelvényét a járművekre vonatkozó ÁME-ban meghatározottnak tekintik;

ii. az antennáknak a járművön elfoglalt helyzete olyan, hogy biztosítható a megbízható adatátvitel a vágánygeometria azon szélsőértékeinél, melyeken a jármű áthaladhat. A járművek mozgását és viselkedését figyelembe veszik.

D. Telepítési kérdések:

i. környezeti feltételek. A fedélzeti fizikai környezettel szembeni ellenálló-képességet az A. melléklet 3. indexe határozza meg;

ii. elektromágneses kompatibilitás a fedélzeti elektromos környezettel. Annak biztosítására, hogy az ellenőrző és irányító rendszerek fedélzeti berendezéseit egységesen az új, a nagysebességű transzeurópai hálózaton történő üzemeltetésre elfogadott járműveknél alkalmazhassák, az elektromágneses kompatibilitás az A. melléklet 4a. indexében meghatározottak szerint közös előírást kell alkalmazni a járművek elektromos környezetére, valamint a kölcsönös átjárható ellenőrző és irányító rendszer elektromos interferencia iránti érzékenységére nézve. Integrációs vizsgálatokra lesz szükség;

iii. a fedélzeti ETCS-berendezés elkülönítése.

E. Adatkapcsolódási pontok:

az A. osztályú berendezések a következő, a vonattal kialakított adatkapcsolódási pontok együtteseit követelik meg:

- fékek,

- a vonat integritása (ETCS 3. szint),

- a vonat hossza.

Ezeket a kapcsolódási pontokat alkalmazhatóvá kell tenni több egységgel üzemelő járműveknél.

A rádióhírközlés és a járművek alrendszere közötti kapcsolódási pontra vonatkozó követelményeket az A. melléklet 11. indexe írja elő. A többi, az ellenőrző és irányító funkciók, valamint a járművek alrendszere közötti kapcsolódási ponttal kapcsolatos követelményeket az A. melléklet 17. indexe határozza meg.

F. Elektromágneses kompatibilitás a járművek, valamint a pálya melletti ellenőrző és irányító berendezések között: annak biztosítására, hogy az új, a nagysebességű transzeurópai hálózat teljes egészén vagy egy részén történő alkalmazásra elfogadott járművek a hozzájuk tartozó ellenőrző és irányító infrastruktúrával kompatibilisek legyenek, egy közös, a vezetett és indukált vontatási áram határértékeit, valamint az elektromágneses tér engedélyezendő jellemzőit ismertető előírásra van szükség; lásd az A. melléklet 4b. indexét.

4.2.1.3. Az infrastruktúra kapcsolódási pontjai

Az infrastruktúra telepítése biztosítja, hogy:

a) a vonatészlelő rendszer a fenti 4.2.1.2. fejezet B. pontjában idézett követelményeket figyelembe veszi;

b) a pálya melletti alrendszerek antennáinak helyzete olyan, hogy biztosítható a megbízható adatátvitel a vágánygeometria olyan szélsőértékeinél, melyeken a járművek áthaladhatnak. A járművek mozgását és viselkedését figyelembe veszik. A dolog természetéből adódóan a pálya melletti kommunikációs antennák a hálózati űrszelvényt ne sértsék. Az európai nagysebességű hálózat űrszelvényre vonatkozó követelményének tiszteletben tartása az infrastruktúra működtetőjének a feladata.

4.2.2. A KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGHOZ SZÜKSÉGES KÜLSŐ, B. OSZTÁLYÚ KAPCSOLÓDÁSI PONTOK

Kizárólag az A. osztály következő követelményei alkalmazandók a külső B. osztályú kapcsolódási pontokra:

- járműgeometria és -mozgás (lásd a 4.2.1.2 fejezet C. pontját),

- EMC (lásd a 7. szakaszt).

Minden további követelményt a B. mellékletre történő hivatkozással kell megkeresni.

4.3. A KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGHOZ MEGHATÁROZOTT TELJESÍTMÉNY

Az A. osztályú rendszerek, az A. melléklet 18. indexével összhangban, a műszaki teljesítményi követelményeknek tegyenek eleget.

A kölcsönös átjárható vonatokon található B. osztályú rendszereknek a vonat optimális működéséhez minden rendelkezésre álló paraméterüket és a paraméterértékek szükséges tartományait fel kell kínálniuk; különösen a vonatok sebessége és fékteljesítménye legyen, amennyire gazdaságosan indokolható, az ellenőrzés és irányítás fékezési paraméterei által igénybe vehető.

4.4. KÜLÖNLEGES ESETEK: ALKALMAZÁSI MÓDOZATOK

Ezt a témakört a 7. fejezet taglalja.

5. AZ INTEROPERABILITÁS ÖSSZETEVŐI

Az 5. szakasz ismerteti az ellenőrző és irányító alrendszerre alkalmazott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeket.

5.1. AZ ELLENŐRZÉS ÉS IRÁNYÍTÁS INTEROPERABILITÁSI ÖSSZETEVŐI

A 2. szakaszban ismertetettek szerint az ellenőrző és irányító alrendszer két szerelvényre, a pálya mellettire és a fedélzetire osztható. A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem kizárólag a szóban forgó szerelvények valamelyikéhez tartozhat.

Az ellenőrző és irányító alrendszer kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeit az 5.1. és 5.2. táblázat sorolja fel:

- az 5.1. táblázat sorolja fel az ellenőrzés és irányítás fedélzeti szerelvényének kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeit,

- az 5.2. táblázat sorolja fel az ellenőrzés és irányítás a pálya melletti szerelvényének a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeit.

az 1. oszlop a vonalszámot sorolja fel,

a 2. oszlop a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem neve,

a 2a. oszlop a megjegyzéseket sorolja fel, ha vannak ilyenek,

a 3. oszlop azokat az kapcsolódási pontokat sorolja fel, amelyek az ellenőrzés és irányítás ÁME-alrendszerét tekintve belsőnek számítanak; az ebben az oszlopban szereplő csillag azt jelzi, hogy ezt támogató európai szabvány még nem áll rendelkezésre,

a 4. oszlop a többi ÁME alrendszer kapcsolódási pontjait sorolja fel (az ellenőrzés és irányítás külső kapcsolódási pontjai),

az 5. oszlop az arra az A. mellékletre történő hivatkozással értékelendő jellemzőket sorolja fel, amely – a vizsgálati követelményeket is beleértve – a vonatkozó európai előírásokat sorolja fel,

a 6. oszlop az értékeléskor alkalmazandó modulokat sorolja fel (lásd az E. mellékletet).

Az egyes kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek esetében az alkalmazandó európai előírásokra történő hivatkozást az A. melléklet adja meg.

Ezek a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek kifejezetten a vasúti alkalmazásokra vonatkoznak.

5.2. A KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGOT LEHETŐVÉ TEVŐ RENDSZERELEMEK CSOPORTOSÍTÁSA

Az ellenőrzés-irányításnak az 5.1. és 5.2. táblázatban meghatározott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeit, egy nagyobb egység kialakítása érdekében, egyesíteni lehet. Ezután a csoportot az integrált kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek funkcióival és a csoporton kívül fennmaradó kapcsolódási pontokkal lehet meghatározni. A csoportokat az 5.1. és az 5.2. táblázat határozza meg. Az egyes csoportokat európai előírásoknak kell támogatniuk. Az ily módon kialakított csoportot azután kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemnek kell tekinteni.

Egy kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem esetében a megfelelőségi nyilatkozat megköveteli, hogy az 5. táblázatban említett kapcsolódási pontjainak mindegyikét egy vagy több európai előírás támogassa. Az érintett előírásokra az A. melléklet hivatkozik. Mindaddig, amíg európai előírás egy, az 5. táblázatban megadott kapcsolódási pont támogatására nem áll rendelkezésre, a szóban forgó kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet megfelelőségi nyilatkozattal nem lehet támogatni. Ennélfogva az érintett kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek azon csoportjába építik be, amelyre nézve azután a megfelelőségi nyilatkozat megtétele lehetséges.

5.1a táblázat

Az ellenőrzés és irányítás fedélzeti szerelvényének alapvető kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemei

Csillag (*) jelzi, hogy kezdetben az kapcsolódási pont tekintetében európai szabvány nem áll majd rendelkezésre.

A H2-modul csak akkor használható, ha az ERTMS technológiák terén a kereskedelmi létesítményekből összegyűjtött tapasztalatok visszajelzései révén a megfelelő mértékű bizalom már kialakul.

1 | 2 | 2a | 3 | 4 | 5 | 6 |

Csoportszám | Kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem | Megjegyzések | Ellenőrző és irányító kapcsolódási pontok | Az ÁME-alrendszerek illesztése | Értékelendő jellemzők az A. mellékletre való hivatkozással | Modul |

1 | Fedélzeti ERTMS/ETCS | (A fedélzeti kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek UNISIG csoportosításának része) | a)*Odometriab)Külső STMc)Fedélzeti ERTMS/GSM-Rd)*Biztonsági információrögzítőe)Euroloop (pályamenti)f)Eurobalise (pályamenti) | Járművek (lásd az ellenőrzés és irányítás ÁME-ának 4.2. szakaszát) | 0a, 1, 2, 3, 4a, 5, 6, 7, 9, 10, 12a, 12b, 13, 17, 18 | H2 vagy B, D-vel, vagy B, F-fel |

2 | Fedélzeti biztonsági platform | (A fedélzeti kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek UNISIG csoportosításának része) | Nem alkalmazható | Nem alkalmazható | 1, 2a, 2b | H2 vagy B, D-vel, vagy B, F-fel |

3 | Biztonsági információrögzítő | (A fedélzeti kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek UNISIG csoportosításának része) | a)*Fedélzeti ERTMS/ETCSb)*Fedélzeti ERTMS/GSM-Rc)Biztonsági információletöltő eszköz (amely nem ellenőrzési és irányítási kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem) | Üzemeltetési kérdés: a biztonsági információ rögzítése | 0, 1, 2, 3, 4a, 9, 13b | H2 vagy B, D-vel, vagy B, F-fel |

4 | Odometria | (A fedélzeti kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek UNISIG csoportosításának része) | *Fedélzeti ERTMS/ETCS | Járművek (lásd az ellenőrzés és irányítás ÁME-ának 4.2. szakaszát) | 0a, 1, 2, 3, 4a, 8, 13c, 17, 18 | H2 vagy B, D-vel, vagy B, F-fel |

5 | Külső STM | Csak kapcsolódási pontok | Fedélzeti ERTMS/ETCS | Járművek (lásd az ellenőrzés és irányítás ÁME-ának 4.2. szakaszát) | 0a, 1, 2, 3, 4a, 6 | H2 vagy B, D-vel, vagy B, F-fel |

6 | Fedélzeti ERTMS/GSM-R | Beleértve a rádiós MMI-t | a)Fedélzeti ERTMS/ETCSb)Pályamenti ERTMS/GSM-Rc)*Biztonsági információrögzítő | Járművek (lásd az ellenőrzés és irányítás ÁME-ának 4.2. szakaszát) és üzemeltetési kérdések: rádióüzemeltetési követelmények,a vezetők ergonómiája a vezetőfülkében,üzemeltetési szabályok,üzemeltetési nyelv,a biztonsági információ rögzítése. | 0b, 2, 3, 4a, 11, 12c, 13a, 17 | H2 vagy B, D-vel, vagy B, F-fel |

A H2-modul csak akkor használható, ha az ERTMS technológiák terén a kereskedelmi létesítményekből összegyűjtött tapasztalatok visszajelzései révén a megfelelő mértékű bizalom már kialakul.

1 | 2 | 2a | 3 | 4 | 5 | 6 |

Csoportszám | A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő alapvető rendszerelemek | Megjegyzések | EI kapcsolódási pontok | ÁME-alrendszerek illesztése | Értékelendő jellemzők az A. mellékletre való hivatkozással | Modul |

1 | (a)Fedélzeti biztonsági platform(b)Fedélzeti ERTMS/ETCS(c)Biztonsági információrögzítő(d)Odometria | (A fedélzeti kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek UNISIG csoportosítása) | a)Külső STMb)Fedélzeti ERTMS/GSM-Rc)Euroloop (pályamenti)d)Eurobalise (pályamenti)e)Biztonsági információletöltő-eszköz | Járművek (lásd az ellenőrzés és irányítás ÁME-a 4.2. szakaszát) és üzemeltetési kérdések: rádióüzemeltetési követelmények,a vezetők ergonómiája a vezetőfülkében,üzemeltetési szabályok,üzemeltetési nyelv,biztonsági információ rögzítése. | 0a, 1, 2, 3, 4a, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12a, 12b, 13, 17, 18 | H2 vagy B, D-vel, vagy B, F-fel |

5.2a táblázat

A pálya melletti EI szerelvény kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő alapvető rendszerelemei

Csillag (*) jelzi, hogy kezdetben az kapcsolódási pont tekintetében európai szabvány nem lesz majd hozzáférhető.

A H2-modul csak akkor alkalmazható, ha az ERTMS technológiák terén a kereskedelmi létesítményekből összegyűjtött tapasztalatok visszajelzései révén a megfelelő mértékű bizalom már kialakul.

1 | 2 | 2a | 3 | 4 | 5 | 6 |

Csoportszám | Kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem | Megjegyzések | EI kapcsolódási pontok | ÁME-alrendszerek illesztése | Értékelendő jellemzők az A. mellékletre való hivatkozással | Modul |

1 | Pályamenti ERTMS/ETCS | (RBC) | a)Pályamenti ERTMS/ETCS (szomszéd RBC)b)Pályamenti ERTMS/GSM-R | | 0a, 1, 2, 3, 4a, 5, 14a, 14d, 18 | H2 vagy B, D-vel, vagy B, F-fel |

2 | Eurobalise | | a)Fedélzeti ERTMS/ETCSb)LEU (Eurobalise) | Infrastruktúra | 0a, 1, 2, 3, 4a, 12a, 14b | H2 vagy B, D-vel, vagy B, F-fel |

3 | Euroloop | (A pályament iIC-k UNISIG csoportosításának része) | a)Fedélzeti ERTMS/ETCSb)*LEU (Euroloop) | Infrastruktúra | 0a, 1, 2, 3, 4a, 12b, 14c | H2 vagy B, D-vel, vagy B, F-fel |

4 | LEU (Eurobalise) | Csak C kapcsolódási pont és kódolási stratégia | Eurobalise (pályamenti) | | 0a, 1, 2, 3, 4a, 12a, 14b | H2 vagy B, D-vel, vagy B, F-fel |

5 | LEU (Euroloop) | Csak C kapcsolódási pont és kódolási stratégia (a pályamenti IC-k csoportosításának része) | *Euroloop (pályamenti) | | 0a, 1, 2, 3, 4a, 12b, 14c | H2 vagy B, D-vel, vagy B, F-fel |

6 | Biztonsági platformja | | Nem alkalmazható | Nem alkalmazható | 1, 2a, 2b | H2 vagy B, D-vel, vagy B, F-fel |

5.2b táblázat.

A pálya melletti EI szerelvény kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeinek csoportja Ez a táblázat a struktúra bemutatására szolgáló példa. További csoportok javasolhatók

A H2-modul csak akkor alkalmazható, ha az ERTMS-technológiák terén a kereskedelmi létesítményekből összegyűjtött tapasztalatok visszajelzései révén a megfelelő mértékű bizalom már kialakul.

1 | 2 | 2a | 3 | 4 | 5 | 6 |

Csoportszám | Kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő alapvető rendszerelemek | Megjegyzések | EI kapcsolódási pontok | ÁME-alrendszerek illesztése | Értékelendő jellemzők az A. mellékletre való hivatkozással | Modul |

1 | a)Pályamenti biztonsági platformb)Eurobalisec)LEU (Eurobalise) | | Fedélzeti ERTMS/ETCS | Infrastruktúra | 0a, 1, 2, 3, 4a, 12a | H2 vagy B, D-vel, vagy B, F-fel |

2 | a)Pályamenti biztonsági platformb)Euroloopc)LEU (Euroloop) | | Fedélzeti ERTMS/ETCS | Infrastruktúra | 0a, 1, 2, 3, 4a, 12b | H2 vagy B, D-vel, vagy B, F-fel |

6. A MEGFELELŐSÉG ÉS/VAGY ALKALMAZHATÓSÁG ÉRTÉKELÉSE ÉS EK-ELLENŐRZÉSI NYILATKOZAT

6.1 KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGOT LEHETŐVÉ TEVŐ RENDSZERELEMEK

6.1.1 A MEGFELELŐSÉG ÉS AZ ALKALMAZHATÓSÁG ÉRTÉKELÉSÉNEK ELJÁRÁSAI (MODULOK)

Ez a szakasz az ellenőrzési és irányítási kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre vonatkozó EK-megfelelőségi nyilatkozattal foglalkozik.

Az ellenőrző és irányító alrendszer kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemei esetében az EK alkalmassági nyilatkozatára nincs szükség.

Az ezen ÁME 5. fejezetében meghatározott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelőségértékelési eljárását az ezen ÁME E. mellékletében meghatározott modulok alkalmazásával hajtják végre.

Az egyes A. osztályú kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemektől megkövetelt teljesítményre, kapcsolódási pontokra és funkciókra vonatkozó előírások az A. mellékletre történő hivatkozással hozzáférhetők. Az 5.1a, 5.1b, 5.2a és 5.2b táblázat tünteti fel az A. melléklet alkalmazandó indexeit az egyes kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre vonatkozóan. Az egyes kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek teljesítménye, kapcsolódási pontjai és funkciói megfelelőségének az értékelésekor a vizsgálatokra és a vizsgáló eszközre vonatkozó kötelező követelmények szintén ezekből a táblázatokból olvasható ki. A meghatározott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre alkalmazandó európai előírásokat az 5.1. pont azonosítja.

A megfelelőségértékelés körébe tartozik a biztonság, például annak szemléltetése, hogy az alkalmazási szoftvert egy, az előzetes megfelelőségi nyilatkozattal oly módon rendelkező biztonsági platform keretében valósítják meg, amelynek az A. melléklet 1. indexével összhangban álló biztonsági elfogadhatóságát megfelelőségi nyilatkozat mutatja. Ide tartozik még annak szemléltetése, hogy más, feltehetően az ugyanabba a platformba telepített szoftvermodulok az ERTMS/ETCS alkalmazást nem zavarják.

Ha a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeket egy csoportba soroljuk, a megfelelőségértékelés a fennmaradó kapcsolódási pontokra és az integrált, az 5.2. pontban azonosított kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek funkcióira vonatkozik.

Az A. melléklet 1. indexében ismertetett biztonságelfogadási és -jóváhagyási folyamat független értékelése – annak megismétlése nélkül – a bejelentett szervezet által elfogadható.

6.1.1.1. A meghatározott átviteli modul (STM)

Az STM a nemzeti követelményeknek feleljen meg, jóváhagyása pedig a B. mellékletben megállapított tagállam felelőssége.

A fedélzeti ERTMS/ETCS-hez tartozó STM kapcsolódási pont, valamint bizonyos, az ÁME járműalrendszeréhez tartozó, az 5.1. táblázatban jelzett, külső kapcsolódási pontok hitelesítése egy bejelentett szervezet által végzett megfelelőségértékelést igényel. A bejelentett szervezet tanúsítja, hogy a tagállam az STM nemzeti részét jóváhagyta.

6.1.1.2. EK-megfelelőségi nyilatkozat

Az egyes kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre, vagy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek csoportjára nézve a nyilatkozat tartalma megfelel a 96/48/EK irányelv IV. mellékletének.

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem a legkisebb elem, amelyre megfelelőségi nyilatkozat beszerezhető.

6.1.2. MODULOK ALKALMAZÁSA

6.1.2.1. Megfelelőségértékelés

Az ellenőrző és irányító alrendszer kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeinek értékelési eljárása tekintetében a gyártó vagy annak a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője az 5.1a, 5.1b, 5.2a és 5.2b táblázatban közöltek szerinti modulokat választhatja.

6.1.2.2. Az értékelési eljárások meghatározása

Az értékelési eljárásokat ezen ÁME F. melléklete határozza meg.

A D modul csak akkor választható, ha a gyártó a termelésre, a végtermék vizsgálatára és próbájára vonatkozóan egy minőségbiztosítási rendszert üzemeltet, amelyet egy bejelentett szervezet hagy jóvá és felügyel.

A H2 modul csak akkor választható, ha a gyártó a tervezésre, a termelésre, a végtermék vizsgálatára és próbájára vonatkozóan egy minőségbiztosítási rendszert üzemeltet, amelyet egy bejelentett szervezet hagy jóvá és felügyel.

6.2. ELLENŐRZŐ ÉS IRÁNYÍTÓ ALRENDSZER

Ez a szakasz az ellenőrző és irányító alrendszer EK-ellenőrzési nyilatkozatával foglalkozik. Az ellenőrző és irányító alrendszer alkalmazását a 2. szakaszban megállapítottak szerint két szerelvény formájában érintjük:

- a fedélzeti szerelvény,

- a pálya mentén található szerelvény.

Minden szerelvényhez hitelesítési nyilatkozat szükséges. A 96/48/EK irányelvnek megfelelően, az EK-ellenőrzési nyilatkozat hatálya alá azoknak a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeknek az integrációjára vonatkozó hitelesítés tartozik, amelyek a vonatkozó alrendszer részei. A 6.1. és 6.2. táblázat határozza meg a hitelesítendő jellemzőket, valamint az alkalmazandó európai referencia-előírásokat.

A pálya melletti szerelvény vonalspecifikus megvalósítását, a C. melléklettel összhangban, az infrastruktúra-nyilvántartás határozza meg.

Fedélzeti szerelvény esetében a vonatspecifikus megvalósítást, a C. melléklettel összhangban, a járműnyilvántartás határozza meg.

A pálya melletti szerelvény és a fedélzeti szerelvény hitelesítési nyilatkozata tartalmazza azt az információt, amelyen az infrastruktúra-nyilvántartás és a járműnyilvántartás tartalma alapul. A nyilvántartások hitelesítéséért és kiadásáért az a tagállam felelős, amelyik a szerelvény üzembe helyezését engedélyezi. Az infrastruktúra- és a járműnyilvántartás hitelesítése azt jelenti, hogy ezek a C. mellékletben megadott formátumoknak megfelelnek, egyszersmind a szerelvény tényleges konfigurációját tükrözik.

A következő követelmények mind a fedélzeti, mind pedig a pálya melletti szerelvényre vonatkoznak. Az egyes szerelvények a következőknek tesznek eleget:

- a 96/48/EK irányelv EK-ellenőrzési követelményei (VI. melléklet),

- a 96/48/EK irányelvnek az EK-ellenőrzési nyilatkozatra vonatkozó követelményei (V. melléklet).

Az EK-ellenőrzési nyilatkozat az ajánlatkérő feladata (ez lehet például az infrastruktúra működtetője vagy a vonat üzemeltetője).

A fedélzeti és a pálya mentén található szerelvények hitelesítési nyilatkozata, a megfelelőségi tanúsítvánnyal egyetemben, elegendők annak biztosítására, hogy egy fedélzeti szerelvény – az alrendszerre vonatkozó további hitelesítési nyilatkozat nélkül – a járműnyilvántartásban és az infrastruktúra nyilvántartásában meghatározott, a megfelelő funkciókkal kiegészülő, pályamenti szerelvénnyel együtt működjön.

Az integrációs eljárásokra, valamint a fedélzeti és a pálya melletti szerelvények vizsgálati követelményeire történő hivatkozásokat az A. melléklet 32. és 33. indexe írja elő.

A pálya melletti szerelvény funkcionális integrációjának hitelesítése

Az európai előírásokat a következőkre vonatkozó nemzeti előírásoknak kell egészíteniük:

- a vonal és olyan jellemzők ismertetése, mint lejtés, távolságok, útvonalelemek és pályamágnesek/hurkok helyzete, a védendő helyek,

- az ERTMS rendszer által a követelmények szerint kezelendő jelzési adatok és szabályok.

Bejelentett szervezet szükséges az ellenőrző és irányító pályamenti szerelvény azon részére nézve, amelyre európai előírásokat alakítottak ki.

Az ajánlatkérő a pályamenti szerelvény nemzeti elemeit független szervvel értékeltetheti, annak biztosítására, hogy a nemzeti előírások alkalmazása az alapvető követelményeknek megfelel.

Az ajánlatkérő e célra bejelentett szervezet alkalmazása mellett dönthet.

Az ellenőrzés és irányítás, valamint jelzés kérdéskörében az ajánlatkérő a tagállamnak az európai előírásokban ismertetett rész helyes integrációjáról szóló bizonyítékot mutat be.

Értékelési eljárások (modulok)

Az elbíráló szerv vagy a Közösségben székhellyel rendelkező meghatalmazott képviselőjének kérelmére a bejelentett szervezet a 96/48/EK irányelv 18. cikkének (1) bekezdése és VI. melléklete, valamint az ezen ÁME E. mellékletében meghatározottak szerint a vonatkozó modulok rendelkezéseinek megfelelően vállalja az EK-ellenőrzést.

Az ellenőrző és irányító alrendszer pályamenti és fedélzeti szerelvényeinek EK-ellenőrzésére vonatkozó értékelési eljárásokat, az előírások jegyzékét és a vizsgálati eljárások leírásait ezen ÁME 6.1. és 6.2. táblázata tartalmazza.

Az ebben az ÁME-ben meghatározottaknak megfelelő mértékben az ellenőrző és irányító alrendszer pályamenti és fedélzeti szerelvényeinek EK-ellenőrzése figyelembe veszi a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer más alrendszereivel való kapcsolódási pontokat.

Az elbíráló szerv a 96/48/EK irányelv 18. cikke (1) bekezdésének és V. mellékletének megfelelően összeállítja az ellenőrző és irányító alrendszer pályamenti és fedélzeti szerelvényeire vonatkozó EK-ellenőrzési nyilatkozatot.

Az A. melléklet 1. indexében ismertetett biztonságelfogadási és -jóváhagyási folyamat keretében történő független vizsgálatot – annak megismétlése nélkül – a bejelentett szervezet elfogadhatja.

6.2.1. MODULOK ALKALMAZÁSA

Az ellenőrző és irányító alrendszer fedélzeti szerelvényének ellenőrzési eljárásával kapcsolatban az elbíráló szerv vagy a Közösségben székhellyel rendelkező meghatalmazott képviselője a következőket választhatja:

- a tervezési és fejlesztési szakaszban az ezen ÁME E. mellékletében jelzett típusvizsgálati eljárást (SB-modul), vagy a termelési szakasszal kapcsolatban ezen ÁME-nak az E. mellékletében jelzett termelési minőségbiztosítási eljárással (SD-modul), vagy az ezen ÁME E. mellékletében jelzett termékellenőrzési eljárással (SF-modul) együttesen, illetve

- az összes szakasszal kapcsolatban az ezen ÁME E. mellékletében megadott teljes minőségbiztosítást a tervezésvizsgálati eljárással (SH2 modul [5]

Az ellenőrző és irányító alrendszer pályamenti szerelvényének hitelesítési eljárásához az elbíráló szerv vagy a Közösségben székhellyel rendelkező meghatalmazott képviselője a következők bármelyikét választhatja:

- ezen ÁME E. mellékletében jelzett egységhitelesítési eljárás (SG-modul), vagy

- a tervezési és fejlesztési szakaszban az ezen ÁME E. mellékletében jelzett típusvizsgálati eljárást (SB-modul), vagy a termelési szakasszal kapcsolatban ezen ÁME-nak az E. mellékletében jelzett termelési minőségbiztosítási eljárással (SD-modul), vagy az ezen ÁME E. mellékletében jelzett termékellenőrzési eljárással (SF-modul) együttesen, illetve

- az összes szakasszal kapcsolatban az ezen ÁME E. mellékletében megadott teljes minőségbiztosítást a tervezésvizsgálati eljárással (SH2 modul).

Az SH2 modul csak akkor választható, ha a járműalrendszer-projekt ellenőrzését elősegítő tevékenységeket (tervezés, gyártás, összeszerelés, üzembe helyezés) a bejelentett szervezet által jóváhagyott és felügyelt, a tervezésre, gyártásra, a végtermék ellenőrzésére és próbájára vonatkozó minőségbiztosítási rendszer szabályozza.

6.1. táblázat

Az ellenőrzés-irányítás hitelesítési követelményei fedélzeti szerelvénynél

1 | 2 | 2a | 3 | 4 | 5 |

Szám | Leírás | Megjegyzések | EI-kapcsolódási pontok | Az ÁME-alrendszerek illesztése | Egyéb meghatározás hiányában az A. mellékletre való hivatkozással értékelendő jellemzők |

1 | Éberségfelügyelet | Funkcióként a fedélzeti ellenőrzés és irányítás belső eleme, vagy a járműalrendszer külső eleme | Ha az éberségfelügyelet külső, akkor a fedélzeti ERTMS/ETCS választható kapcsolódási pontonként létezhet | Járművek (fékek) | 0, 1, 2, 3, 4a, 10 |

2 | Vonat integritásfelügyelet | Abban az esetben, ha a vonatot a 3. szintre konfigurálják, a vonat integritásfelügyeleti funkcióját a jármű-oldali észlelő berendezésen keresztül kell támogatni | Fedélzeti ERTMS/ETCS | Járművek | 0, 1, 2, 3, 4a, 5, 17 |

3 | Vonatészlelés | A járművekre vonatkozó követelmények, például sínáramkörök és tengelyszámlálók miatt | | Járművek (vonatészlelési jellemzők) | 4b, 16 |

4 | Kulcskezelés | A kulcskezelése vonatkozó biztonságpolitika | a)Pályamenti ERTMS/ETCSb)Fedélzeti ERTMS/ETCS | | 15 |

5 | A szerelvény tervezése, integrációja és érvényesítése | 1.Műszaki szabályok2.Funkcionális integrációvizsgálatA kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek új kombinációjának a helyes funkcionális működését megerősítő vizsgálatok.A valós konfigurációban történő vizsgálatok.A bejelentett szervezet hitelesíti, hogy a B. mellékletben szereplő rendszerekre vonatkozó integráció-vizsgálati követelményeknek (amelyeket a tagállam adott ki) eleget tesznek.A vizsgálat körébe tartozik a letöltő eszköz azon készsége, hogy a rögzített biztonsági adatokat olvasni és megjeleníteni tudja.A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek között (feltehetően a nemzeti kiegészítések következtében fellépő) nem biztonságos kölcsönhatás hiányára is kiterjed.3.A bejelentett szerv a biztonságosság esetét is magában foglaló biztonság-jóváhagyási folyamat teljességét biztosítja. | Minden megvalósított | Járművek Minden megvalósított | 34 32 + az egy előírt, a B. mellékletben említett rendszerre vonatkozó integrációvizsgálati követelményeknek a közszférában akkor kell hozzáférhetőnek lenniük, amikor a szóban forgó rendszert fedélzeti szerelvénybe történő integráció céljából forgalomba hozzák. 1, 2 |

6.2. táblázat

Az ellenőrzés-irányítás hitelesítési követelményei pályamenti szerelvénynél

1 | 2 | 2a | 3 | 4 | 5 |

Szám | Leírás | Megjegyzések | EI-kapcsolódási pontok | Az ÁME-alrendszerek illesztése | Más értelmű előírás hiányában, az A. mellékletre való hivatkozással értékelendő jellemzők |

1 | Pályamenti ERTMS/GSM-R | | a)Fedélzeti ERTMS/GSM-Rb)Pályamenti ERTMS/ETCS | | 0, 12c, 14a |

2 | Vonatészlelés, beleértve a vezetett interferenciából származó interferencia-követelményeket | Pályamenti követelmények: 1.az ismeretlen észlelési/interferencia-jellemzőkkel bíró vonalak nem képezhetnek kivételt;2.mielőtt azokat kölcsönösen átjárhatóvá nyilváníthatnák, fel kell őket fejleszteni;3.bejelentett szervezet hitelesítse, hogy a megjelölt vonatok a kivételi követelményeknek megfelelnek. | | Járművek (vonatészlelési jellemzők) | 4b, 16 |

3 | Kulcskezelés | A kulcskezelésre vonatkozó biztonságpolitika | Pályamenti ERTMS/ETCS Fedélzeti ERTMS/ETCS | | 15 |

4 | A szerelvény tervezése, integrációja és érvényesítése | 1.Technológiai szabályok2.Funkcionális integrációvizsgálatA kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek új kombinációjának a helyes funkcionális működését megerősítő vizsgálatok.A valós konfigurációban történő vizsgálatok.A bejelentett szervezet hitelesíti, hogy a B. mellékletben szereplő rendszerekre vonatkozó integrációvizsgálati követelményeknek (amelyeket a tagállam adott ki) eleget tesznek.A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek között (feltehetően a nemzeti kiegészítések következtében fellépő) nem biztonságos kölcsönhatás hiányára is kiterjed.3.A bejelentett testület a biztonságosság esetét is magában foglaló biztonság-jóváhagyási folyamat teljességét biztosítja. | Minden megvalósított | Minden megvalósított | 34 33 1, 2 |

7. AZ ELLENŐRZÉS-IRÁNYÍTÁSRA VONATKOZÓ ÁME VÉGREHAJTÁSA

7.1. ELVEK ÉS MEGHATÁROZÁSOK

A 96/48/EK irányelv 1. cikkében előírtak szerint a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságának elérésére szolgáló feltételek az arra az infrastruktúrára és járművekre irányuló projektekre, illetve azon infrastruktúra és járművek megépítésére, fejlesztésére és működtetésére vonatkoznak, amelyek az irányelv hatálybalépésének napját követően üzembe helyezendő rendszer működéséhez hozzájárulnak.

Az ezen ÁME hatálybalépésekor már üzemelő infrastruktúrák és járművek tekintetében az ÁME-t olyankor alkalmazzák, amikor munkálatokat terveznek; az ÁME alkalmazásának mértéke azonban a szóban forgó munkálatokat végző testület függvényében változik.

Az ellenőrzés és irányítás esetében, a következő szakaszokban meghatározott kritériumok alkalmazandók.

7.2. AZ ELLENŐRZÉS-IRÁNYÍTÁSRA VONATKOZÓ ÁME KOKNKRÉT VÉGREHAJTÁSI KÉRDÉSEI

7.2.1. BEVEZETŐ

7.2.1.1. Általános átmeneti kritériumok

Felismerik, hogy az ERTMS minden meglévő, nagysebességű útvonalon olyan okokból kifolyólag azonnal nem telepíthető, amelybe beletartoznak a telepítési képesség szempontjai és a gazdasági megfontolások.

A jelenlegi (előre egységesített) helyzet és az ellenőrzés-irányítás A. osztályú kapcsolódási pontjainak [6] az általános alkalmazása közötti átmeneti időszakban ezen ÁME keretében – mind a vonal-összeköttetéseket magában foglaló európai nagysebességű infrastruktúra, mind pedig az európai nagysebességű vonatok számára – számos kölcsönös átjárhatósági megoldás kínálkozik. Az egységes koncepció ezt felismeri, és gondoskodás az egységes ERTMS-rendszert kiegészítendő STM-ekként (specifikus átviteli modulok) ismert modulokról, annak érdekében, hogy egy, a megfelelő STM-ekkel felszerelt vonat számára a meglévő, előre egységesített infrastruktúrán történő üzemelést lehetővé tegyék; vagy pedig az adott infrastruktúra mind az A. osztályú, mind pedig a B. osztályú [7] rendszerekkel felszerelhető.

7.2.1.2. A B. osztályú rendszerek alkalmazása kölcsönösen átjárható vonatoknál

Egy, az egységest megelőző nemzeti rendszerekből az egységes rendszerbe történő átmenet fázisában, ha a kocsiparknak csak egy része van az A. osztálynak megfelelő, egységes rendszer kezelésére képes fedélzeti rendszerrel felszerelve, szükséges lehet, hogy mindkét rendszert – teljesen vagy részben – vonal-pályaszakaszon telepítsék.

A két fedélzeti rendszer között nincs funkcionális kapcsolat, kivéve a vonat üzemeltetése során az átmenetek kezelése esetében (és, ha STM-eket alkalmaznak, az STM-ek a B. osztályú rendszerekre vonatkozó igényeinek kielégítéséhez szükséges módon).

Pusztán funkcionális szempontból egy rendszer úgy is felépíthető, hogy az egységes és az egységes előtti rendszerből származó alkotóelemeket egyesítik. Példa erre egy, az Eurobalise-t pontátviteli eszközként alkalmazó, 1. szintű, ETMS/ETCS-rendszernek, és a nem az egységes megoldáson, hanem nemzeti szinten alapuló betöltési funkciónak az egyesítése. Ez a megoldás az egységes és az egységes előtti rendszer közötti adatkapcsolatot igényli. Ennélfogva a megoldás sem az A. osztállyal, sem a B. osztállyal nincs összhangban. Nem nyilvánítható kölcsönösen átjárhatónak.

Lehetőség kínálkozik azonban a kombinációnak egy kölcsönösen átjárható vonal nemzeti fejlesztésként történő alkalmazására. Ez csak akkor megengedett, ha a mindkét rendszer közötti adatkapcsolattal fel nem szerelt vonatok – a másik rendszerről származó információ nélkül – akár az egységes, akár az egységes előtti rendszeren üzemelhetnek. Ha ez nem lehetséges, a vonal, az ellenőrző és irányító alrendszer tekintetében, nem nyilvánítható kölcsönösen átjárhatónak.

7.2.1.3. Kompatibilitás más vonatokkal

Feltéve, hogy az alapvető követelmények teljesítése nem sérül, kölcsönösen átjárható infrastruktúra alkalmazható az ezen ÁME követelményeinek meg nem felelő vonatok mozgatására, a 96/48/EK irányelv 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban.

Az ilyen vonatok B. osztályú jelző infrastruktúrát alkalmazhatnak, ha van ilyen. Az ERTMS/ETCS annak lehetőségét is kínálja, hogy a fedélzeti B. osztályú berendezés számára az információt az A. osztályú, pálya-vonat közti kommunikáción keresztül továbbítsák. Ha ezt a megoldást alkalmazzák, az ERTMS/ETCS teljes körű funkcionalitását minden esetben a pálya közelében telepítik, és a megfelelő információt – hogy a kölcsönösen átjárható vonatok mozgását lehetővé tegyék – a vonatoknak továbbítják. Az A. osztályú, pálya-vonat közötti kommunikációból származó információ vételére módosított fedélzeti B. osztályú rendszerekkel felszerelt vonatok kölcsönösen átjárhatónak nem nyilváníthatók.

7.2.1.4. Nyilvántartások

Az ellenőrző és irányító alrendszer adott vonalon történő minden megvalósításakor a C. melléklet annak feltüntetésével adja közre az infrastruktúra nyilvántartásaiban (TEN HS) megcélozandó fedélzeti berendezésekre vonatkozó követelmények jegyzékét, hogy ezek a követelmények az M [8] vagy O [9] funkciókra vonatkoznak-e. Ezeket az infrastruktúra-nyilvántartásokat (TEN HS) hozzáférhetővé teszik, hogy a vonatkonfigurációra vonatkozó korlátozások ismertté válhassanak.

7.2.1.5. Időzítési kritériumok

Az ETCS és a GSM-R olyan számítógépes rendszerek, amelyeknek várható élettartama jelentősen alacsonyabb, mint a jelenlegi hagyományos vasúti jelző és távközlési létesítményeké. Mint ilyenek, inkább megelőző, mintsem reagáló felhasználási stratégiát igényelnek, ha – a rendszertelepítés kihasználtságának elérése előtt – el akarják kerülni a rendszer esetleges elavulását.

Ennek a ténynek ellenére, egy túlságosan töredezett kihasználtság elfogadása az európai vasúti hálózaton, főként pedig a transzeurópai vasúti folyosók mentén, a sokféle örökölt berendezéssel való visszamenőleges kompatibilitás és összekapcsolás biztosításának igényéből fakadóan jelentős általános és üzemeltetési költségeket vonna maga után. Továbbá, az idő-, költség- és kockázatcsökkentésben kifejezett szinergiákat a különböző nemzeti végrehajtási stratégiák közös elemeinek egyeztetésével – vagyis a közös beszerzési kezdeményezéseken, a rendszerérvényesítési és -hitelesítési tevékenységek során történő együttműködésen keresztül – lehetne elérni.

Ez a többrétegű háttér az ERTMS (ETCS és GSM-R) tekintetében olyan, koherens transzeurópai végrehajtási terv megteremtését igényli, amelynek közre kell működnie a TEN-közlekedési hálózatra vonatkozó EU-stratégia szerinti transzeurópai vasúti hálózat egészének harmonikus fejlődésében. Egy ilyen tervnek a megfelelő nemzeti végrehajtási tervekre kell épülnie, és a döntéstámogatáshoz kellő tudásalapot kell biztosítania a különböző érdekelt felek – különösen pedig a vasúti infrastruktúrához kapcsoló projektek pénzügyi támogatásának elosztása során a Bizottság – számára.

Egy koherens európai terv megjelenése szükségképpen meg fogja követelni, hogy a konkrét nemzeti végrehajtási terveket olyan közös, általános végrehajtási vezérelvek együttesének elfogadásával erősítsék meg, amelyekhez annak kidolgozása alatt az érintett vasúti hatóságoknak ragaszkodniuk kell. Az előző bekezdésben kifejezett kritériumok és követelmények, valamint a fentebb megállapított stratégiai célkitűzések alapján ezeknek az elveknek a következőket kell előirányozniuk:

Pályamenti létesítmények

Az ETCS, illetve a GSM-R felszerelése a következő esetekben:

- egy EI-szerelvény jelző vagy rádiós részének új berendezései,

- egy, már üzemben lévő EI-szerelvény jelző vagy rádiós részének fejlesztése, amely az alrendszer funkcióit, illetve teljesítményét megváltoztatja.

Fedélzeti berendezések

ETCS (ha szükséges, STM-ekkel kiegészítve) vagy GSM-R felszerelése az egy vonalon történő használatra szánt járművekre, beleértve legalább az A. osztályú kapcsolódási pontokkal felszerelt szakaszt (még ha egy B. osztályú rendszerre van is illesztve), a következők esetében:

- egy EI-szerelvény jelző vagy rádiós részének új berendezései,

- egy, már üzemben lévő EI-szerelvény jelző vagy rádiós részének fejlesztése, amely az alrendszer funkcióit vagy teljesítményét megváltoztatja.

Örökölt rendszerek

Biztosíték, hogy a B. osztályú kapcsolódási pontoknak és funkcióknak az előírtaknak kell maradniuk, és hogy az érdekelt tagállam az azok alkalmazásához szükséges adatokat, különösen a jóváhagyásukra vonatkozó adatokat, megadja.

A nemzeti végrehajtási terv kidolgozása során az ilyen általános elvekhez történő ragaszkodás bármely elmaradását az érdekelt tagállamnak meg kell indokolnia az általa alkalmazni nem kívánt elveket rögzítő beadvány alapján, valamint a be nem tartást indokló műszaki, közigazgatási vagy gazdasági okokat.

Amint egy transzeurópai végrehajtási terv elkészül, minden, az ellenőrző és irányító alrendszerek telepítéséhez kapcsoló tevékenységet az ajánlatkérőknek – minden más, hatályos és alkalmazandó jogi követelményen felül – ezzel a végrehajtási tervvel összevetve kell megindokolniuk. Valamely ajánlatkérő általi be nem tartást a tagállamhoz benyújtandó dokumentációban kell megindokolni ennek az ÁME-határozatnak a 3. cikkével összhangban.

Az ERTMS-végrehajtási terv szükségképpen olyan dinamikus dokumentum, amelyet az európai vasúti hálózat egészében történő felhasználás valós fejlődésének tükrözése érdekében kell majd frissíteni.

7.2.1.6. Versenykritériumok

Minden, a kölcsönösen átjárható vonatoknak más infrastruktúrákon történő mozgatását, illetve a nem kölcsönösen átjárható vonatok kölcsönösen átjárható infrastruktúrákon történő mozgatását lehetővé tevő cselekvés biztosítja, hogy a szállítók közötti szabad verseny ne sérüljön. Különösen pedig a vonatkozó, a már telepített berendezések és a még beszerzendő új berendezések közötti kapcsolódási pontokkal kapcsolatos szakismeretet minden érdekelt szállító rendelkezésére kell bocsátani.

7.2.2. VÉGREHAJTÁS: INFRASTRUKTÚRA (HELYHEZ KÖTÖTT BERENDEZÉSEK)

A következő követelmények alkalmazandók az irányelv 5c. cikkében meghatározott három vonalkategóriára:

- kifejezetten nagy sebességre épített vonalak,

- kifejezetten nagy sebességre felújított vonalak,

- kifejezetten nagy sebességre felújított olyan vonalak, amelyek – domborzati, mentesítési, illetve városrendezési korlátok folytán – különleges jellemzőkkel bírnak.

A következő, a 7.2.2.1., 7.2.2.2. és 7.2.2.3. pontokban szereplő esetek (az irányelv 1. cikkének megfelelően) a fent említett kategóriákra alkalmazandók.

7.2.2.1. Megépítendő vonalak

A megépítendő vonalakat az A. mellékletben említett előírásoknak megfelelően A. osztályú funkciókkal és kapcsolódási pontokkal látják el. Az ellenőrző és irányító infrastruktúra a vonatok számára az A. osztályú kapcsolódási pontokról gondoskodik.

7.2.2.2. Felújítandó (jelzés szempontjából felújítandó) vonalak

Amikor az ellenőrzést és irányítást, valamint jelzést felújítják, a vonalat, az A. mellékletben megadott előírásoknak megfelelően, A. osztályú funkciókkal és kapcsolódási pontokkall szerelik fel. Az ellenőrző és irányító infrastruktúra az A. osztályú ellenőrző és irányító kapcsolódási pontokat a vonatok számára ugyanúgy biztosítja, mint a megépítendő vonalaknál.

A felújítás külön vonatkozhat az ellenőrző és irányító alrendszer GSM-R rádió részére, az ETCS részére és a vonatészlelő részére.

A felújítás után a meglévő, B. osztályú berendezés, a 7.2.1.2. pontnak megfelelően, az A. osztállyal egyidejűleg továbbra is használható.

A B. osztályú ellenőrző és irányító berendezés pályamenti EMC határértékei, az ellenőrző és irányító alrendszer felújításáig, használatban maradhatnak.

Az az időtartam, amikor egy bizonyos vonalat mind A. osztályú, mind B. osztályú ellenőrző és irányító berendezéssel szerelnek fel, a pályamenti berendezés átmeneti fázisa. Ez alatt az átmeneti fázis alatt megengedett a meglévő, B. osztályú fedélzeti berendezésnek az A. osztályú rendszerre történő visszakapcsolási intézkedésként történő használata: mindez az infrastruktúra működtetőjének nem engedi meg, hogy az ilyen vonalon történő üzemeltetéskor a kölcsönösen átjárható vonatokon B. osztályú fedélzeti rendszereket követeljen meg.

7.2.2.3. Meglévő vonalak

A 96/48/EK irányelv hatálybalépése előtt meglévő vonalakat – egyszersmind az irányelv 7. cikkére történő kiterjesztéssel, illetve azzal összhangban – az olyan projekthez tartozó vonalakat, amelyek ezen ÁME közzétételekor már a kidolgozás előrehaladott állapotában vannak, ezen ÁME értelmében kölcsönösen átjárhatónak nyilváníthatják (lásd a 6. fejezetet), ha azok az ebben az ÁME-ban ismertetett ellenőrző és irányító alrendszer követelményeinek megfelelnek.

A meglévő, B. osztályú ellenőrző és irányító berendezések, a 7.2.1.5. pontban megjelölt feltételek mellett, életciklusuk alatt (az A. osztályú rendszerek telepítése nélkül) továbbra is használhatók.

A B. osztályú ellenőrző és irányító berendezések pályamenti EMC határértékei az ellenőrző és irányító alrendszer felújításáig használatban maradhatnak.

7.2.2.4. Infrastruktúra-nyilvántartások (TEN HS)

Ha egy vonalat kölcsönösen átjárhatónak nyilvánítnak, az infrastruktúra működtetője – a C. melléklet követelményeit követve – az infrastruktúra-nyilvántartásokban (TEN HS) ismertetett, A. osztályú és B. osztályú információt a vasúti vállalkozásoknak biztosítja.

Abban az esetben, ha egyes, az ellenőrző-irányító és jelző, valamint egyéb alrendszerek közötti kapcsolódási pontra nézve, európai előírások a telepítés időpontjában nem hozzáférhetők (például a vonatészlelés és az RS közötti elektromágneses kompatibilitás), a megfelelő jellemzőket és az alkalmazott szabványokat az infrastruktúra-nyilvántartásokban (TEN HS) fel kell tüntetni.

Mindez minden esetben, kizárólag a C. mellékletben felsorolt tételeknél lehetséges.

7.2.3. VÉGREHAJTÁS: JÁRMŰVEK (FEDÉLZETI BERENDEZÉSEK)

A nagy sebességre épített vagy felújított (jelzés szempontjából felújított) járműveket a nagysebességű transzeurópai hálózaton való használatra A. osztályú kapcsolódási pontokkal szerelik fel, és azok biztosítják, hogy az ebben az ÁME-ban előírt fedélzeti funkciókat, kapcsolódási pontokat, valamint minimális teljesítményt, a C. mellékletben ismertetett módon érintett útvonalaknak megfelelően szerepeltetik.

Az A. osztályú kapcsolódási pontokat biztosító gürdülőállomány-berendezések – az ajánlatkérő által esetleg megkövetelt módon – a B. osztályú kapcsolódási pontokat (STM-ek) biztosító további modulok befogadására is képesek lehetnek.

A csak B. osztályú rendszerekkel felszerelt járműveket akkor tekintik a B. osztályú kapcsolódási pontokkal felszerelt kölcsönösen átjárható vonalakon történő alkalmazásra elfogadhatóaknak, ha az ebben az ÁME-ben ismertetett ellenőrző és irányító alrendszer követelményeinek megfelelnek. A meglévő, B. osztályú ellenőrző és irányító berendezések életciklusuk alatt továbbra is használhatók.

Ha olyan vonalon történik az üzemeltetés, amelyet mind A. osztályú, mind B. osztályú rendszerekkel felszerelnek, a B. osztályú rendszerek az A. osztályú rendszerre történő visszakapcsolási intézkedésként működhetnek, ha a vonatot mind A. osztályú, mind B. osztályú rendszerekkel felszerelték.

A B. osztályú ellenőrző és irányító fedélzeti berendezés ne zavarja a többi ÁME-alrendszert, sem pedig más, az európai nagysebességű hálózat infrastruktúrájára telepített berendezést.

A B. osztályú ellenőrző és irányító fedélzeti berendezés ne legyen érzékeny a többi ÁME-alrendszertől származó jelkibocsátásra.

7.2.3.1. Járműnyilvántartások (TEN HS)

Ha egy vonatot kölcsönösen átjárhatónak nyilvánítanak, a fedélzeti szerelvényre vonatkozó vonatspecifikus végrehajtást – a C. melléklet követelményeit követve – a járműnyilvántartások (TEN HS) határozzák meg.

Abban az esetben, ha egyes, az ellenőrző-irányító és jelző, valamint egyéb alrendszerek közötti kapcsolódási pontra nézve európai előírások a telepítés időpontjában nem hozzáférhetők (például elektromágneses kompatibilitás a vonatészlelés és járművek között, olyan éghajlati és fizikai körülmények, amelyek közepette a vonat működhet, a vonat olyan geometriai paraméterei, mint a hosszúság, a vonaton található tengelyek maximális távolsága, a vonat első és utolsó kocsijának bólintási hossza, fékezési paraméterek), a megfelelő jellemzőket és az alkalmazott szabványokat a járműnyilvántartásokban (TEN HS) fel kell tüntetni.

Mindez minden esetben, kizárólag a C. mellékletben felsorolt tételeknél lehetséges.

7.2.4. FELTÉTELEK, AMELYEK MELLETT AZ "O" FUNKCIÓKRA SZÜKSÉG VAN

Az "O" funkciók a következő esetekben szükségesek:

1. egy ETCS 3. szintű pályamenti szerelvény a vonat fedélzeti integritásfelügyeletét követeli meg;

2. egy ETCS 1. szintű, infillel kiegészülő pályamenti szerelvény megfelelő fedélzeti infill-funkcionalitást igényel, ha a kioldási sebességet – biztonsági megfontolásból (például a veszélyes helyek védelme) – nullára állítják;

3. ha az ETCS rádión történő adatátvitelt igényel, a GSM-R adatátviteli szolgáltatásait hajtják végre.

7.2.5. AZ ELLENŐRZÉSI ELJÁRÁS MEGVÁLTOZTATÁSA

Az ellenőrző és irányító, valamint jelző alrendszer életciklusa alatt az ÁME-követelmények fejlődését a kölcsönös átjárhatóság érdekében kell kezelni.

Bármely, az A. osztályú és B. osztályú funkciókra, valamint kapcsolódási pontokra vonatkozó fejlődést a 96/48/EK irányelv 6. cikkének (2) bekezdését alkalmazó közös képviseleti testület által kialakítandó eljárás követésével kell ellenőrizni.

[1] Szerelvény: a fedélzeti rész mobilitása következtében az ellenőrző-irányító alrendszer két részre osztható: fedélzeti szerelvény és pálya melletti szerelvény (lásd a D. melléklet 1. számú ábráját).

[2] STM: specifikus átviteli modul (STM) a B. osztályú adatok felhasználásával lehetővé teszi az A. osztályú fedélzeti berendezések számára, hogy a B. osztályú jelzéssel felszerelt vonalakon üzemeljenek.

[3] A vonat integritása: a vonat teljességének az üzemeltetési szabályok szerinti állapota.

[5] Az SH2-modul csak akkor alkalmazható, ha az ERTMS technológiák terén a kereskedelmi létesítményekből összegyűjtött tapasztalatok visszajelzései révén a megfelelő mértékű bizalom már kialakult.

[6] A. osztály: lásd a 2. szakaszt.

[7] B. osztály: lásd a 2. szakaszt.

[8] M funkciók: lásd a 4. szakaszt.

[9] O funkciók: lásd a 4. szakaszt.

--------------------------------------------------

A. MELLÉKLET

A KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGRA VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOK

Ez a melléklet kizárólag ezen ÁME követelményeivel foglalkozik.

Az ERTMS-hivatkozásokat az egységes szerkezetbe foglalási fázist követően kell áttekinteni.

Ellenkező jelzés hiányában az előírások teljes szövege erre az ÁME-ra vonatkozik.

Az ebben az ÁME-ban idézett európai előírásokat két oszlopba soroljuk: "Az alapvető paramétereket meghatározó európai előírások" és "Egyéb európai előírások". A kölcsönös átjárhatóság biztosítására az alapvető paramétereket meghatározó európai előírásokat valamennyi végrehajtáskor teljes körűen kell alkalmazni; az alapvető követelményeket célzó alternatív megoldások nem megengedettek.

GLOBÁLIS KÖVETELMÉNYEK

INDEX-SZÁM | Az ellenőrzés-irányításra vonatkozó ÁME bekezdésére való hivatkozás | Tárgy | Alkalmazási kö | Az alapvető paramétereket meghatározó európai előírások | Egyéb európai előírások |

0a | 4.1.1. | ETCS FRS | | UIC ETCS FRS, 4.29 változat EEIG 99E5362, 2.00 változat | |

0b | 4.1.1. | GSM-R FRS | | EIRENE FRS, 5.0 változat | |

1 | 3.2.1. | Biztonsági biztosíték | Tájékoztató dokumentáció: prEN 50128 | | EN50126, 1999. szeptember ENV50129, 1998. május |

2 | | RAMS | | | |

2a | 3.2.1. 4.1.1. | Biztonsági követelmények | | ESROG (fenntartva) | ENV50129, 1998. május |

2b | 3.2.2e | Megbízhatóság – hozzáférhetőség – követelmények | A bemeneti információként használandó ERTMS/96s1266-(RAM fejezet). Tájékoztató dokumentáció: EEIG 02S1266 – 6. változata | Fenntartva | EN 50126, 1999. szeptember |

2c | 3.2b | A karbantartás minősége | Azok az eljárások, amelyekkel összevetve az ellenőrző és irányító berendezés karbantartásának minőségét meg kell ítélni. | | EN 29000 és EN 29001 |

3 | 3.2.5.1.1. 4.2.1.2d | Környezeti fizikai feltételek | Azok, a hőmérsékletre, páratartalomra, ütközésre, rezgésre stb. vonatkozó minimumkövetelmények, amelyeket az ellenőrző és irányító berendezések a nagysebességű hálózaton történő használatkor figyelembe vesznek. Tájékoztató dokumentáció: EEIG 97S0665 – 5. változat, prEN50125–3 | Fenntartva | EN 50125-1, 1999. szeptember és EN 50155, 1995. november |

4 | 3.2.5.1.2. | Elektromágneses kompatibilitás | | | |

4a | 3.2.5.1.2. 4.2.1.2d | Elektromágneses kompatibilitás | ERTMS/97s0665 – bemeneti dokumentumként alkalmazandó. Az EMC esetében, a szándékos átvitelre szolgáló frekvenciasávokat (Eurobalise, Euroloop és GSM-R) az ebben az indexben feltüntetett előírásokból kizárjuk. Az Eurobalise-légrésre vonatkozó konkrét követelményeket a 12a index tünteti fel. Az Euroloop-légrésre vonatkozó konkrét követelményeket a 12b index tünteti fel. A GSM-R légrésre vonatkozó konkrét követelményeket a 12c indexben tüntetjük fel. | | Fedélzeti berendezéseknél: EN 50121–3–2, 2000. szeptember, 4. és 6. táblázat a 7. szakaszban. A 4., 5. és 6. szakasz alkalmazandó a vizsgálati eljárásoknál. EN 50121–3–2, 2000. szeptember, 7., 8. és 9. táblázat a 8. szakaszban. A 4., 5. és 6. szakasz alkalmazandó a vizsgálati eljárásoknál. EN 50121-4, 2000. szeptember, 5. szakasz A pályamenti berendezéseknél EN 50121-4, 2000. szeptember, 6. szakasz. |

4b | 3.2.5.1.2b 4.2.1.2f | A vonatészlelő rendszerek érzéketlenségi jellemzői | Annak biztosítására, hogy a vonatészlelő rendszereket a vontatási áram ne zavarja. Az európai előírásra vonatkozó bejövő adatokat az ellenőrzés és irányítás (EI) ÁME-ához csatolt jelentés tartalmazza. | | (fenntartva) |

INDEX-SZÁM | Az ellenőrzés-irányításra vonatkozó ÁME bekezdésére való hivatkozás | Tárgy | Alkalmazási kör | Az alapvető paramétereket meghatározó európai előírások | Egyéb európai előírások |

5 | | A vezetőfülkében megjelenő jelzés logikai, valamint az ATP logikai és kapcsolt funkciók biztosítása. | | | |

5a | 4.1.1. | Normál üzemmód | Az ERTMS99E807 forgatókönyvek a vizsgálati előírások bejövő adatait képezik. Tájékoztató dokumentáció: Unisig subset-050-V200, Unisig subset-030-V200, Unisig subset-031-V200, Unisig subset-032-V200 | Vizsgálati követelmények (ennek az ÁME-nek a következő változata ezzel kiegészítendő) Unisig subset-026-V222 Unisig subset-043-V200 Unisig subset-046-V200 Unisig subset-047-V200 Unisig subset Unisig subset-054-V200 Unisig subset-055-V222 | |

5b | 4.1.1. | Korlátozott üzemmód | Rendszerkövetelmények, a meghibásodásokra válaszul. Az ERTMS/97E832 alkalmazandó az európai előírás bejövő adataiként | Unisig subset-026-V222 | |

6 | 4.1.1. 4.1.2.2. | STM-kezelés | Az A. osztályú rendszer STM kapcsolódási pontjára vonatkozó funkcionális és fizikai követelmények. A KER kompatibilitással foglalkozni kell Tájékoztató dokumentáció: Unisig subset-058-V200 Unisig subset-059-V200 | Unisig subset-035-V200 Unisig subset-026-V222 Unisig subset-056-V200 Unisig subset-057-V200 | |

7 | 4.1.1. | Az MMI vonatvezetői kapcsolódási pont funkcionális követelményei. | A vonatvezető és a fedélzeti szerelvény közötti kommunikációra vonatkozó funkcionális előírás. A vonatvezető előtt lévő kijelzők közlik, mire van szükség a vezetéshez, például a vezetőfülke jelzései, figyelmeztetés a beavatkozásra. Ide tartoznak a bemeneti funkciók, például a vonat jellemzői, a felülbíráló funkciók, amelyekre az átjárhatósági ellenőrzés és irányítás céljára van szükség. Ide tartozik még a szöveges üzenetek megjelenítése. A vezetőfülke jelzései határozzák meg a vezetőfülkében hozzáférhetővé tett paraméterek minimális tartományát, amelyek együttesen tesznek eleget azoknak a körülményeknek, amelyek az európai nagysebességű hálózathoz tartozó vasutakon megtalálhatók, és amelyek ezért az egész hálózatra nézve közös rendszer megvalósíthatóságát teszik lehetővé. Ilyen paraméterek lennének a megengedett sebesség, a célsebesség, a céltávolság, amelyek a vezetőfülkének történő jelzés és az ATP alapját képezik. Tájékoztató dokumentáció: Celenec WGA9D V21. DOC 2000.4.12 Celenec WGA9D V05 DOC2000.3.27, Cenelec WGA9D V11. DOC, 2000.4.12, Cenelec WGA9D V06. Doc, 2000.1.12, Cenelec WGA9D V08NS. DOC 2000.3.27 és Cenelec WGA9D V04. Doc, 2000.3.27 | Unisig subset-033-V200 Unisig subset-026-V222 Unisig subset-035-V200 | |

8 | 4.1.1. | Odometriás követelmények | Az A. osztályú kapcsolódási pontokat biztosító berendezéstől elvárható teljesítménytartomány támogatásához szükséges odometriás alrendszer funkcionális követelményei. A helymegállapítás pontossága az odometriától és a pályamágnesek közötti távolságtól függ. A sebesség- és távolságmérésekre vonatkozó követelmények a kölcsönösen átjárható vonat esetében. Legyünk tekintettel a 6. indexszel való kapcsolatra: STM. | Unisig subset-041-V200 | |

9 | 4.1.1. | Követelmények az üzemi adatok fedélzeti rögzítésére. | Az adatparaméterek, rendszeresség, pontosság, érvényesség-ellenőrzések megválasztására vonatkozó követelmények, a vonat megfelelő vezetésének és a biztonsággal összefüggő rendszerek viselkedésének ellenőrzése érdekében, hogy a joghatósági követelményeknek minden tagállamban eleget lehessen tenni. | Unisig subset-026-V222 Unisig subset-027-V200 | |

10 | 4.1.1. | Az éberségi rendszer követelményei | Az éberségi funkció meghatározása, hogy a vonat az európai hálózatokon elfogadhatóan üzemelhessen. Az éberség biztosítja, hogy a vonatvezető elegendően éber legyen (és következésképpen elegendően éber ahhoz, hogy a jelzésről tudomást szerezzen). Ha időzítőt alkalmaznak, az időzítőt más, a vonatvezetőnek a vonatellenőrzésre, a vontatásellenőrre, fékekre, a vezetőfülkének szóló figyelmeztetés nyugtázására irányuló intézkedéseivel újra lehet indítani. Ez olyan módon képzelhető el, hogy egy kart adott helyzetben kell tartani (éberségi funkció). Az éberségtől megkövetelt funkcionalitás az ATP és bármely, a vezetőfülkéhez tatozó figyelmeztető rendszer állapotával módosítható. Az éberségi, az ATP- és a vezetőfülkében található figyelmeztető rendszerek abban az értelemben a biztonsághoz kötődő rendszerek, hogy a vonatvezetőnek támogatást, a vonatnak pedig védelmet nyújtanak emberi hiba esetén. A biztonság szintjét mindezen rendszerek együttesen határozzák meg, és azok abban az értelemben kölcsönösen összefüggők, hogy az egyik megléte vagy hiánya a többi funkcionalitását befolyásolhatja. A biztonsági kérdések kezelését megkönnyíti, ha ezeket a rendszereket az ellenőrzés és irányítás hatókörébe tartozónak tekintik. Az UIC 641 legyen az európai előírás kiindulási alapja. | | |

11 | 4.1.1. 4.2.1.2e | Rádió | A vonat felé, illetve felöl történő beszéd- és adatátviteli kommunikációt szolgáló rádiós rendszer meghatározása. | EIRENE SRS változat 13. Vizsgálati követelmények (amellyel ezen ÁME következő változata kiegészítendő) | |

INDEX-SZÁM | Az ellenőrzés-irányításra vonatkozó ÁME bekezdésére való hivatkozás | Tárgy | Alkalmazási kör | Az alapvető paramétereket meghatározó európai előírások | Egyéb európai előírások |

12 | | Adatátviteli kapcsolódási pontok – a vonat és a föld között | | | |

12a | 3.2.5.1.2. 4.1.2.1. | Pályamágnes | Hivatkozva a DV07-es bizottsági határozat 21. cikkére, a használt frekvenciák részletei az európai előírásokban megtalálhatók. Az egyes B. osztályú rendszerekkel való műszaki kompatibilitás az európai előírásokban meghatározott műveletkapcsolási funkciót igényli. Ezt az EMC szempontjából elfogadhatónak kell tekinteni. | Unisig subset-036-V200 EUROSIG/WP3.1.2.3 ABB007 ABB020 ABB009 GA0347 Vizsgálati követelmények (ezen ÁME következő változata ezzel kiegészítendő) | EÁME EN 300 330-1, V1.3.1 (2000. július), a 7.2. alszakaszig bezárólag. |

12b | 3.2.5.1.2. 4