A BIZOTTSÁG (EU) 2016/209 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. február 12.)

a városi területeken alkalmazott intelligens közlekedési rendszerek (ITS) tekintetében az európai szabványügyi szervekhez intézett, az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keretről szóló 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet támogató szabványosítási felkérésről

(az értesítés a C(2016) 808. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol, a francia és a német nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az ITS-re vonatkozóan a 2010/40/EU irányelvben meghatározott átfogó célkitűzéseken belül a városi dimenzióval az ITS cselekvési terve (2008) (4) és a városi mobilitás cselekvési terve (2009) (5) foglalkozik. 2010-ben az Európai Bizottság ITS-sel foglalkozó szakértői csoportot állított fel (6) , amelyben képviseltették magukat a helyi hatóságok és fő partnereik, a kutatás, az ipar, a közlekedési hatóságok és szolgáltatók, a szabványosítási szervezetek stb. Az ITS-sel foglalkozó szakértői csoport iránymutatásokat dolgozott ki a városi közlekedést érintő főbb ITS-alkalmazások (multimodális tájékoztatás, intelligens jegyértékesítési rendszerek, közlekedésszervezés és városi logisztika) bevezetésére vonatkozóan, összegyűjtötte a bevált gyakorlatokat és megvizsgálta a városi ITS területét érintő további szabványosítási tevékenységek szükségességét.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A szabványosítási tevékenységekre való felkérés

Az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN), az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság (Cenelec) és az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet (ETSI) (a továbbiakban: az európai szabványügyi szervezetek) felkérést kapnak a 2010/40/EU irányelv 8. cikkének végrehajtását támogató új európai szabványok és európai szabvány jellegű dokumentumok kidolgozására a városi ITS területén belül a multimodális tájékoztatás, a közlekedésszervezés és a városi logisztika vonatkozásában. A felkérés tárgyát képező európai szabványok és európai szabvány jellegű dokumentumok a II. melléklet 1., 2., 3. és 4. táblázatában kerültek felsorolásra, és az I. mellékletben szereplő követelmények vonatkoznak rájuk.

2. cikk

A munkaprogram kidolgozása

Az európai szabványügyi szervezetek elkészítik a közös munkaprogramot, amelyben feltüntetik a felkérés tárgyát képező valamennyi szabvány jellegű dokumentumot, a felelős műszaki testületeket és a munka teljesítésének ütemezését a II. mellékletben szereplő határidők tiszteletben tartásával. Az európai szabványügyi szervezetek 2016. július 31-ig benyújtják a munkaprogramot a Bizottságnak és hozzáférést biztosítanak egy átfogó projekttervhez.

Az európai szabványügyi szervezetek eldönthetik, hogy hány európai szabványra és szabvány jellegű dokumentumra van szükség az 1. cikkben említett felkérés teljesítéséhez.

3. cikk

Megállapodás a munkaprogramról

Munkaprogramjukban az európai szabványügyi szervezetek szem előtt tartják a Bizottság által az 1. cikkben említett felkérés teljesítése tekintetében esetlegesen megadott prioritásokat.

Az európai szabványügyi szervezetek tájékoztatják a Bizottságot a munkaprogram bárminemű módosításáról.

A munkaprogram kiegészíthető további európai szabványok és európai szabvány jellegű dokumentumok tárgyát képező új témákkal, amennyiben az I. melléklet tartalmaz e témákra vonatkozó követelményeket és a témák kapcsolódnak a 2010/40/EU irányelv 2. és 3. cikkében és I. mellékletében említett kiemelt területekhez és kiemelt intézkedésekhez, és amennyiben a Bizottsággal konzultáció folyt, és a Bizottság – az 1025/2012/EU rendelet 22. cikke alapján létrehozott bizottság tájékoztatását követően – elfogadja a szóban forgó kiegészítést.

4. cikk

Jelentéstétel

Az európai szabványügyi szervezetek évente jelentést tesznek a Bizottságnak az 1. cikkben említett felkérés teljesítéséről. A szóban forgó szervezetek 2017. március 30-ig benyújtják a Bizottságnak az első közös éves jelentésüket.

Az európai szabványügyi szervezetek 2019. június 30-ig benyújtják a Bizottságnak közös záró jelentésüket. A záró jelentésben többek között szerepelniük kell azoknak a mérési kritériumoknak, amelyek alapján mérhető a multimodális tájékoztatás, a közlekedésszervezés és a városi logisztika területét érintő szabványosítás terén elért haladás, és az 1. cikk szerinti felkérés tárgyát képező szabványosítási tevékenységekben való érdekelti részvétel mértéke.

5. cikk

Érvényességi idő

Amennyiben az 1. cikkben említett felkérést az annak kézhezvételétől számított egy hónapon belül az európai szabványügyi szervek valamelyike nem fogadja el, a felkérés nem képezheti európai szabványok és európai szabvány jellegű dokumentumok kidolgozásának alapját.

6. cikk

Átjárhatósági követelmények

A felkérés tárgyát képező európai szabványokat és európai szabvány jellegű dokumentumokat úgy kell kidolgozni, hogy összhangban legyenek a 2010/40/EU irányelv alapján a Bizottság által elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok követelményeivel és megfeleljenek azoknak, különösen ami az EU egészére kiterjedő valós idejű forgalmi információs szolgáltatások nyújtására vonatkozó, 2014. december 18-án elfogadott előírásokat (15) és az EU egészére kiterjedő multimodális utazási információs szolgáltatások nyújtására vonatkozó előírásokat (16) illeti.

7. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a címzettjei az Európai Szabványügyi Bizottság, az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság és az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet.

(1) HL L 316., 2012.11.14., 12. o.

(2) Az Európai Parlament és a Tanács 2010. július 7-i 2010/40/EU irányelve az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keretről (HL L 207., 2010.8.6., 1. o.).

(3) A 305/2013/EU (HL L 91., 2013.4.3., 1. o.), a 885/2013/EU (HL L 247., 2013.9.18., 1 o.), a 886/2013/EU (HL L 247., 2013.9.18., 6. o.) és az (EU) 962/2015 (HL L 157., 2015.6.23., 21. o.) bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelet.

(4) COM(2008) 886 végleges.

(5) COM(2009) 490 végleges.

(6) http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=2520

(7) http://ec.europa.eu/transport/themes/urban/urban_mobility/ump_en.htm

(8) Az Európai Parlament és a Tanács 2007. március 14-i 2007/2/EK irányelve az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról (HL L 108., 2007.4.25., 1. o.).

(9) ISO (14825:2004), amely leírja az ITS igényeihez alkalmazkodó közúti infrastruktúrát és tartalmaz egy átfogó, közös földrajzi referencia-rendszert.

(10) COM(2013) 455 final.

(11) SWD(2013) 224 final.

(12) COM(2013) 561 final.

(13) COM(2014) 500 final.

(14) SWD(2015) 205 final (2015. október 27.), Vademecum az uniós jogszabályokat és szakpolitikákat támogató európai szabványosításról, III. rész: A szabványosítási felkérések végrehajtására vonatkozó iránymutatások.

(15) C(2014) 9672 final.

(16) Folyamatban lévő munka. Az előírások elfogadása 2015 végén/2016 elején várható.

I. MELLÉKLET

AZ EURÓPAI SZABVÁNYOKRA ÉS AZ EURÓPAI SZABVÁNY JELLEGŰ DOKUMENTUMOKRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

1. ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

1.1. A munkaprogram kidolgozására vonatkozó általános követelmények

Az ITS-sel foglalkozó szakértői csoport (1) ajánlása értelmében az európai szabványosítási tevékenységekbe szorosabban be kell építeni a városi dimenziót, és a szabványosítási munkát olyan konkrét témákra kell összpontosítani, amelyek elősegítik a városi és városközi rendszerek között létesítendő interfészek megvalósítását.

A szakértői csoport szerint továbbá a helyi hatóságokat és a városi közlekedési szakértőket is be kell vonni az ITS-sel kapcsolatos szabványosítási folyamatokba.

Az ezen felkérésen alapuló munkaprogram kidolgozásakor tehát a következőket kell szem előtt tartani:

A városi ITS-alkalmazásokon belül három fő területre kell összpontosítani, ezek: a multimodális tájékoztatás, a közlekedésszervezés, ideértve a városi behajtási rendelkezéseket is, valamint a városi logisztika, ideértve a parkolásszervezést is. Az ITS-összeköttetés megvalósítása (és az egyes rendszerek elszigetelődésének és a technológiai bezáródásnak az elkerülése) érdekében az európai szabványügyi szerveknek azt kell bemutatniuk, hogy az említett három terület az átfogó városi ITS-architektúrán belül hogyan kapcsolódik egymáshoz, és ki kell alakítaniuk a többi (nem közvetlenül e felkérés tárgyát képező) kapcsolódó ITS-alkalmazással való összeköttetéseiket és interfészeiket.

Figyelembe kell venni, hogy mindhárom terület vonatkozásában foglalkozni kell a felhasználók (fogyasztók, üzemeltetők, szolgáltatók) eltérő igényeivel, többféle környezettel (többek között városi-városközi interfészekkel) és a járművek, közlekedési módok és mobilitási szolgáltatások különféle típusaival (egyebek mellett a csökkent mozgásképességű személyek számára nyújtott szolgáltatásokkal). E célból az európai szabványügyi szervek felkérést kapnak, hogy vegyék fel a kapcsolatot a városi mobilitás területén működő, illetve a városi ITS-ben érintett szervekkel, így például a szabványügyi koordinációs csoportokkal és szervezetekkel, a helyi szabványügyi egységekkel, szakértőkkel és érdekelti fórumokkal, városi és regionális egyesületekkel, felhasználói egyesületekkel, valamint a közlekedési vállalatok és a szolgáltatók képviselőivel. Mindezek felkérést kaphatnak, hogy vegyenek részt a szabványügyi szervek munkájában és a szabvány jellegű dokumentumok kidolgozásában. Az európai szabványügyi szerveknek be kell mutatniuk, hogy a folyamat valamennyi szakaszában (tervezés, szabványkidolgozás, bevezetés) hogyan fogják bevonni a munkába a legmegfelelőbb (városszervezési) szakértőket és érdekelteket. Figyelembe kell venni a helyi szituációk és szakpolitikák sokszínűségét. Ezért törekedni kell arra, hogy a felkérés végrehajtása során tesztelésekre kerüljön sor az önkéntesen vállalkozó városokban.

Gondoskodni kell azokról a szervezeti jellegű intézkedésekről, amelyek a különböző ITS-szabványosítási kezdeményezések és munkacsoportok között lehetővé teszik az eredményes együttműködést és a sikeres koordinációt.

1.2. A felkérés tárgyát képező dokumentumokra vonatkozó általános követelmények

1.2.1. Megfelelés

A felkérés tárgyát képező európai szabványokat és szabvány jellegű dokumentumokat úgy kell kidolgozni, hogy összhangban legyenek:

— a 2010/40/EU irányelv II. mellékletében említett elvekkel,

— a személyes adatok védelméről szóló jogszabályokban (a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (2) és a személyes adatok kezelése vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatban (3)) szereplő elvekkel,

— az elektronikus hozzáféréssel és az internetes hozzáféréssel kapcsolatos elvekkel („A mindenki számára hozzáférhető információs társadalom felé” című közlemény (4)).

1.2.2. Harmonizáció

Az ITS-sel foglalkozó szakértői csoport hangsúlyozta, hogy a szabványosítási munka keretében foglalkozni kell a fennálló hiányosságokkal, a szükséges korszerűsítésekkel és a meglévő szabványok kiegészítésével.

Éppen ezért a felkérés tárgyát képező európai szabványoknak és szabvány jellegű dokumentumoknak a lehetőségekhez mérten minél inkább fel kell használniuk a következő meglévő szabványokat, előírásokat és projekteket, illetve azokkal harmonizálniuk kell vagy hozzájuk interfésszel kell kapcsolódniuk: CIVITAS projektek (5), CAPITAL CIVITAS ITS tanácsadó csoport (6), Nyílt előírások és szabványok előmozdítása Európában (POSSE) projekt (7), OPTICITIES projekt (8), FREILOT projekt, Smart Cities and Communities Coordination Group, az együttműködő rendszerekre vonatkozó M/453. számú szabványosítási felkérés (9), C-ITS platform, DATEX II stratégiai és műszaki csoport (10), Urban Traffic Management Control programme (UTMC) (11), Open Traffic Systems City Association (OCA) (12) és Open Communication Interface for Road Traffic Control Systems (OCIT) (13), FRAME projekt (14), Co-Cities projekt (15), European Digital Traffic Infrastructure Network for Intelligent Transport Systems (EDITS) projekt (16), European Bus System of the Future (EBSF) project (17), Data Catalog Vocabulary (DCAT) (18), szabványos térbeli adatok és szabványosítás a geolokalizáció területén, és a meglévő nemzeti szabványok (19).

Ezt figyelembe véve a felkérés tárgyát képező európai szabványok és szabvány jellegű dokumentumok kidolgozásakor – a kölcsönös átjárhatóság, az összhang és a szolgáltatások folytonossága érdekében – a lehetőségekhez mérten gondoskodni kell a meglévő referencia-adatmodellek, közös adatszótárak és a metaadatok szerkezetére vonatkozó követelmények hasznosításáról, illetve az azokkal való összhangról vagy interfészekről.

1.2.3. Alkalmazhatóság

Az ITS-sel foglalkozó szakértői csoport javasolta, hogy az ITS területén zajló gyors műszaki fejlődés hatékonyabb kezelése érdekében a szabványokon túlmenően nyerjenek teret a rugalmasabb és kevésbé szigorú, szabvány jellegű dokumentumok.

Ez azt jelenti, hogy a felkérés tárgyát képező európai szabványoknak és szabvány jellegű dokumentumoknak jobban kell illeszkedniük a különböző felhasználói igényekhez, a városok eltérő jellegéből adódó igényekhez, és könnyebben alkalmazhatónak kell lenniük.

Ehhez a következők legmesszebbmenőbb figyelembevétele szükséges:

(1) örökölt rendszerek és meglévő protokollok, költséghatékony migrálási útvonalak, üzleti modellek és beszerzési útmutatók,

(2) a fogyasztók, vállalkozások és üzemeltetők (köztük a kis- és középvállalkozások) sajátos igényei,

(3) az operatív végrehajtás és a megfelelőségi vizsgálatok megkönnyítése érdekében alkalmazásra kész, ingyenesen elérhető útmutatók, kódlisták, adatkészletek, eszközök és folyamatok,

(4) az adatok rendelkezésre állása, az adatokhoz való hozzáférés, az adatok minősége, megbízhatósága és pontossága.

2. A MEGLÉVŐ SZABVÁNYOKKAL ÉS MŰSZAKI ELŐÍRÁSOKKAL VALÓ KOMPATIBILITÁS ÉS KOHERENCIA FOKOZÁSÁRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

Ellenőrizni kell a meglévő európai, nemzetközi és egyéb, globális szinten alkalmazott standardokkal való koherenciát (figyelembe véve nemcsak a CEN, a CENELEC és az ETSI, hanem a DATEX II, az UTMC, az OTS, az ISO, az IEC, az ITU stb. munkáját), feltárni a potenciális hiányosságokat és azok orvoslására kompatibilis vagy nyílt megoldásokat kell javasolni: ez az esettől függően történhet vagy már meglévő szabványok harmonizációja vagy megerősítése révén, vagy új interoperábilis szabványok és más előírások kidolgozásával. Az új szabványok és előírások kidolgozásakor a már meglévőkre kell támaszkodni, és meg kell határozni az architektúrára vagy az összekapcsolódásra vonatkozó követelményeket.

A tömegközlekedés tekintetében, és ezen belül is különösen a multimodális tájékoztatás és az intelligens jegyértékesítés esetében a koherencia biztosításának szükségessége szabványok és műszaki előírások széles skáláját érinti, különösen az alábbiakat: Transmodel (20), IFOPT (21), SIRI (22), NETEX (23), IOPTA (24), ISO (25).

Az alternatív üzemanyaggal hajtott járművek és az alternatív üzemanyaghoz kapcsolódó infrastruktúra területén az új szabványoknak és előírásoknak összhangban kell lenniük az ETSI TS 101 556-3-mal (26), és azt ki kell egészíteniük.

Mérlegelni kell továbbá az általános jellegű szabványoknak a városi környezethez való igazítását, és esetlegesen e területen további fejlesztéseken kell dolgozni. Erre példa a DATEX II (27), amely lehetővé teszi a speciális profilokon keresztül leírt, forgalommal kapcsolatos adatok cseréjét. Ez valószínűleg alapfeltétele annak, hogy a városi és városközi környezetek vagy hálózatok között megvalósuljon az átjárhatóság és a szolgáltatások folytonossága. Ez a feladat leghatékonyabban a DATEX II stratégiai és műszaki csoportjával szoros együttműködésben hajtható végre.

Az e felkérés keretében elvégzésre kerülő munka során figyelembe kell venni a városi területeken a jövőben bevezetendő együttműködő rendszereket. A munka kapcsolódni fog a jármű jármű közötti, illetve a jármű infrastruktúra közötti kommunikációt érintő azon korábbi szabványosítási tevékenységekhez, amelyek az M/453. számú, a CEN és az ETSI által közösen kezelt szabványosítási felkérés keretében zajlottak, továbbá azon folyamatban lévő munka eredményéhez, amelyet a Bizottság által 2014 novemberében felállított C-ITS fórum szakértői (és különösen a szabványosítással és az üzleti esettanulmányokkal foglalkozó munkacsoportok) (28) végeznek.

3. A FELKÉRÉS TÁRGYÁT KÉPEZŐ DOKUMENTUMOKRA VONATKOZÓ SPECIÁLIS KÖVETELMÉNYEK

3.1. A városi ITS-architektúrába beágyazott, releváns használati esetek széles körének meghatározása és a szabványok és más előírások alkalmazásának támogatása

A pragmatikus megközelítés érvényesítése érdekében az e felkérés tárgyát képező tevékenységek alapját a leggyakrabban előforduló használati eseteknek kell képezniük, a multimodális tájékoztatási szolgáltatások, a közlekedésirányítás, ezen belül a városi behajtási rendelkezések, valamint a városi logisztika, ezen belül a parkolásszervezés vonatkozásában. Ezen használati esetek meghatározása vagy kiválasztása során megfelelő egyensúlyra kell törekedni a felhasználói igények, a városi mobilitást jellemző trendek, a műszaki fejlemények, a pénzügyi fenntarthatóság és a szakpolitikai prioritások (például közúti biztonság) tekintetében. Az érintett használati esetek rangsorolását és a közöttük lévő esetleges kölcsönös függőségeket a munkaprogramban meg kell magyarázni.

A használati eseteket a városi ITS-architektúrába kell ágyazni (logikus szerkezet és a szabványok és az előírások, illetve azok érdekeltjei közötti kapcsolatok) a fent említett mindhárom terület vonatkozásában az információs lánc egészét lefedve, és az átfogó európai ITS-architektúrába illesztve. Ezért a városi ITS-architektúrának összhangban kell lennie az e-FRAME modellel (29).

E holisztikus és rendszerszemléletű áttekintés segíteni fogja az érdekeltek közötti együttműködést, csakúgy, mint az egymással kompatibilis és egymást kiegészítő szabványok és előírások kidolgozását, illetve továbbfejlesztését, ezáltal pedig az ITS-összekapcsoltság megvalósítását.

A bevezetési stratégiáról szóló dokumentumban ki kell fejteni, hogy multimodális tájékoztatási szolgáltatások, közlekedésszervezési intézkedések és városi logisztikai lépések révén hogyan segíthető elő a szóban forgó szabványok és előírások gördülékeny bevezetése. Ehhez alapvető fontosságúak lesznek a használati esetekből nyert tapasztalatok, az érdekeltek bevonása és realisztikus végrehajtási útmutatók rendelkezésre bocsátása.

3.2. A zökkenőmentes mobilitást lehetővé tevő multimodális információs szolgáltatások kérdése

Ma az egyik legsürgetőbb probléma a forgalmi és utazási információs szolgáltatások elaprózódottsága, valamint az olyan, egész Európára kiterjedő interoperábilis multimodális információs és tervezési szolgáltatások hiánya, amelyek segítségével az egyes utazások első és utolsó kilométereit is hozzá lehetne kapcsolni az utazás A-tól B-ig terjedő, hosszabb távot felölelő részéhez. A mobilitási szolgáltatásokkal kapcsolatos adatok körét bővíteni kell, és az adatoknak szabványos formában kell rendelkezésre állniuk, hogy be lehessen őket építeni az innovatív forgalmi és utazási információs szolgáltatásokba. Átfogó, multimodális információs szolgáltatások szükségesek ahhoz, hogy az utazási lehetőségek és útvonalak teljes választéka álljon a felhasználók rendelkezésére: ennek köszönhetően az utazók optimális döntéseket tudnak hozni, az utasok egyre inkább a fenntartható megoldásokat fogják igénybe venni, és a közlekedési rendszer egésze hatékonyabbá és valamennyi felhasználó számára hozzáférhetővé válik.

Gondoskodni kell a kompatibilis adatformátumokról, nyílt és dokumentált interfészekről és protokollokról a vonatkozó adatok átviteléhez és a multimodális adatcsoportokba és (meglévő) multimodális tájékoztatási és tervezési szolgáltatásokba (például integrált jegyértékesítési szolgáltatásokba) való beépítéséről (azaz szükség esetén ezeket ki kell dolgozni). Fontos, hogy a meglévő és az új szabványok és más előírások – szükség esetén kiegészítő interfészek és a protokollok révén – lehetővé tegyék a multimodális tájékoztatási és tervezési szolgáltatások különböző aspektusainak vagy blokkjainak a tényleges integrálását vagy összekötését.

3.3. A közlekedésszervezés, ezen belül a városi behajtási rendelkezések kérdése

A közlekedésszervezési rendszerek folyamatosan fejlődnek: míg korábban elsősorban irányító központok közötti kapcsolatokon alapultak, időközben a cél egyre inkább az egyes rendszerek (ideértve a terepi eszközöket is), hálózatok és üzemeltetők közötti együttműködés. Ezért olyan szabványokat, interfészeket és/vagy protokollokat kell kidolgozni, amelyek támogatják az együttműködő közlekedésirányítási és -szervezési megoldásokat egy adott város különböző földrajzi területei vagy adminisztratív határai között (a kisebb lakóövezetek forgalomlassítást célzó rendszereitől kezdve a városkörnyéki forgalom hatásainak átgyűrűzését kezelő rendszereken át egészen a városi csomópontoknak a városközi folyosókba történő hatékony integrálásig).

A közúti közlekedés szervezése, illetve a forgalmi torlódások és a közlekedési fennakadások (például tervezett/nem tervezett események, balesetek, áradások, tűzesetek stb.) kezelése számos módon történhet a különböző hatékony és innovatív közlekedésszervezési eszközök segítségével. Például sok városban alkalmaznak az összes járműre vagy egyes járműcsoportokra vonatkozó forgalom-átirányítási, forgalomrangsorolási és városi behajtási rendszereket, köztük a kereszteződések irányítását célzó rendszereket (például: elterelés, elsőbbségi forgalmi sávok, zöld hullámok, úthasználati díjak, alacsony kibocsátási övezetek, sebességkorlátozással érintett övezetek, gyalogos övezetek stb.). Sajnos az ilyen eszközök alkalmazása nem mindig történik átfogó és koordinált módon, és gyakran nem tükröződnek kellőképpen a fogyasztók által használt forgalmi információs rendszerekben (például a navigációs rendszerekben). Tehát egyrészről fontos, hogy olyan koherens előírások, kompatibilis szabványok és praktikus interfészek kerüljenek kialakításra, amelyek támogatják a folyamatosan aktualizált forgalmi információs rendszerhez szükséges adatok interoperabilitását, másrészről optimalizálni kell a különféle forgalomirányítási és forgalomrangsorolási eszközöket, és ezeket megfelelő, szabványos, járműazonosítási műszaki megoldásokkal kell kiegészíteni (például járműkategóriák, kibocsátási osztályok, a sürgősségi tevékenység típusa, terhelhetőség); e két folyamat hozzájárulna ahhoz, hogy a városi övezetekben növekedjen a forgalmi tájékoztatásnak és a forgalomszervezésnek – és ezen belül a behajtási rendszerek működtetésének és végrehajtásának – hatékonysága.

Gondoskodni kell arról, hogy a különféle közúthálózatok, ezen belül a városi – városközi kapcsolatok esetében rendelkezésre álljanak kompatibilis adatformátumok, nyílt és dokumentált interfészek, valamint a releváns adatok továbbításához szükséges protokollok, függetlenül az adatok forrásától (például érzékelők, mozgó járműről történő adattovábbítás, forgalomirányító központok), illetve meglévő vagy a későbbiekben létrehozandó forgalmi információs és közlekedésszervezési műveletekbe való integrációjuktól (azaz szükség esetén ezeket ki kell dolgozni).

3.4. A városi logisztika, azon belül a parkolásszervezés kérdése

A városi környezetben a parkolóhely-keresés és az árukiszállítás tovább súlyosbítja a forgalmi torlódásokat. Ezt a problémát enyhítené, ha valós idejű információk állnának rendelkezésre a parkolási lehetőségekről és könnyen lehetne előre parkolóhelyet foglalni. Egyes logisztikai ágazatok, illetve a teherjárművek vagy teherárutípusok tekintetében gondoskodni kell a speciális igények (például alternatív üzemanyagok, mélyhűtött áruk, fordított logisztika vagy hulladék, veszélyes áruk) kielégítésére alkalmas differenciált megoldásokról.

Gondoskodni kell arról, hogy a különféle közúthálózatok, ezen belül a városi – városközi kapcsolatok esetében rendelkezésre álljanak kompatibilis adatformátumok, nyílt és dokumentált interfészek, valamint a releváns adatok továbbításához szükséges protokollok, függetlenül az adatok forrásától, illetve meglévő vagy a későbbiekben létrehozandó forgalmi információs és közlekedésszervezési műveletekbe való integrációjuktól (azaz szükség esetén ezeket ki kell dolgozni).

4. A FELKÉRÉS TÁRGYÁT KÉPEZŐ SZABVÁNY JELLEGŰ DOKUMENTUMOK UTÓLAGOS FELÜLVIZSGÁLATÁRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

A felkérés tárgyát képező európai szabványok és szabvány jellegű dokumentumok elfogadását követően az európai szabványügyi szerveknek legalább kétévente felül kell vizsgálniuk az azokban szereplő szintaxisokat és a kapcsolódó leképezési szabályokat annak érdekében, hogy azok mindig a legújabb technológiai fejleményeket tükrözzék és a legjobb szintaxisokat tartalmazzák. Különös figyelmet kell szentelni az örökölt rendszerek beépítésének vagy migrálásának és annak biztosításának, hogy az új alkalmazások utólag is kompatibilisek legyenek a rendszerrel.

(1) http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=2520

(2) Az Európai Parlament és a Tanács 1995. október 24-i 95/46/EK irányelve a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).

(3) COM(2012) 11 végleges.

(4) COM(2008) 804 végleges.

(5) http://www.civitas.eu/display-all-projects

(6) http://www.civitas.eu/

(7) www.posse-openits.eu

(8) http://www.opticities.com/

(9) http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/files/standardisation_mandate_en.pdf

(10) www.datex2.eu

(11) http://www.utmc.eu/

(12) www.oca-ev.info

(13) www.ocit.org/

(14) http://www.frame-online.net/

(15) www.co-cities.eu

(16) www.cei.int

(17) http://www.ebsf.eu/

(18) http://www.w3.org/TR/vocab-dcat/

(19) Például: „Intermodal verkehrsgraph graphenintegrationsplattform (GIP)” http://www.fsv.at/shop/produktdetail.aspx?IDProdukt=837823b7-8697-45e8-9dc6-063924066176

(20) Transmodel, európai referenciaadat-modell a tömegközlekedésben, EN 12896:2006 (Transmodel 5.1) és EN 12896:2014 (Transmodel V6: 1–3. rész).

(21) IFOPT, (EN 28701) Európai szabvány a közösségi közlekedésben használt rögzített objektumok azonosítására szolgáló adatmodellről (például megállóhelyek, megálló területek, állomások, gyalogos útvonalak, bejáratok stb.) – jelenleg integrálva az EN 12896: 2014 szabványba.

(22) SIRI (FprEN 15531-1–3 és CEN/TS 15531-4 and 5) – A tömegközlekedési műveletekhez kapcsolódó szervizinterfész valós idejű információi.

(23) A NeTEX alapja a Transmodel 5.1, kiegészítve az IFOPT és a SIRI további koncepcióival. Három részből áll: Part 1 – Transport Network; Part 2 – Schedules and Part 3 – Fares:

— CEN/TS 16614-1; Network and Timetable Exchange – Part 1: Network Topology (NeTEx)

— CEN/TS 16614-2, Network and Timetable Exchange – Part 2: Timing Information (NeTEx)

— WI 00278330 (prCEN/TS 16614-3), Network and Timetable Exchange – Part 3: Fare Information (NeTEx)

(24) IOPTA, Interoperable Public Transport Applications, EN 15320 in combination with EN 1545 on Identification card systems – Surface transport applications.

(25) EN ISO 24014-1:2007, Public transport – Interoperable fare management system – Part 1: Architecture.

— CEN ISO/TR, 24014-2:2013 Public transport – Interoperable fare management system – Part 2: Business practices (ISO/TR 24014-2:2013)

— ISO/IEC 14443 Contactless integrated circuit cards – Proximity cards, parts 1-4

— ISO/IEC 18092 Near Field Communication.

(26) ETSI TS 101 556-3 V1.1.1 (2014-10); Intelligent Transport Systems (ITS); Infrastructure to Vehicle Communications; Part 1: „Electric Vehicle Charging Spot Notification Specification”; and Part 3: „Communications system for the planning and reservation of EV energy supply using wireless networks”.

(27) CEN/TS 16157 1–6. rész: Intelligent transport systems – DATEX II data exchange specifications for traffic management and information.

(28) http://ec.europa.eu/transport/themes/its/news/c-its-deployment-platform_en.htm

(29) http://www.frame-online.net/?q=e-frame-project.html