ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.

Képesség a veszélyes áruk címkézésének azonosítására a veszélyes áruk nemzetközi belvízi szállításáról szóló európai megállapodás (European Agreement concerning the International Carriage of Dangerous Goods by Inland Waterways, ADN) szerint.
(4)

Eddig Németország és az Egyesült Királyság két olyan halálesetről számolt be, amelyben az izotonitazén szerepet játszott. A halálesetek 2019-ben következtek be. A németországi halálesetről nem állnak rendelkezésre részletes információk. Az Egyesült Királyság által jelentett esetben a kórbonctani minták több más anyagot is tartalmaztak. (3) Eddig egyetlen olyan heveny mérgezést sem jelentettek, amely megerősíthetően az izotonitazénnek volt betudható. Valószínűsíthető, hogy a naloxon más szintetikus opioidok esetéhez hasonlóan az izotonitazénes mérgezésekben is hatásos ellenszer. Valószínűleg mind a mérgezéses esetek, mind pedig a halálesetek észlelt, illetve jelentett száma kisebb a ténylegesnél, mivel az anyag az uniós piacon csak nemrégiben jelent meg, és ezért rutinszerűen még nem szűrik.
17.

A VIII. szakasz a következő cikkekkel egészül ki: „28a. cikk (1) A Bizottságot a Jövedékiadó-bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül. (2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni. 28b. cikk A Bizottság ötévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv végrehajtásáról. Az első jelentést 2024. december 31-ig kell benyújtani. A Bizottság a jelentésben különösen a) értékeli az 5. cikknek, a 9a. cikknek, a 22. cikk (8) bekezdésének, a 23a. cikknek és a 27. cikk (2) bekezdése f) pontjának megfelelően elfogadott és alkalmazott nemzeti rendelkezések alkalmazását és hatását; b) figyelembe veszi az említett cikkeknek megfelelően elfogadott és alkalmazott rendelkezések hatásait – így a határokon átnyúló kedvezőtlen hatásokat, a csalások számának növekedését, a belső piac zökkenőmentes működésére gyakorolt hatásokat és a közegészségügyi vonatkozásokat – bizonyító releváns adatokat; valamint c) amennyiben a tagállamok a 22. cikk (8) bekezdése alapján elfogadott nemzeti rendelkezéseket alkalmaznak, értékeli az alábbiak megfelelőségét: — a mindennemű csalás, adókikerülés vagy visszaélés megelőzése céljából e tagállamok által megállapított feltételek, és — az előállítás és a fogyasztás ellenőrzésének, valamint a határokon átnyúló hatások megelőzésének biztosítása céljából e tagállamok által bevezetett előírások és eljárások. A tagállamok kérésre a Bizottság rendelkezésére bocsátják a jelentés elkészítéséhez szükséges információkat. A 22. cikk (8) bekezdése alapján elfogadott nemzeti rendelkezéseket alkalmazó tagállamok legkésőbb az ilyen rendelkezések alkalmazásának első évét követő három hónapon belül benyújtják a Bizottságnak az e cikk második bekezdésének c) pontjában említett értékelés elvégzéséhez szükséges valamennyi információt. A jelentéshez adott esetben jogalkotási javaslatot is csatolni kell.”.
a)

az 5.1.3. pont helyébe a következő szöveg lép: „5.1.3. A BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 és D1E kategóriákra vonatkozó különleges rendelkezések A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a fenti 5.1.2. pont hatálya alá tartozó, BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 vagy D1E kategóriájú jármű vezetésére jogosító engedélyen nem tüntetnek fel az automata sebességváltóra vonatkozó korlátozást, amennyiben a kérelmező már rendelkezik kézi sebességváltóval rendelkező jármű vezetésére jogosító engedéllyel az alábbi kategóriák legalább egyikében: B, BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 vagy D1E, továbbá a jártassági és magatartásvizsga során végrehajtotta a 8.4. pontban említett tevékenységeket.”;
(3)

Az MDMB-4en-PINACA legalább 2017 óta jelen van az Unióban, megjelenését 20 tagállamban észlelték; az anyag jelenlétét első ízben észlelő tagállamok számában 2019-ben következett be jelentős növekedés. A 2020. évben nagymértékben megnőtt a vámszervek által lefoglalt MDMB-4en-PINACA mennyisége. Húsz tagállam összesen 389 lefoglalásról számolt be. (3) Emellett hat tagállam 15 begyűjtött mintáról, egy tagállam pedig 28 biológiai mintáról számolt be. Mivel egyes laboratóriumokban nem szűrik rutinszerűen, az MDMB-4en-PINACA-t általában valószínűleg a tényleges előfordulásánál kisebb számban észlelik. Az anyagot a legtöbb esetben por alakban vagy dohány módjára szívható növényi alapú keverékekben foglalták le, de papírba (például bélyegbe) itatva, folyékony formában és más, nem meghatározott formákban is azonosították.
(16)

Tekintettel arra, hogy az adóhatóságok világszerte kihívásokkal szembesülnek az egyre növekvő digitálisplatform-alapú gazdasággal kapcsolatban, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) mintaszabályokat dolgozott ki a platformüzemeltetők általi adatszolgáltatásra a megosztásalapú gazdaság és a haknigazdaság területén működő értékesítők vonatkozásában (Model Rules for Reporting by Platform Operators with respect to Sellers in the Sharing and Gig Economy) (a továbbiakban: a mintaszabályok). Mivel a digitális platformok, illetve az azokon aktív értékesítők által végzett határokon átnyúló tevékenységek igen elterjedtek, észszerűen feltételezhető, hogy a nem uniós államok, illetve területek megfelelő ösztönzést kapnak majd arra, hogy kövessék az Unió iránymutató példáját, és az adatszolgáltatási kötelezettség tárgyát képező értékesítőkre vonatkozó információk gyűjtését és kölcsönös automatikus cseréjét a mintaszabályoknak megfelelően hajtsák végre. Jóllehet az adatszolgáltatási kötelezettség tárgyát képező értékesítők és az adatszolgáltatásra kötelezett digitális platformok tekintetében a mintaszabályok hatálya nem azonos ezen irányelv hatályával, a mintaszabályok várhatóan előírják majd az egyenértékű információk szolgáltatását azon érintett tevékenységek vonatkozásában, amelyekre ezen irányelv és a mintaszabályok hatálya egyaránt kiterjed, és ezen irányelv és a mintaszabályok hatálya további releváns tevékenységekre is kiterjeszthető.
1.

A 2. cikk (1) bekezdésének A. szakasza a következőképpen módosul: a) a nyolcadik fogalommeghatározás helyébe a következő szöveg lép: „Sorghum bicolor (L.) Moench subsp. bicolor Cirok” b) a kilencedik fogalommeghatározás helyébe a következő szöveg lép: „Sorghum bicolor (L.) Moench subsp. drummondii (Steud.) de Wet ex Davidse Szudánifű” c) a tizenegyedik fogalommeghatározás helyébe a következő szöveg lép: „Triticum aestivum L. subsp. aestivum Közönséges búza” d) a tizenkettedik fogalommeghatározás helyébe a következő szöveg lép: „Triticum turgidum L. subsp. durum (Desf.) van Slageren Durum búza” e) a tizenharmadik fogalommeghatározás helyébe a következő szöveg lép: „Triticum aestivum L. subsp. spelta (L.) Thell. Tönkölybúza” f) a tizenötödik fogalommeghatározás helyébe a következő szöveg lép: „Sorghum bicolor (L.) Moench subsp. bicolor x Sorghum bicolor (L.) Moench subsp. drummondii (Steud.) de Wet ex Davidse A Sorghum bicolor (L.) Moench subsp. bicolor és a Sorghum bicolor (L.) Moench subsp. drummondii (Steud.) de Wet ex Davidse keresztezéséből származó hibridek”
(43)

A fogadó tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy más hitelmegállapodásokra is kiterjesszék a hitelgondozó kijelölésére vonatkozó kötelezettséget. Azokban az esetekben, amikor a hitelportfólió átruházása egyaránt magában foglalja a fogyasztókkal, más természetes személyekkel vagy kkv-kkal kötött olyan hitelmegállapodásokat, amelyek esetében hitelintézetet vagy valamely tagállam illetékes hatósága által a 2008/48/EK irányelvvel vagy a 2014/17/EU irányelvvel összhangban felügyelt, hitelintézetnek nem minősülő hitelezőt vagy hitelgondozót kell kijelölni, és egyidejűleg egyéb olyan hitelmegállapodásokat is, amelyek esetében nincs szükség ilyen kijelölésre, a hitelfelvásárlónak vagy adott esetben képviselőjének a fogyasztókkal, más természetes személyekkel vagy kkv-kkal kötött hitelmegállapodások tekintetében meg kell felelnie a kijelölési kötelezettségnek. A hitelgondozónak és a hitelfelvásárlónak be kell tartania az alkalmazandó uniós és nemzeti jogot, az egyes tagállamok nemzeti hatóságait pedig fel kell hatalmazni az e tevékenységek tényleges felügyeletéhez szükséges hatáskörökkel.
(19)

Ez az irányelv nem alkalmazandó azon harmadik országbeli állampolgárokra, akik a valamely tagállamban való tartózkodás iránti kérelmüket kutatóként, kutatási projektek folytatása céljából nyújtják be, mivel ők az (EU) 2016/801 európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) hatálya alá tartoznak, amely a kutatás céljából érkező harmadik országbeli állampolgárok beutazására és tartózkodására vonatkozóan külön eljárást vezetett be. Szükséges azonban, hogy az (EU) 2016/801 irányelv alapján beutazásra és tartózkodásra jogosult, az Unióban jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok jogosultak legyenek ezen irányelv alapján EU Kék Kártya iránti kérelmet benyújtani. Az EU Kék Kártya Unióban jogszerűen tartózkodó birtokosainak jogosultaknak kell lenniük arra is, hogy az (EU) 2016/801 irányelv alapján kutatóként tartózkodás iránti kérelmet nyújtsanak be. E lehetőség biztosítása érdekében az (EU) 2016/801 irányelvet ennek megfelelően módosítani kell.
(8)

A tagállamok számára azt is lehetővé kell tenni, hogy ne írjanak elő kötelező gépjármű-felelősségbiztosítást olyan járművek esetében, amelyek közutakon való használata nemzeti jogukkal összhangban nem engedélyezett. E tagállamoknak mindazonáltal meg kell tenniük a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy az ilyen gépjárművek által okozott kárért kártérítést fizessenek, kivéve, ha az adott tagállam úgy dönt, hogy a 2009/103/EK irányelv 10. cikkétől eltér az ilyen gépjárművek által okozott azon károk megtérítése tekintetében is, amelyeket olyan, a nyilvánosság elől elzárt területen okoztak, ahová a belépés a nemzeti jogszabályaik alapján jogilag vagy fizikailag korlátozott. A 10. cikktől való ilyen eltérés alkalmazandó azokra a gépjárművekre, amelyek tekintetében valamely tagállam úgy határozott, hogy eltér a biztosítási kötelezettségtől, mivel e gépjárművek közutakon való használata nemzeti jogával összhangban nem engedélyezett, még akkor is, ha az ilyen járművekre vonatkozó biztosítási kötelezettség a 2009/103/EK irányelv 5. cikkében előírtak szerinti más eltérés hatálya alá is tartozhat.
1.

az I. melléklet 3. pontjában a 7. szakasz a következő ponttal egészül ki: Sorszám Módszer Hibaokok A hiányosságok értékelése Kisebb Komoly Veszélyes „7.13. e-segélyhívó (ha be van szerelve, az uniós típusjóváhagyási jogszabályoknak megfelelően) 7.13.1. Beszerelés és konfiguráció Szemrevételezés, amelyet – amennyiben a jármű műszaki jellemzői lehetővé teszik, és a szükséges adatok rendelkezésre állnak – elektronikus interfész használatával egészítenek ki a) Hiányzó rendszer vagy alkatrész. X b) Hibás szoftververzió. X c) Helytelen rendszerkódolás. X 7.13.2. Állapot Szemrevételezés, amelyet – amennyiben a jármű műszaki jellemzői lehetővé teszik, és a szükséges adatok rendelkezésre állnak – elektronikus interfész használatával egészítenek ki a) Sérült rendszer vagy alkatrészek. X b) Az e-segélyhívó hibajelző lámpája a rendszer hibáját jelzi. X c) Az e-segélyhívó elektronikus vezérlőegységének meghibásodása. X d) A mobil hálózati kommunikációs eszköz meghibásodása. X e) A GPS-jel hibája. X f) A hangjelzést kibocsátó alkatrészek nincsenek csatlakoztatva. X g) Nem csatlakoztatott áramforrás vagy elégtelen töltés. X h) A rendszer az elektronikus járműinterfészen keresztül hibát jelez. X 7.13.3. Teljesítmény Szemrevételezés, amelyet – amennyiben a jármű műszaki jellemzői lehetővé teszik, és a szükséges adatok rendelkezésre állnak – elektronikus interfész használatával egészítenek ki a) Helytelen minimális adatkészlet (MSD). X b) A hangjelzést kibocsátó alkatrészek nem működnek rendben. X”
2.

a 9. cikk a következőképpen módosul: a) a (9) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép: „(9) A tagállamok előírják a befektetési vállalkozások számára, hogy minden egyes pénzügyi eszköz esetében kellő részletességgel azonosítsák a potenciális célpiacot, és meghatározzák az ügyféltípust vagy ügyféltípusokat, amelyeknek az igényeivel, jellemzőivel és céljaival – beleértve a fenntarthatósággal kapcsolatos esetleges célkitűzéseket is – a pénzügyi eszköz összeegyeztethető. E folyamat részeként a vállalkozás azonosítja azon ügyfélcsoportot vagy ügyfélcsoportokat, amelyeknek igényei, jellemzői és céljai nem összeegyeztethetők a pénzügyi eszközzel, kivéve, ha a pénzügyi eszközök fenntarthatósági tényezőket vesznek figyelembe. Amennyiben befektetési vállalkozások együttműködve állítanak elő egy pénzügyi eszközt, csak egy célpiacot kell azonosítani.”; b) a (11) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(11) A tagállamok előírják a befektetési vállalkozások számára annak meghatározását, hogy egy pénzügyi eszköz megfelel-e a célpiac azonosított igényeinek, jellemzőinek és céljainak, beleértve a következő elemek vizsgálatát: a) a pénzügyi eszköz kockázat/nyereség profilja összeegyeztethető a célpiaccal; b) a pénzügyi eszköz fenntarthatósági tényezői adott esetben összeegyeztethetők a célpiaccal; c) a pénzügyi eszköz kialakításánál az ügyfél javát szolgáló jellemzők irányadók és nem olyan üzleti modell, amelynek esetében a nyereségesség rossz ügyféleredményen alapul.”; c) a (13) bekezdés a következő második albekezdéssel egészül ki: „A pénzügyi eszköz fenntarthatósági tényezőit átlátható módon kell bemutatni és azoknak releváns információkat kell biztosítaniuk a forgalmazók számára ahhoz, hogy megfelelően figyelembe tudják venni az ügyfél vagy potenciális ügyfél fenntarthatósággal kapcsolatos esetleges célkitűzéseit.”; d) a (14) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(14) A tagállamok előírják a befektetési vállalkozások számára, hogy az általuk előállított pénzügyi eszközöket rendszeresen vizsgálják felül, figyelembe véve minden olyan eseményt, amely lényegesen befolyásolhatja az azonosított célpiac számára jelentett potenciális kockázatot. A befektetési vállalkozásoknak mérlegelniük kell, hogy a pénzügyi eszköz továbbra is összhangban van-e a célpiac igényeivel, jellemzőivel és céljaival – beleértve a fenntarthatósággal kapcsolatos esetleges célkitűzéseket is – és forgalmazása a célpiac számára történik-e, vagy hogy olyan ügyfelekhez jut-e el, akiknek az igényei, jellemzői és céljai nem egyeztethetők össze a pénzügyi eszközzel.”
(8)

A 2001/83/EK irányelvnek a jegyzőkönyvvel összefüggésben értelmezett 17. és 18. cikkéből következik, hogy azon kérelmezők esetében, akik Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyságra, valamint egyaránt egy vagy több tagállamra vonatkozóan kívánnak forgalombahozatali engedélyt szerezni, a kölcsönös elismerési vagy a decentralizált eljárással összhangban a forgalombahozatali engedély iránti kérelmükbe Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyságot is bele kell foglalniuk. Amennyiben a gyógyszereket az Egyesült Királyság Észak-Írországon kívüli részeiben is engedélyezik, az említett kötelezettségnek való megfelelés követelménye akadályozhatja az észak-írországi betegek gyógyszerekhez való folyamatos hozzáférését. Ennek elkerülése érdekében lehetővé kell tenni az ilyen helyzetben lévő kérelmezők számára, hogy Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyságra vonatkozóan vagy a kölcsönös elismerési vagy a decentralizált eljárással összhangban, vagy az Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyságra vonatkozóan alkalmazandó nemzeti forgalombahozatali engedélyezési eljárással összhangban kérhessenek forgalombahozatali engedélyt. Az ilyen nemzeti forgalombahozatali engedélyezési eljárás esetében a forgalombahozatali engedélyt az uniós joggal összhangban kell megadni, beleértve a gyógyszerek minőségére, biztonságosságára és hatékonyságára vonatkozó követelményeket is.
(4)

A 2010/571/EU határozattal (2) a Bizottság többek között mentességet biztosított az általános világítási célokra használt egyéb nagynyomású nátrium(gőz)lámpákban használt higanyra (a továbbiakban: mentesség), amely jelenleg a 2011/65/EU irányelv III. mellékletében a 4. c) I., a 4. c) II. és a 4. c) III. mentességként szerepel. A mentesség az említett irányelv 5. cikke (2) bekezdése második albekezdése a) pontjának megfelelően 2016. július 21-én lejárt volna.
(11)

Ezen irányelv nem érinti a tagállamok és hatóságaik hatásköreit az igazgatási autonómia tekintetében, vagy a nemzetbiztonság és védelem megőrzésére vonatkozó felelősségét, vagy az egyéb alapvető állami funkciók védelmére vonatkozó hatáskörüket, különösen a közbiztonságra, a területi integritásra és a közrend fenntartására vonatkozóan. A közigazgatási szervezetek ezen irányelv hatálya alóli kizárását olyan szervezetekre kell alkalmazni, amelyek tevékenységeiket túlnyomórészt a nemzetbiztonság, a közbiztonság, a védelem vagy a bűnüldözés területén – beleértve a bűncselekményekre irányuló nyomozást, felderítést és vádeljárás lefolytatását is – végzik. Azon közigazgatási szervezeteknek azonban, amelyek tevékenységei csak marginálisan kapcsolódnak az említett területekhez, ezen irányelv hatálya alá kell tartozniuk. Ezen irányelv alkalmazásában a szabályozási hatáskörrel rendelkező szervezetek nem tekintendők a bűnüldözés területén tevékenységeket folytató szervezetnek, és ezért nincsenek az említett alapon kizárva ezen irányelv hatálya alól. Azon közigazgatási szervezetek, amelyeket valamely nemzetközi megállapodásnak megfelelően egy harmadik országgal közösen hoznak létre, ki vannak zárva ezen irányelv hatálya alól. Ezen irányelv nem alkalmazandó a tagállamok harmadik országokban működő diplomáciai és konzuli képviseleteire. Egyes kritikus szervezetek a nemzetbiztonság, a közbiztonság, a védelem vagy a bűnüldözés területén folytatnak tevékenységeket, beleértve a bűncselekményekre irányuló nyomozást, felderítést és vádeljárás lefolytatását is, vagy kizárólag olyan közigazgatási szervezetek számára nyújtanak szolgáltatásokat, amelyek tevékenységüket túlnyomórészt az említett területeken végzik. Tekintettel a tagállamoknak a nemzetbiztonság és védelem megőrzésére irányuló felelősségére, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a kritikus szervezetekre vonatkozó, ezen irányelvben megállapított kötelezettségek részben vagy egészben nem alkalmazandók az említett kritikus szervezetekre, ha az általuk nyújtott szolgáltatások vagy az általuk végzett tevékenységek túlnyomórészt a nemzetbiztonság, a közbiztonság, a védelem vagy a bűnüldözés területéhez kapcsolódnak, beleértve a bűncselekményekre irányuló nyomozást, felderítést és vádeljárás lefolytatását is. Azon kritikus szervezeteknek, amelyek szolgáltatásai vagy tevékenységei csak marginálisan kapcsolódnak az említett területekhez, ezen irányelv hatálya alá kell tartozniuk. Egyetlen tagállamot sem lehet arra kötelezni, hogy olyan információkat szolgáltasson, amelyek közlése ellentétes lenne nemzetbiztonságának alapvető érdekeivel. Relevanciával bírnak a minősített adatok védelmére vonatkozó uniós vagy nemzeti szabályok, valamint a titoktartási megállapodások.
(106)

Az ezen irányelvben előírt információk bejelentésének egyszerűsítése, valamint a szervezetekre háruló adminisztratív terhek csökkentése érdekében a tagállamoknak a bejelentendő releváns információk benyújtása céljából gondoskodniuk kell technikai eszközökről, például egyedüli kapcsolattartó pontokról, automatizált rendszerekről, online űrlapokról, felhasználóbarát interfészekről, sablonokról, kifejezetten a szervezetek használatára létrehozott platformokról, függetlenül attól, hogy a szervezetek ezen irányelv hatálya alá tartoznak-e vagy sem. Az ezen irányelv végrehajtását – különösen az (EU) 2021/694 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (21) létrehozott Digitális Európa program keretében – támogató uniós finanszírozás magában foglalhatja az egyedüli kapcsolattartó pontok támogatását is. Emellett az alapvető és fontos szervezetek gyakran vannak olyan helyzetben, amikor egy adott eseményről – jellemzői miatt – különféle jogi eszközökben szereplő bejelentési kötelezettségek eredményeként különböző hatóságoknak kell jelentést tenniük. Az említett esetek további adminisztratív terhet jelentenek, és bizonytalansághoz vezethetnek az említett bejelentések formátumát és eljárásait illetően is. Egyedüli kapcsolattartó pont létrehozása esetén a tagállamok számára javasolt az is, hogy ezt az egyedüli kapcsolattartó pontot vegyék igénybe a biztonsági események más uniós jogszabályok, például az (EU) 2016/679 rendelet és a 2002/58/EK irányelv által előírt bejelentésére is. Az említett egyedüli kapcsolattartó pontnak a biztonsági események (EU) 2016/679 rendelet és 2002/58/EK irányelv szerinti bejelentésére történő felhasználása nem érintheti az (EU) 2016/679 rendelet és a 2002/58/EK irányelv rendelkezéseinek – különösen az azokban említett hatóságok függetlenségére vonatkozó rendelkezések – alkalmazását. Az ENISA-nak az együttműködési csoporttal együttműködve közös bejelentési sablonokat kell kidolgoznia az uniós jog alapján bejelentendő információk egyszerűsítésére és összehangolására, valamint a bejelentő szervezetekre nehezedő teher csökkentésére irányuló iránymutatások révén.
(17)

Az alapképesítéssel és a továbbképzéssel kapcsolatban teljesítendő minimumkövetelmények azon biztonsági szabályokra vonatkoznak, amelyeket vezetés közben, illetve akkor is be kell tartani, amikor a jármű áll. A defenzív vezetés fejlődése – a veszély megelőzése, a többi úthasználó figyelembevétele –, ami az észszerű üzemanyag-felhasználással is együtt jár, kedvező hatást gyakorol mind a társadalomra, mind magára a közúti közlekedési ágazatra.
(18)

Annak ellenére, hogy a nemek közötti egyensúly bizonyítottan kedvező hatással van magukra a gazdasági társaságokra és általában a gazdaságra is, a nemi alapon történő megkülönböztetést tiltó hatályos uniós jog, illetve a már létező, önszabályozást ösztönző uniós szintű fellépések ellenére a nők továbbra is Unió-szerte jelentősen alulreprezentáltak a gazdasági társaságok legmagasabb szintű döntéshozó testületeiben. A statisztikák azt mutatják, hogy a felső szintű üzleti döntéshozatalban részt vevő nők aránya továbbra is nagyon alacsony. Ha a tehetségbázis felének esetében még csak fel sem merül a vezetői pozíciók lehetősége, az magát a kinevezési eljárást és a kinevezések minőségét is negatívan befolyásolhatja, és növelheti az üzleti vezetői struktúrákkal szembeni bizalmatlanságot, emellett a rendelkezésre álló humántőke hatékony felhasználásának csökkenéséhez vezethet. Fontos, hogy a társadalom szerkezete hűen tükröződjön a vállalati döntéshozatalban, és hogy az Unió teljes lakosságában rejlő lehetőségek ki legyenek használva. A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete szerint 2021-ben a legnagyobb nyilvánosan működő részvénytársaságokban a vezetőtestületek tagjainak átlagban 30,6 %-a, az elnököknek pedig csupán 8,5 %-a volt nő. Ez a nők tisztességtelen és diszkriminatív alulreprezentáltságára utal, ami egyértelműen aláássa a nők és férfiak közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód uniós alapelveit a foglalkoztatás és a munkavégzés területén. Ezért a nők szakmai előmenetelének ösztönzésére irányuló intézkedéseket a vezetés minden szintjén be kell vezetni és meg kell erősíteni, valamint különös figyelmet kell fordítani annak biztosítására, hogy ez megtörténjen a nyilvánosan működő részvénytársaságok esetében, tekintettel az ilyen társaságok jelentős gazdasági és társadalmi felelősségére. Fontos továbbá, hogy az uniós szervek és hivatalok jó példával járjanak elöl a saját igazgatótanácsaik összetételében a nemek között fennálló egyenlőtlenségek orvoslása terén.