MELLÉKLETEK LISTÁJA

II. MELLÉKLET

A HASZNÁLATBAN LÉVŐ MOTOROK VAGY JÁRMŰVEK MEGFELELŐSÉGE

1. BEVEZETÉS

1.1. Ez a melléklet a használatban lévő motorok és járművek megfelelőségének ellenőrzésére és demonstrálására vonatkozó követelményeket határozza meg.

2. HASZNÁLATBAN LÉVŐ JÁRMŰVEK MEGFELELŐSÉGÉRE VONATKOZÓ ELJÁRÁS

2.1. A használatban lévő járművek vagy valamely motorcsaládba tartozó motorok megfelelőségét a szokásos vezetési módok, feltételek és hasznos teher mellett közúton üzemeltetett járművek vizsgálatával kell demonstrálni. A használatban lévő járművek megfelelősége vizsgálatának a jármű valós útvonalakon, szokásos terheléssel és az átlagos hivatásos járművezetővel való üzemeltetése tekintetében reprezentatívnak kell lennie. Amennyiben a járművet az átlagos hivatásos járművezetőtől eltérő járművezető vezeti, e járművezetőnek a vizsgálandó jármű üzemeltetésére megfelelő készségekkel és végzettséggel kell rendelkeznie.

2.2. Ha a vizsgálathoz használt adott jármű szokásos üzemeltetési feltételeit a vizsgálat elvégzésével össze nem egyeztethetőnek ítélik, a gyártó vagy a jóváhagyó hatóság kérheti, hogy más vezetési útvonalat vagy hasznos terhet használjanak.

2.3. A gyártónak kell demonstrálnia a jóváhagyó hatóság felé, hogy a választott jármű, vezetési módok, feltételek és hasznos terhelés reprezentatív a motorcsalád tekintetében. A 4.1. és 4.5. pontban meghatározott követelményeket kell használni annak meghatározására, hogy a vezetési módok és hasznos teher elfogadható-e a használatban lévő járművek megfelelőségének vizsgálatához.

2.4. A gyártónak az új motorcsalád kezdeti típusjóváhagyásakor kell jelentenie a használatban lévő járművek megfelelősége vizsgálatának ütemtervét és mintavételi tervét.

2.5. Nem megfelelőnek kell tekinteni azokat a járműveket, melyek nem rendelkeznek olyan kommunikációs interfésszel, vagy amelyek interfésze csak hiányosan vagy nem szabványos adatprotokoll szerint teszi a motorvezérlő egység I. melléklet 5.2.1. és 5.2.2. pontjában előírt adatainak kigyűjtését.

2.6. Nem megfelelőnek kell tekinteni azokat a járműveket, melyeknél a motorvezérlő egység adatainak gyűjtése befolyásolja a jármű károsanyag-kibocsátását vagy teljesítményét.

3. A MOTOR VAGY JÁRMŰ KIVÁLASZTÁSA

3.1. Valamely motorcsalád típusjóváhagyásának megadását követően a gyártónak az adott családba tartozó motorral felszerelt jármű első nyilvántartásba vételétől számított 18 hónapon belül el kell végeznie a használatban lévő járművek vizsgálatát a motorcsaládon. Többlépcsős típusjóváhagyás esetén az első nyilvántartásba vétel a teljes jármű első nyilvántartásba vétele.

A vizsgálatot az 595/2009/EK rendelet 4. cikkében meghatározott hasznos élettartam alatt legalább kétévente meg kell ismételni járműbe szerelt minden motorcsaládon.

A gyártó kérésére a vizsgálat a gyártás befejezését követő öt évvel beszüntethető.

3.1.1. Legalább három motorból álló mintanagyság mellett a mintavételi eljárást úgy kell meghatározni, hogy annak valószínűsége, hogy a tétel 20 %-nyi hibás motor mellett megfeleljen a vizsgálaton, 0,90 (a gyártó kockázata = 10 %) legyen, míg annak valószínűsége, hogy valamely tételt 60 %-nyi hibás motor mellett elfogadnak, 0,10 (a fogyasztó kockázata = 10 %) legyen.

3.1.2. A minta tekintetében meg kell határozni az n. vizsgálatnál nem megfelelő eredménnyel végződő vizsgálatok összesített számát meghatározó vizsgálati statisztikát.

3.1.3. A tételt elfogadó vagy elutasító döntést az alábbi követelményekkel összhangban kell meghozni:

a) ha a vizsgálati statisztika eredménye kisebb, mint a mintanagyságra az 1. táblázatban megadott elfogadási küszöbérték vagy azzal egyenlő, a tételre elfogadó döntés születik;

b) ha a vizsgálati statisztika eredménye nagyobb, mint a mintanagyságra az 1. táblázatban megadott elutasítási küszöbérték vagy azzal egyenlő, a tételre elutasító döntés születik;

c) minden más esetben meg kell vizsgálni egy újabb motort e melléklet szerint, és a számítási eljárást az eggyel nagyobb mintaméretre kell alkalmazni.

Az 1. táblázatban az elfogadási és elutasítási küszöbértékek az ISO 8422/1991 szabvány segítségével kerültek kiszámításra.

1. táblázat

A mintavételi terv elfogadási és elutasítási küszöbértékei

Legkisebb mintaméret: 3

Vizsgált motorok összes száma (mintaméret) Elfogadási küszöbérték Elutasítási küszöbérték 3 — 3 4 0 4 5 0 4 6 1 4 7 1 4 8 2 4 9 2 4 10 3 4

A jóváhagyó hatóság a vizsgálati eljárások megindítása előtt jóváhagyja a kiválasztott motor- és járműkonfigurációkat. A kiválasztást az adott járművek kiválasztásához használt kiválasztási kritériumok jóváhagyó hatóságnak történő bemutatásával kell elvégezni.

3.2. A kiválasztott motorokat és járműveket az Unióban kell használni és nyilvántartásba vetetni. A járműnek a vizsgálatok előtt legalább 25 000 km-t kell futnia.

3.3. Minden egyes vizsgált járműnek rendelkeznie kell olyan karbantartási nyilvántartással, amely igazolja, hogy a járművet megfelelő módon, a gyártó ajánlásainak megfelelően karbantartották és szervizelését elvégezték.

3.4. A motor megfelelő működése tekintetében a fedélzeti diagnosztikai rendszert kell ellenőrizni. A fedélzeti diagnosztikai rendszer memóriájában található hibaüzeneteket és készenléti kódot fel kell jegyezni, és a szükséges javításokat el kell végezni.

A C. kategóriájú működési hibát mutató motorok javítása vizsgálat előtt nem kötelező. A diagnosztikai hibakódot nem kell törölni.

Nem lehet vizsgálni a XIII. mellékletben előírt számlálók egyikén nem „0” jelzést mutató számlálóval felszerelt motorokat. Ezt jelenteni kell a jóváhagyó hatóságnak.

3.5. A motor vagy a jármű nem mutathat visszaélésre utaló jeleket (úgymint túlterhelés, nem megfelelő tüzelőanyag vagy más helytelen használat), illetve más olyan tényezőkre (úgymint illetéktelen beavatkozás) utaló jeleket, amelyek befolyásolhatják a kibocsátási teljesítményt. Figyelembe kell venni a fedélzeti diagnosztikai rendszer számítógépben tárolt hibakódjait és a működési időre vonatkozó adatokat.

3.6. A járműben használt kibocsátáscsökkentő rendszer valamennyi összetevőjének meg kell felelnie a vonatkozó típus-jóváhagyási dokumentumokban szereplő adatoknak.

3.7. A jóváhagyó hatósággal egyetértésben a gyártó lefolytathatja a használatban lévő motorok/járművek vizsgálatát a 3.1. pontban megadottnál kevesebb motorral vagy járművel, ha a motorcsaládban gyártott motorok száma nem éri el az évi 500 egységet.

4. VIZSGÁLATI FELTÉTELEK

4.1. A jármű hasznos terhelése

A használatban lévő járművek megfelelőségének vizsgálata céljaira a hasznos teher mesterséges terheléssel helyettesíthető.

Amennyiben nem állnak rendelkezésre statisztikák annak demonstrálására, hogy a hasznos terhelés 50–60 %-ának kell lennie.

A legnagyobb hasznos terhelés a jármű műszakilag megengedett legnagyobb tömegének és a 2007/46/EK irányelv I. mellékletében meghatározott menetkész tömegének különbsége.

4.2. Környezeti feltételek

A vizsgálatot a következő feltételeknek megfelelő környezeti viszonyok mellett kell végrehajtani:

legalább 82,5 kPa légköri nyomás,

legalább 266 K (– 7 °C) és legfeljebb a megadott légköri nyomás mellett a következő képlettel kiszámított hőmérséklet:

T = – 0,4514 * (101,3 – pb) + 311

ahol:

— T a környezeti levegő hőmérséklete K-ben,

— pb a légköri nyomás kPa-ban.

4.3. Motorhűtő közeg hőmérséklete

A motorhűtő közeg hőmérsékletének meg kell felelnie az 1. függelék 2.6.1. pontjának.

4.4. A kenőolajnak, a tüzelőanyagnak és a reagensnek a gyártó által megadott előírásokon belülinek kell lennie.

4.4.1. Kenőolaj

Az olajból mintákat kell venni.

4.4.2. A tüzelőanyag

A vizsgálati tüzelőanyagnak a 98/70/EK irányelv hatálya alá tartozó, kereskedelmi forgalomban kapható tüzelőanyagnak vagy a rendelet IX. mellékletében meghatározott referencia-tüzelőanyagnak kell lennie. A tüzelőanyagból mintákat kell venni.

4.4.2.1. Ha a gyártó e rendelet I. mellékletének 1. szakaszával összhangban nyilatkozott arról, hogy képes a rendelet I. melléklete 4. függelékének 3.2.2.2.1. pontjában megadott, a kereskedelmi forgalomban kapható tüzelőanyagokra vonatkozó követelmények teljesítésére, a vizsgálatokat a kereskedelmi forgalomban kapható, megadott tüzelőanyagok legalább egyikén vagy pedig a kereskedelmi forgalomban kapható, megadott tüzelőanyagok és a 98/70/EK irányelvben és a vonatkozó CEN-szabványokban szereplő, kereskedelmi forgalomban kapható tüzelőanyagok keverékén kell elvégezni.

4.4.3. Reagens

A károsanyag-kibocsátás csökkentésére reagenst használó kipufogógáz-utókezelő rendszerek esetében a reagensből mintát kell venni. A reagens nem lehet fagyott.

4.5. A lefutásra vonatkozó követelmények

A művelet részarányát a teljes lefutás időtartamának százalékában kell kifejezni.

A lefutás városi vezetésből, majd országúti és autópályán történő vezetésből áll, a 4.5.1–4.5.4. pontban megadott részarányoknak megfelelően. Ha gyakorlati okból más vizsgálati sorrend indokolt és a jóváhagyó hatóság beleegyezésével a városi, országúti és autópályán történő üzem más sorrendje is használható.

E szakasz alkalmazásában a „körülbelül” a célérték ± 5 %-ot jelent.

A városi üzemmódot a 0 és 50 km/h,

az országúti üzemmódot az 50 és 75 km/h,

az autópálya üzemmódot pedig a 75 km/h feletti sebesség jellemzi.

4.5.1. Az M1 és N1 kategóriájú járművek esetében a lefutás körülbelül 45 % városi, 25 % országúti és 30 % autópálya üzemmódból áll.

4.5.2. Az M2 és M3 kategóriájú járművek esetében a lefutás körülbelül 45 % városi, 25 % országúti és 30 % autópálya üzemmódból áll. A 2001/85/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) I. mellékletében meghatározott, I., II. vagy A. osztályú M2 és M3 kategóriájú járműveket körülbelül 70 % városi és 30 % országúti üzemmódban kell vizsgálni.

4.5.3. Az N2 kategóriájú járművek esetében a lefutás körülbelül 45 % városi, 25 % országúti, ezután pedig 30 % autópálya üzemmódból áll.

4.5.4. Az N3 kategóriájú járművek esetében a lefutás körülbelül 20 % városi, 25 % országúti, ezután pedig 55 % autópálya üzemmódból áll.

4.5.5. A lefutás értékeléséhez további útmutatással szolgálhatnak a WHDC-adatbázis jellemző lefutásértékeinek következő megoszlásai:

a) gyorsítás: az idő 26,9 %-a;

b) lassítás: az idő 22,6 %-a;

c) haladás: az idő 38,1 %-a;

d) állás (a jármű sebessége = 0): az idő 12,4 %-a.

4.6. Működési követelmények

4.6.1. A lefutást úgy kell megválasztani, hogy a vizsgálat folyamatos legyen és az adatokból való mintavétel folyamatos legyen a 4.6.5. pontban meghatározott vizsgálati időtartam elérése érdekében.

4.6.2. A kibocsátási és más adatokból történő mintavételnek a motor beindítása előtt kell megkezdődnie. A kibocsátások értékeléséből ki lehet hagyni a hidegindítás melletti kibocsátásokat, az 1. függelék 2.6. pontjával összhangban.

4.6.3. Nem megengedett a különböző lefutásokból származó adatok kombinálása vagy a lefutás adatainak módosítása vagy elhagyása.

4.6.4. Ha a motor leáll, újraindítható, de a mintavételnek nem szabad megszakadnia.

4.6.5. A vizsgálatnak kellően hosszúnak kell lennie ahhoz, hogy a WHTC-vizsgálat alatt végzett munka öt alkalommal megvalósuljon, vagy adott esetben a WHTC-vizsgálatban kibocsátott, kg/ciklusban megadott referencia-CO2-tömeg ötszöröse keletkezzen.

4.6.6. A hordozható kibocsátásmérő rendszer villamosenergia-ellátását külső tápegységről kell biztosítani, nem pedig olyan forrásból, mely az energiát közvetlenül vagy közvetve a vizsgált motortól vonja el.

4.6.7 A hordozható kibocsátásmérő rendszer beépítése nem befolyásolhatja a jármű kibocsátását és/vagy teljesítményét.

4.6.8. Ajánlott a járművek szokásos nappali forgalmi viszonyok melletti üzemeltetése.

4.6.9. Ha a jóváhagyó hatóság nem elégedett az adatkonzisztencia-ellenőrzés eredményével, e melléklet 1. függelékének 3.2. pontjának megfelelően, a jóváhagyó hatóság a vizsgálatot érvénytelennek tekintheti.

4.6.10. Azonos útvonalat kell használni a 3.1.1–3.1.3. pontban ismertetett mintát alkotót járművek vizsgálatára.

5. A MOTORVEZÉRLŐ EGYSÉG ADATFORGALMA

5.1. A motorvezérlő egység használatban lévő járművek vizsgálatához szükséges adatforgalmi információi elérhetőségének és megfelelőségének ellenőrzése.

5.1.1. Az adatforgalmi információk I. melléklet 5.2. pont követelményeinek megfelelő elérhetőségét a használatban lévő járművek vizsgálata előtt kell demonstrálni.

5.1.1.1. Ha ezek az információk hordozható kibocsátásmérő rendszerrel megfelelően nem nyerhetőek ki, az információk elérhetőségét a X. mellékletben ismertetett, külső fedélzeti diagnosztikai kiolvasóval kell demonstrálni.

5.1.1.1.1. Abban az esetben, ha ezeket az információkat az előírt módon, megfelelően működő kiolvasóval ki lehet nyerni, a hordozható kibocsátásmérő rendszert nem megfelelőnek, a vizsgálatot pedig érvénytelennek kell tekinteni.

5.1.1.1.2. Abban az esetben, ha ezeket az információkat az előírt módon, megfelelően működő kiolvasóval ugyanazon motorcsaládba tartozó motorokkal felszerelt két járműből nem lehet kinyerni, a motort nem megfelelőnek kell tekinteni.

5.1.2. A hordozható kibocsátásmérő rendszer által az I. melléklet 5.2.1. pontjában előírt motorvezérlő egység adatforgalmi információkból számított nyomatékjelet teljes terhelésnél kell értékelni.

5.1.2.1. A megfelelés ellenőrzési módszerét a 4. függelék írja le.

5.1.2.2. A motorvezérlő egység nyomatékjelének megfelelősége elegendőnek minősül, ha a számított nyomaték az I. melléklet 5.2.5. pontjában a teljes terhelés melletti nyomatékra meghatározott tűrésen belül marad.

5.1.2.3. Ha a számított nyomaték nem marad az I. melléklet 5.2.5. pontjában a teljes terhelés melletti nyomatékra meghatározott tűrésen belül, úgy kell tekinteni, hogy a motor nem teljesítette a vizsgálatot.

6. A KIBOCSÁTÁSOK ÉRTÉKELÉSE

6.1. El kell végezni a vizsgálatot és a vizsgálati eredményeket e melléklet 1. függelékének rendelkezései szerint kell kiszámítani.

6.2. A megfelelési tényezőket ki kell számítani és be kell mutatni a kibocsátott szén-dioxid tömegén alapuló és a munkán alapuló módszerrel egyaránt. Az elfogadó/elutasító döntést a munkán alapuló módszer eredményei alapján kell meghozni.

6.3. Az egyes vizsgált motorrendszerek kipufogógáz-kibocsátási megfelelési tényezőinek 90 %-os – az 1. függelékben meghatározott mérési és számítási módszerek szerinti – összesítésének eredménye nem lépheti túl a 2. táblázatban meghatározott értékek egyikét sem.

2. táblázat

A használatban lévő járművek megfelelősége tekintetében a legnagyobb károsanyag-kibocsátási megfelelési tényezők.

Káros anyag Legnagyobb megengedett megfelelési tényező CO 1,50 THC (2) 1,50 NMHC (3) 1,50 CH4 (3) 1,50 NOx 1,50 PM tömege — PM-szám —

7. HASZNÁLATBAN LÉVŐ JÁRMŰVEK MEGFELELŐSÉGI EREDMÉNYEINEK ÉRTÉKELÉSE

7.1. A használatban lévő járművek megfelelőségére vonatkozó, a 10. szakaszban említett jelentés alapján a jóváhagyó hatóság:

a) határoz arról, hogy egy motortípus vagy motorcsalád használat közbeni megfelelőségének vizsgálata kielégítő, és ezért nem hoz további intézkedéseket;

b) úgy határoz, hogy a gyártó által szolgáltatott információk nem elegendők a döntés meghozatalához, és a gyártótól további információkat vagy vizsgálati adatokat kér be;

c) határoz arról, hogy valamely használatban lévő motorcsalád megfelelősége nem kielégítő, és a 13. cikkben, illetve az e melléklet 9. szakaszában említett intézkedésekhez folyamodik.

8. JÁRMŰVEK IGAZOLÓ VIZSGÁLATA

8.1. Az igazoló vizsgálat célja annak megállapítása, hogy egy motorcsalád használat közben megfelel a kibocsátási előírásoknak.

8.2. Igazoló vizsgálatot a jóváhagyó hatóságok végezhetnek.

8.3. Az igazoló vizsgálatot a 2.1. és 2.2. pontban meghatározott járművizsgálat szerint kell elvégezni. Az e mellékletben meghatározott eljárások szerint reprezentatív járműveket kell kiválasztani, szokásos feltételek mellett használni és bevizsgálni.

8.4. A vizsgálati eredmények nem kielégítőnek tekinthetők, ha az azonos motorcsaládot képviselő két vagy több jármű vizsgálatából bármely káros anyagra kapott eredmény jelentősen meghaladja a 6. szakaszban megadott határértéket.

9. JAVÍTÁSI TERV

9.1. Ha a gyártó javítást kíván végrehajtani, jelentést nyújt be azon tagállam jóváhagyó hatóságának, amelyben azokat a motorokat vagy járműveket nyilvántartásba vették vagy használják, amelyekre a javítás vonatkozik. E jelentést akkor nyújtja be, amikor az intézkedésről dönt. A jelentésben részletesen ki kell fejteni a javítás mibenlétét és ismertetni kell azokat a motorcsaládokat, melyeket abba be kívánnak vonni. A gyártónak a javítás megkezdése után rendszeresen be kell számolnia a jóváhagyó hatóságnak.

9.2. A gyártónak be kell adnia a javítási tervvel kapcsolatos összes értesítés másolatát, valamint nyilvántartást kell vezetnie a visszahívási akcióról, és rendszeresen helyzetjelentést kell adnia a jóváhagyó hatóságnak.

9.3. A gyártónak egyedi azonosító nevet vagy számot kell adnia a javítási tervnek.

9.4. A gyártó be kell nyújtania a 9.4.1–9.4.11. pontban megadott adatokból álló javítási tervet.

9.4.1. A javítási tervben szereplő valamennyi motortípus leírása.

9.4.2. Minden olyan egyedi módosítás, változtatás, javítás, korrekció, beállítás vagy más beavatkozás leírása, melynek célja, hogy a motor ismét megfeleljen az előírásoknak, beleértve azoknak az adatoknak és műszaki vizsgálatoknak a rövid összegzését, melyek alapján a gyártó a megfelelőség helyreállítását célzó adott intézkedések mellett döntött.

9.4.3. Annak a leírása, hogy a gyártó hogyan értesíti a motorok vagy járművek tulajdonosait a javítási intézkedésekről.

9.4.4. A megfelelő karbantartás vagy használat leírása (ha van), amelyet a gyártó a helyreállító intézkedések terve szerinti javításra való alkalmasság feltételeként köt ki, valamint a gyártó indokainak magyarázata arra vonatkozóan, hogy miért állapított meg ilyen feltételt. Karbantartási vagy használati feltétel csak akkor köthető ki, ha a demonstráltan kapcsolódik ahhoz a tényhez, hogy a jármű/motor nem felel meg az előírásoknak, valamint a javítási intézkedésekhez.

9.4.5. Annak az eljárásnak a leírása, amelyet a motor- vagy járműtulajdonosoknak a javítás elvégeztetéséhez követniük kell. Ennek a leírásnak tartalmaznia kell azt az időpontot, amikortól a javítást el lehet végeztetni, a műhelyben a javítás elvégzéséhez szükséges idő becslését, valamint azt, hogy hol végeznek ilyen javításokat. A javítást a jármű átadása után felesleges késedelem nélkül el kell végezni.

9.4.6. A motor- vagy járműtulajdonosnak átadott tájékoztatás másolata.

9.4.7. Annak a rendszernek a rövid leírása, melyet a gyártó a javítás teljesítéséhez szükséges alkatrészek vagy rendszerek megfelelő szállításának biztosítása érdekében alkalmaz. Fel kell tüntetni azt az időpontot, amikortól megfelelő mennyiségű alkatrész vagy részegység áll rendelkezésre az akció elkezdéséhez.

9.4.8. A javítást végző szakembereknek megküldendő összes utasítás másolata.

9.4.9. Annak a leírása, hogy a javasolt javítás milyen hatással lesz a javítási tervben szereplő egyes motor- vagy járműtípusok károsanyag-kibocsátására, tüzelőanyag-fogyasztására, kezelhetőségére és biztonságára, az ezeket a következtetéseket alátámasztó adatokkal, műszaki tanulmányokkal stb. együtt.

9.4.10. Minden más információ, jelentés vagy adat, amelyet a jóváhagyó hatóság az ésszerűség határain belül szükségesnek ítél a javítási terv értékeléséhez.

9.4.11. Ha a javítási terv visszahívást is tartalmaz, akkor a javítások nyilvántartásának módszerét ismertető leírást is be kell adni a jóváhagyó hatósághoz. Címke használata esetén annak egy példányát is be kell nyújtani.

9.5. A gyártótól megkövetelhető, hogy gondosan megtervezett és szükséges vizsgálatokat végezzen a javasolt változtatás, javítás vagy módosítás által érintett alkatrészeken és motorokon, hogy demonstrálja a változtatás, javítás vagy módosítás eredményességét.

10. JELENTÉSI ELJÁRÁSOK

10.1. Minden egyes vizsgált motorcsalád vonatkozásában műszaki jelentést kell benyújtani a jóváhagyó hatósághoz. A jelentésben ismertetni kell a használatban lévő járművek megfelelőségének vizsgálatára irányuló tevékenységeket és azok eredményeit. A jelentésnek legalább az alábbiakat kell tartalmaznia:

10.1.1. Általános

10.1.1.1. A gyártó neve és címe:

10.1.1.2. Az összeszerelő üzem(ek) címe:

10.1.1.3. A gyártó által meghatalmazott képviselő neve, címe, telefon- és telefaxszáma és e-mail címe:

10.1.1.4. Típus és kereskedelmi leírás (az esetleges változatok feltüntetésével):

10.1.1.5. Motorcsalád:

10.1.1.6. Alapmotor:

10.1.1.7. Motorcsalád tagjai:

10.1.1.8. Azokra a járművekre vonatkozó járműazonosító szám, amelyek a használatban lévő járművek megfelelősége vizsgálatának tárgyát képező motorral vannak felszerelve.

10.1.1.9. A típus azonosításának módja és helye, ha fel van tüntetve a járművön:

10.1.1.10. Járműkategória:

10.1.1.11. A motor típusa: benzin, etanol (E85), dízel/földgáz/PB-gáz/dízel-etanol (ED95) (a nem kívánt törlendő):

10.1.1.12. A használatban lévő motorcsaládon belüli motortípusokra vonatkozó típusjóváhagyások száma, beleértve értelemszerűen az összes kiterjesztés és helyszíni javítás/visszahívás (átalakítás) számát.

10.1.1.13. A gyártó által szolgáltatott információkban szereplő motorok típusjóváhagyásaira vonatkozóan a kiterjesztések, helyszíni javítások/visszahívások részletes ismertetése.

10.1.1.14. A gyártó által szolgáltatott információkban szereplő motorgyártási időtartam (például „a 2014-es naptári év során gyártott járművek vagy motorok”).

10.1.2. A motor/jármű kiválasztása

10.1.2.1. A jármű vagy motor helyének módszere

10.1.2.2. Járművek, motorok, használatban lévő jármű-/motorcsaládok kiválasztási kritériumai

10.1.2.3. Azok a földrajzi területek, amelyeken a gyártó járműveket gyűjtött.

10.1.3. Berendezések

10.1.3.1. A hordozható kibocsátásmérő berendezés, márka és típus

10.1.3.2. A hordozható kibocsátásmérő rendszer kalibrálása

10.1.3.3. A hordozható kibocsátásmérő rendszer energiaellátása

10.1.3.4. A számításokhoz használt szoftver és verziója (pl. EMROAD 4.0)

10.1.4. A vizsgálat adatai

10.1.4.1. A vizsgálat napja és időpontja

10.1.4.2. A vizsgálat helyszíne, beleértve a vizsgálati útvonalra vonatkozó részletes információkat

10.1.4.3. Időjárás/környezeti viszonyok (pl. hőmérséklet, páratartalom, tengerszint feletti magasság)

10.1.4.4. A vizsgálat útvonalán járművenként megtett távolság

10.1.4.5. A vizsgálathoz használt tüzelőanyag specifikációs jellemzői

10.1.4.6. A reagens specifikációi (ha van)

10.1.4.7. A kenőolaj specifikációi

10.1.4.8. A kibocsátás mérési eredményei e melléklet 1. függeléke szerint

10.1.5. A motorra vonatkozó információk

10.1.5.1. A tüzelőanyag típusa (pl. dízel, dízel-etanol [ED95], földgáz, PB-gáz, benzin, etanol [E85])

10.1.5.2. A motor gyújtásrendszere (pl. kompressziós gyújtás vagy szikragyújtás)

10.1.5.3. Típus-jóváhagyási szám

10.1.5.4. Motorfelújítás

10.1.5.5. A motor gyártója

10.1.5.6. Motormodell

10.1.5.7. A motor gyártásának éve és hónapja

10.1.5.8. Motorszám

10.1.5.9. A motor űrtartalma (literben)

10.1.5.10. Hengerek száma

10.1.5.11. A motor névleges teljesítménye: (kW @ ford/perc)

10.1.5.12. A motor teljes nyomatékterhelése: (Nm @ ford/perc)

10.1.5.13. Alapjárati fordulatszám (ford/perc)

10.1.5.14. Gyártó által megadott, teljes terheléshez tartozó nyomatékgörbe (van/nincs)

10.1.5.15. Gyártó által megadott, teljes terheléshez tartozó nyomatékgörbe hivatkozási száma

10.1.5.16. NOx-mentesítő rendszer (pl. kipufogógáz-visszavezetés, szelektív redukciós katalizátor rendszer)

10.1.5.17. A katalizátoros konverter gyártmánya

10.1.5.18. A részecskecsapda típusa

10.1.5.19. Az utókezelést a típusjóváhagyásra tekintettel módosították? (igen/nem)

10.1.5.20. A motorvezérlő egységre vonatkozó információk (szoftverkalibrálási szám)

10.1.6. A járműre vonatkozó információk

10.1.6.1. A jármű tulajdonosa

10.1.6.2. Járműtípus (pl. M3, N3) és kialakítás (pl. merev vagy csuklós tehergépjármű, helyi autóbusz)

10.1.6.3. A jármű gyártója

10.1.6.4. Járműazonosító szám

10.1.6.5. A jármű forgalmi rendszáma, valamint a nyilvántartásba vétel szerinti ország

10.1.6.6. Járműmodell

10.1.6.7. A jármű gyártásának éve és hónapja

10.1.6.8. Erőátvitel típusa (pl. kézi kapcsolású, automata vagy más)

10.1.6.9. Előremeneti sebességfokozatok száma

10.1.6.10. A kilométerszámláló állása a vizsgálat kezdetekor (km)

10.1.6.11. A járműszerelvény teljes tömegének minősítése (GVW) (kg)

10.1.6.12. Gumiabroncs mérete (nem kötelező)

10.1.6.13. Kipufogócső átmérője (mm) (nem kötelező)

10.1.6.14. Tengelyek száma

10.1.6.15. Tüzelőanyag-tartály(ok) kapacitása (liter) (nem kötelező)

10.1.6.16. Tüzelőanyag-tartályok száma (nem kötelező)

10.1.6.17. Reagenstartály(ok) kapacitása (liter) (nem kötelező)

10.1.6.18. Reagenstartályok száma (nem kötelező)

10.1.7. A vizsgálat útvonalának jellemzői

10.1.7.1. A kilométerszámláló állása a vizsgálat kezdetekor (km)

10.1.7.2. Időtartam (s)

10.1.7.3. Átlagos környezeti feltételek (a mért pillanatnyi adatokból számítva)

10.1.7.4. A környezeti viszonyok érzékelőjére vonatkozó információk (az érzékelők típusa és elhelyezkedése) nyomás

10.1.7.5. A jármű sebességére vonatkozó információk (például összesített sebességmegoszlás)

10.1.7.6. A lefutás időtartamának a 4.5. pontban leírt városi, országúti és autópályán történő működtetésre jellemző részarányai

10.1.7.7. A lefutás időtartamának a 4.5.5. pontban leírt gyorsításra, lassításra, haladásra, állásra jellemző részarányai

10.1.8. Pillanatnyi mért adatok

10.1.8.1. Összesszénhidrogén-koncentráció (ppm)

10.1.8.2. Szén-monoxid-koncentráció (ppm)

10.1.8.3. Nitrogén-oxid-koncentráció (ppm)

10.1.8.4. Szén-dioxid-koncentráció (ppm)

10.1.8.5. Metánkoncentráció (ppm), csak szikragyújtású motoroknál

10.1.8.6. Kipufogógáz-áram (kg/h)

10.1.8.7. Kipufogógáz hőmérséklete (°C)

10.1.8.8. Környezeti levegő hőmérséklete (°C)

10.1.8.9. Környezeti nyomás (kPa),

10.1.8.10. Környezeti páratartalom (g/kg) (nem kötelező)

10.1.8.11. A motor forgatónyomatéka (Nm)

10.1.8.12. A motor fordulatszáma (ford/perc)

10.1.8.13. A motor tüzelőanyag-árama (g/s)

10.1.8.14. Motorhűtő közeg hőmérséklete (°C)

10.1.8.15. A jármű sebessége (km/h) a motorvezérlő egységből és a GPS-ből

10.1.8.16. A jármű helyzetének földrajzi szélessége (fok) (A vizsgálat útvonalának figyelemmel kíséréséhez szükséges pontossággal)

10.1.8.17. A jármű helyzetének földrajzi hosszúsága (fok)

10.1.9. Pillanatnyi számított adatok

10.1.9.1. Összes szénhidrogén tömege (g/s)

10.1.9.2. Szén-monoxid tömege (g/s)

10.1.9.3. Nitrogén-oxidok tömege (g/s)

10.1.9.4. Szén-dioxid tömege (g/s)

10.1.9.5. Metán tömege (g/s), csak szikragyújtású motoroknál

10.1.9.6. Összes szénhidrogén összesített tömege (g)

10.1.9.7. Szén-monoxid összesített tömege (g)

10.1.9.8. Nitrogén-oxidok összesített tömege (g)

10.1.9.9. Szén-dioxid összesített tömege (g)

10.1.9.10. Metán összesített tömege (g), csak szikragyújtású motoroknál

10.1.9.11. Számított tüzelőanyag-áram (g/s)

10.1.9.12. A motor teljesítménye (kW)

10.1.9.13. A motor munkája (kWh)

10.1.9.14. A munkaablak időtartama (s)

10.1.9.15. A munkaablakra jutó átlagos motorteljesítmény ( %)

10.1.9.16. A munkaablak összes szénhidrogén-kibocsátásának megfelelési tényezője (-)

10.1.9.17. A munkaablak szén-monoxid-kibocsátásának megfelelési tényezője (-)

10.1.9.18. A munkaablak nitrogén-oxid-kibocsátásának megfelelési tényezője (-)

10.1.9.19. A munkaablak metánkibocsátásának megfelelési tényezője (-), csak szikragyújtású motoroknál

10.1.9.20. A szén-dioxid-kibocsátás tömegmérési ablak időtartama (s)

10.1.9.21. A szén-dioxid-kibocsátás tömegmérési ablak összesszénhidrogén-kibocsátásának megfelelési tényezője (-)

10.1.9.22. A szén-dioxid-kibocsátás tömegmérési ablak szén-monoxid-kibocsátásának megfelelési tényezője (-)

10.1.9.23. A szén-dioxid-kibocsátás tömegmérési ablak nitrogén-oxid-kibocsátásának megfelelési tényezője (-)

10.1.9.24. A szén-dioxid-kibocsátás tömegmérési ablak metánkibocsátásának megfelelési tényezője (-), csak szikragyújtású motoroknál

10.1.10. Átlagolt és integrált adatok

10.1.10.1. Átlagos összesszénhidrogén-koncentráció (ppm) (nem kötelező)

10.1.10.2. Átlagos szén-monoxid-koncentráció (ppm) (nem kötelező)

10.1.10.3. Átlagos nitrogén-oxid-koncentráció (ppm) (nem kötelező)

10.1.10.4. Átlagos szén-dioxid-koncentráció (ppm) (nem kötelező)

10.1.10.5. Átlagos metánkoncentráció (ppm), csak gázmotorokra (nem kötelező)

10.1.10.6. Átlagos kipufogógáz-áram (kg/h) (nem kötelező)

10.1.10.7. Átlagos kipufogógáz-hőmérséklet (°C) (nem kötelező)

10.1.10.8. Összesszénhidrogén-kibocsátás (g)

10.1.10.9. Szén-monoxid-kibocsátás (g)

10.1.10.10. Szén-monoxid-kibocsátás (g)

10.1.10.11. Szén-dioxid-kibocsátás (g)

10.1.10.12. Metánkibocsátás (g), csak gázmotoroknál

10.1.11. Elfogadási-elutasítási eredmények

10.1.11.1. Legkisebb és legnagyobb és 90 %-os összesített százalékos arány az alábbiakra:

10.1.11.2. A munkaablak összes szénhidrogén-kibocsátásának megfelelési tényezője (-)

10.1.11.3. A munkaablak szén-monoxid-kibocsátásának megfelelési tényezője (-)

10.1.11.4. A munkaablak nitrogén-oxid-kibocsátásának megfelelési tényezője (-)

10.1.11.5. A munkaablak metánkibocsátásának megfelelési tényezője (-), csak szikragyújtású motoroknál

10.1.11.6. A szén-dioxid-kibocsátás tömegmérési ablak összesszénhidrogén-kibocsátásának megfelelési tényezője (-)

10.1.11.7. A szén-dioxid-kibocsátás tömegmérési ablak szén-monoxid-kibocsátásának megfelelési tényezője (-)

10.1.11.8. A szén-dioxid-kibocsátás tömegmérési ablak nitrogén-oxid-kibocsátásának megfelelési tényezője (-)

10.1.11.9. A szén-dioxid-kibocsátás tömegmérési ablak metánkibocsátásának megfelelési tényezője (-), csak szikragyújtású motoroknál

10.1.11.10. Munkaablak: a munkaablakra jutó legkisebb és legnagyobb átlagos motorteljesítmény ( %)

10.1.11.11. Szén-dioxid-kibocsátás tömegmérési ablak: az ablak legkisebb és legnagyobb időtartama (s)

10.1.11.12. Munkaablak: érvényes ablakok százalékos aránya

10.1.11.13. Szén-dioxid-kibocsátás tömegmérési ablak: érvényes ablakok százalékos aránya

10.1.12. A vizsgálat ellenőrzése

10.1.12.1. Összesszénhidrogén-nullpont, kalibrálási és ellenőrzési eredmények, vizsgálat előtt és után

10.1.12.2. Szén-monoxid-nullpont, kalibrálási és ellenőrzési eredmények, vizsgálat előtt és után

10.1.12.3. Nitrogén-oxid-nullpont, kalibrálási és ellenőrzési eredmények, vizsgálat előtt és után

10.1.12.4. Szén-dioxid-nullpont, kalibrálási és ellenőrzési eredmények, vizsgálat előtt és után

10.1.12.5. Az adatkonzisztencia-ellenőrzés eredménye, e melléklet 1. függelékének 3.2. szakasza szerint

10.1.13. További mellékletek jegyzéke (ha vannak).

(1) Az Európai Parlament és a Tanács 2001/85/EK irányelve (2001. november 20.) a személyszállításra használt, a vezetőülésen kívül több mint nyolc ülőhelyet tartalmazó járművekre vonatkozó különleges rendelkezésekről, valamint a 70/156/EGK és a 97/27/EK irányelv módosításáról (HL L 42., 2002.2.13., 1. o.).

(2) Kompressziós gyújtású motorok esetében.

(3) Szikragyújtású motorok esetében.

1. függelék Vizsgálati eljárás járművek hordozható kibocsátásmérő rendszerekkel történő kibocsátásméréséhez 1. BEVEZETÉS Ez a függelék járművek közúti, hordozható kibocsátásmérő rendszerekkel történő gáznemű károsanyag-kibocsátásának meghatározására szolgáló eljárást ismerteti. A motor kipufogógázában mérendő gáznemű károsanyag-kibocsátás a következő összetevőkből áll: szén-monoxid, összes szénhidrogén és dízelmotorok esetében a nitrogén-oxidok, kiegészítve a gázmotorok esetében a metánnal. Ezen túlmenően mérni kell a szén-dioxid-kibocsátást a 4. és 5. szakaszban ismertetett számítási eljárások elvégzésének lehetővé tétele céljából. 2. VIZSGÁLATI ELJÁRÁS 2.1. Általános követelmények A vizsgálatokat a következőkből álló hordozható kibocsátásmérő rendszeren kell elvégezni: 2.1.1. gázelemző a kipufogógáz szabályozott gáznemű károsanyag-koncentrációjának méréséhez; 2.1.2. egy átlagoló pitotcső vagy hasonló elven működő kipufogógáz-tömegáramlásmérő; 2.1.3. egy globális helymeghatározó rendszer (a továbbiakban: GPS); 2.1.4. érzékelők a környezeti hőmérséklet és nyomás mérésére; 2.1.5. csatlakozás a jármű motorvezérlő egységéhez. 2.2. Vizsgálati paraméterek Az 1. táblázatban összesített paramétereket kell megmérni és feljegyezni: 1. táblázat Vizsgálati paraméterek Paraméter Mértékegység Forrás Összesszénhidrogén-koncentráció (1) ppm Gázelemző készülék Szén-monoxid-koncentráció (1) ppm Gázelemző készülék NOx-koncentráció (1) ppm Gázelemző készülék Szén-dioxid-koncentráció (1) ppm Gázelemző készülék Metánkoncentráció (1) (2) ppm Gázelemző készülék Kipufogógáz-áram kg/h Kipufogógázáramlásmérő Kipufogógáz hőmérséklete °K Kipufogógázáramlás-mérő Környezeti levegő hőmérséklete (3) °K Érzékelő Környezeti nyomás kPa Érzékelő A motor forgatónyomatéka (4) Nm Motorvezérlő egység vagy érzékelő Fordulatszám ford/perc Motorvezérlő egység vagy érzékelő A motor tüzelőanyag-árama g/s Motorvezérlő egység vagy érzékelő Motorhűtő közeg hőmérséklete °K Motorvezérlő egység vagy érzékelő A beszívott levegő hőmérséklete (3) °K Érzékelő A jármű sebessége km/h Motorvezérlő egység és GPS A jármű helyzetének földrajzi szélessége fok GPS A jármű helyzetének földrajzi hosszúsága fok GPS 2.3. A jármű előkészítése A jármű előkészítésének a következőkre kell kiterjednie: a) a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőrzése, az azonosított problémákat kijavítás után fel kell jegyezni és be kell mutatni a jóváhagyó hatóságnak; b) olajcsere, tüzelőanyag és (ha van) reagens-utántöltés. 2.4. A mérőrendszer összeállítása 2.4.1. Főegység A hordozható kibocsátásmérő rendszert lehetőleg olyan helyre kell beépíteni, ahol a következők a legkevésbé befolyásolják: a) a környezeti levegő hőmérsékletének változásai; b) a környezeti légnyomás változásai; c) elektromágneses sugárzás; d) mechanikai ütés és rezgés; e) környezetben lévő szénhidrogének – ha a lángionizációs detektor égőfejénél égető levegőként környezeti levegőt használó FID gázelemző készüléket használnak. Beépítéskor a hordozható kibocsátásmérő rendszer gyártójának utasításait kell követni. 2.4.2. Kipufogógázáramlás-mérő A kipufogógázáramlás-mérőt a jármű kipufogócsövéhez kell csatlakoztatni. A kipufogógázáramlás-mérő érzékelőit két egyenes csődarab közé kell helyezni, melyek hossza legalább a kipufogógázáramlás-mérő átmérőjének kétszerese (az áramlásmérő előtt és után elhelyezve). Ajánlott a kipufogógázáramlás-mérőnek a jármű hangtompítója utáni elhelyezése, a kipufogógáz pulzálásának a mérési jelekre gyakorolt hatásának csökkentése érdekében. 2.4.3. Globális helymeghatározó rendszer Az antennát a lehető legmagasabb helyre kell rögzíteni, a közúti üzem közben fellépő akadályok általi zavarás kockázatának kivédésére. 2.4.4. Csatlakoztatás a jármű motorvezérlő egységéhez Az 1. táblázatban felsorolt motorparaméterek feljegyzésére adatrögzítőt kell használni. Ez az adatrögzítő igénybe veheti a jármű ellenőrzőfelületét az ide a jármű motorvezérlő egységéből a szabványos protokollok (úgymint a SAE J1939, J1708 vagy ISO 15765-4 szerint) küldött adatok eléréséhez. 2.4.5. Mintavétel a gáznemű kibocsátásokból A mintavevő vezetéket a 2. függelék 2.3. pontjának előírásai szerint fel kell hevíteni és a (mintavevő szondához és a főegység hátoldalához való) csatlakozási pontokon megfelelően szigetelni kell az olyan hideg helyek kialakulásának megelőzéséhez, melyek a mintavételi rendszer kondenzált szénhidrogének általi szennyezését okozhatják. A mintavevő szondát az ENSZ-EGB 49. sz. előírása 4B. mellékletének 9.3.10. szakaszának megfelelően kell a kipufogócsőbe beépíteni. Ha a mintavevő vezeték hosszát megváltoztatták, ellenőrizni és szükség esetén korrigálni kell a rendszer szállítási idejét. 2.5. Vizsgálat előtti ellenőrzések 2.5.1. A hordozható kibocsátásmérő rendszer műszereinek beindítása és stabilizálása A főegységet a gyártó utasításai szerint be kell melegíteni és stabilizálni kell mindaddig, amíg a nyomás, hőmérséklet és áramlás eléri az üzemi beállítási értéket. 2.5.2. A mintavevő rendszer tisztítása A rendszer szennyeződésének megelőzése céljából a hordozható kibocsátásmérő rendszer műszereit a mintavétel megkezdéséig szellőztetni kell, a műszer gyártójának utasításai szerint. 2.5.3. A gázelemző készülékek ellenőrzése és kalibrálása A gázelemző készülék nullázását és mérőtartomány-kalibrálását, valamint linearitásának ellenőrzését az ENSZ-EGB 49. sz. előírása 4B. melléklete 9.3.3. szakasza követelményeinek megfelelő kalibráló gáz használatával kell végezni. 2.5.4. A kipufogógázáramlás-mérő tisztítása A kipufogógázáramlás-mérőt a készülék gyártójának utasításai szerint kell a nyomás-jelátalakító csatlakozásánál szellőztetni. Ez az eljárás eltávolítja a kicsapódást és a dízelrészecskéket a nyomócsőből és a kapcsolódó, a csőben lévő áramlási nyomás mérésére szolgáló nyílásokból. 2.6. Kibocsátásmérési menet 2.6.1. A vizsgálat kezdete A kibocsátási mintavétel, a kipufogógáz-paraméterek mérése, valamint a motor- és környezeti adatok feljegyzése a motor beindítása előtt megkezdődik. Az adatok értékelése azt követően kezdődik, hogy a hűtőközeg hőmérséklete első alkalommal elérte a 343 K-t (70 °C) vagy miután a hűtőközeg hőmérséklete 5 perces időtartamon át +/– 2K pontossággal stabilizálódott, ha ez előbb következik be, de legkésőbb a motor beindításától számított 20 perccel. 2.6.2. A vizsgálat lefolytatása A kibocsátási mintavétel, a kipufogógáz-paraméterek mérése, valamint a motor- és környezeti adatok feljegyzése folytatódik a motor rendes használata alatt. A motor leállítható és újraindítható, de a kibocsátási mintavételnek a teljes vizsgálat alatt folynia kell. A hordozható kibocsátásmérő rendszer gázelemző készülékeinek időszakos ellenőrzését legalább kétóránként el kell végezni. Az ellenőrzések során feljegyzett adatokat meg kell jelölni és azok a kibocsátás számításakor nem vehetőek figyelembe. 2.6.3. A mérési program vége A vizsgálat végén elegendő időt kell hagyni arra, hogy a mintavételi rendszerek reakcióideje lejárjon. A motor a mintavétel leállítása előtt és azt követően is le lehet állítani. 2.7. A mérések ellenőrzése 2.7.1. A gázelemző készülékek ellenőrzése A gázelemző készülék 2.5.3. pontban ismertetett nullázását és mérőtartományának, valamint linearitásának ellenőrzését az ENSZ-EGB 49. sz. előírása 4B. melléklete 9.3.3. szakasza követelményeinek megfelelő kalibráló gáz használatával kell végezni. 2.7.2. Nullpont-eltolódás A nullpont meghatározása: az az átlagos érték, a zajt is beleértve, amelyet a készülék a nullázó gázra legalább 30 másodperces időtartamon át mér. A nullpont eltolódása a legalsó használt tartományban nem érheti el a teljes skála 2 %-át. 2.7.3. A mérőtartomány eltolódása A mérőtartomány-válasz meghatározása: az az átlagos válasz, a zajt is beleértve, melyet a készülék egy mérőtartomány-kalibráló gázra egy 30 másodperces időtartam alatt mér. Egy óra alatt a mérőtartomány eltolódása a legalsó használt tartományban nem érheti el a teljes skála 2 %-át. 2.7.4. Az eltolódás ellenőrzése Ezt a vizsgálat alatt csak akkor kell alkalmazni, ha a nullpont-eltolódás miatt korrekcióra nem került sor. Az első adandó alkalommal, de legkésőbb a vizsgálat befejezését követő 30 másodpercen belül a gázelemző készüléket le kell nullázni és méréstartományát meg kell határozni, az eltolódás vizsgálat előtti eredményekkel való összevetése céljából. A gázelemző készülék eltolódására az alábbi rendelkezések vonatkoznak: a) ha a mérések előtti és utáni ellenőrzés eredményei között a különbség kisebb, mint a 2.7.2. és 2.7.3. pontban meghatározott értékek 2 %-a, a mért koncentrációk használhatóak korrekció nélkül vagy az eltolódásra a 2.7.5. pont szerint korrigálhatóak; b) ha a mérések előtti és utáni ellenőrzés eredményei között a különbség elérik a 2.7.2. és 2.7.3. pontban meghatározott értékek 2 %-át, a vizsgálat érvénytelen vagy a mért koncentrációkat eltolódásra a 2.7.5. pont szerint korrigálni kell; 2.7.5. Az eltolódás korrigálása Ha a 2.7.4. pont szerint korrekciót végeznek eltolódásra, a korrigált koncentrációértéket az ENSZ-EGB 49. sz. előírása 4B. mellékletének 8.6.1. szakasza szerint kell elvégezni. A munkára vonatkoztatott, nem korrigált és korrigált fajlagos kibocsátási értékek különbségének a nem korrigált, munkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátás ± 6 százalékán belül kell lennie. Ha az eltolódás 6 %-nál nagyobb, a vizsgálatot érvényteleníteni kell. Ha eltolódásra korrekciót alkalmaznak, a kibocsátások jelentésekor csak az eltolódással korrigált kibocsátási értékeket kell használni. 3. A KIBOCSÁTÁS KISZÁMÍTÁSA A vizsgálati végeredményeket egy lépésben a vonatkozó kibocsátási határértékek plusz egy szignifikáns számjegynek megfelelő tizedes pontosságra kell kerekíteni, az ASTM E 29-06b szabványnak megfelelően. A munkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátások végeredményeinek kiszámításához használt közbenső értékek kerekítése tilos. 3.1. Az adatok szinkronizálása A különböző kibocsátási tömegáram-számítási jelek közötti időeltolódás torzító hatásának csökkentése érdekében a kibocsátás számítása tekintetében jelentőséggel bíró adatokat a 3.1.1–3.1.4. pontban ismertetettek szerint kell szinkronizálni. 3.1.1. A gázelemző készülék adatai A gázelemző készülékből származó adatokat az ENSZ-EGB 49. sz. előírása 4B. melléklete 9.3.5. szakaszában leírt eljárással megfelelően szinkronizálni kell. 3.1.2. A gázelemző készülék és a kipufogógázáramlás-mérő adatai A gázelemző készülékből származó adatokat a 3.1.4. pontban leírt eljárással megfelelően szinkronizálni kell a kipufogógázáramlás-mérő adataival. 3.1.3. A hordozható kibocsátásmérő rendszer és a motor adatai A hordozható kibocsátásmérő rendszerből származó adatokat (a gázelemző készülék és a kipufogógázáramlás-mérő adatait) a 3.1.4. pontban leírt eljárással megfelelően szinkronizálni kell a motorvezérlő egység adataival. 3.1.4. A hordozható kibocsátásmérő rendszer adatainak fokozott szinkronizálási eljárása Az 1. táblázatban felsorolt adatok 3 különböző kategóriába tartoznak: 1 : a gázelemző készülék által mért adatok (összesszénhidrogén-, szén-monoxid-, szén-dioxid- és nitrogén-oxid-koncentráció); 2 : a kipufogógázáramlás-mérő által mért adatok (kipufogógáz-tömegáram és a kipufogógáz hőmérséklete); 3 : a motor adatai (nyomaték, fordulatszám, hőmérsékletek, tüzelőanyag-áram, a motorvezérlő egységből származó fordulatszám). Mindegyik kategória más kategóriákkal való szinkronizálását a két paramétersor közötti legnagyobb korrelációs együtthatóval kell ellenőrizni. A korrelációs együttható maximalizálása érdekében a kategória összes paraméterére eltolást kell alkalmazni. A korrelációs együttható kiszámításához a következő paramétereket kell használni: A következőket kell szinkronizálni: a) Az 1. és 2. kategóriába tartozó adatokat (a gázelemző készülék és a kipufogógázáramlás-mérő adatait) a 3. kategóriába tartozó adatokkal (a motoradatok): a jármű GPS-ből és a motorvezérlő egységből származó sebességadatait. b) Az 1. kategóriába tartozó adatokat a 2. kategóriába tartozó adatokkal: a szén-dioxid-koncentrációt a kipufogógáz tömegével. c) Az 2. kategóriába tartozó adatokat a 3. kategóriába tartozó adatokkal: a szén-dioxid-koncentrációt és a motor tüzelőanyag-áramát. 3.2. Adatkonzisztencia-ellenőrzés 3.2.1. A gázelemző készülékek és a kipufogógázáramlás-mérő adatai Az adatkonzisztenciát (a kipufogógázáramlás-mérővel mért kipufogógáz tömegáram és gázkoncentráció között) a motorvezérlő egységből származó, mért tüzelőanyag-áram és az ENSZ-EGB 49. sz. előírása 4B. melléklete 8.4.1.6. szakaszában található képlettel számított tüzelőanyag-áram közötti korreláció használatával kell ellenőrizni. A mért és a számított tüzelőanyag-áram értékeken lineáris regressziószámítást kell végezni. A legkisebb négyzetek módszerét kell alkalmazni az alábbi alakú regresszióegyenlettel: y = mx + b ahol: — y a számított tüzelőanyag-áram (g/s), — m a regressziós egyenes meredeksége, — x a mért tüzelőanyag-áram (g/s), — b a regressziós egyenes állandója. Minden regressziós egyenesre ki kell számítani a meredekséget és a determinációs együtthatót (r2). Ajánlott e vizsgálatot a legnagyobb érték 15 %-a és a legnagyobb értéke között elvégezni, legalább 1 Hz gyakorisággal. Ahhoz, hogy a vizsgálat érvényesnek legyen tekinthető, a következő két kritériumot kell értékelni. 2. táblázat Tűrések A regressziós egyenes meredeksége, m 0,9–1,1 – ajánlott Determinációs együttható, r2 min. 0,90 – kötelező 3.2.2. A motorvezérlő egység nyomatékadatai A motorvezérlő egység nyomatékadatai konzisztenciájának ellenőrzése a különböző fordulatszámok melletti legnagyobb, motorvezérlő egységből származó nyomatékadatoknak a motor II. melléklet 5. szakasza szerinti, teljes terheléshez tartozó hivatalos nyomatéki görbével való összevetésével történik. 3.2.3. Munkára vonatkoztatott tüzelőanyag-fogyasztás A munkára vonatkoztatott tüzelőanyag-fogyasztást az alábbiak használatával kell ellenőrizni: a) a gázelemző készülékből származó adatokból származó tüzelőanyag-fogyasztás (a gázelemző készülék koncentrációadatai és a kipufogógáz-tömegáram adatai) az ENSZ-EGB 49. sz. előírása 4B. melléklete 8.4.1.6. szakaszában leírt képlet szerint; b) a motorvezérlő egységből származó adatok (motornyomaték és fordulatszám) felhasználásával számított munka. 3.2.4. Kilométerszámláló A jármű kilométerszámlálóján feltüntetett távolságot össze kell vetni a GPS adataival és ellenőrizni kell. 3.2.5. Környezeti nyomás A környezeti nyomás értékét össze kell vetni a GPS-adatokban jelzett, tengerszint feletti magassággal. 3.3. Száraz-nedves korrekció Ha a koncentráció mérése száraz alapon történik, akkor azt az ENSZ-EGB 49. sz. előírás 4B. függeléke 8.1. szakaszának megfelelően nedves alapra át kell számítani. 3.4. Az NOx korrekciója a páratartalomra és a hőmérsékletre A hordozható kibocsátásmérő rendszerrel mért NOx-koncentrációkat nem kell korrigálni a környezeti levegő hőmérséklete és páratartalma tekintetében. 3.5. A pillanatnyi gáznemű kibocsátás kiszámítása A kibocsátások tömegét az ENSZ-EGB 49. sz. előírása 4B. mellékletének 8.4.2.3. szakaszában ismertetett módon kell meghatározni. 4. A KIBOCSÁTÁSOK ÉS MEGFELELÉSI TÉNYEZŐK MEGHATÁROZÁSA 4.1. Átlagolási ablak elve A kibocsátásokat a mozgó átlagolási ablak módszerének használatával kell integrálni, a referencia szén-dioxid-tömeg vagy a referencia munka alapul vételével. A számítás elve a következő: a kibocsátás tömegét nem a teljes adatkészletre, hanem annak egy részére kell elvégezni, a részadatkészlet hosszúságát úgy meghatározva, hogy az illeszkedjen a motor által kibocsátott szén-dioxid tömegéhez vagy a referencia laboratóriumi tranziens ciklusban mért munkához. A mozgó átlagolási számításokat az adat-mintavételezési időszakkal megegyező Δt időnöveléssel kell elvégezni. A következő szakaszokban a kibocsátási adatok átlagolásához használt ezen rész-adatkészletek megnevezése „átlagolási ablak”. Az érvénytelenített adatokat tartalmazó halmazokat nem kell figyelembe venni a munka vagy a kibocsátott szén-dioxid tömegének és az átlagoló ablak kibocsátásának számításakor. A következő adatokat kell érvénytelenített adatnak tekinteni: a) a műszerek időszakos ellenőrzésének adatai és/vagy a nullpont-eltolódás ellenőrzése utáni adatok; b) a II. melléklet 4.2. és 4.3. pontjában meghatározott feltételeken kívül eső adatok. A kibocsátások tömegét (mg/ablak) az ENSZ-EGB 49. sz. előírása 4B. mellékletének 8.4.2.3. szakaszában ismertetett módon kell meghatározni. 1. ábra Korreláció a jármű sebessége és az idő, valamint az első átlagoló ablaktól kezdve a jármű átlagolt kibocsátásai és az idő között 4.2. Munkaalapú módszer 2. ábra Munkaalapú módszer Az i. átlagoló ablak (t 2,i – t 1,i ) időtartamának meghatározása az alábbi képlettel történik: ahol: — W(tj,i ) a motor indítás és tj,i időpont között mért munkája kWh-ban, tj,i , kWh, — Wref a motor munkája a WHTC-vizsgálat tekintetében, kWh-ban, — t 2,i -t úgy kell megválasztani, hogy az alábbi egyenlőtlenség igaz legyen: ahol: Δt az adat-mintavételi időszak, legfeljebb 1 másodperc. 4.2.1. A fajlagos kibocsátások kiszámítása Az e gas fajlagos kibocsátásokat (g/kWh) minden ablakra és minden egyes káros anyagra a következőképpen kell kiszámítani: ahol: — m a kibocsátott összetevő tömege, mg/ablak-ban, — W(t2,i) – W(t1,i) a motor munkája az i. átlagoló ablakban, kWh-ban. 4.2.2. Az érvényes ablakok kiválasztása Érvényes ablakok azok, melyekben az átlagos teljesítmény meghaladja a motor legnagyobb teljesítménye 20 %-ának teljesítményküszöbét. Az érvényes ablakok százalékos arányának meg kell haladnia az 50 %-ot. 4.2.2.1. Ha az érvényes ablakok száma 50 % alatti, az adatok értékelését alacsonyabb teljesítményküszöb használatával kell megismételni. A teljesítményküszöböt 1 %-os lépésekben kell csökkenteni mindaddig, amíg az érvényes ablakok száma legalább 50 % lesz. 4.2.2.2. Az alsó küszöb egy esetben sem lehet 15 % alatt. 4.2.2.3. A vizsgálat érvénytelen, ha az érvényes ablakok száma 15 %-os teljesítményküszöb mellett 50 % alatti. 4.2.3. A megfelelési tényezők kiszámítása A megfelelési tényezőket minden ablakra és minden egyes káros anyagra a következőképpen kell kiszámítani: ahol: — e a munkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátás, mg/kWh-ban, — L a vonatkozó határérték, mg/kWh-ban. 4.3. Szén-dioxid-tömegen alapuló módszer 3. ábra Szén-dioxid-tömegen alapuló módszer Az i. átlagoló ablak (t2,i – t1,i ) időtartamának meghatározása az alábbi képlettel történik: ahol: — m CO2(tj,i ) az indítás és tj,i időpont között mért kibocsátott szén-dioxid tömege kg-ban, — m CO2,ref a WHTC-vizsgálatra meghatározott szén-dioxid-tömeg, kg-ban, — t 2,i -t úgy kell megválasztani, hogy: ahol: Δt az adat-mintavételi időszak, legfeljebb 1 másodperc. Az ablakokban a szén-dioxid-kibocsátás tömegének kiszámítása a 3.5. pontban bevezetett követelmények szerint kiszámított pillanatnyi kibocsátások integrálásával történik. 4.3.1. Az érvényes ablakok kiválasztása Érvényes ablakok azok, melyek időtartama nem haladja meg az alábbi képlettel számított leghosszabb időtartamot: ahol: — D max az ablak legnagyobb időtartama másodpercben, — P max a legnagyobb motorteljesítmény kW-ban. 4.3.2. A megfelelési tényezők kiszámítása A megfelelési tényezőket minden ablakra és minden egyes káros anyagra a következőképpen kell kiszámítani: valamint (használat közbeni áramlás) és (tanúsítási áramlás) ahol: — m a kibocsátott összetevő tömege, mg/ablak, — m CO2(t 2,i ) – m CO2(t 1,i ) a kibocsátott szén-dioxid tömege az i. átlagoló ablakban, kg-ban, — m CO2,ref a motor által kibocsátott, a WHTC-vizsgálatra meghatározott szén-dioxid tömege, kg-ban, — mL az összetevő kibocsátott tömege, a WHTC-re meghatározott, vonatkozó határértéknek megfelelően, mg-ban. (1) Mért vagy nedves alapra korrigált. (2) Csak gázmotoroknál. (3) A környezeti levegő vagy a beszívott levegő hőmérsékletének mérésére szolgáló érzékelőt kell használni. (4) A feljegyzett érték lehet a) a hasznos nyomaték vagy (b) a tényleges százalékos motornyomatékból, a súrlódási nyomatékból és a referencianyomatékból a SAE J1939-71 szabvány szerint számított hasznos nyomaték.

2. függelék Hordozható mérőrendszer 1. ÁLTALÁNOS A gáznemű kibocsátásokat az 1. függelékben foglalt eljárás szerint kell mérni. Ez a függelék ismerteti az e vizsgálatokhoz használatos hordozható mérőrendszer jellemzőit. 2. MÉRŐRENDSZEREK 2.1. A gázelemző készülékekre vonatkozó általános előírások A hordozható kibocsátásmérő rendszer gázelemző készülékének meg kell felelnie az ENSZ-EGB 49. sz. előírása 4B. mellékletének 9.3.1. szakaszában előírt követelményeknek. 2.2. A gázelemző készülék technológiája A gázok elemzéséhez az ENSZ-EGB 49. sz. előírása 4B. mellékletének 9.3.1. szakaszában meghatározott technológiákat kell használni. A nitrogén-oxidokat elemző készülék lehet nem diszperzív infravörös abszorpció elvén működő készülék is. 2.3. Mintavétel a gáznemű kibocsátásokból A mintavevő szondáknak meg kell felelniük az ENSZ-EGB 49. sz. előírása 4B. melléklete 3. függelékének 3.1.2. szakaszában meghatározott követelményeknek. A mintavevő vezetéket 190 °C-ra (+/– 10 °C) kell felmelegíteni. 2.4. További műszerek A mérőműszereknek meg kell felelniük a 7. táblázatban és az ENSZ-EGB 49. sz. előírása 4B. mellékletének 9.3.1. szakaszában meghatározott követelményeknek. 3. SEGÉDBERENDEZÉS 3.1. A kipufogógázáramlás-mérő kipufogócsőhöz való csatlakoztatása A kipufogógázáramlás-mérő beépítése nem növelheti az ellennyomást a motor gyártója által ajánlott értéknél nagyobb mértékben, és nem növelheti meg a kipufogócső hosszát több mint 1,2 m-el. A hordozható kibocsátásmérő rendszer összes többi alkotóelemét illetően a kipufogógázáramlás-mérő beépítésének meg kell felelnie a helyben érvényes közúti biztonsági szabályozásnak és biztosítási követelményeknek. 3.2. A hordozható kibocsátásmérő rendszer helye és rögzítő elemei A hordozható kibocsátásmérő rendszert az 1. függelék 2.4. szakaszának megfelelően kell beépíteni. 3.3. Villamosenergia-ellátás A hordozható kibocsátásmérő rendszer energiaellátását a II. melléklet 4.6.6. pontjában leírt módszerrel kell biztosítani.

3. függelék A hordozható mérőrendszer kalibrálása 1. A RENDSZER KALIBRÁLÁSA ÉS HITELESÍTÉSE 1.1. Kalibráló gázok A hordozható kibocsátásmérő rendszer gázelemző készülékét az ENSZ-EGB 49. sz. előírása 4B. mellékletének 9.3.3. szakaszában előírt követelményeknek megfelelő gázokkal kell kalibrálni. 1.2. Gáztömörségi vizsgálat A hordozható kibocsátásmérő rendszer gáztömörség-vizsgálatát az ENSZ-EGB 49. sz. előírása 4B. mellékletének 9.3.4. szakaszában előírt követelményeknek megfelelően kell végezni. 1.3. Az analitikai rendszer válaszidejének ellenőrzése A hordozható kibocsátásmérő rendszer elemző rendszere válaszidejének ellenőrzését az ENSZ-EGB 49. sz. előírása 4B. mellékletének 9.3.5. szakaszában előírt követelményeknek megfelelően kell végezni.