(56)

A harmadik eljárás megindítására az alábbi okok együttes fennállása miatt került sor: a) a benyújtott információk között az első két eljárás megindításához hasonlóan a görög hatóságok ezúttal is közölték, a szóban forgó támogatási összegek minden bizonnyal a de minimis szabály hatálya alá tartoznak; azon kívül, hogy 2005. január 1-ig a de minimis szabály nem volt alkalmazható a mezőgazdasági ágazatra, a Bizottság semmilyen adattal nem rendelkezett ahhoz, hogy a vizsgált támogatási intézkedés jogalapjául szolgáló rendeletek értelmében mezőgazdasági vállalkozásoknak juttatott összegekről megállapítsa, milyen mértékben esnek az 1860/2004/EK rendelet hatálya alá; b) tekintettel arra, hogy a fent említett rendeletek címzettjei nehéz helyzetben lévő vállalkozások voltak, a támogatásokat azon különböző szabályok szemszögéből kell elemezni, amelyeket a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentésére és szerkezetátalakítására alkalmaztak azóta, hogy a szóban forgó rendeletek közül a legelső hatályba lépett, azonban a rendelkezésre álló információk nem tették lehetővé annak megállapítását, hogy e szabályokat mennyiben tartották be; c) az ipari, szállodaipari és a kisipari ágazatban a de minimis szabály természetesen alkalmazható volt, mivel azonban a görög hatóságok nem ismerték a fent említett miniszteri rendeletek által előírt intézkedések kedvezményezettjeinek számát, és mivel a de minimis támogatások felső határát hároméves időszakra, nem pedig egy-egy adott eljárásra számolják, lehetetlen volt megállapítani, hogy a fent említett rendeletekben előírt támogatások mennyiben tartoznak a de minimis szabály hatálya alá; ilyen körülmények között a támogatásokat azon különböző szabályok alapján is elemezni kellene, amelyeket a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentésére és szerkezetátalakítására alkalmaztak azóta, hogy a fent említett rendeletek közül a legelső hatályba lépett, azonban a rendelkezésre álló információk nem tették lehetővé annak megállapítását, hogy e szabályokat mennyiben tartották be; d) a szénbányászati és hajózási ágazatban a de minimis szabályt csak az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendelet (18) hatálybalépése óta kell alkalmazni, mindazonáltal a c) alpontban említett okokból a támogatásokat azon különböző szabályok alapján is elemezni kell, amelyeket a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentésére és szerkezetátalakítására alkalmaztak azóta, hogy a fent említett rendeletek közül a legelső hatályba lépett, azonban a rendelkezésre álló információk nem tették lehetővé annak megállapítását, hogy e szabályokat mennyiben tartották be; e) a tengeri szállítási ágazatban nem volt alkalmazható a de minimis szabály; a támogatásokat azon különböző szabályok alapján is elemezni kell, amelyeket a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentésére és szerkezetátalakítására alkalmaztak azóta, hogy a fent említett rendeletek közül a legelső hatályba lépett, azonban a rendelkezésre álló információk nem tették lehetővé annak megállapítását, hogy e szabályokat mennyiben tartották be; f) a rendelkezésre álló adatok a fent említett ágazatok egyikében sem tették lehetővé annak meghatározását, hogy az állami kezességvállalást mennyiben adták azon különböző szabályok alapján, amelyeket a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásokra alkalmaztak azóta, hogy a fent említett rendeletek közül a legelső hatályba lépett; g) a 2041901. számú, 1989. május 16-i rendelet, valamint az (51) és (52) preambulumbekezdésben említett rendeletek Rodopi, Evros és Xanthi megyén kívüli megyék számára írnak elő támogatásokat, és nem volt lehetséges annak megállapítása, hogy az általuk előírt beavatkozási rendszer mennyiben tekinthető a három imént említett megyében alkalmazott támogatási intézkedés kiterjesztésének vagy független intézkedésnek; bárhogyan szólt is a rendelkezés, a rendelkezésre álló adatok alapján nem volt lehetséges annak megállapítása, hogy valóban betartották-e az állami támogatásokra vonatkozó szabályokat (a regionális támogatásokkal kapcsolatos szabályokat, illetve a de minimis szabályt); h) abban a feltételes esetben, ha a g) alpontban említett miniszteri rendeletek a Rodopi, Evros és Xanthi megyében alkalmazott beavatkozási rendszer kiterjesztésének tekintendők, nem lenne lehetséges megállapítani, hogy a tervezett támogatások a de minimis szabály hatálya alá vonhatók-e, illetve hogy összeegyeztethetőnek tekintendők-e a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentésére és szerkezetátalakítására nyújtott támogatásokat szabályozó rendelkezésekkel; i) abban a feltételes esetben, ha a g) alpontban említett miniszteri rendeletek önálló beavatkozási rendszernek tekintendők, és a rendeletek rendelkezései nem tartalmaznak e tekintetben kellő pontosításokat, meg kellett vizsgálni a rendszer alkalmazásának összeegyeztethetőségét egészséges, illetve nehéz helyzetben lévő vállalkozások esetében, és az elemzésből az alábbi következtetések vonhatók le: i. a nehéz helyzetben lévő vállalkozások esetében nem volt lehetséges annak megállapítása, hogy a tervezett támogatásokra mennyiben alkalmazható a de minimis szabály, illetve mennyire egyeztethetők össze a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentésére és szerkezetátalakítására nyújtott támogatásokat szabályozó rendelkezésekkel; ii. az egészséges vállalkozások esetében nem volt lehetséges annak megállapítása, hogy a forgóeszközöket, amelyek egy kamattámogatásban részesített hitelnek köszönhetően jöttek létre, mennyiben használták az Unió regionális támogatással kapcsolatos rendelkezéseiben meghatározott támogatható beruházások finanszírozására.