ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(13)

Az e rendelet keretében támogatandó megfelelő szakpolitikai területek célkitűzéseinek elérését célzó tevékenységekre vonatkozó prioritásokat a Bizottság által az Unió többéves pénzügyi keretének 214-2020 közötti időtartamára vonatkozóan megállapított irányadó jellegű, stratégiai dokumentumokban kell meghatározni, az I. mellékletben felsorolt kedvezményezettekkel partnerségben, egyedi igényeik és a bővítési menetrend alapján az e rendeletben meghatározott általános és különös célkitűzésekkel összhangban és kellő figyelmet szentelve a vonatkozó nemzeti stratégiáknak is. A stratégiai dokumentumoknak meg kell határozniuk a támogatandó szakpolitikai területeket is, és – az Európai Parlament és a Tanács előjogainak sérelme nélkül – szakpolitikai területenként, évenkénti bontásban meg kell határozniuk az indikatív uniós forráselőirányzatokat, feltüntetve az éghajlatváltozással kapcsolatos kiadások becsült értékét is. Ennek keretében kellő rugalmasságot kell biztosítani az időközben felmerülő igények kielégítésére és a teljesítmény javítását szolgáló ösztönzők biztosítására. A stratégiai dokumentumoknak koherenciát és összhangot kell biztosítaniuk az I. mellékletben felsorolt kedvezményezetteknek a nemzeti költségvetésükben is tükröződő erőfeszítéseivel, és figyelembe kell venniük a más donorok által nyújtott támogatást is. A belső és a külső fejlemények figyelembevétele érdekében a stratégiai dokumentumokat félidőben értékelni kell és szükség szerint felül kell vizsgálni.
b)

A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép: „11. cikk A programok kiválasztása a Bizottság által (1) A tagállamok megküldik a Bizottságnak a 9. cikk (1) bekezdésében említett jegyzéket, amelynek, ha a végrehajtó szervezetek kiválasztása a 8. cikk (3) bekezdésével összhangban már megtörtént, a kiválasztott végrehajtó szervezetek jegyzékét is tartalmaznia kell, valamint a programok egy-egy példányát. Az említett dokumentumokat elektronikus és postai úton egyaránt el kell küldeni, és a Bizottsághoz legkésőbb április 30-án be kell érkezniük. Több tagállamot érintő programok esetében ezt az értesítést az érintett tagállamok közös megegyezéssel teszik meg. (2) A Bizottság legkésőbb július 15-ig értesíti az érintett tagállamokat, ha valamely benyújtott programról azt állapítja meg, hogy az teljesen vagy részben összeegyeztethetetlen: a) az uniós szabályozással; vagy b) a belső piacot illetően az irányvonalakkal; vagy c) a harmadik országokat illetően a 9. cikk (2) bekezdése szerinti szempontokkal. (3) A 3/2008/EK rendelet 7. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdésének megfelelően a tagállamok az e cikk (2) bekezdésében említett értesítés kézhezvételét követően 55 naptári napon belül benyújtják a Bizottságnak a felülvizsgált programokat. A felülvizsgált programok ellenőrzése után a Bizottság a 3/2008/EK rendelet 16. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárással legkésőbb november 30-ig határoz arról, hogy mely programokhoz képes társfinanszírozást nyújtani. (4) A javaslattevő szervezet(ek) felel(nek) a kiválasztott program megfelelő végrehajtásáért és igazgatásáért.”
A BIZOTTS ÁG 982/2014/EU VÉGREHAJT ÁSI RENDELETE 
(2014. szeptember 17.) 
az egyes gyümölcs- és zöldségfél ék behozatali árának meghat ározására szolgáló behozatal i átalány ­
értékek megállapít ásáról 
AZ EUR ÓPAI BIZOTTSÁ G, 
tekin tettel az Európai Unió műk ödéséről szóló szerződésre, 
tekin tettel a mezőgazd asági piacok közös szer vezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgaz dasági termék ekre vonat ­
kozó egyedi rendelk ezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszer ve­
zésről szóló rendelet) (1), 
tekin tettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgo ­
zottzöldség-ágazat ra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizott ­
sági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikk e (1) bekezdésére, 
mivel: 
(1) Az Urugua yi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredmény einek megf elelően az 543/2011/EU végrehaj ­
tási rendelet a XVI. melléklet ének A. részében szereplő term ékek és időszak ok tekint etében meghatározza azokat 
a szem pontok at, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatk ozó 
átalán yértékeket. 
(2)  Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekez dése alapján a behozatali átalány érték számítására 
munkanaponké nt, változó napi adat ok figyelembevét elével kerül sor. Ezér t hely énvaló előír ni, hogy e rendelet az 
Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, 
ELFOGADT A EZT A RENDELETET : 
1. cikk 
Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikk ében említ ett behozatali átalány értékeket e rendelet melléklete határozza 
meg. 
2. cikk 
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatal os Lapjában való kihirdeté sének napján lép hatályba. 
Ez a rendelet teljes egészébe n kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamenny i tagállamban. 
Kelt Brüsszelben, 2014. szept ember 17-én. 
a Bizottság részéről, 
az elnök nevében , 
Jerzy PLEW A 
mezőg azdasági és vidékf ejlesztési főigazgató  2014.9.18. L 276/47 Az Európai Unió Hivatalos Lapja HU   
(1)HL L 299., 2007.11.16., 1. o. 
(2)HL L 157., 2011.6.15., 1. o. 
MELLÉKLET 
Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalány értékek 
(EUR/100 kg) 
KN-k ód Országk ód(1) Behozatali átalány érték 
0702 00 00 MK  56,1 
TR  84,0 
XS  82,8 
ZZ  74,3 
0707 00 05 TR  107,9 
ZZ  107,9 
0709 93 10 TR  125,5 
ZZ  125,5 
0805 50 10 AR  165,5 
CL  174,2 
IL  155,5 
UY  131,6 
ZA  146,5 
ZZ  154,7 
0806 10 10 BR  164,4 
EG  161,0 
MA  157,9 
MK  32,3 
TR  118,4 
ZZ  126,8 
0808 10 80 BA  49,3 
BR  65,2 
CL  96,6 
NZ  119,7 
US  129,4 
ZA  104,5 
ZZ  94,1 
0808 30 90 CN  101,9 
TR  121,9 
ZZ  111,9 
0809 30 TR  126,8 
ZZ  126,8 
0809 40 05 MK  27,4 
ZZ  27,4 
(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szer int. 
A „ZZ” jelentése „egyéb szár mazás”.  2014.9.18. L 276/48 Az Európai Unió Hivatalos Lapja HU
1.

A 9. cikk (6) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: „(6) E sorozatszám a következő elemekből áll: — az exportáló országot jelölő két betű: KZ = Kazah Köztársaság, — a tervezett rendeltetési tagállamot jelölő két betű: — BE = Belgium — BG = Bulgária — CZ = Cseh Köztársaság — DK = Dánia — DE = Németország — EE = Észtország — IE = Írország — GR = Görögország — ES = Spanyolország — FR = Franciaország — HR = Horvátország — IT = Olaszország — CY = Ciprus — LV = Lettország — LT = Litvánia — LU = Luxemburg — HU = Magyarország — MT = Málta — NL = Hollandia — AT = Ausztria — PL = Lengyelország — PT = Portugália — RO = Románia — SI = Szlovénia — SK = Szlovákia — FI = Finnország — SE = Svédország — GB = Egyesült Királyság, — egy egyjegyű szám, amely a kontingensévet jelöli a szóban forgó év utolsó számjegyével, pl.: 2009 esetében »9«, — egy kétjegyű szám, amely az exportáló ország kiállító hatóságát azonosítja, — egy 00 001-től 99 999-ig folyamatosan terjedő, ötszámjegyű szám, amely a rendeltetés egyedi tagállamát határozza meg.”
A Bizottság 2917/95/EK rendelete

(1995. december 18.)

a gabonafélék és a rizs behozatali- és kiviteli engedélyeinek rendszere alkalmazásának különleges részletes szabályai megállapításáról szóló 1162/95/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a legutóbb a 2147/95/EK rendelettel [1] módosított, 1995. május 23-i 1162/95/EK bizottsági rendeletre [2], amely megállapítja a gabonafélék és a rizs behozatali és kiviteli engedélyei rendszerének alkalmazása különleges részletes szabályait és különösen annak 12. cikkére,

mivel az október és július közti hónapok folyamán figyelembe kell venni a hántolatlan rizs intervenciós árának havi emelkedésével megegyező összeget a visszatérítések kiigazításakor;

mivel az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1162/95/EK rendelet 12. cikke a következő (4) és (5) bekezdéssel egészül ki:

"(4) Az 1418/76/EGK rendelet 14. cikkének megfelelően a rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában felsorolt termékekre vonatkozóan alkalmazott visszatérítés összegének kiigazítása az októbertől júliusig bezárólag tartó hónapokban a feldolgozottsági fok és az alkalmazandó feldolgozottsági együttható alapján a hántolatlan rizsnek az aktuális gazdasági évre megállapított intervenciós árára alkalmazott havi emelkedéssel megegyező összeggel történik.

(5) Ha az engedély érvényességének időtartama hosszabb, mint a gazdasági év, a visszatérítések a feldolgozottsági fok és az alkalmazandó feldolgozottsági együttható alapján a hántolatlan rizsnek a két gazdasági év közötti intervenciós árának árkülönbözetével csökkennek.

Az árkülönbözet szeptember 1-től kezdődően hatályos, és azt a következőképpen kell meghatározni:

a) a hántolatlan rizs az előző és az új gazdasági évben érvényes intervenciós árai közötti különbözet a havi emelkedés nélkül;

b) a havi emelkedésnek megfelelő összeg, annyi hónappal megszorozva, ahány hónap október és az engedély iránti kérelem benyújtásának hónapja között eltelt, a benyújtás hónapját is beleértve.

Ez a két tényező a termék exportálásának időpontjában alkalmazható vonatkozó feldolgozottsági együttható alkalmazásával módosul.

A (4) bekezdésben meghatározott szabályoknak megfelelően a visszatérítések az őrlési fok alapul vételével a fenti a) és b) pontnak megfelelően csökkennek, az új gazdasági év októberétől pedig az új gazdasági évre alkalmazott havi emelkedéssel emelkednek."

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Rendelkezéseit az 1995. szeptember 1-jén vagy azt követően kiadott engedélyekre kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 1995. december 18-án.

a Bizottság részéről

Franz Fischler

a Bizottság tagja

[1] HL L 117., 1995.5.24., 2. o.

[2] HL L 215., 1995.9.9., 4. o.

--------------------------------------------------
A Bizottság 2140/98/EK rendelete

(1998. október 6.)

a szeszesitalok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó részletes végrehajtási szabályok megállapításáról szóló 1014/90/EGK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a legutóbb Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási okmányával módosított, a szeszesitalok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó általános szabályok megállapításáról szóló, 1989. május 29-i 1576/89/EGK tanácsi rendeletre [1] és különösen annak 6. cikkére,

mivel a legutóbb a 2523/97/EK rendelettel [2] módosított 1014/90/EGK bizottsági rendelet [3] megállapította a szeszesitalok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó részletes végrehajtási szabályokat, és annak érdekében, hogy a nemzeti hagyományoknak megfelelően édesített vagy nem édesített hagyományos italt, a Bierbrandot vagy eau de vie de bière-t megóvják a tisztességtelen piaci versenytől, és fenntartsák magas minőségi szintjét, a megnevezés használatát az e rendeletben meghatározott szeszesitalra kell korlátozni;

mivel az e rendeletben előírt rendelkezések összhangban vannak a Szeszesitalok Végrehajtási Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1014/90/EGK bizottsági rendelet melléklete a következő 13. ponttal egészül ki:

"13. Bierbrand vagy eau de vie de bière: olyan szeszesital,

- amelyet kizárólag friss sör közvetlen lepárlásával készítenek úgy, hogy a párlat alkoholtartalma legfeljebb 86 % (V/V) legyen, és rendelkezzen a sör jellemző érzékszervi tulajdonságaival,

- amelynek alkoholtartalma legalább 38 % (V/V), és a Közösségen belül emberi fogyasztásra készült."

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 1998. október 6-án.

a Bizottság részéről

Franz Fischler

a Bizottság tagja

[1] HL L 160., 1989.6.12., 1. o.

[2] HL L 346., 1997.12.17., 46. o.

[3] HL L 105., 1990.4.25., 9. o.

--------------------------------------------------
Szárított zöldség egészben, aprítva, szeletelve, törve vagy porítva, de tovább nem elkészítve, kivéve az ex 0712 90 05 alszám alá tartozó, forró levegővel mesterségesen szárított és emberi fogyasztásra alkalmatlan burgonyát, az ex 0712 90 11 és a 0712 90 19 alszám alá tartozó csemegekukoricát és az ex 0712 90 90 alszám alá tartozó olajbogyót

Gyümölcs és diófélék nyersen vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőszer hozzáadása nélkül, kivéve az ex 0811 90 95 alszám alá tartozó fagyasztott banánt

Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, fagyasztva, kivéve a 2006 vámtarifaszám termékeit, az ex 2004 90 10 alszám alá tartozó csemegekukorica (Zea mays var. saccharata), az ex 2004 90 30 alszám alá tartozó olajbogyó és a 2004 10 91 alszám alá tartozó, liszt, dara vagy pelyhesített formában elkészített vagy tartósított burgonya kivételével

Gyümölcs, dióféle, gyümölcshéj és más növényrész, cukorral tartósítva (drénezett, cukrozott vagy kandírozott), kivéve az ex 2006 00 38 és az ex 2006 00 99 vámtarifaszámok alá tartozó banánt cukorban tartósítva

az ex 2007 99 39, az ex 2007 99 57 és az ex 2007 99 98 alszám alá tartozó, banánból készült dzsem, gyümölcskocsonya (zselé), gyümölcsíz, püré és krém

ex 2008
1.

A „szabad tartásból származó tojásokat” olyan termelési rendszerben kell termelni, amely megfelel legalább az 1999/74/EK tanácsi irányelv 4. cikkében meghatározott feltételeknek. Különösen a következő feltételeknek kell teljesülnie: a) a tyúkok napközben folyamatosan a szabadban mozoghatnak, azonban e követelmény nem gátolja a termelőt abban, hogy a reggeli órákban meghatározott időre korlátozza a kifutóhoz való hozzáférést a szokásos helyes gazdálkodási gyakorlattal, és különösen a helyes állattenyésztési gyakorlattal összhangban. A közösségi jog keretében a közegészség és állategészség védelme érdekében elfogadott más, a tyúkok szabadtéri kifutókhoz való hozzáférését érintő korlátozás esetében, beleértve az állat-egészségügyi korlátozást is, a tojásokat a korlátozás idejére, azonban legfeljebb csupán 12 hétig továbbra is lehet „szabad tartásból származó tojásként” forgalmazni; b) a tyúkok számára hozzáférhető szabadtéri kifutókat nagyrészt növényzetnek kell borítania, és azokat egyéb célra nem használják, kivéve az ültetvények, erdőségek és az állattartás céljából fenntartott legelők esetében, amennyiben ez utóbbit az illetékes hatóságok engedélyezik; c) az állomány legnagyobb sűrűsége nem haladja meg a 2 500 tyúkot a tyúkok rendelkezésére álló föld egy hektárnyi területén, vagyis az egy tyúkra eső mindenkori terület nem kisebb mint 4 m2; azonban ha az egy tyúkra eső terület legalább 10 m2 és rotációt folytatnak oly módon, hogy az állomány élettartama során kiegyenlített hozzáféréssel rendelkezik az egész területhez, minden egyes használatban lévő kifutószakaszban tyúkonként folyamatosan 2,5 m2-t kell biztosítani; d) a szabadtéri kifutók nem nyúlnak túl az épület legközelebbi kijárati nyílásától számított 150 m-es körzeten; mindazonáltal az épület legközelebbi kijárati nyílásától számított távolság legfeljebb 350 m-ig kiterjeszthető, feltéve hogy elegendő számú, az 1999/74/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdése 3. pontja b) alpontjának ii. alpontjában említettek szerinti menedékhelyet osztottak el az egész szabadtéri kifutón, hektáronként legalább négy menedékhellyel.
e)

a Törökországból származó élelmiszerek esetében a Török Köztársaság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Minisztériumának Védelmi és Ellenőrzési Főigazgatósága (General Directorate of Protection and Control of the Ministry of Agriculture and Rural Affairs);
1.

A 3. cikk első bekezdésének a)–f) pontja helyébe a következő szöveg lép: „a) harmadik országokból származó, az 1779/2002/EK bizottsági rendeletben (7) megállapított közösségi külkereskedelmi statisztikákra vonatkozó nómenklatúrában szereplő ország- és területkódok felhasználásával azonosított negyedéves behozatal, a Kombinált Nómenklatúra szerinti kód és származási hely szerinti bontásban, az e rendelet 9. cikkének harmadik bekezdésére is figyelemmel; b) harmadik országokba irányuló negyedéves kivitel, beleértve a nem mezőgazdasági eredetű alkohol kivitelét is, az e rendelet 9. cikkének harmadik bekezdésére is figyelemmel; c) negyedéves termelés azon termékek szerinti bontásban, amelyekből az alkoholt előállítják; d) az előző negyedév során értékesített mennyiség, a felhasználó ágazatok szerinti bontásban; e) minden év végén az alkoholgyártóknál az adott országban fennálló készletek; f) a folyó évre vonatkozó becsült termelés, évente kétszer – február 28-ig, illetve augusztus 31-ig – megküldve;
b)

A VI. melléklet helyébe a következő szöveg lép: „VI. MELLÉKLET (a 12. cikk (1) bekezdésének b) pontja, (2) bekezdése c) pontjának ii. alpontja, valamint a 13. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint) A NEWCASTLE-BETEGSÉG ELLENI, ELISMERT VAKCINÁKRA VONATKOZÓ FELTÉTELEK I. Általános feltételek 1. A vakcináknak meg kell felelniük az Állategészségügyi Világszervezet (OIE) Szárazföldi állatokra vonatkozó diagnosztikai vizsgálatokról és vakcinákról szóló kézikönyve Newcastle-betegségre vonatkozó fejezetében meghatározott szabványoknak. 2. Forgalmazásuk és felhasználásuk engedélyezése előtt a vakcinákat törzskönyveztetni kell az érintett harmadik ország illetékes hatóságaival. A törzskönyvezéshez az érintett harmadik ország illetékes hatóságainak a vakcina hatékonyságára és ártalmatlanságára vonatkozó adatokat is magában foglaló teljes dokumentációra kell támaszkodniuk; importvakcinák esetében az illetékes hatóságok hagyatkozhatnak a vakcinát előállító ország illetékes hatóságai által ellenőrzött adatokra is, amennyiben ezeket az ellenőrzéseket az OIE-szabványoknak megfelelően végezték. 3. Az érintett harmadik ország illetékes hatóságainak ellenőrizniük kell továbbá a vakcinák behozatalát vagy előállítását és forgalmazását is. 4. A forgalomba hozatal engedélyezése előtt az illetékes hatóságok számára tételenként ellenőrizni kell a vakcinákat ártalmatlanság – különös tekintettel a vírus gyengítésére, illetve inaktiválására, valamint a nem kívánatos szennyező anyagok kiküszöbölésére – és hatékonyság szempontjából. II. Különleges feltételek A Newcastle-betegség elleni élő attenuált vakcinát a Newcastle-betegség vírusának olyan törzséből kell előállítani, amelynél az oltócsíra-törzsanyag vizsgálata során megállapított intracerebralis patogenitási index (ICPI) értéke: a) 0,4 alatti, feltéve, hogy az ICPI-tesztben minden egyes madárnak legalább 107 EID50 -et adnak be, vagy b) 0,5 alatti, feltéve hogy az ICPI-tesztben minden egyes madárnak legalább 108 EID50 -et adnak be.”;
(15)

Az új gázinfrastruktúrába való beruházást erőteljesen támogatni kell, és csak a megfelelő, a vonatkozó uniós jogi aktusokkal összhangban végzett környezeti hatásvizsgálatot követően lehet azokat megvalósítani. Ezeknek az új infrastruktúráknak fokozniuk kell a gázellátás biztonságát, miközben biztosítják a belső gázpiac megfelelő működését is. A beruházásokat elvileg a vállalkozásoknak kell megtenniük, és azoknak gazdasági ösztönzőkön kell alapulniuk. Kellően figyelembe kell venni a megújuló energiaforrásokból származó gáz gázhálózat-infrastruktúrába való integrációjának szükségességét. Amennyiben egy infrastruktúra-beruházás határokon átnyúló jelleggel bír, a 713/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) létrehozott Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségét (Ügynökség) és a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló, 2009. július 13-i 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) létrehozott földgázpiaci szállításirendszer-üzemeltetők európai hálózatát (földgázpiaci ENTSO) saját hatáskörükön belül szorosan be kell vonni a határokon átnyúló vonatkozások jobb figyelembevétele érdekében. Emlékeztetni kell arra, hogy a 713/2009/EK rendelet értelmében az Ügynökség hatáskörén és tevékenységi körén belül véleményeket és ajánlásokat adhat ki határokon átnyúló ügyekben. Az Ügynökség és a gázpiaci ENTSO, más piaci szereplőkkel együtt fontos szerepet játszik az egész Unióra kiterjedő, tíz évre szóló hálózati fejlesztési terv kidolgozásában és végrehajtásában, amely többek között az ellátás megfelelőségére vonatkozó európai előrejelzést is tartalmaz, és amelynek a határkeresztező rendszerösszekötők tekintetében többek között a hálózatok különböző felhasználóinak indokolt igényeire kell épülnie.
1.

A háztartási mosogatógép termékismertető adatlapján az információkat a következő sorrendben kell feltüntetni, és azoknak szerepelniük kell a termékismertető füzetben vagy a termékhez mellékelt más szakirodalomban: a) a beszállító neve vagy védjegye; b) a beszállító által megadott típusazonosító, vagyis az az (általában alfanumerikus) kód, amely alapján az ugyanazon védjegy vagy beszállítónév alatt forgalmazott különböző készüléktípusok megkülönböztethetők; c) előírt kapacitás szabványos terítékben kifejezve a normál tisztítási ciklus esetében; d) energiahatékonysági osztály a VI. melléklet 1. pontjának megfelelően; e) ha a háztartási mosogatógép a 66/2010/EK rendelet alapján megkapta „az Európai Unió ökocímkéjét”, ezt az információt fel lehet tüntetni; f) éves energiafogyasztás (AEC ) kWh/évben kifejezve, a legközelebbi egész számra kerekítve, a VII. melléklet 1. pontjának b) alpontja szerint kiszámítva. Ezt a következőképpen kell feltüntetni: „»X« kWh/év energiafogyasztás, amely 280 hideg víztöltésű, normál tisztítási cikluson és az alacsony villamosenergia-fogyasztású üzemmódokon alapul. A tényleges energiafogyasztás a készülék üzemeltetési módjától függ.”; g) a szabványos tisztítási ciklus energiafogyasztása (Et ); h) energiafogyasztás kikapcsolt és bekapcsolva hagyott üzemmódban (Po és Pl ); i) éves vízfogyasztás (AWC ) liter/évben kifejezve, a legközelebbi egész számra kerekítve, a VII. melléklet 3. pontja szerint kiszámítva; ezt a következőképpen kell feltüntetni: „»X« liter/év vízfogyasztás, amely 280 normál tisztítási cikluson alapul. A tényleges vízfogyasztás a készülék üzemeltetési módjától függ.”; j) a VI. melléklet 2. pontjának megfelelően meghatározott szárítóhatékonysági osztály, amelynek kifejezési módja „»X« szárítóhatékonysági osztály a G-től (legkevésbé hatékony) A-ig (leghatékonyabb) terjedő skálán”. Amennyiben ez az információ táblázatban van megadva, más módon is ki lehet fejezni, feltéve, ha egyértelmű, hogy a skála G-től (legkevésbé hatékony) A-ig (leghatékonyabb) terjed; k) annak jelölése, hogy az „alapprogramként” megjelölt normál tisztítási ciklus az a normál tisztítási ciklus, amelyre a címkén és az adatlapon található tájékoztatás vonatkozik, hogy e program átlagosan szennyezett konyhai edények tisztítására alkalmas, valamint hogy az energia- és a vízfogyasztás együttes figyelembevétele esetén ez a leghatékonyabb program; l) programidő normál tisztítási ciklus esetén, percben kifejezve és a legközelebbi egész számra kerekítve; m) a bekapcsolva hagyott üzemmód időtartama (Tl ), ha a háztartási mosogatógép rendelkezik villamosenergia-gazdálkodási rendszerrel; n) levegőben terjedő akusztikus zajkibocsátás 1 pW hangteljesítményre vonatkoztatott dB(A)-ben kifejezve és a legközelebbi egész számra kerekítve; o) ha a háztartási mosogatógép beépíthető, ezt fel kell tüntetni.
(87)

A nyilvánosságra hozatalt követő észrevételeiben az együttműködő indiai gyártó azt állította, hogy tartalékkapacitása jórészt a gazdasági válságnak és az ezzel járó keresletcsökkenésnek tudható be. A vállalat tartalékkapacitásának jelentős része azonban azzal magyarázható, hogy 2006 és a felülvizsgálati időszak között jelentősen növelte kapacitását. Ezen túlmenően megjegyzendő, hogy a vállalat további kapacitásnövelést is tervezett. Ráadásul arra is rá kell mutatni, hogy a másik – nem együttműködő – indiai gyártó is hasonló kapacitással és kihasználtsággal rendelkezik, és szintén nemrég jelentett be egy még jelentősebb kapacitásnövelést.