ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
39. cikk

A kikötő szerinti tagállam feladatai

(2) A kikötő szerinti tagállam meghatározza a kérelem benyújtásának legkésőbbi határidejét. A kérelem benyújtásának határideje az érkezés becsült ideje előtti három munkanap. A kikötő szerinti tagállam a Bizottsággal egyetértésben más határidőt is megszabhat a kérelem benyújtására, tekintettel többek között a fogásból készített termék típusára vagy a halászati terület és a kikötői közötti távolságra. A kikötő szerinti tagállam a kérelem benyújtásának határidejére vonatkozó információt a Bizottság rendelkezésre bocsátja, amely azt PDF-formátumban közzéteszi a NAFO megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti weboldalán.

(6) A halászhajó csak a kikötő szerinti tagállam illetékes hatóságának előzetes engedélyével hajózhat be a kikötőbe. A ki- vagy átrakodást, vagy egyéb kikötői szolgáltatások igénybevételét csak akkor engedélyezik, ha a 40 cikk (2) bekezdésében említett visszaigazolás megérkezik a lobogó szerinti NAFO szerződő féltől.

c)

(7) A (6) bekezdéstől eltérve a kikötő szerinti tagállam az e bekezdés szerinti visszaigazolás hiányában is engedélyt adhat a teljes vagy részleges kirakodásra, ha a következő feltételek teljesülnek:

(8) A kikötő szerinti tagállam késedelem nélkül értesíti a hajó parancsnokát arról, hogy engedélyezi-e a kikötőbe való behajózást, vagy ha a hajó már a kikötőben van, a ki- vagy átrakodást vagy a kikötő használatát. Ha a hajó engedélyt kap a behajózásra, a tagállam a kikötő szerinti állam általi ellenőrzés előzetes kérelmezésére szolgáló, a védelmi és végrehajtási intézkedések II.L mellékletében meghatározott és az e rendelet mellékletének 43. pontjában említett nyomtatvány másolatát – a megfelelően kitöltött C résszel együtt – visszaküldi a hajó parancsnokának. Ezt a másolatot a Bizottságnak is haladéktalanul megküldi, amely azt haladéktalanul közzéteszi a NAFO megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti weboldalán. Az engedély megtagadása esetén a kikötő szerinti tagállam a lobogó szerinti NAFO szerződő felet is értesíti.
48. cikk

A MID-ben tárolt személyes adatokhoz kapcsolódó hozzáférési, helyesbítési és törlési jog, valamint az adatok kezelésének korlátozása

(8) A (7) bekezdésben említett határozat tájékoztatással is kell, hogy szolgáljon az érintett személy részére, ismertetve annak lehetőségét, hogy a személyes adatokhoz való hozzáférés, az adatok helyesbítése, törlése vagy kezelésének korlátozása iránti kérelem tárgyában hozott határozat ellen kifogást nyújthat be, és adott esetben arról, hogy hogyan nyújthat be keresetet vagy panaszt az illetékes hatóságokhoz vagy bíróságokhoz, továbbá ismertetve az esetleges segítségnyújtás lehetőségét, beleértve a felügyeleti hatóságok általi segítségnyújtást is.
8.

A 20. cikk a következőképpen módosul: a) a (2) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép: „(2) Az ETIAS központi rendszere az ESP használatával lekérdezést indít, hogy összehasonlítsa a 17. cikk (2) bekezdésének a), aa), b), c), d), f), g), j), k) és m) pontjában és a 17. cikk (8) bekezdésében említett vonatkozó adatokat az ETIAS központi rendszerben, a SIS-ben, az EES-ben, a VIS-ben, az Eurodacban, az Europol-adatokban és az Interpol SLTD és TDAWN adatbázisaiban tárolt adatrekordban, fájlban vagy kérelemfájlban rögzített figyelmeztető jelzésben szereplő adatokkal.”; b) a (4) bekezdésben a „17. cikk (2) bekezdésének a), b), c), d), f), g), j), k) és m) pontjában,” szövegrész helyébe a „17. cikk (2) bekezdésének a), aa), b), c), d), f), g), j), k) és m) pontjában,” szövegrész lép. c) az (5) bekezdésben a „17. cikk (2) bekezdésének a), c),f), h) és i) pontjában” szövegrész helyébe a „17. cikk (2) bekezdésének a), aa), c), f), h) és i) pontjában” szövegrész lép.
(9)

Az a cél, amely szerint az uniós polgárok számára egy belső határok nélküli, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló olyan térséget lehessen kialakítani, amelyben biztosított a személyek szabad mozgása, szükségessé teszi azt is, hogy teljeskörű információk álljanak rendelkezésre az olyan uniós polgárokkal szemben hozott ítéletekre vonatkozóan, akik valamely harmadik ország állampolgárságával is rendelkeznek. Tekintettel arra, hogy ezek a személyek egy vagy több állampolgársággal rendelkezőként mutatkozhatnak be, valamint arra, hogy különböző ítéleteket tárolhatnak az ítélethozatal szerinti tagállamban és az állampolgárság szerinti tagállamban, e rendelet hatálya alá kell vonni azokat az olyan uniós polgárokat, akik valamely harmadik ország állampolgárságával is rendelkeznek. Ezeknek a személyeknek e rendelet hatálya alóli kizárása azt eredményezné, hogy az ECRIS-TCN-ben tárolt információk nem lennének teljeskörűek. Ez veszélyeztetné a rendszer megbízhatóságát. Mivel azonban ezek a személyek uniós polgársággal rendelkeznek, azoknak a feltételeknek, amelyek mellett ezekre a személyekre vonatkozóan ujjnyomatadatokat lehet bevinni az ECRIS-TCN-be, hasonlónak kell lenniük azokhoz a feltételekhez, amelyek mellett a tagállamok az uniós polgárokra vonatkozóan ujjnyomatadatokat cserélnek egymással a 2009/315/IB kerethatározattal és a 2009/316/IB határozattal létrehozott ECRIS-en keresztül. Ezért az olyan uniós polgárok ujjnyomatadatait, akik valamely harmadik ország állampolgárságával is rendelkeznek, csak akkor lehet bevinni az ECRIS-TCN-be, ha azokat a nemzeti joggal összhangban büntetőeljárások során gyűjtötték be, ugyanakkor a tagállamok számára nyitva kell állnia a lehetőségnek, hogy a büntetőeljárástól eltérő célokból begyűjtött ujjnyomatadatokat is felhasználhassanak, amennyiben e felhasználást a nemzeti jog megengedi.
(26)

A szervezői csoport számára biztosítani kell a jogot, hogy részvétel erősítése és a kezdeményezés által felvetett kérdések nyilvános vitájának előmozdítása érdekében a megkövetelt számú aláíró által támogatott és az e rendelet egyéb követelményeinek is megfelelő kezdeményezés Bizottsághoz történő benyújtását követően uniós szintű nyilvános meghallgatáson mutassa be a kezdeményezést. Az Európai Parlament a kezdeményezésnek a Bizottsághoz való benyújtásától számított három hónapon belül nyilvános meghallgatást kell, hogy szervezzen. Az Európai Parlamentnek biztosítania kell az érintett érdekelt felek – ideértve a civil társadalmat, a szociális partnereket és a szakértőket is – érdekeinek kiegyensúlyozott képviseletét. A Bizottságnak megfelelő szinten képviseltetnie kell magát. A Tanácsnak, az Unió egyéb intézményeinek és tanácsadó testületeinek, valamint az érdekelt feleknek is lehetőséget kell biztosítani a nyilvános meghallgatáson való részvételre, az inkluzív jelleg biztosítása és a közérdeklődés fokozása érdekében.
(17)

A vizsgálat során a Bizottság mérlegelheti, hogy a versenyt torzító gyakorlat olyan nemzetközi légiközlekedési vagy légiközlekedési szolgáltatásokra vonatkozó megállapodást, illetve bármely egyéb olyan, a légiközlekedési szolgáltatásokra vonatkozó rendelkezéseket is tartalmazó megállapodást is sért-e, amelynek az Unió részes fele. Ilyen esetben a Bizottság dönthet úgy, hogy a versenyt torzító gyakorlatot, amely olyan nemzetközi légiközlekedési vagy légiközlekedési szolgáltatásokra vonatkozó megállapodást, illetve bármely egyéb olyan, a légiközlekedési szolgáltatásokra vonatkozó rendelkezéseket is tartalmazó megállapodást is sért, amelynek az Unió részes fele, helyénvalóbb az adott megállapodás által megállapított vitarendezési eljárások alkalmazásával kezelni. Ilyen esetben a Bizottságnak jogosultnak kell lennie, hogy felfüggessze az e rendelet alapján indított vizsgálatot. Ha azon nemzetközi légiközlekedési vagy légiközlekedési szolgáltatásokra vonatkozó megállapodás, illetve bármely egyéb, a légiközlekedési szolgáltatásokra vonatkozó rendelkezéseket is tartalmazó megállapodás által megállapított vitarendezési eljárásokkal, amelynek az Unió részes fele, nem lehet megfelelően orvosolni a helyzetet, lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság folytassa a vizsgálatot.
(13)

Fontos tisztázni azt is, hogy a „gyártó” kifejezés nemcsak az áruk gyártóját, hanem az olyan árukat előállító személyeket is magában foglalja, amelyek nem valamely gyártási folyamat eredményeként kerülnek előállításra, a mezőgazdasági termékeket is beleértve, valamint magában foglalja azokat a személyeket is, akik az áruk gyártójaként jelölik meg magukat.
14. cikk

Felülvizsgálat és jelentéstétel

(1) A Bizottság 2027. július 7-ig, majd azt követően ötévente értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a biztonsági intézkedések és rendszerek eredményeiről, azok elterjedtségének mértékét, valamint felhasználói szempontoknak való megfelelését is ideértve. A Bizottság megvizsgálja, hogy az említett biztonsági intézkedések és rendszerek e rendelet céljainak megfelelően működnek-e. Az említett jelentéshez adott esetben a közúti közlekedési balesetek és sérülések további csökkentése és kiküszöbölése érdekében ajánlásokat kell csatolni, beleértve az általános biztonságra, továbbá az utasok és a veszélyeztetett úthasználók védelmére és biztonságára vonatkozó követelmények módosítására irányuló jogalkotási javaslatot is.

A Bizottság értékeli különösen az új intelligens sebességszabályozó rendszerek megbízhatóságát és hatékonyságát, valamint azt, hogy e rendszerek milyen pontosan és hibaarány mellett működnek valós vezetési körülmények között. A Bizottság adott esetben jogalkotási javaslatot nyújt be.
a)

olyan adóalanyok és nem adóalany jogi személyek héabevallásából származó információk, akik, illetve amelyek az adott időszakra vonatkozóan a 2006/112/EK tanácsi irányelv 251. cikkének a) pontjával összhangban jelentették be az Unión belüli termékértékesítéseket, vagy akik, illetve amelyek az említett irányelv 251. cikkének c) pontjával összhangban jelentették be az Unión belüli termékbeszerzéseket;
(9)

A végső befektetőknek szóló, fenntarthatósággal kapcsolatos közzétételekre vonatkozó harmonizált uniós szabályok hiányában a tagállamok nemzeti szinten valószínűleg a továbbiakban is eltérő intézkedéseket fognak elfogadni, és fennmaradhatnak a különböző pénzügyi szolgáltatási ágazatok eltérő megközelítései. Ezek az eltérő intézkedések és megközelítések a közzétételi standardok közötti jelentős eltérések miatt továbbra is jelentősen torzítanák a versenyt. Emellett az eltérő eredményekkel járó, üzleti megfontolásokon alapuló piaci gyakorlatok párhuzamos fejlődése tovább fragmentálja a piacot, és a jövőben még tovább súlyosbíthatja a belső piac működésének hatékonyságában mutatkozó hiányosságokat. Az eltérő közzétételi standardok és piaci gyakorlatok nagymértékben megnehezítik a különböző pénzügyi termékek összehasonlítását, egyenlőtlen versenyfeltételeket teremtenek e termékek és az értékesítési csatornák számára, továbbá újabb akadályokat gördíthetnek a belső piac működésének útjába. Ezek az eltérések a végső befektetőket is összezavarhatják, és torzíthatják a befektetési döntéseiket. Fennáll a kockázata annak, hogy a Párizsi Megállapodásnak való megfelelés biztosítása során a tagállamok eltérő nemzeti intézkedéseket fogadnak el, amelyek akadályozhatják a belső piac zökkenőmentes működését, és károsak lehetnek a pénzügyi piaci szereplők és a pénzügyi tanácsadók számára. Emellett az átláthatósággal kapcsolatos harmonizált szabályok hiánya megnehezíti a végső befektetők számára a különböző tagállamokban kínált eltérő pénzügyi termékek tényleges összehasonlítását a környezeti, társadalmi és irányítási kockázatok, valamint a fenntartható befektetési célkitűzések tekintetében. Ezért foglalkozni kell a belső piac működése előtt álló meglévő akadályokkal, és fokozni kell a pénzügyi termékek összehasonlíthatóságát a valószínű jövőbeli akadályok elkerülése érdekében.
(62)

Az éves kétoldalú tárgyalások során – a kapacitások és az arányosság figyelembevételével – az egyes tagállamoknak és az Ügynökségnek meg kell állapodnia a készenléti alakulatok rövid távú bevetésének pontos időzítéséről, valamint a Belső Biztonsági Alap vagy bármely más célzott uniós finanszírozás egyedi intézkedései keretében társfinanszírozott technikai berendezések rendelkezésre bocsátásáról. A készenléti alakulathoz való nemzeti hozzájárulások igénylésekor az ügyvezető igazgatónak általános szabályként az arányosság és a tagállamok közötti egyenlő bánásmód elvét kell alkalmaznia azzal a céllal, hogy megelőzhetőek legyenek az olyan helyzetek, amelyek jelentős mértékben megnehezítik egy tagállam feladatainak ellátását azáltal, hogy az adott tagállam hozzájárulásainak éves bevetését egy adott négyhónapos időszakban kérik. E szabályoknak lehetővé kell tenniük, hogy a tagállamok nem egymást követő időszakokban teljesítsék a bevetési időszakkal kapcsolatos kötelezettségeiket. A készenléti alakulatból való rövid távú bevetést illetően a tagállamok a rövid távú bevetés iránti kötelezettségüket halmozott módon is teljesíthetik oly módon, hogy rövidebb időszakokra több személyzetet vetnek be, vagy hogy a személyzet tagjait több mint négy hónapra vetik be, az éves kétoldalú tárgyalások keretében elfogadott tervezéssel összhangban.
10. cikk

A védjegyekhez fűződő viszony

(3) A (2) bekezdés sérelme nélkül, azok a védjegyek, amelyeket jóhiszeműen azt megelőzően jelentettek be, vagy amelyeket jóhiszeműen azt megelőzően lajstromoztak, vagy amelyeket – amennyiben az alkalmazandó jog biztosítja ezt a lehetőséget – jóhiszemű használat révén azt megelőzően szereztek meg egy adott tagállamnak, tagállamok regionális társulásának vagy az Uniónak a területén, hogy a Nemzetközi Iroda értesítette a Bizottságot a földrajzi árujelző nemzetközi lajstromozásának a közzétételéről, és amelyek használata ellentétes lenne a földrajzi árujelző oltalmával, a földrajzi árujelző oltalma ellenére az érintett termékek tekintetében a továbbiakban is használhatók és megújíthatók, feltéve hogy az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) vagy az (EU) 2015/2436 európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) értelmében nem áll fenn ok a védjegy törlésére vagy a védjegyoltalom megszűnésének megállapítására. Ilyen esetekben mind a földrajzi árujelző használata, mind az érintett védjegy használata megengedett.
(27)

Az (EU) 2016/2341 európai parlamenti és tagállami irányelvben (5) említett foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények szervezeti felépítésének és szabályozásának módja tagállamonként jelentős eltéréseket mutat. Ezek az intézmények egyes tagállamokban csupán foglalkoztatói nyugdíjszolgáltatási tevékenységeket végezhetnek, más tagállamokban pedig – ahol a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények nem rendelkeznek jogi személyiséggel – ezek az intézmények, ideértve a működtetésükért felelős és a nevükben eljáró felhatalmazott szervezetek is, jogosultak foglalkoztatói nyugdíjszolgáltatási és egyéninyugdíj-szolgáltatási tevékenységeket folytatni. Ez nemcsak a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények eltérő szervezeti felépítéséhez vezetett, hanem eltérő nemzeti szintű felügyelethez is. Különösen az olyan foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények prudenciális felügyelete, amelyek engedéllyel rendelkeznek foglalkoztatói és egyéninyugdíj-szolgáltatási tevékenységek folytatására, szélesebb körű, mint a csupán foglalkoztatói nyugdíjszolgáltatási tevékenységeket folytató intézmények felügyelete. A pénzügyi stabilitás veszélyeztetésének elkerülése és az eltérő szervezeti felépítés és szabályozás figyelembevétele érdekében csak azon foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények számára kell megengedni, hogy PEPP-eket biztosítsanak, amelyeket arra is felhatalmaztak, hogy felügyelet mellett a nemzeti jog szerint egyéni nyugdíjtermékeket biztosítsanak. Ezenfelül és a pénzügyi stabilitás további védelme érdekében a PEPP-szolgáltatással kapcsolatos üzletág minden eszközét és kötelezettségét el kell különíteni, és nincs lehetőség arra, hogy ezeket az intézmény foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató egyéb üzletágába helyezzék át. A PEPP-eket nyújtó foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézményeknek továbbá mindenkor meg kell felelniük az (EU) 2016/2341 irányelvben meghatározott vonatkozó normáknak – amennyiben ezen intézményeket az (EU) 2016/2341 irányelvvel összhangban az irányelv átültetése során nyilvántartásba vették vagy engedélyezték, úgy a tagállamok által megállapított részletesebb befektetési szabályoknak is –, valamint az irányítási rendszerük rendelkezéseinek. Amint más PEPP-szolgáltatók esetében is, ha ez a rendelet szigorúbb rendelkezéseket állapít meg, akkor az ilyen rendelkezések alkalmazandók.
(21)

A 952/2013/EU rendelet értelmében az Unió területére behozott árukra vonatkozóan belépési gyűjtő árunyilatkozatot kell készíteni és azt elektronikusan be kell nyújtani a vámhatóságoknak. Tekintettel a belépési gyűjtő árunyilatkozatok fontosságára a biztonsági és pénzügyi kockázatok kezelése terén, jelenleg is zajlik egy kifejezetten az Unió vámterületén a belépési gyűjtő árunyilatkozatok benyújtására és kezelésére alkalmas, elektronikus rendszer fejlesztése. A belépési gyűjtő árunyilatkozatok benyújtására ezért nem lesz lehetőség a harmonizált nyilatkozattételi interfészmodulon keresztül. Mindazonáltal, figyelembe véve azt, hogy a belépési gyűjtő árunyilatkozattal benyújtott egyes adatelemek egyéb vámügyi és tengeri szállítási nyilatkozattételi kötelezettségek teljesítéséhez is szükségesek, amikor a hajó befut az Unió valamely kikötőjébe, az EMSWe-nek képesnek kell lennie a belépési gyűjtő árunyilatkozatban szereplő adatelemek feldolgozására. Elő kell irányozni továbbá annak lehetőségét is, hogy a belépési gyűjtő árunyilatkozaton keresztül már benyújtott vonatkozó információkat esetlegesen vissza lehessen keresni a nemzeti egyablakos tengerügyi ügyintézési rendszerek segítségével.
(7)

A SZEF-ek többek között előírják, hogy a megfigyelők: a) rögzítsék és jelentsék a megfigyelt hajó halászati tevékenységével kapcsolatos információkat, amelyeknek magukban kell foglalniuk legalább a következőket: i. adatgyűjtés, amely kiterjed a célfajok összes fogásának, a visszadobott halmennyiségnek és a járulékos fogásoknak a számszerűsítésére (beleértve a cápákat, a tengeri teknősöket, a tengeri emlősöket és a tengeri madarakat is), a méret szerinti összetétel becslésére vagy mérésére (a lehetőségekhez mérten), a kezelés módjára (azaz a fedélzeten tartott, az elpusztult állapotban visszadobott és az élve visszaengedett egyedekre) vonatkozó adatokra, valamint az élettörténet-tanulmányok készítéséhez szükséges biológiai minták gyűjtésére (például ivarmirigyekre, otolitokra, tövisnyúlványokra, pikkelyekre) vonatkozó adatok; ii. minden talált jelölés összegyűjtése és bejelentése; iii. a halászati műveletre vonatkozó információk, beleértve az alábbiakat: — a fogás helyszíne a földrajzi hosszúság és szélesség megjelölésével, — a halászati erőkifejtésre vonatkozó információk (pl. a halászeszközök száma, horgok száma stb.), — az egyes halászati műveletek dátuma, beleértve adott esetben a halászati tevékenység megkezdésének és befejezésének időpontját, — halcsoportosulást előidéző tárgyak, többek között halcsoportosulást előidéző eszközök (FAD-ok) használata, és — a visszaengedett állategyedek általános állapota a túlélési rátákhoz viszonyítva (azaz elpusztult/élő, sebesült stb.); b) figyeljék meg és rögzítsék a járulékos fogásokat mérséklő intézkedések alkalmazását és más releváns információkat; c) amennyire lehetséges, figyeljék meg és jelentsék be a környezeti feltételeket (pl. a tenger állapota, éghajlati és hidrológiai paraméterek stb.); d) a trópusi tonhalra vonatkozó többéves állományvédelmi és -gazdálkodási program keretében elfogadott ICCAT megfigyelői programmal összhangban figyeljék meg a FAD-okat és tegyenek róluk jelentést; és e) hajtsanak végre minden egyéb, az SCRS által javasolt és az ICCAT által elfogadott tudományos feladatot.
(22)

A Hatóságnak a tisztességes munkavállalói mobilitás biztosítása és a be nem jelentett munkavégzés elleni fellépés érdekében szinergiákat kell kialakítania e két feladata között. E rendelet alkalmazásában a be nem jelentett munkavégzés „kezelése” a be nem jelentett munkavégzés megakadályozását, az ilyen típusú munkavégzéstől való elrettentést és az ellene folytatott küzdelmet, valamint a be nem jelentett munkavégzés bejelentésének előmozdítását jelenti. Az (EU) 2016/344 európai parlamenti és tanácsi határozattal (9) létrehozott, a be nem jelentett munkavégzés kezelésére irányuló együttműködés erősítését célzó európai platform ismereteire és munkamódszereire építve, a Hatóság a szociális partnerek bevonásával állandó munkacsoportot hoz létre, szintén „A be nem jelentett munkavégzés kezelésére irányuló együttműködés erősítését célzó európai platform” elnevezéssel. A Hatóságnak biztosítania kell az (EU) 2016/344 határozattal létrehozott platform meglévő tevékenységeinek a Hatóságon belüli új munkacsoporthoz történő zökkenőmentes áttételét.
(15)

Az online piacterek pusztán köztes szereplőként járnak el egyfelől a gazdasági szereplők, másfelől a lakossági személyek, a szakmai felhasználók vagy más gazdasági szereplők között. Ezért nem tekintendő úgy, hogy az online piacterek beletartoznak a gazdasági szereplő fogalommeghatározásába, és nem kötelezhetők arra, hogy eligazítást adjanak a korlátozott robbanóanyag-prekurzorok értékesítésében részt vevő személyzetüknek az e rendelet szerinti kötelezettségekről, vagy hogy ellenőrizzék a leendő ügyfél személyazonosságát és adott esetben engedélyét, vagy egyéb információkat kérjenek a leendő ügyféltől. Mivel azonban az online piacterek központi szerepet játszanak az online tranzakciókban, beleértve a szabályozott robbanóanyag-prekurzorok értékesítését is, egyértelmű és hatékony módon tájékoztatást kell nyújtaniuk az e rendelet szerinti kötelezettségekről azon felhasználóiknak, akik az online piacterek szolgáltatásainak igénybevételével szabályozott robbanóanyag-prekurzorokat kívánnak rendelkezésre bocsátani. Ezen túlmenően az online piactereknek – például az engedélyek ellenőrzésének megkönnyítésére szolgáló eszközöket kínálva – intézkedéseket kell hozniuk annak elősegítésére, hogy felhasználóik eleget tegyenek az ellenőrzéssel kapcsolatos kötelezettségeiknek. Mivel az online piacterek egyre nagyobb jelentőségre tesznek szert az ellátási oldal teljes skáláján, valamint fontos szerepet töltenek be – terrorista célokból is – mint beszerzési csatorna, az online piacterekre ugyanazoknak a felderítési és jelentéstételi kötelezettségeknek kell vonatkozniuk, mint a gazdasági szereplőkre, a gyanús tranzakciók felderítésére irányuló eljárásokat azonban megfelelően hozzá kell igazítani a sajátos online környezethez.