A Bizottság 2342/2002/EK, Euratom rendelete

(2002. december 23.)

az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról

TARTALOMJEGYZÉK

ELSŐ RÉSZ

I. CÍM

II. CÍM

1. fejezet

2. fejezet

3. fejezet

4. fejezet

5. fejezet

6. fejezet

7. fejezet

III. CÍM

1. fejezet

2. fejezet

IV. CÍM

1. fejezet

2. fejezet

1. szakasz

2. szakasz

3. fejezet

1. szakasz

2. szakasz

3. szakasz

4. szakasz

4. fejezet

1. szakasz

2. szakasz

5. fejezet

1. szakasz

2. szakasz

3. szakasz

4. szakasz

5. szakasz

6. fejezet

1. szakasz

2. szakasz

3. szakasz

4. szakasz

5. szakasz

7. fejezet

8. fejezet

V. CÍM

1. fejezet

1. szakasz

2. szakasz

3. szakasz

4. szakasz

2. fejezet

VI. CÍM

1. fejezet

2. fejezet

3. fejezet

4. fejezet

5. fejezet

VII. CÍM

1. fejezet

2. fejezet

1. szakasz

2. szakasz

3. szakasz

4. szakasz

5. szakasz

6. szakasz

3. fejezet

MÁSODIK RÉSZ

I. CÍM

II. CÍM

III. CÍM

1. fejezet

2. fejezet

3. fejezet

4. fejezet

5. fejezet

IV. CÍM

V. CÍM

HARMADIK RÉSZ

I. CÍM

II. CÍM

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre [1] és különösen annak 183. cikkére,

az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Közösségek Bíróságával, a Számvevőszékkel, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal, a Régiók Bizottságával, az ombudsmannal, valamint az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően,

mivel:

(1) Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet (a továbbiakban: "a költségvetési rendelet") rendelkezései egyszerűsítésre kerültek annak érdekében, hogy a rendelet az Európai Közösségek általános költségvetésének (a továbbiakban: "a költségvetés") megállapítására, végrehajtására és ellenőrzésére vonatkozó alapelvekre és meghatározásokra szorítkozzék.

(2) E végrehajtási szabályoknak ezért nemcsak azon rendelkezések tekintetében kell kiegészíteniük a költségvetési rendeletet, amelyekre a végrehajtási szabályok kifejezetten utalnak, hanem azok tekintetében is, amelyek alkalmazásához végrehajtási intézkedések előzetes meghatározása szükséges. Az egyértelműség érdekében a legutóbb az 1687/2001/EK rendelettel [2] módosított, az 1977. december 21-i költségvetési rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1993. december 9-i 3418/93/Euratom, ESZAK, EK bizottsági rendelet [3] helyébe új rendeletnek szükséges lépnie.

(3) Az ágazati szabályok és a költségvetési rendeletben megállapított költségvetési elvek összhangjának biztosítása érdekében nyilvántartást kell készíteni a költségvetés végrehajtására vonatkozó valamennyi jogi előírásról, és rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság készítse el és nyújtsa be a nyilvántartást a költségvetési hatóságnak.

(4) A költségvetési elvek és különösen az egységesség elve tekintetében azon követelmény, miszerint meg kell határozni az előfinanszírozásnak a költségvetésbe visszafizetendő kamatait, valójában azt jelenti, hogy meg kell határozni a Közösségek tulajdonában maradó előfinanszírozásokat. Az ilyen előfinanszírozás az intézmény tulajdonában marad, hacsak az alap jogi aktus a költségvetési rendelet 49. cikke értelmében másként nem rendelkezik, és nem beszerzési szerződés keretében, illetve az intézmény személyzetének vagy tagjainak, vagy a tagállamoknak fizették ki azt. E szabályt pontosítani kell az igazgatás típusa (közvetlen vagy közvetett központi igazgatás és megosztott igazgatás) szerint. Nem alkalmazandó a közös igazgatásra, mivel ilyen esetben a közösségi pénzeszközök összevonásra kerülnek a nemzetközi szervezet pénzeszközeivel. Amennyiben a Közösségek tulajdonában maradó előfinanszírozás kamatot hoz, úgy azt egyéb bevételként be kell fizetni a költségvetésbe.

(5) Az évenkéntiség elvével kapcsolatban fontos tisztázni, mi értendő éves előirányzatokon és a kötelezettségvállalási eljárás előkészítő szakaszán, amely, ha december 31-ig lezárul, lehetővé teszi kötelezettségvállalási előirányzatok átvitelét, amelyeket ezen esetben a következő pénzügyi év március 31-éig kell felhasználni.

(6) Az elszámolási egység elvét illetően meg kell határozni az euro és az egyéb valuták közötti pénzforgalom és elszámolások igazgatása során alkalmazott átváltási árfolyamokat.

(7) A globális fedezet elvétől való eltérést illetően meg kell határozni a célhoz kötött bevételek, és különösen a tagállamok, illetve a harmadik országok egyes közösségi programokhoz való hozzájárulása költségvetési kezelésének módját, valamint a kiadások és a bevételek nettósítására vonatkozó határértékeket.

(8) Az egyediség elvét illetően pontosan meg kell határozni az előirányzatok azon százalékos arányának számítási módját, amelyet az intézmények az általuk élvezett autonómia keretében jogosultak átcsoportosítani, és rendelkezést kell hozni a költségvetési hatóság teljes körű tájékoztatásáról a hozzá benyújtandó átcsoportosítási kérelmek részletes indokolása révén.

(9) A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét illetően meg kell határozni a programok és tevékenységek előzetes, időközi és utólagos értékelésének célkitűzéseit, végrehajtásuk minimális gyakoriságát, valamint azon információkat, amelyeknek szerepelniük kell a jogszabályi pénzügyi kimutatásokban.

(10) A költségvetés megállapítása és bemutatása tekintetében meg kell határozni a költségvetés általános bevezetésének tartalmát, a költségvetést alátámasztó munkaanyagokat, valamint a költségvetési megjegyzéseket a költségvetési hatóság teljes körű tájékoztatása érdekében. A tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretében meg kell határozni, és osztályozni kell az igazgatási előirányzatokat is.

(11) A költségvetés végrehajtását illetően először azt kell tisztázni, milyen formát öltsenek az alap jogi aktusok a Közösség területén, illetőleg az Európai Uniót létrehozó szerződés által szabályozott területeken. Meg kell határozni az előkészítő intézkedések és a kísérleti rendszerek megvalósítására alap jogi aktusok nélkül felhasználható előirányzatok maximális összegét, és fel kell sorolni a Szerződések azon rendelkezéseit, amelyek külön hatáskörrel ruházzák fel közvetlenül a Bizottságot.

(12) Meg kell határozni továbbá a valószínűsíthetően összeférhetetlenséget okozó aktusokat, valamint az ilyen esetben követendő eljárást.

(13) A költségvetés végrehajtásának különböző módszereivel kapcsolatban meg kell állapítani, hogy amennyiben a Bizottság nem közvetlenül, saját szervezeti egységein keresztül hajtja végre a költségvetést, úgy először meg kell győződnie arról, hogy azon szervek, amelyeket a végrehajtási feladattal megbízni szándékozik, rendelkeznek-e a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás követelményei szempontjából kielégítő és megfelelő igazgatási eljárásokkal, továbbá ellenőrző és számviteli rendszerekkel.

(14) A közvetett központi igazgatás, azaz a Bizottság által a végrehajtó hivatalokra, közösségi jog által szabályozott szervekre, nemzeti közjogi szervekre, illetőleg közfeladatot ellátó szervekre ruházott igazgatás tekintetében szintén meg kell állapítani a hatáskör átruházásának kereteit, valamint az annak felhatalmazás, illetve megállapodás alapján történő végrehajtásával kapcsolatos rendelkezéseket. A Bizottság ellenőrzése alatt maradó végrehajtó hivatalokat az adott intézménynek a közösségi költségvetés végrehajtására felhatalmazott, engedélyezésre jogosult tisztviselőjének kell tekinteni. Amennyiben nemzeti szervek végzik a költségvetés-végrehajtási feladatokat, úgy megfelelő pénzügyi garanciákat kell kínálniuk, és átlátható eljárással, megfelelő költséghatékonysági elemzést követően kell kiválasztani azokat, kellő indokolással alátámasztva az igazgatás adott szervre való átruházását. A Bizottságnak ki kell kérnie az illetékes bizottság véleményét az érintett előirányzatok teljesítésére vonatkozó alap jogi aktussal összhangban, mielőtt hatáskörrel ruházna fel nemzeti szerveket. A magánjog hatálya alá tartozó, és a Bizottság nevében előkészítő és kiegészítő feladatokat ellátó szerveket a beszerzési eljárásokkal összhangban kell kiválasztani.

(15) A tagállamokkal megosztott igazgatás, illetve a harmadik országokkal folytatott decentralizált igazgatás tekintetében a végső elszámolási eljárás szakaszait és célkitűzéseit a megfelelő ágazati szabályozás különös rendelkezéseinek sérelme nélkül kell megállapítani.

(16) Végezetül, a közös igazgatás tekintetében tisztázni kell, hogy az egyes adományozók által a különböző típusú kiadásokhoz teljesített hozzájárulás arányát nem szükséges meghatározni, a támogatott tevékenységeket azonban átfogó ellenőrzés alá kell vonni; meg kell határozni továbbá azon nemzetközi szervezeteket, amelyek ilyen típusú igazgatásra jogosultak.

(17) A pénzügyi szereplők feladatait tekintve a pénzügyi igazgatás reformja és a központilag végzett előzetes ellenőrzések elhagyása növeli az engedélyezésre jogosult tisztviselő felelősségét valamennyi bevételi és kiadási művelet során, a belső ellenőrzési rendszert is beleértve. A költségvetési hatóságot a jövőben tájékoztatni kell a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő kinevezéséről, illetőleg megbízatásának megszűnéséről. Következésképpen meg kell állapítani feladatait, felelősségi körét, valamint a betartandó eljárási elveket is. Az előzetes ellenőrzések intézményen belüli elvégzéséhez határozottan el kell különíteni a költségvetés végrehajtására irányuló műveletek kezdeményezésére és az ilyen műveletek ellenőrzésére irányuló feladatokat. Továbbá, minden intézménynek el kell fogadnia az előzetes és utólagos ellenőrzésért felelős személyzetre alkalmazandó szakmai normákat. Ezt követően rendelkezni kell azon feladatokról, amelyekről számot kell adni az intézmény részére készített éves jelentésben, amelynek többek között tartalmaznia kell az utólagos ellenőrzések eredményét; szabályozni kell továbbá a végrehajtott műveletek ellenőrzésére szolgáló bizonylatok megőrzését is. Végezetül, tekintettel az eljárás eltérő jellegére, a közbeszerzési szerződések tárgyalásos eljárás útján történő odaítélésének valamennyi formájáról az intézmény részére külön jelentést kell készíteni, amelyet közölni kell a költségvetési hatósággal is.

(18) A felelősségi körök tisztázása érdekében világosan meg kell határozni a számvitelért felelős tisztviselő számviteli rendszerrel, pénztárkezeléssel, valamint a bankszámlák és a harmadik személyre vonatkozó iratok kezelésével kapcsolatos feladatait és felelősségét. Pontosan meg kell határozni a számvitelért felelős tisztviselő megbízatásának megszűnésével kapcsolatos szabályokat is.

(19) Továbbá, meg kell állapítani a rendes költségvetési eljárás alól kivételt jelentő igazgatási rendszer részét képező előlegszámlák felhasználásának feltételeit, az előlegelszámoló tisztviselő, továbbá az engedélyezésre jogosult tisztviselő és a számvitelért felelős tisztviselő előlegszámlák ellenőrzésével kapcsolatos feladataival és felelősségi körével együtt. A költségvetési hatóságot értesíteni kell a kinevezésekről, illetve a megbízatások megszűnéséről.

(20) Feladataik és felelősségi körük meghatározását követően az egyes pénzügyi szereplők csak az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és az e Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekben megállapított feltételek szerint vonhatók felelősségre. Mindamellett, megfelelő eljárás útján valamennyi intézményben fel kell állítani egy szakosított, a pénzügyi szabálytalanságokat figyelő testületet az esetleges pénzügyi szabálytalanságok meghatározására. Meg kell állapítani továbbá azon eljárást, amellyel az engedélyezésre jogosult tisztviselő valamely utasítás megerősítését kérheti, és így mentesülhet minden felelősség alól.

(21) A bevételek tekintetében, a Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 94/728/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló, 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet [4] hatálya alá tartozó saját források különleges esete kivételével, meg kell határozni az eljárás különböző szakaszaiban az engedélyezésre jogosult tisztviselő felelősségi körébe tartozó ellenőrzési és egyéb feladatokat, amelyek a következők: az esedékessé váló követelésekre vonatkozó becslések elkészítése; majd a beszedési utalvány kiadása; terhelési értesítés küldése az adós részére a követelés megállapításáról; az esetleges késedelmi kamat kiszámítása; és végül, szükség esetén, a jogos követelésről való lemondás a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének betartását garantáló követelményeknek megfelelően. A számvitelért felelős tisztviselő bevételek beszedésével és fizetési haladék nyújtásával kapcsolatos feladatait szintén meg kell határozni.

(22) A kiadások tekintetében meg kell határozni a pénzügyi döntések, valamint a globális kötelezettségvállalások és az egyedi kötelezettségvállalások viszonyát, továbbá a különböző szakaszok jellemzőit. A globális és az egyedi kötelezettségvállalás abban különbözik egymástól, hogy mennyire azonosítható a kedvezményezett, és mekkora az érintett összeg. Az átmeneti kötelezettségvállalások a rendszeres igazgatási kiadásokra és az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalappal (EMOGA) kapcsolatos kiadásokra korlátozódnak. A nem teljesített kötelezettségvállalások mértékének korlátozására vissza kell vonni azon kötelezettségvállalásoknak megfelelő előirányzatokat, amelyek tekintetében három éve nem történt kifizetés.

(23) Ezt követően tisztázni kell az érvényesítési, engedélyezési és kifizetési műveletek, valamint azon ellenőrzési eljárások közötti összefüggést, amelyeket az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek kell elvégeznie a kiadás érvényesítése és "kifizethető" jelzéssel való ellátása, valamint a kifizetés engedélyezése során, amikor az engedélyezésre jogosult tisztviselő ellenőrzi a felelősség alóli felmentés érvényességét, amelyért immár ő tartozik kizárólagos felelősséggel. Meg kell határozni továbbá, a kifizetés ellenőrzésére szolgáló okmányokat, valamint az előfinanszírozás és az időközi kifizetések elszámolásának szabályait. Végezetül, meg kell állapítani az érvényesítési és a kifizetési műveletekre alkalmazandó határidőket, figyelembe véve a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések leküzdéséről szóló, 2000. június 29-i 2000/35/EK Európai parlamenti és tanácsi irányelvet [5].

(24) A belső ellenőrzés tekintetében meg kell állapítani a belső ellenőr kinevezésének eljárását, és garantálni kell függetlenségét a kinevező intézményen belül, amelynek jelentést kell tennie tevékenységéről; a költségvetési hatóságot pedig értesíteni kell a kinevezésekről vagy a megbízatások megszűnéséről.

(25) A beszerzés tekintetében e rendelet kiegészül a legutóbb a 2001/78/EK bizottsági irányelvvel [6] módosított, a szolgáltatásnyújtásra, áru beszerzésére, illetőleg építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 92/50/EGK [7], 93/36/EGK [8] és 93/37/EGK [9] tanácsi irányelv rendelkezéseivel. Következésképpen, először meg kell határozni a beszerzési szerződések típusait; a hirdetményekre és a közzétételre alkalmazandó intézkedéseket; azon feltételeket, amelyek esetén egy meghatározott eljárás alkalmazható, valamint a meglévő eljárások fő jellemzőit; a kiválasztási szempontokat és a szerződés odaítélésével kapcsolatosan esetleg szükséges rendelkezéseket; a versenytárgyalási dokumentációhoz való hozzáférés, valamint az ajánlattevőkkel, illetve a pályázókkal való kapcsolattartás szabályait; továbbá amennyiben a Bizottság saját számlájára ítél oda szerződést, úgy a különböző küszöbértékeket és az odaítélésre váró szerződések becsült értékére vonatkozó szabályokat.

(26) A közbeszerzési eljárások célja az, hogy az elérhető legelőnyösebb feltételek mellett elégítse ki az érintett intézmény szükségleteit, egyenlő esélyt biztosítva a közbeszerzési szerződéshez való hozzájutáshoz, és eleget téve az átláthatóság, valamint a megkülönböztetésmentes eljárás elvének. Az átláthatóság és a pályázók közötti egyenlő bánásmód, valamint az engedélyezésre jogosult tisztviselők végső döntéssel kapcsolatos teljes felelősségének biztosítása érdekében meg kell állapítani az ajánlatok felbontására és értékelésére, valamint a részvételi kérelemre vonatkozó eljárást, a megfelelő bizottság kinevezésétől a szerződés kellően megalapozott és dokumentált odaítélésig, amely döntést végül az ajánlatkérő hozza meg. A Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméhez szükséges pénzügyi garanciákat is meg kell határozni.

(27) Végezetül, meg kell állapítani az ajánlatkérő közigazgatási jogi szankciók alkalmazásával kapcsolatos hatáskörét annak biztosítására, hogy a szankciók arányosak és visszatartó erejűek legyenek, és egyenlő bánásmódot biztosítsanak úgy az intézmények, mint a különböző szervezeti egységek között.

(28) Tisztázni kell a támogatásokról szóló cím hatályát is, különösen a költségvetés végrehajtásának különböző módszerei, valamint az általános Európai érdeket szolgáló, támogatásra jogosult tevékenységek, illetve szervek típusai tekintetében. Az éves munkaprogram és az ajánlatkérés ismérveit szintén meg kell határozni, miként az ezzel kapcsolatosan felmerülő esetleges kivételeket, valamint a visszamenőleges hatály lehetőségét is, különösen a humanitárius segítségnyújtás és a válsághelyzetek kezelésének összefüggésében, amelyekre egyedi korlátozások alkalmazandók.

(29) Úgyszintén az átláthatóság, a pályázók közötti egyenlő bánásmód, valamint az engedélyezésre jogosult tisztviselő fokozott elszámoltathatóságának követelménye tekintetében meg kell állapítani a támogatás odaítélésének eljárását, a kérelem benyújtásától egészen annak bizottsági értékeléséig, figyelembe véve az előzetesen meghatározott kiválasztási és odaítélési szempontokat, mielőtt az engedélyezésre jogosult tisztviselő meghozná kellően dokumentált, végső döntését.

(30) A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elve megkívánja, hogy a Bizottság garanciákkal védje magát: a támogatási kérelmek benyújtásának szakaszában a nagyobb összegű kérelmekkel kapcsolatos pénzügyi ellenőrzés előírásával; majd az előfinanszírozás kifizetésének szakaszában előzetes pénzügyi biztosítékok követelésével; és végezetül, a végső kifizetés szakaszában pénzügyi ellenőrzés végzésével a nagyobb összegű, és így a legnagyobb kockázattal járó kérelmek esetén. A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, valamint a nonprofitelv és a társfinanszírozás elvének betartása szintén megköveteli olyan szabályok megállapítását, amelyek meghatározzák az átalányösszegű kifizetések lehetséges igénybevételét. Végezetül, a közösségi pénzeszközök hatékony és eredményes kezelése azt jelenti, hogy maguknak a kedvezményezetteknek is be kell tartaniuk az átláthatóság és a lehetséges ajánlattevőkkel szembeni egyenlő bánásmód elvét, valamint azon elvet, hogy a szerződést az összességében legelőnyösebb ajánlatnak kell odaítélni, amennyiben az ügyletre részben alvállalkozásban kerül sor.

(31) Végezetül, a fentiekkel összefüggő, szankciókkal kapcsolatos hatáskört össze kell hangolni a beszerzéssel kapcsolatban hatályos előírásokkal.

(32) A könyvvezetéssel és az elszámolások végzésével kapcsolatban meg kell határozni valamennyi olyan általánosan elfogadott számviteli alapelvet, amelyre a pénzügyi kimutatások épülnek. Meg kell határozni az ügyletek elszámolásának feltételeit, továbbá az eszközök és források értékelésének, valamint a céltartalékok képzésének szabályait is.

(33) Meg kell határozni, hogy az intézmények elszámolását a költségvetési és pénzügyi igazgatásról szóló jelentésnek kell kísérnie, emellett részletesen ismertetni kell a pénzügyi kimutatások elemeinek (mérleg, gazdasági eredménykimutatás, pénzforgalmi mérleg és melléklete), valamint a költségvetés végrehajtására vonatkozó kimutatások (költségvetési eredménykimutatás és melléklete) tartalmi és alaki követelményeit.

(34) A számvitellel kapcsolatosan meg kell határozni, hogy az egyes intézmények számvitelért felelős tisztviselőjének olyan okiratokat kell készítenie, amelyek ismertetik az adott intézmény elszámolási rendszerét és számviteli eljárásait, és meghatározzák azon feltételeket, amelyeknek a számítógépes számviteli rendszereknek meg kell felelniük, különösen a hozzáférési eljárás biztonsága és a rendszerekben végrehajtott változtatásokat, illetve az azokra irányuló kísérleteket rögzítő eseménynapló tekintetében.

(35) A könyvelés tekintetében meg kell határozni a könyvekre, a próbamérlegre, az e mérlegben szereplő összegek rendszeres egyeztetésére és a leltárra alkalmazandó elveket, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számlatükör alkotóelemeit. Meg kell állapítani a műveletek nyilvántartására alkalmazandó szabályokat, különösen a kettős könyvelés módszerét, a nem euroban megadott műveletek átváltási szabályait, és a könyvelési tételek ellenőrzésére szolgáló bizonylatokat. A számviteli nyilvántartások tartalmát szintén rögzíteni kell.

(36) Végezetül, meg kell állapítani a vagyonleltárra vonatkozó szabályokat, továbbá tisztázni kell a számvitelért felelős tisztviselők és az engedélyezésre jogosult tisztviselők e területen fennálló felelősségének körét, valamint a leltári vagyontárgyak elidegenítésére alkalmazandó szabályokat.

(37) A strukturális alapok tekintetében meg kell állapítani, hogy egy adott művelet esetén az előlegek visszafizetése nem csökkenti az alap által a megfelelő művelethez adott hozzájárulást.

(38) Meg kell határozni azon közvetlen és közvetett tevékenységi típusokat, amelyek a kutatási ágazaton belül finanszírozásra jogosultak.

(39) Külső fellépések esetén a végrehajtási szabályoknak, ideértve magát a költségvetési rendeletet is, az a célja, hogy rendelkezzenek azon kivételekről, amelyek tükrözik az adott ágazat egyedi működési jellemzőit, különösen a beszerzés és a támogatások odaítélése vonatkozásában.

(40) A beszerzés tekintetében e végrehajtási szabályok átveszik a külső kapcsolatokért felelős főigazgatóságok által végrehajtott együttműködési programok keretében odaítélt szerződések igazgatási rendszerének egyszerűsítéséről szóló, 1999. november 10-i bizottsági határozat [10] rendelkezéseinek lényeges elemeit, aminek eredményeként olyan beszerzési előírások jönnek létre, amelyek a megállapított küszöbértékek és a külső fellépésekhez igazított igazgatási eljárások tekintetében eltérnek az általános szabályoktól.

(41) A támogatásokkal kapcsolatban fel kell sorolni azon tevékenységi típusokat, amelyek esetén megengedett a költségvetési rendelet 109. cikkében említett társfinanszírozási elvtől való eltérés. Ez különösen a humanitárius segítségnyújtásra és a válsághelyzetben nyújtott támogatásra, valamint az emberi egészség és az alapvető emberi jogok védelmére irányuló intézkedésekre érvényes.

(42) A közösségi előirányzatok hatékony és eredményes kezelésének garantálásához meg kell határozni azon előfeltételeket és szabályokat, amelyeket az előirányzatok decentralizált igazgatása vagy előlegszámlák felhasználása esetén bele kell foglalni a megállapodásokba.

(43) A költségvetési rendelet Európai Hivatalokra vonatkozó rendelkezéseit ki kell egészíteni az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatalára vonatkozó különleges szabályokkal, továbbá olyan rendelkezésekkel, amelyek felhatalmazzák a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjét, hogy feladatai egy részét átruházza e hivatalok személyzetére. Meg kell állapítani továbbá a működési eljárásokat azon bankszámlák tekintetében, amelyeknek a Bizottság nevében való megnyitására az Európai Hivatalok engedélyt kaphatnak.

(44) Az igazgatási előirányzatokkal kapcsolatban minden intézménynek tájékoztatnia kell a költségvetési hatóságot azon tervezett, jelentős ingatlanügyletekről, amelyek az ingatlanállomány növekedését eredményezik.

(45) Meg kell határozni azon szerveket is, amelyek költségvetési támogatásban részesülhetnek, és amelyekre keretszabályokat kell létrehozni a költségvetési rendelet 185. cikkében megállapított feltételekkel összhangban.

(46) Az e rendeletben említett különböző küszöbértékeket és összegeket, a beszerzésre alkalmazandó küszöbértékek kivételével, rendszeresen frissíteni kell a Közösségben regisztrált infláció arányában,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

ELSŐ RÉSZ

KÖZÖS RENDELKEZÉSEK

ALKALMAZÁS

I KÖR

1. cikk

Tárgy(A költségvetési rendelet 1. cikke)

E rendelet az 1605/2002/EK, Euratom rendelet (a továbbiakban: "a költségvetési rendelet") végrehajtásának szabályait határozza meg.

Az e rendeletben érintett intézmények a költségvetési rendelet szerinti intézmények.

2. cikk

A költségvetés végrehajtására vonatkozó jogi aktusok nyilvántartása(A költségvetési rendelet 2. cikke)

A Bizottság nyilvántartást vezet a költségvetési rendelet 2. cikkében említett jogi aktusokról. A nyilvántartást évente frissíti, és ennek megfelelően tájékoztatja arról a költségvetési hatóságot.

II. CÍM

KÖLTSÉGVETÉSI ALAPELVEK

1. FEJEZET

Az egységesség és teljesség elve

3. cikk

A Közösségek tulajdonában maradó előfinanszírozás hatálya(A költségvetési rendelet 5. cikkének (4) bekezdése)

(1) A 105. cikk szerinti előfinanszírozás a Közösségek tulajdonában marad, hacsak a költségvetési rendelet 49. cikkének (1) bekezdése szerinti alap jogi aktus másként nem rendelkezik. Az említett rendelkezés nem érinti az olyan előfinanszírozást, amelynek kifizetésére a költségvetési rendelet 88. cikke szerinti szerződés alapján, vagy valamely tagállam részére, vagy előcsatlakozási támogatás keretében, vagy a 265. cikkben említett előleg formájában került sor. A rendelkezést nem kell alkalmazni a költségvetési rendelet 53. cikke szerinti közös igazgatásra sem.

(2) A költségvetési rendelet 53. cikke szerinti, több partnerre kiterjedő közvetlen, központi igazgatás esetén az e cikk (1) bekezdésében említett szabályt kizárólag a fővállalkozóra kell alkalmazni.

(3) Decentralizált igazgatás és a költségvetési rendelet 53. cikke szerinti közvetett központi igazgatás esetén az e cikk (1) bekezdésében említett szabályt kizárólag azon szervre kell alkalmazni, amely közvetlenül a Bizottságtól részesül előfinanszírozásban.

(4) Az (1) bekezdésben említett szabályt az e rendelet hatálybalépését követően kötött szerződés vagy megállapodás alapján kifizetett előfinanszírozásra kell alkalmazni.

(5) Az (1)–(4) bekezdés nem érinti az előfinanszírozásnak a pénzügyi kimutatás eszközoldalán való elkönyvelését a költségvetési rendelet 133. cikkében előírt számviteli szabályok szerint.

Az engedélyezésre jogosult tisztviselő a számvitelért felelős tisztviselő rendelkezésére bocsátja mindazon adatokat, amelyek a Közösségek tulajdonában maradó előfinanszírozás azonosításához szükségesek.

4. cikk

A közösségi pénzeszközök kamathozamának elkönyvelése a költségvetésben(A költségvetési rendelet 5. cikkének (4) bekezdése)

(1) Amennyiben a 3. cikkel összhangban a Közösségek tulajdonában maradó előfinanszírozás kamatot vagy kamatjellegű bevételt eredményez, úgy egyéb bevételként be kell azt fizetni az Európai Közösségek általános költségvetésébe (a továbbiakban: "a költségvetés").

(2) Az engedélyezésre jogosult tisztviselő biztosítja, hogy a kedvezményezettekkel kötött szerződések és megállapodások szerint:

a) az ilyen előfinanszírozás kifizetése olyan számlára történjék, amely lehetővé teszi a Közösségek által kifizetett pénzeszközök azonosítását; és

b) a kedvezményezett évente legalább egyszer tájékoztassa az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőt az ilyen pénzeszközökből származó kamatokról és kamatjellegű bevételekről, amennyiben e kamatok jelentős összeget képviselnek, valamint minden olyan időközi és záró kifizetés iránti kérelemről, amely kimeríti az előfinanszírozás összegét.

(3) A IV. cím 5. fejezetével összhangban az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő az előfinanszírozás kifizetésekor elkészíti az előfinanszírozásból származó kamatokat és kamatjellegű bevételeket érintő esedékessé váló követelésekre vonatkozó becsléseket.

Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a (2) bekezdés b) pontjában említett ütemezéssel összhangban beszedési utalványt állít ki az (1) bekezdésben említett kamatösszegről.

(4) Amennyiben az előfinanszírozás azonos költségvetési tételből, azonos alap jogi aktus alkalmazásában, azonos odaítélési eljárás hatálya alá eső kedvezményezettek részére kerül kifizetésre, úgy az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek jogában áll egyetlen becslést készíteni az esedékessé váló követelésekről egyszerre több adós tekintetében.

2. FEJEZET

Az évenkéntiség elve

5. cikk

A pénzügyi évre vonatkozó előirányzatok(A költségvetési rendelet 8. cikkének (3) bekezdése)

Az egy adott pénzügyi évre szóló költségvetésben szereplő és azon évben felhasználandó kötelezettségvállalási előirányzatok és kifizetési előirányzatok az adott pénzügyi évre engedélyezett előirányzatokat foglalják magukban. Az adott pénzügyi évre engedélyezett előirányzatok a következők:

a) a költségvetésben, annak módosításait is beleértve, előírt előirányzatok;

b) átvitt előirányzatok;

c) a költségvetési rendelet 157. cikkével és 181. cikkének (5) bekezdésével összhangban újból rendelkezésre bocsátott előirányzatok;

d) a 228. cikkel összhangban visszafizetett előlegekből keletkező előirányzatok;

e) azon előirányzatok, amelyek azt követően nyílnak meg, hogy az adott pénzügyi év, illetve az előző pénzügyi évek során elkülönített, de fel nem használt bevétel befolyt.

6. cikk

Előirányzatok átvitele(A költségvetési rendelet 9. cikkének (2) bekezdése)

(1) A költségvetési rendelet 9. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett kötelezettségvállalási előirányzatok átvitelére csak akkor van lehetőség, ha az adott pénzügyi év december 31-e előtt az engedélyezésre jogosult tisztviselőtől független okból nem kerülhetett sor a kötelezettségvállalás érvényesítésére, és az előkészítő szakaszok olyan mértékben előrehaladottak, hogy joggal feltételezhetően legkésőbb a következő év március 31-éig érvényesíthető a kötelezettségvállalás.

(2) A költségvetési rendelet 9. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett előkészítő szakaszok, amelyeknek az adott pénzügyi év december 31-e előtt le kell zárulniuk ahhoz, hogy lehetővé váljék a következő pénzügyi évre való átvitel, a következők:

a) a költségvetési rendelet 76. cikke szerinti globális kötelezettségvállalás esetén a finanszírozási döntés elfogadása vagy az egyes intézményekben az érintett szervezeti egységek döntéshozatali konzultációs folyamatának lezárása a fent említett időpontig;

b) a költségvetési rendelet 76. cikke szerinti egyedi kötelezettségvállalás esetén a szerződés, illetve a megállapodás előkészítésének előrehaladott szakasza. A szerződés, illetve a megállapodás előkészítésének előrehaladott szakasza a potenciális ajánlattevők, illetve kedvezményezettek kiválasztásának befejezését jelenti.

(3) A költségvetési rendelet 9. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban átvitt és a következő év március 31-éig fel nem használt előirányzatokat automatikusan meg kell szüntetni.

A Bizottság április 15-e előtt tájékoztatja a költségvetési hatóságot az így megszüntetett előirányzatokról.

(4) A költségvetési rendelet 9. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban átvitt előirányzatok a következő pénzügyi év december 31-éig használhatók fel.

(5) Az elszámolásban fel kell tüntetni az így átvitt előirányzatokat.

(6) A költségvetési rendelet 9. cikke (6) bekezdésében említett személyzeti jellegű kiadásokra vonatkozó előirányzatok az intézmények tagjai és személyzete részére járó szolgálati illetményekre és egyéb juttatásokra vonatkozó előirányzatok.

3. FEJEZET

(A költségvetési rendelet 4. fejezete)

Az elszámolási egység elve

7. cikk

Az euro és egyéb valuták közötti átváltási árfolyam(A költségvetési rendelet 16. cikke)

(1) Az ágazati szabályozás alkalmazásából eredő különös rendelkezések sérelme nélkül, az euro és egyéb valuták közötti átváltás az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett napi euro-árfolyam felhasználásával történik.

(2) Amennyiben az Európai Közösségek Hivatalos Lapja nem tesz közzé napi euro-árfolyamot a kérdéses valutára vonatkozóan, úgy a Bizottság a (3) bekezdésben említett elszámolási árfolyamot veszi figyelembe.

(3) A költségvetési rendelet 132–137. cikkében előírt elszámolás alkalmazásában, a 213. cikkre is figyelemmel, az euro és egyéb valuták közötti átváltás az euro megfelelő havi elszámolási árfolyamán történik. Az ilyen elszámolási árfolyamot a Bizottság, bármely, általa megbízhatónak ítélt információforrásra támaszkodva, az árfolyam megállapítását megelőző hónap utolsó előtti munkanapján érvényes árfolyam alapján határozza meg.

8. cikk

Az euro és egyéb valuták közötti átváltáshoz használandó árfolyam(A költségvetési rendelet 16. cikke)

(1) Az ágazati szabályozás alkalmazásából eredő különös rendelkezések sérelme nélkül, az euro és egyéb valuták közötti átváltáshoz az azon napra érvényes árfolyam használandó, amikor az engedélyezésre jogosult szervezeti egység a kifizetési utalványt, illetve a beszedési utalványt kiállította.

(2) Euróban vezetett előlegszámlák esetében az átváltáshoz használandó árfolyamot a bank által teljesített kifizetés időpontja határozza meg.

(3) A költségvetési rendelet 16. cikkében említett, nemzeti valutában vezetett előlegszámlák esetében átváltáskor a előlegszámlát terhelő kiadás hónapjában érvényes árfolyamot kell használni.

(4) Az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Garanciarészlege által finanszírozott kiadások esetén az "n." hónapra, amelyre a 296/96/EK bizottsági rendelet [11] 3. cikkével összhangban ilyen kiadást megállapítottak, az "n + 1." hónap tizedik napján, illetőleg az azt megelőző első olyan napon, amelyre árfolyamot tettek közzé, érvényes árfolyamot kell használni.

Ezen árfolyamot kell alkalmazni a 296/96/EK rendelet 4. és 5. cikke szerinti megfelelő előlegekre is.

9. cikk

Tájékoztatás a Bizottság által a különböző valuták között végzett készpénzátutalásokról(A költségvetési rendelet 16. cikke)

A Bizottság minden negyedévben kimutatást küld a tagállamoknak a különböző valuták közötti átutalásokról.

4. FEJEZET

(A költségvetési rendelet 5. fejezete)

A globális fedezet elve

10. cikk

A célhoz kötött bevételek beállítása és megfelelő előirányzatok képzése(A költségvetési rendelet 18. cikke)

(1) A 12. és 13. cikk sérelme nélkül, a célhoz kötött bevételek könyvelésére szolgáló költségvetési struktúra a következő:

a) az egyes intézményi részlegek bevételeinek kimutatásában a bevételek könyvelésére szolgáló költségvetési tétel;

b) a kiadások kimutatásában a megjegyzések jelzik, hogy mely sorokba kell könyvelni a célhoz kötött bevételeknek megfelelő, rendelkezésre bocsátott előirányzatokat. Az első albekezdés a) pontjában említett esetben, ha az ilyen bevétel összege előrelátható, úgy az a megfelelő sorban kerül feltüntetésre. Amennyiben az összeg nem előrelátható, úgy pro memoria (p.m.) bejegyzés kerül beállításra, és a becsült bevétel tájékoztató jelleggel a megjegyzések között szerepel.

(2) A célhoz kötött bevételeknek megfelelő előirányzatok rendelkezésre bocsáthatók kötelezettségvállalási, illetve kifizetési előirányzatként is, ha a bevétel az intézményhez folyt be, a költségvetési rendelet 161. cikkének (2) bekezdésében előírt eset kivételével. Az ilyen előirányzatok automatikusan rendelkezésre bocsátandók, kivéve a költségvetési rendelet 156. cikkében említett előlegek visszafizetése és a strukturális alapokkal kapcsolatos pénzügyi korrekciók esetét.

11. cikk

A tagállamok hozzájárulása a kutatási programokhoz(A költségvetési rendelet 18. cikkének (1) bekezdése)

(1) A tagállamok az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 5. cikke szerinti egyes kiegészítő kutatási programok finanszírozásához az alábbiak szerint teljesítik hozzájárulásukat:

a) a költségvetésben szereplő összeg hét tizenketted része legkésőbb a folyó pénzügyi év január 31-éig fizetendő;

b) a fennmaradó öt tizenketted rész legkésőbb a folyó pénzügyi év július 15-éig fizetendő.

(2) Amennyiben nem kerül sor a költségvetés végleges elfogadására a pénzügyi év kezdetéig, úgy az (1) bekezdésben előírt hozzájárulások az előző pénzügyi évre vonatkozó költségvetésben foglalt összegen alapulnak.

(3) Valamennyi hozzájárulás és olyan kiegészítő befizetés, amellyel a tagállamok a költségvetésnek tartoznak, a Bizottság számláján, illetve számláin kerül jóváírásra a pénzösszegek lehívását követő harminc naptári napon belül.

(4) A befizetések jóváírása az 1150/2000/EK, Euratom rendeletben előírt számlán történik, az említett rendeletben megállapított feltételek szerint.

12. cikk

Az EFTA-államok egyes közösségi programokban való részvételéből eredő, célhoz kötött bevételek(A költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének d) pontja)

(1) Az EFTA-államok egyes közösségi programokban való részvételének könyvelésére szolgáló költségvetési struktúra a következő:

a) a bevételek kimutatásában pro memoria (p.m.) bejegyzési tétel kerül beállításra, amely magában foglalja az EFTA-államok adott pénzügyi évre vonatkozó hozzájárulásainak teljes összegét. A becsült összeg a költségvetési megjegyzések között szerepel;

b) a kiadások kimutatásában:

i. az EFTA-államok részvételével folyó közösségi tevékenységekkel kapcsolatos tételekre vonatkozó megjegyzések között tájékoztató jelleggel fel kell tüntetni a részvétel becsült összegét;

ii. a költségvetés szerves részét képező melléklet meghatározza azon sorokat, amelyek az EFTA-államok részvételével folyó közösségi programokra vonatkoznak.

Az első albekezdés b) pontjának ii. alpontjában említett melléklet tükrözi a (2) bekezdésben előírt részvételnek megfelelő előirányzatok könyvelésére és a kiadások teljesítésére szolgáló költségvetési struktúrát, és szerves részét képezi annak.

(2) Az Európai Gazdasági Térségről (EGT) szóló megállapodás 82. cikke szerint az EFTA-államok éves részvételének összege alapján, amelyet az EGT Vegyes Bizottság a megállapodáshoz csatolt 32. jegyzőkönyv 1. cikkének (5) bekezdésével összhangban megerősített a Bizottság részére, a pénzügyi év elején rendelkezésre kell bocsátani a megfelelő kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok teljes összegét.

(3) Amennyiben a pénzügyi év folyamán kiegészítő előirányzatok képzésére kerül sor az EFTA-államok részvételével folyó tevékenységekre vonatkozó költségvetési tételek tekintetében, és az EFTA-államok az adott évben nem tudják megfelelőképpen kiigazítani hozzájárulásukat az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 82. cikkében előírt "arányosítási tényező" szerint, úgy a Bizottság átmeneti és kivételes intézkedéssel saját készpénzkészleteiből is előfinanszírozhatja az EFTA-államok részesedését. Amennyiben ilyen kiegészítő előirányzatok képzésére kerül sor, úgy a Bizottság a lehető leghamarabb lehívja az EFTA-államoktól a megfelelő hozzájárulásokat. A Bizottság évente tájékoztatja a költségvetési hatóságot valamennyi ilyen döntéséről.

Az előfinanszírozást a lehető leghamarabb rendezni kell a következő évi költségvetésben.

(4) A költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének d) pontjával összhangban az EFTA-államok pénzügyi hozzájárulásai célhoz kötött bevételt képeznek. A számvitelért felelős tisztviselő megfelelő intézkedéseket hoz annak biztosítására, hogy külön felügyeljék az ilyen hozzájárulásokból származó bevételek és a megfelelő előirányzatok felhasználását.

A költségvetési rendelet 131. cikkének (2) bekezdésében előírt jelentésben a Bizottság külön kimutatást készít az EFTA-államok részvételének megfelelő bevételek és kiadások teljesítésének alakulásáról.

13. cikk

A túlzott költségvetési hiányt mutató tagállamokkal szembeni szankciókból eredő bevételek(A költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének b) pontja)

A 1467/97/EK tanácsi rendelet [12] 4. szakaszában említett szankciókból eredő bevételek könyvelésére szolgáló költségvetési struktúra a következő:

a) a bevételek kimutatásában pro memoria (p.m.) bejegyzést tartalmazó tétel kerül beállításra az ilyen összegek utáni kamatok nyilvántartása céljából;

b) a költségvetési rendelet 74. cikkének sérelme nélkül, az ilyen összegek elkönyvelése a bevételi kimutatásban egyúttal kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok képzését eredményezi a kiadási kimutatásban. Ezen előirányzatok a költségvetési rendelet 17. cikkével összhangban kerülnek végrehajtásra.

14. cikk

A nettó összeg kifizetésének elkönyvelése(A költségvetési rendelet 20. cikkének (1) bekezdése)

A költségvetési rendelet 20. cikkének (1) bekezdése értelmében az alábbi levonásokra kerülhet sor az igényelt kifizetésekből, illetve a számlákból, amelyeket ezt követően a nettó összegként kell elkönyvelni:

a) a szerződésekben részt vevő felekre kirótt kötbér jellegű büntetések, a beszerzési szerződést is ideértve;

b) a jogalap nélkül kifizetett összegek kiigazítása, amely történhet közvetlen levonással ugyanazon kedvezményezett részére teljesített, azonos típusú, új kifizetésből azon fejezet, tételcsoport és pénzügyi év alapján, amely tekintetében a többletkifizetésre sor került, és amely időközi kifizetést, illetve záró kifizetést eredményez.

Az egyedi számlákkal és a kifizetés iránti kérelmekkel kapcsolatos engedmények, visszatérítések és egyéb levonások nem könyvelhetők el közösségi bevételként.

15. cikk

A megtérítendő adók nyilvántartására szolgáló számlák(A költségvetési rendelet 20. cikkének (2) bekezdése)

A Közösségek által a költségvetési rendelet 20. cikkének (2) bekezdése szerint fizetett adók nyilvántartása függő számlán történik, amíg az érintett államok meg nem térítik azokat.

5. FEJEZET

(A költségvetési rendelet 6. fejezete)

Az egyediség elve

16. cikk

Átcsoportosítási eljárások(A költségvetési rendelet 22. cikkének (1) bekezdése)

(1) Bármely intézmény javasolhatja a költségvetési hatóságnak, hogy a költségvetés rá vonatkozó szakaszán belül hajtson végre olyan átcsoportosítást egyik címből a másikba, amely meghaladja a pénzügyi évre vonatkozó előirányzatok 10 %-os határértékét azon sorban, amelyből az átcsoportosítást kérik. Erről értesíti a Bizottságot.

Az ilyen átcsoportosítás a költségvetési rendelet 24. cikkében megállapított eljárás hatálya alá tartozik.

(2) Valamennyi intézmény végezhet a költségvetés rá vonatkozó szakaszán belül átcsoportosítást az egyes cikkek között.

17. cikk

Az átcsoportosítások határértékeinek kiszámítására vonatkozó szabályok(A költségvetési rendelet 23. cikke)

(1) A költségvetési rendelet 22. cikkének (1) bekezdésében és 23. cikke (1) bekezdése első albekezdésének b) és c) pontjában említett százalékos értékek kiszámítására az átcsoportosítási kérelem benyújtásának időpontjában kerül sor.

(2) A költségvetési rendelet 22. cikkének (1) bekezdésében és 23. cikke (1) bekezdése első albekezdésének b) és c) pontjában említett határérték alkalmazásában figyelembe vett összeg megegyezik az azon tétel tekintetében végzendő átcsoportosítások összegével, amelyről a korábbi átcsoportosításokkal kapcsolatos kiigazítást követően az átcsoportosításra sor kerül.

18. cikk

Igazgatási kiadások(A költségvetési rendelet 23. cikke)

A költségvetési rendelet 23. cikke (1) bekezdése első albekezdésének b) pontjában említett kiadások valamennyi politika területénél a 27. cikkben említett tételekre vonatkoznak.

19. cikk

Az előirányzatok átcsoportosítása iránti kérelem indokolása(A költségvetési rendelet 22. és 23. cikke)

Az átcsoportosítási javaslatokat és a költségvetési hatóság részére a költségvetési rendelet 22. és 23. cikke szerinti átcsoportosításról nyújtott valamennyi információt megfelelő és kellő részletességű bizonylatokkal kell alátámasztani, amelyek bemutatják az előirányzatok teljesítésének alakulását és az átcsoportosítási kérelmeknek a pénzügyi év végéig becsült összegét azon sorok tekintetében, amelyekre az előirányzatok átcsoportosítandók, illetve amelyekről az átcsoportosítást kérik.

20. cikk

A gyorssegélytartalékból való átcsoportosítás iránti kérelem indokolása(A költségvetési rendelet 26. cikke)

A költségvetési rendelet 26. cikkének (2) bekezdésében említett gyorssegélytartalékok felhasználását lehetővé tevő átcsoportosításokra vonatkozó javaslatokat megfelelő és kellő részletességű bizonylatokkal kell alátámasztani, amelyek tartalmazzák a következőket:

a) az átcsoportosítás célsora tekintetében az előirányzatok teljesítésére és az átcsoportosítási kérelmek pénzügyi év végéig becsült összegére vonatkozóan rendelkezésre álló legfrissebb információk;

b) a külső fellépésekre vonatkozó valamennyi tétel tekintetében az előirányzatok teljesítése az átcsoportosítási kérelem hónapját megelőző hónap végéig, valamint az átcsoportosítási kérelmek becsült összege a pénzügyi év végéig, a kiinduló előirányzattal való összehasonlítást is beleértve;

c) az előirányzatok újrafelosztásával kapcsolatos lehetőségek elemzése.

6. FEJEZET

(A költségvetési rendelet 7. fejezete)

A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elve

21. cikk

Értékelés(A költségvetési rendelet 27. cikke)

(1) A költségvetés számára kiadást, illetve bevételcsökkenést eredményező programokra és tevékenységekre vonatkozó minden javaslatot előzetes értékelésnek kell alávetni, amely meghatározza a következőket:

a) a rövid, illetve hosszú távon kielégítendő igények;

b) a megvalósítandó célkitűzések;

c) a várt eredmények és a mérésükhöz szükséges mutatószámok;

d) a Közösség részvételével hozzáadott érték;

e) a javaslatokkal és a rendelkezésre álló alternatív megoldási lehetőségekkel kapcsolatos kockázatok, a csalást is beleértve;

f) a múltbeli hasonló tapasztalatok tanulsága;

g) az előirányzatok, az emberi erőforrások és az egyéb, felosztásra váró igazgatási kiadások mértéke, kellő figyelemmel a költséghatékonyság elvére;

h) a létrehozandó felügyeleti rendszer.

(2) Ezt követően valamennyi programot, illetve tevékenységet időközi és/vagy utólagos értékelésnek kell alávetni a felhasznált emberi erőforrások és pénzügyi források, valamint az elért eredmények tekintetében, annak ellenőrzésére, hogy megfeleltek-e a megállapított célkitűzéseknek, az alábbiak szerint:

a) a többéves programok végrehajtásával kapcsolatban elért eredményekről rendszeres értékelés készül olyan időrendnek megfelelően, amely lehetővé teszi az értékelés megállapításainak figyelembevételét a program megújítására, módosítására vagy felfüggesztésére vonatkozó döntések során;

b) az évente finanszírozott tevékenységek eredményeit legalább hatévenként kell értékelni.

Az első albekezdés b) pontja nem alkalmazandó az e tevékenységek keretében végrehajtott olyan projektekre, illetve intézkedésekre, amelyek tekintetében az intézkedést végrehajtó szervek által küldött záró beszámoló révén eleget lehet tenni e követelménynek.

22. cikk

Pénzügyi kimutatás(A költségvetési rendelet 28. cikke)

(1) A jogalkotó hatósághoz beterjesztett minden olyan jogi aktusra vonatkozó javaslatnak, amelynek hatása lehet a költségvetésre, az álláshelyek számának változását is beleértve, pénzügyi kimutatást is tartalmaznia kell.

A pénzügyi kimutatás tartalmazza azon pénzügyi és gazdasági adatokat, amelyek alapján a jogalkotó hatóság felmérheti a közösségi intézkedés szükségességét. Megfelelő információt nyújt továbbá az egyéb pénzügyi eszközökkel fennálló koherenciáról és az esetleges szinergiáról.

Több évet felölelő műveletek esetén a pénzügyi kimutatás az előirányzatokkal és az álláshelyekkel kapcsolatos éves igények előrelátható ütemtervét, és azok középtávú pénzügyi hatásainak elemzését is tartalmazza.

(2) Bármely csalás vagy szabálytalanság kockázatának megelőzése érdekében, amely a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmére negatív hatást gyakorolhat, a pénzügyi kimutatás tájékoztatást nyújt a csalásokkal kapcsolatosan hatályban lévő, illetve tervezett megelőző és védekező intézkedésekről.

7. FEJEZET

(A költségvetési rendelet 8. fejezete)

Az átláthatóság elve

23. cikk

A költségvetés összefoglaló kivonatának ideiglenes közzététele(A költségvetési rendelet 29. cikke)

A költségvetési számok összefoglaló kivonatát a Bizottság kezdeményezésére a költségvetés végleges elfogadását követően a lehető leghamarabb, de legkésőbb négy héten belül közzé kell tenni az intézmények internetes honlapján, amíg hivatalosan kihirdetésre nem kerül az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában.

III. CÍM

A KÖLTSÉGVETÉS MEGÁLLAPÍTÁSA ÉS SZERKEZETE

1. FEJEZET

A költségvetés megállapítása

24. cikk

Az előzetes költségvetési tervezet általános bevezetése(A költségvetési rendelet 33. cikke)

A Bizottság elkészíti az előzetes költségvetési tervezet általános bevezetését.

Az előzetes költségvetési tervezet minden egyes szakaszát az érintett intézmény által készített bevezető előzi meg.

Az általános bevezető a következőket tartalmazza:

a) a teljes költségvetésre vonatkozó pénzügyi táblázatok;

b) a Bizottságra vonatkozó szakaszban szereplő címek tekintetében:

i. az igényelt előirányzatokra vonatkozó jogosultságot megalapozó politikák ismertetése, kellő figyelemmel a költségvetési rendelet 27. cikkében és 33. cikke (2) bekezdésének d) pontjában megállapított elvekre és követelményekre;

ii. az előirányzatokban az egyik pénzügyi évről a másikra bekövetkező változások indokolása.

25. cikk

Az előzetes költségvetési tervezetet alátámasztó munkaanyagok(A költségvetési rendelet 30. és 33. cikke)

Az előzetes költségvetési tervezet alátámasztására a következő munkaanyagok szolgálnak:

a) az intézmények személyzete tekintetében:

i. az állandó és az ideiglenes személyzetre vonatkozó személyzeti politika ismertetése;

ii. valamennyi személyzeti kategória tekintetében a költségvetésből fizetett álláshelyeket és az előzetes költségvetési tervezet beterjesztésekor ilyen állást ténylegesen betöltő személyeket bemutató szervezeti ábra, amely feltünteti besorolási osztályuk és a megfelelő közigazgatási egység szerinti felosztásukat;

iii. amennyiben a személyi állományt illetően kerül sor módosítási javaslatra, úgy a módosítást megalapozó okok ismertetése;

iv. az álláshelyek felsorolása politikai területek szerint;

b) a hitelfelvételi és hitelnyújtási politika részletes ismertetése;

c) a költségvetési rendelet 32. cikkében említett szerveknek nyújtott támogatások tekintetében az érintett szervek magyarázó megjegyzéseivel bevezetett bevételi és kiadási előirányzatok, illetve az Európai Iskolák esetén a bevételek és a kiadások magyarázó megjegyzésekkel bevezetett kimutatása.

26. cikk

Költségvetési módosítás előzetes tervezete(A költségvetési rendelet 37. cikkének (1) bekezdése)

A költségvetési módosítás előzetes tervezetéhez indokolást, továbbá az előző és az aktuális pénzügyi év költségvetésénekvégrehajtásáról a költségvetés-módosítási tervezet elkészítésekor rendelkezésre álló információkat kell fűzni.

2. FEJEZET

A költségvetés szerkezete és bemutatása

27. cikk

Igazgatási előirányzatok(A költségvetési rendelet 41. cikke)

Amennyiben egy költségvetési szakaszon belül a kiadások kimutatására cél szerinti besorolásra épülő nómenklatúra alapján kerül sor, úgy az igazgatási előirányzatokat címenként különböző tételekbe kell osztani az alábbi besorolás szerint:

a) a létszámtervben jóváhagyott személyzeti kiadások: az előirányzatok összege és az annak megfelelő álláshelyek száma;

b) külső személyzetre vonatkozó kiadások (a kiegészítő személyzetet és a kölcsönzött munkaerőt is beleértve) és egyéb igazgatási kiadások (a reprezentációs kiadásokat és az ülésezésekkel kapcsolatos kiadásokat is beleértve);

c) az ingatlanokkal kapcsolatos és egyéb vonatkozó kiadások, beleértve a takarítást, a karbantartást, a különböző bérleti díjakat, a távközlési szolgáltatásokat, valamint a víz, a gáz és az elektromos ellátás díját is;

d) támogatási kiadások.

A Bizottság valamennyi cím tekintetében azonos típusú igazgatási kiadásait szintén kiadási típus szerint osztályozott, külön kimutatásban kell összegezni.

28. cikk

Tényleges kiadások a legutolsó olyan pénzügyi évben, amely tekintetében az elszámolásokat már lezárták(A költségvetési rendelet 46. cikke (1) bekezdésének c) pontja)

A költségvetés megállapításának alkalmazásában a tényleges kiadások a legutolsó olyan pénzügyi évben, amely tekintetében az elszámolásokat már lezárták, az alábbiak szerint kerülnek meghatározásra:

a) kötelezettségvállalások esetén: a pénzügyi évben elszámolt kötelezettségvállalások, az adott pénzügyi évre az 5. cikkben meghatározott előirányzatokkal szemben;

b) kifizetések esetén: a pénzügyi év során teljesített kifizetések, vagyis olyan kifizetések, amelyekre vonatkozóan kifizetési megbízást küldtek a banknak, az előbb említett cikkben meghatározott előirányzatokkal szemben.

29. cikk

Költségvetési megjegyzések(A költségvetési rendelet 46. cikke (1) bekezdésének g) pontja)

A költségvetési megjegyzések a következőket tartalmazzák:

a) az alap jogi aktusra való utalás, amennyiben van ilyen aktus;

b) valamennyi alkalmas magyarázat az előirányzatok jellegére és céljára vonatkozóan.

30. cikk

Létszámterv(A költségvetési rendelet 46. cikke (1) bekezdése (3) pontjának a) alpontja)

Az Ellátási Ügynökség személyzetét külön kell feltüntetni a Bizottság létszámtervében.

IV. CÍM

A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA

1. FEJEZET

Általános rendelkezések

31. cikk

Az alap jogi aktus lehetséges formái(A költségvetési rendelet 49. cikkének (1) bekezdése)

(1) Közösségi területen az alap jogi aktus az EK-Szerződés 249. cikke szerinti rendelet, irányelv, határozat [13], illetve sui generis határozat formájában jelenhet meg.

(2) A közös kül- és biztonságpolitika területén az alap jogi aktus az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikkének (2) bekezdésében, 14. cikkében és 23. cikkének (2) bekezdésében meghatározott formák egyikében jelenhet meg.

(3) A büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területén az alap jogi aktus az Európai Unióról szóló szerződés 34. cikkének (2) bekezdésében meghatározott formák egyikében jelenhet meg.

32. cikk

A kísérleti projektekre és előkészítő intézkedésekre fordítható legnagyobb összeg(A költségvetési rendelet 49. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontja)

(1) A költségvetési rendelet 49. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett kísérleti projektek előirányzatainak teljes összege egyetlen költségvetési évben sem haladhatja meg a 32 millió eurót.

(2) A költségvetési rendelet 49. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett új előkészítő intézkedések előirányzatainak teljes összege egyetlen költségvetési évben sem haladhatja meg a 30 millió eurót, és az előkészítő intézkedésekre ténylegesen lekötött előirányzatok teljes összege nem lépheti túl a 75 millió eurót.

33. cikk

A Bizottság Szerződések által biztosított különleges hatáskörei(A költségvetési rendelet 49. cikke (2) bekezdésének c) pontja)

(1) Az EK-Szerződés azon cikkei, amelyek közvetlen módon különleges hatáskörrel ruházzák fel a Bizottságot, a következők:

a) 138. cikk (szociális párbeszéd);

b) 140. cikk (tanulmányok, vélemények és konzultációk szociális kérdésekről);

c) 143. és 145. cikk (külön jelentések társadalmi kérdésekről);

d) 152. cikk (2) bekezdése (kezdeményezések az egészségvédelmi kérdések összehangolásának elősegítésére);

e) 155. cikk (2) bekezdése (kezdeményezések a transzeurópai hálózatok összehangolásának elősegítésére);

f) 157. cikk (2) bekezdése (kezdeményezések az iparra vonatkozó kérdések összehangolásának elősegítésére);

g) 159. cikk második bekezdése (a gazdasági és társadalmi kohézió elérése terén megvalósított előrehaladásról szóló jelentés);

h) 165. cikk (2) bekezdése (kezdeményezések a kutatás és technológiai fejlesztés összehangolásának elősegítésére);

i) 173. cikk (jelentés a kutatásról és a technológiai fejlesztésről);

j) 180. cikk (2) bekezdés (kezdeményezések a fejlesztési együttműködésre irányuló politikák összehangolásának elősegítésére).

(2) Az Euratom-Szerződés azon cikkei, amelyek közvetlen módon különleges hatáskörrel ruházzák fel a Bizottságot, a következők:

a) 70. cikk (pénzügyi részvétel a költségvetési kereteken belül a tagállamok területén folytatott érckutatási programokban);

b) 77. cikk et seq. (biztonság ellenőrzése).

(3) Az előzetes költségvetési tervezet bemutatásában az (1) és (2) bekezdésben megállapított jegyzékek további adatokkal is kiegészíthetők, a kérdéses cikkek és az érintett összegek megjelölésével.

34. cikk

Az összeférhetetlenség fogalmának meghatározása(A költségvetési rendelet 52. cikkének (2) bekezdése)

(1) A költségvetési rendelet 52. cikkének (2) bekezdése értelmében többek között az alábbiak jelenthetnek összeférhetetlenséget:

a) indokolatlan közvetlen vagy közvetett előnyök nyújtása saját részre, illetve harmadik személynek;

b) olyan jogok, illetve előnyök nyújtásának visszautasítása, amelyre a kedvezményezett jogosult;

c) megengedhetetlen, illetve visszaélésszerű intézkedések végrehajtása, vagy szükséges intézkedések végrehajtásának elmulasztása.

(2) A költségvetési rendelet 52. cikkének (1) bekezdésében említett illetékes hatóság a személyzet érintett tagjának hivatali elöljárója. A hivatali elöljáró írásban erősíti meg, hogy fennáll-e az összeférhetetlenség. Amennyiben összeférhetetlenség áll fenn, úgy a hivatali elöljáró személyesen hozza meg a megfelelő döntést.

2. FEJEZET

A végrehajtás módszerei

1. szakasz

Általános rendelkezések

35. cikk

A Bizottság által végrehajtott előzetes ellenőrzések(A költségvetési rendelet 53. és 56. cikke)

(1) Amennyiben a Bizottság megosztott, decentralizált vagy közvetett központi igazgatás keretében hajtja végre a költségvetést, úgy a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban először iratellenőrzést és helyszíni ellenőrzést végez azon szerveknél, amelyekre a végrehajtást átruházza, továbbá, decentralizált igazgatás esetén, a decentralizáció megállapodás szerinti mértékétől függően részlegesen vagy teljeskörűen, az alábbiak megléte, megfelelő volta és működőképessége tekintetében:

a) alkalmazott eljárások;

b) ellenőrző rendszerek;

c) számviteli rendszerek;

d) közbeszerzési és támogatás-odaítélési eljárások.

(2) Amennyiben jelentős változások következnek be az eljárásokban vagy rendszerekben, úgy a Bizottság az (1) bekezdésben megállapított feltételek folyamatos betartásának biztosítása érdekében szükség szerint felülvizsgálja az ilyen intézkedéseket.

(3) Az (1) bekezdésben említett szervek meghatározott határidőn belül a Bizottság rendelkezésére bocsátják az összes, általa kért információt, és haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot az eljárásaikban vagy rendszereikben bekövetkező jelentős változásokról. A Bizottság a felhatalmazó jogi aktusban vagy a fenti szervekkel kötött megállapodásban rögzíti az erre vonatkozó kötelezettségeket.

(4) Amennyiben a Bizottság közös igazgatás keretében hajtja végre a költségvetést, úgy a nemzetközi szervezetekkel kötött ellenőrzési megállapodások rendelkezései alkalmazandók.

2. szakasz

Különös rendelkezések

36. cikk

Közvetlen központi igazgatás(A költségvetési rendelet 53. cikke)

Amennyiben a Bizottság a költségvetést központilag, közvetlenül saját szervezeti egységei útján hajtja végre, úgy a költségvetési rendelet 58–68. cikke szerinti pénzügyi szereplők az e rendeletben megállapított feltételeknek megfelelően látják el a végrehajtási feladatokat.

37. cikk

A végrehajtó hivatalokra ruházott hatáskör gyakorlása(A költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 55. cikkének (2) bekezdése)

(1) A végrehajtó hivatalokat hatáskörrel felruházó határozatok felhatalmazzák az említett hivatalokat, mint felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőket arra, hogy teljesítsék az előirányzatokat azon közösségi programmal kapcsolatban, amelynek igazgatására megbízást kaptak.

(2) Az egyes végrehajtó hivatalokra ruházott hatáskört a hivatal igazgatója gyakorolja a költségvetési rendelet 55. cikkének (2) bekezdése szerint.

(3) A Bizottság felhatalmazó jogi aktusa a 39. cikk (2) bekezdésében felsorolt rendelkezéseket tartalmazza. Ezt hivatalosan az igazgató fogadja el írásban, a végrehajtó hivatal nevében.

38. cikk

A nemzeti közszektorbeli szervek vagy a magánjog hatálya alá tartozó, közfeladatot ellátó szervek megbízási jogosultsága és felhatalmazásuk feltételei(A költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének c) pontja)

(1) Hacsak az alap jogi aktus másként nem rendelkezik, a Bizottság csak azon esetben ruházhat hatósági jogkör gyakorlását is magában foglaló hatáskört nemzeti közszektorbeli szervre vagy a magánjog hatálya alá tartozó, közfeladatot ellátó szervre, ha az a tagállamok, vagy az Európai Gazdasági Térség (EGT) államai, vagy az Európai Unióhoz való csatlakozás iránti kérelmet benyújtott országok egyike jogszabályainak hatálya alá tartozik.

(2) A Bizottság biztosítja, hogy az (1) bekezdésben említett szervek megfelelő, lehetőleg hatóság által kiállított pénzügyi biztosítékokat kínáljanak, különösen a Bizottságot megillető összegek teljes körű beszedése tekintetében.

(3) Amennyiben a Bizottság hatósági jogkör gyakorlását is magában foglaló feladatot, és különösen költségvetés-végrehajtási feladatokat tervez a költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett szervre bízni, úgy elemzi, hogy mindez megfelel-e a gazdaságosság, az eredményesség és a hatékonyság elvének. Ha az elemzés szerint a hatáskör átruházása elégíti ki a legjobban a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás követelményeit, úgy a Bizottság a hatáskör átruházásának végrehajtását megelőzően kikéri az alap jogi aktusban előírt illetékes bizottság véleményét, amely szintén véleményt nyilváníthat a kiválasztási szempontok tervezett alkalmazását illetően.

39. cikk

A nemzeti közszektorbeli szervek vagy a magánjog hatálya alá tartozó, közfeladatot ellátó szervek kijelölése(A költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének c) pontja)

(1) A nemzeti közszektorbeli szervek vagy a magánjog hatálya alá tartozó, közfeladatot ellátó szervek azon tagállam vagy ország jogának hatálya alá tartoznak, amelyben létrehozták azokat.

(2) Az ilyen szerveket költséghatékonysági elemzést követően, tárgyilagos szempontok alapján, átlátható módon kell kiválasztani, hogy megfeleljenek a Bizottság által meghatározott végrehajtási követelményeknek. A kiválasztás során nem érvényesülhet megkülönböztetés a különböző érintett tagállamok, illetve országok között.

(3) Olyan hálózati igazgatás esetén, amely legalább egy szerv kijelölését igényli érintett tagállamonként, illetve országonként, a szervet az érintett tagállam vagy ország jelöli ki az alap jogi aktus rendelkezéseivel összhangban. Minden más esetben a Bizottság jelöli ki az ilyen szerveket, egyetértésben az érintett tagállamokkal, illetve országokkal, az alap jogi aktusok rendelkezéseivel összhangban.

40. cikk

A beszerzésre vonatkozó szabályok betartása(A költségvetési rendelet 57. cikke)

Amennyiben a Bizottság a költségvetési rendelet 57. cikkének (2) bekezdése szerinti, a magánjog hatálya alá tartozó szervre bíz feladatokat, úgy a költségvetési rendelet első része V. címének rendelkezéseivel összhangban szerződést köt azzal.

41. cikk

A közvetett központi igazgatásra vonatkozó részletes intézkedések(A költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének b) és c) pontja)

(1) Amennyiben a Bizottság a költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének b) és c) pontja szerinti hivatalokra vagy szervekre bíz végrehajtási feladatokat, úgy megállapodást köt azokkal.

(2) Az (1) bekezdésben említett megállapodás az alábbi rendelkezéseket tartalmazza:

a) az átruházott feladatok meghatározása;

b) a feladatok elvégzésére vonatkozó feltételek és részletes rendelkezések, beleértve a felelősségi körök elhatárolására és az elvégzendő ellenőrzések megszervezésére vonatkozó megfelelő rendelkezéseket;

c) a feladatok elvégzéséről a Bizottság részére történő jelentéstételre vonatkozó szabályok;

d) azon feltételek, amelyek esetén a feladatok végzése megszűnik;

e) a Bizottság által végzett ellenőrzésre vonatkozó részletes rendelkezések;

f) az elkülönített bankszámlák használatára vonatkozó feltételek, a kamatbevétel kedvezményezettje és felhasználása;

g) a közösségi cselekvésnek a szerv egyéb tevékenységeivel szembeni azonosíthatóságát garantáló rendelkezések;

h) kötelezettségvállalás minden olyan lépéstől való tartózkodásra, amely a költségvetési rendelet 52. cikkének (2) bekezdése szerinti összeférhetetlenség kialakulását eredményezheti.

(3) Az (1) bekezdésben említett hivatalok vagy szervek nem viselik a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők státusát.

42. cikk

Végső elszámolási eljárás decentralizált vagy megosztott igazgatás esetén(A költségvetési rendelet 53. cikkének (5) bekezdése)

(1) A költségvetési rendelet 53. cikkének (5) bekezdésében említett végső elszámolási eljárás célja annak biztosítása, hogy megosztott igazgatás esetén a tagállamok közösségi költségvetésre terhelhető kiadásai, illetőleg decentralizált igazgatás esetén a harmadik országok közösségi költségvetésre terhelhető kiadásai szabályszerűek legyenek, és megfeleljenek az alkalmazandó közösségi szabályoknak.

(2) Az ágazati szabályok különös rendelkezéseinek sérelme nélkül a végső elszámolási eljárás az alábbi szakaszokból áll:

a) a tagállam, illetve a harmadik ország a kiadásért felelős szervezettől funkcionálisan független, a szükséges szakmai kompetenciával rendelkező szervezeti egység vagy szerv által igazolt elszámolás formájában bevallást készít az éves kiadásokról;

b) a Bizottság irat- és, adott esetben, helyszíni ellenőrzést végez, korlátozások és megszorítások nélkül, az elszámolások és az azok alapjául szolgáló ügyletek tartalmára vonatkozóan, beleértve a kedvezményezettek ellenőrzését is;

c) a Bizottság kontradiktórius eljárás keretében és az érintett tagállamok, illetve harmadik országok értesítését követően megállapítja az általa elismerten a költségvetésre terhelhető kiadásokat;

d) a bevallott kiadások és az elismerten a költségvetésre terhelhető kiadások közötti különbségből eredő pénzügyi korrekció kiszámítása;

e) az elismert kiadások és a tagállamok, illetve harmadik országok részére már kifizetett összegek közötti különbségből eredő egyenleg beszedése, illetve visszafizetése. A beszedés a 83. cikkben meghatározottak szerinti jóváírás útján történik.

(3) A decentralizált igazgatás keretében az (1) és (2) bekezdésben ismertetett végső elszámolási eljárás alkalmazandó a decentralizáció megállapodás szerinti mértékének megfelelően.

43. cikk

Közös igazgatás(A költségvetési rendelet 53. és 165. cikke)

(1) A költségvetési rendelet 53. és 165. cikke szerinti, a nemzetközi szervezetekkel együttműködésben végzett közös igazgatás mellett felhasznált előirányzatok olyan intézkedések finanszírozására szolgálnak, amelyek végrehajtása több adományozó forrásainak egyesítését igényli, és ahol ésszerűen nem lehetséges vagy nem célszerű meghatározott kiadási típushoz rendelni az egyes adományozók által nyújtott hozzájárulást.

A Bizottság biztosítja, hogy megfelelő rendszer álljon rendelkezésre az ilyen intézkedések teljes körű ellenőrzésére és vizsgálatára.

(2) Az (1) bekezdésben említett nemzetközi szervezetek a következők:

a) kormányközi megállapodásokkal létrehozott nemzetközi közjogi szervezetek és az ilyen szervezetek által létrehozott szakosított intézmények;

b) a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága (VKNB);

c) a Nemzeti Vöröskereszt és Vörös Félhold Társaságok Nemzetközi Szövetsége.

3. FEJEZET

Pénzügyi szereplők

1. szakasz

A pénzügyi szereplők jogai és kötelezettségei

44. cikk

A pénzügyi szereplők jogai és kötelezettségei(A költségvetési rendelet 58. cikke)

Valamennyi intézmény ellátja a pénzügyi szereplőket a feladatuk végrehajtásához szükséges forrásokkal, valamint alapszabállyal, amely részletesen ismerteti feladataikat, jogaikat és kötelezettségeiket.

2. szakasz

Az engedélyezésre jogosult tisztviselő

45. cikk

Segítségnyújtás a felhatalmazás vagy továbbadott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők számára(A költségvetési rendelet 59. cikke)

(1) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőt feladatai elvégzésében további tisztviselők vagy egyéb alkalmazottak (a továbbiakban: "személyzet") is segíthetik, akiket az engedélyezésre jogosult tisztviselő felelősségi körébe tartozó olyan műveletek elvégzésével bíznak meg, amelyek a költségvetés végrehajtásához, valamint a pénzügyi és igazgatási tájékoztatás elkészítéséhez szükségesek. Az összeférhetetlenség kialakulásának megelőzésére, a felhatalmazás vagy továbbadott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőt segítő személyzet a költségvetési rendelet 52. cikkében említett kötelezettségek hatálya alá tartozik.

(2) Valamennyi intézmény tájékoztatja a költségvetési hatóságot, ha egy A1-es besorolási osztályba sorolt, felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő megbízatása megkezdődik, megváltozik vagy megszűnik.

46. cikk

A felhatalmazást szabályozó belső rendelkezések(A költségvetési rendelet 59. cikke)

A költségvetési rendelettel és e rendelettel összhangban valamennyi intézmény belső szabályaiban megállapítja az előirányzatok kezelésére vonatkozó azon intézkedéseket, amelyeket a költségvetés vonatkozó szakaszának megfelelő végrehajtásához szükségesnek tart.

47. cikk

Az egyes műveletek megindításával és ellenőrzésével kapcsolatos feladatok elkülönítése(A költségvetési rendelet 60. cikkének (4) bekezdése)

(1) Egy művelet megindításának fogalma minden olyan műveletet magában foglal, amelyet rendes körülmények között a 45. cikkben említett személyzet végez, és amely annak előkészítésére szolgál, hogy az illetékes, felhatalmazás vagy továbbadott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő elfogadja a költségvetést végrehajtó intézkedéseket.

(2) Egy művelet előzetes vizsgálatának fogalma minden olyan előzetes ellenőrzést magában foglal, amelyet az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő foganatosít a működési és pénzügyi szempontok ellenőrzésére.

(3) Minden műveletet legalább előzetes ellenőrzésnek alá kell vetni. Ezen ellenőrzés célja különösen a következők megállapítása:

a) a kiadások és a bevételek szabályszerűsége, és a hatályos rendelkezéseknek, különösen a költségvetés és az egyéb vonatkozó szabályok, valamint a Szerződések vagy rendeletek végrehajtása során elfogadott jogi aktusok rendelkezéseinek és, adott esetben, a szerződéses feltételeknek való megfelelősége;

b) a költségvetési rendelet II. címének 7. fejezetében említett hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének alkalmazása.

(4) Az utólagos irat- és, adott esetben, helyszíni vizsgálatok azt ellenőrzik, hogy a költségvetésből finanszírozott műveletek végrehajtása szabályszerű volt-e, és különösen, hogy betartották-e a (3) bekezdésben említett követelményeket. E vizsgálatok kockázatelemzési módszer alapján, szúrópróbaszerűen is elvégezhetők.

(5) A (2) és (4) bekezdésben említett ellenőrzések végrehajtásával megbízott tisztviselő vagy egyéb alkalmazott nem lehet azonos azzal, aki az (1) bekezdésben említett megindítási feladatokat végzi, és nem lehet annak beosztottja.

48. cikk

Igazgatási és belső ellenőrzési eljárások(A költségvetési rendelet 60. cikkének (4) bekezdése)

Az igazgatási és belső ellenőrzési rendszerek és eljárások céljai a következők:

a) a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban az intézményi politikák, programok és intézkedések célkitűzéseinek megvalósítása;

b) a közösségi jogi előírások és az intézmény által felállított alapvető ellenőrzési normák betartása;

c) az intézmény eszközeinek és az adatoknak a megóvása;

d) a szabálytalanságok, hibák és csalások megelőzése és feltárása;

e) az igazgatási kockázatok azonosítása és megelőzése;

f) megbízható pénzügyi és igazgatási információk biztosítása;

g) a költségvetés végrehajtására vonatkozó, illetve azt követően keletkező, valamint a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos intézkedések ellenőrzésére alkalmas bizonylatok megőrzése;

h) az intézmény javára megkövetelt előzetes biztosítékokkal kapcsolatos bizonylatok megőrzése és az e biztosítékok megfelelő nyomon követésére szolgáló ütemterv kidolgozása.

49. cikk

A bizonylatok megőrzése az engedélyezésre jogosult tisztviselő által(A költségvetési rendelet 60. cikkének (4) bekezdése)

Az eredeti bizonylatok megőrzésével kapcsolatos igazgatási rendszerek és eljárások a következőkről rendelkeznek:

a) az ilyen bizonylatok számozása;

b) az ilyen bizonylatok keltezése;

c) az ilyen bizonylatok pontos helyének nyilvántartása; e nyilvántartás számítógépes is lehet;

d) az ilyen bizonylatok legalább öt évig való megőrzése azon időponttól számítva, amikor az Európai Parlament mentesítést ad azon költségvetési évre, amelyre az egyes bizonylatok vonatkoznak.

A véglegesen még le nem zárt műveletekre vonatkozó bizonylatokat az első albekezdés d) pontjában előírtnál hosszabb ideig, azaz a műveletek lezárását követő év végéig kell megőrizni.

50. cikk

A szakmai normák szabályzata(A költségvetési rendelet 60. cikkének (5) bekezdése)

(1) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által a pénzügyi műveletek ellenőrzésére kijelölt személyzet kiválasztására tudásuk, ismereteik, valamint oklevelekkel, illetve megfelelő szakmai tapasztalattal bizonyított képesítésük alapján, vagy megfelelő képzési programot követően kerül sor.

(2) Valamennyi intézmény összeállítja szakmai normáinak szabályzatát, amely belső ellenőrzéssel kapcsolatos ügyekben meghatározza a következőket:

a) az (1) bekezdésben említett személyzettől elvárt technikai és pénzügyi alkalmassági szint;

b) e személyzet folyamatos képzésben való részvételi kötelezettsége;

c) e személyzet megbízatása, szerepe és feladatai;

d) magatartási szabályok, különös tekintettel azon etikai és feddhetetlenségi normákra, amelyeket e személyzetnek be kell tartani, valamint az általuk élvezett jogok.

(3) Valamennyi intézmény olyan struktúrákat rendszeresít, amelyek lehetővé teszik az ellenőrzési normákra vonatkozó megfelelő információk, valamint az e célból rendelkezésre álló módszerek és technikák eljuttatását az engedélyezésre jogosult szervezeti egységekhez, továbbá azok rendszeres frissítését.

51. cikk

A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő intézkedési mulasztása(A költségvetési rendelet 60. cikkének (6) bekezdése)

A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő intézkedési mulasztása a költségvetési rendelet 60. cikkének (6) bekezdése szerint azt jelenti, hogy az adott ügy körülményei alapján elvárható, ésszerű időn, de legkésőbb egy hónapon belül elmulasztja válaszadási kötelezettségét.

52. cikk

Utólagos ellenőrzés és éves tevékenységi jelentés(A költségvetési rendelet 60. cikkének (7) bekezdése)

Az utólagos ellenőrzések eredményei, egyéb kérdések mellett, a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő által az intézményének benyújtott éves tevékenységi jelentésben kerülnek közlésre.

53. cikk

Pénzügyi és igazgatási információk átadása a számvitelért felelős tisztviselőnek(A költségvetési rendelet 60. cikke)

A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő átadja a számvitelért felelős tisztviselőnek, az utóbbi által elfogadott szabályokkal összhangban, a számvitelért felelős tisztviselő feladatainak elvégzéséhez szükséges pénzügyi és igazgatási információkat.

54. cikk

A tárgyalásos eljárásokról szóló jelentés(A költségvetési rendelet 60. cikke)

A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő minden pénzügyi évre vonatkozóan nyilvántartást vezet a 126., 127., 242., 244., 246. és 247. cikkben említett tárgyalásos eljárások során kötött szerződésekről. Amennyiben a tárgyalásos eljárások aránya a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő által odaítélt szerződések számához képest számottevően meghaladja az előző évekét, vagy ha az arány kifejezetten magasabb, mint az intézmény esetén nyilvántartott átlag, úgy az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő jelentést nyújt be az intézménynek, amelyben meghatározza azon intézkedéseket, amelyeket e trend megfordítása érdekében hozott. Valamennyi intézmény jelentést nyújt be a tárgyalásos eljárásokról a költségvetési hatóságnak. A Bizottság esetében e jelentést a költségvetési rendelet 60. cikkének (7) bekezdésében említett éves tevékenységi jelentés összefoglalójához kell csatolni.

3. szakasz

A számvitelért felelős tisztviselő

55. cikk

A számvitelért felelős tisztviselő kinevezése(A költségvetési rendelet 61. cikke)

Minden intézmény kinevez egy számvitelért felelős tisztviselőt az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatának hatálya alá tartozó tisztviselők közül.

Az intézmény a számvitelért felelős tisztviselőt oklevéllel, illetve annak megfelelő szakmai tapasztalattal bizonyított alkalmassága alapján köteles kiválasztani.

56. cikk

A számvitelért felelős tisztviselő megbízatásának megszűnése(A költségvetési rendelet 61. cikke)

(1) A számvitelért felelős tisztviselő megbízatásának megszűnése esetén haladéktalanul időközi elszámolásra kerül sor.

Az elszámolást a költségvetési rendelet első részének VII. címében előírt számlák alapján kell elvégezni, amelyeket azon hónap utolsó napján kell lezárni, amikor a számvitelért felelős tisztviselő megbízatása megszűnik.

(2) Nincs szükség időközi elszámolásra, amennyiben a számvitelért felelős tisztviselő megbízatása a pénzügyi év végén szűnik meg.

(3) Az időközi elszámolást, vagy a (2) bekezdésben említett körülmények esetén a költségvetési rendelet 128. cikkében említett, ideiglenes számlákat megbízatása lejártakor a számvitelért felelős tisztviselő, vagy ha ez nem lehetséges, szervezeti egységének egyik tisztviselője juttatja el az új, számvitelért felelős tisztviselőnek, aki legkésőbb az átadástól számított egy hónapon belül köteles aláírni annak elfogadását vagy közölheti fenntartásait.

(4) Minden intézmény tájékoztatja a költségvetési hatóságot számvitelért felelős tisztviselőjének kinevezéséről, illetve megbízatásának megszűnéséről.

57. cikk

Vélemény a számviteli és nyilvántartási rendszerről(A költségvetési rendelet 61. cikke)

Amennyiben az engedélyezésre jogosult tisztviselő által létrehozott pénzügyi igazgatási rendszerek adatokat szolgáltatnak az intézmény elszámolásáról, vagy az említett elszámolások adatainak megalapozására szolgálnak, úgy a számvitelért felelős tisztviselő hozzájárulása szükséges az ilyen rendszerek bevezetéséhez vagy módosításához.

A számvitelért felelős tisztviselővel akkor is konzultálni kell, ha az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő nyilvántartási, valamint az eszközök és források értékelését végző rendszereket vezet be, illetve módosít.

58. cikk

A pénzállomány kezelése(A költségvetési rendelet 61. cikke)

(1) A számvitelért felelős tisztviselő biztosítja, hogy megfelelő mennyiségű pénzeszköz álljon intézménye rendelkezésére, amely fedezi a költségvetés végrehajtásából származó készpénzigényt.

(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a számvitelért felelős tisztviselő készpénz-gazdálkodási rendszereket hoz létre, amelyek lehetővé teszik számára pénzforgalmi előrejelzések készítését.

(3) A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője osztja fel az 1150/2000/EK, Euratom rendelettel összhangban rendelkezésre álló pénzeszközöket.

59. cikk

A bankszámlák kezelése(A költségvetési rendelet 61. cikke)

(1) A pénzállomány kezelésével kapcsolatos igények kielégítésére a számvitelért felelős tisztviselő számlákat nyithat, illetve nyittathat az intézmény nevében pénzügyi intézményeknél vagy nemzeti központi bankoknál. Kellően indokolt esetben eurótól eltérő valutában is nyithat számlát.

(2) A számvitelért felelős tisztviselő a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, a hatékonyság és a versenyeztetés elvével összhangban tárgyal a pénzügyi intézményekkel a számlavezetés feltételeiről.

(3) A számvitelért felelős tisztviselő legalább ötévenként megismétli a versenyeztetést azon pénzügyi intézmények között, amelyeknél számlákat nyitott.

(4) A számvitelért felelős tisztviselő biztosítja, hogy a pénzügyi intézményeknél nyitott számlák szigorúan megfeleljenek a számlavezetési feltételeknek.

(5) A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője felelős a többi intézmény számvitelért felelős tisztviselőjével folytatott konzultációt követően a különböző intézmények által nyitott számlákra vonatkozó számlavezetési feltételek összehangolásáért.

60. cikk

Aláírási jog(A költségvetési rendelet 61. cikke)

A számlák nyitását, vezetését és felhasználását szabályozó feltételek a belső ellenőrzés követelményeitől függően rendelkeznek arról, hogy a csekkeket, bankátutalási megbízásokat vagy egyéb banki műveleteket a személyzet egy vagy több, kellően felhatalmazott tagja írja alá.

E célból minden intézmény bejelenti felhatalmazott tisztviselőinek nevét és aláírásmintáját valamennyi olyan pénzügyi intézménynek, amelynél számlát nyitott.

61. cikk

A számlaegyenlegek kezelése(A költségvetési rendelet 61. cikke)

(1) A számvitelért felelős tisztviselő biztosítja, hogy az 59. cikkben előírt bankszámlaegyenleg ne térjen el jelentősen az 58. cikk (2) bekezdésében említett pénzforgalmi előrejelzéstől, és különösen, hogy:

a) az ilyen számlák egyike se mutasson passzívumot;

b) az eurótól eltérő valutában vezetett számlák egyenlegét rendszeres időközönként átváltsák euróra.

(2) A számvitelért felelős tisztviselő nem tarthat egyenleget olyan külföldi valutában vezetett számlákon, amelyek jelentős veszteséget okozhatnak az intézménynek az árfolyam-ingadozások következtében.

62. cikk

Átutalások és átváltási műveletek(A költségvetési rendelet 61. cikke)

A 69. cikk sérelme nélkül a számvitelért felelős tisztviselő átutalásokat hajt végre az intézmény nevében a pénzügyi intézményeknél nyitott bankszámlák között, és valutaátváltási műveleteket is végez.

63. cikk

Fizetési módok(A költségvetési rendelet 61. cikke)

A fizetések bankátutalással vagy csekkel történnek.

64. cikk

Harmadik személy adatai(A költségvetési rendelet 61. cikke)

(1) A számvitelért felelős tisztviselő csak akkor végezheti a kifizetéseket bankátutalással, ha a kedvezményezett bankszámlaadatait előzetesen bevitték egy intézményenként vezetett közös adatállományba.

A kedvezményezett bankszámla-adatállományába történő adatbevitel, illetve az adatok módosítása nyomtatott formában vagy elektronikus úton kitöltött bizonylaton alapul, amelyet a kedvezményezett bankja igazol.

(2) A bankátutalással végzett kifizetések tekintetében az engedélyezésre jogosult tisztviselő csak akkor vállalhat kötelezettséget harmadik személy felé saját intézménye nevében, ha a harmadik személy benyújtotta azon okmányokat, amelyek az adatállományban történő rögzítéshez szükségesek.

Az engedélyezésre jogosult tisztviselő ellenőrzi, hogy a kedvezményezett által közölt bankszámlaadatok érvényesek-e a kifizetési utalvány kiállításának időpontjában.

Az előcsatlakozási támogatással kapcsolatban egyedi kötelezettségvállalások köthetők az Európai Unióhoz csatlakozni kívánó országok hatóságaival anélkül, hogy azok adatait előzetesen felvennék a harmadik személyek adatai közé. Ilyen esetben az engedélyezésre jogosult tisztviselő tőle telhetően mindent megtesz annak biztosítására, hogy az adatok bevitele a lehető leggyorsabban megtörténjék. A megállapodások rendelkeznek arról, hogy az első kifizetés feltétele legyen a Bizottság tájékoztatása a kedvezményezett bankszámlaadatairól.

65. cikk

A bizonylatok megőrzése a számvitelért felelős tisztviselő által(A költségvetési rendelet 61. cikke)

Az elszámolási rendszer és a költségvetési rendelet 121. cikke szerinti elszámolások elkészítésére vonatkozó bizonylatokat legalább öt évig meg kell őrizni azon időponttól számítva, amikor az Európai Parlament mentesítést ad azon költségvetési évre vonatkozóan, amelyre az egyes bizonylatok vonatkoznak.

A véglegesen le nem zárt műveletekre vonatkozó bizonylatokat azonban hosszabb ideig, azaz a műveletek lezárását követő év végéig kell megőrizni.

Minden intézmény maga dönt arról, hogy melyik szervezeti egysége őrizze a bizonylatokat.

4. szakasz

Az előlegelszámoló tisztviselő

66. cikk

Az előlegszámlák felhasználásának feltételei(A költségvetési rendelet 63. cikke)

(1) Amennyiben fizikailag lehetetlen, vagy különösen a kifizetendő összeg csekély voltára tekintettel gazdaságtalan költségvetési eljárás keretében végrehajtani a kifizetési műveleteket, úgy előlegszámlák nyithatók a kiadások fedezésére.

(2) Az előlegelszámoló tisztviselő az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő utasításai szerint átmenetileg érvényesítheti és kifizetheti a kiadásokat.

(3) Az előlegszámlák létrehozásáról és az előlegelszámoló tisztviselő kinevezéséről az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kellően megalapozott javaslatát követően a számvitelért felelős tisztviselő dönt. A döntés meghatározza az előlegelszámoló tisztviselő, illetve az engedélyezésre jogosult tisztviselő megfelelő felelősségi körét és kötelezettségeit.

Az előlegszámlák működési feltételeinek módosításáról az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kellően megalapozott javaslatát követően szintén a számvitelért felelős tisztviselő dönt.

67. cikk

Az előlegszámlák létrehozása és az arról történő kifizetés feltételei(A költségvetési rendelet 63. cikke)

(1) Az előlegszámlák létrehozására és az előlegelszámoló tisztviselő kinevezésére, illetőleg az előlegszámlák vezetési feltételeinek módosítására vonatkozó döntés meghatározza különösen a következőket:

a) a legnagyobb összeg, amely induláskor előlegként nyújtható, és az előleg célja;

b) hogy bankszámlát vagy postai elszámolási számlát kell-e nyitni az intézmény nevében;

c) valamennyi olyan kiadási tétel jellege és maximális összege, amelyet az előlegelszámoló tisztviselő harmadik személy részére kifizethet, illetve harmadik személytől beszedhet;

d) a bizonylatok kiállításának gyakorisága és eljárása, valamint az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek elszámolás céljából történő átadásukra vonatkozó rendelkezések;

e) a költségelőleg-számla újrafeltöltésének szükségessége esetén követendő eljárás;

f) hogy a költségelőlegből fedezett ügyleteket az engedélyezésre jogosult tisztviselő legkésőbb a következő hónap végéig rendezi úgy, hogy az elszámolási egyenleg és a banki egyenleg egyeztethető legyen;

g) a számvitelért felelős tisztviselő által az előlegelszámoló tisztviselőnek adott felhatalmazás érvényességi ideje;

h) a kinevezett előlegelszámoló tisztviselő személye.

(2) Az előlegszámlák létrehozásáról szóló javaslatokban az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő biztosítja, hogy:

a) elsőbbséget kapjon az olyan költségvetési eljárások alkalmazása, ahol hozzáférés biztosítható a központi számítógépes számviteli rendszerhez;

b) az előlegszámlákat csak indokolt esetben alkalmazzák.

A 168. cikk (2) bekezdésében említett humanitárius segítségnyújtás területére és a válsághelyzetek kezelésére vonatkozó speciális költségelőlegek kivételével az (1) bekezdés c) pontjában említett maximális összeg nem haladhatja meg a 30000 eurót kiadási tételenként.

(3) Az előlegelszámoló tisztviselő az alábbiak alapján és a következő határok között jogosult harmadik személy részére kifizetést végezni:

a) az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által aláírt előzetes költségvetési és jogi kötelezettségvállalások;

b) a költségelőleg-számla pozitív maradványegyenlege készpénzben vagy bankszámlán.

(4) Kifizetés az előlegszámlákról történhet bankátutalással, csekkel vagy egyéb fizetési módon.

(5) A kifizetések teljesítését az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által hivatalosan aláírt, végső érvényesítési döntésnek és/vagy kifizetési utalványnak kell kísérnie.

68. cikk

Az előlegelszámoló tisztviselő kiválasztása(A költségvetési rendelet 63. cikke)

Az előlegelszámoló tisztviselőket az A, B vagy C besorolási fokozatba sorolt tisztviselők közül kell kiválasztani. Amennyiben szükséges, kiválaszthatók az egyéb alkalmazottak foglalkoztatási feltételeinek hatálya alá tartozó, az előbbi besorolási fokozatoknak megfelelő szintű személyzet tagjai közül is. Az előlegelszámoló tisztviselő tudása, ismeretei és oklevéllel vagy megfelelő szakmai tapasztalattal bizonyított képesítése alapján, illetve megfelelő képzési programot követően kerül kiválasztásra.

69. cikk

Az előlegszámlák feltöltése(A költségvetési rendelet 63. cikke)

(1) A számvitelért felelős tisztviselő végzi az előlegszámlák feltöltését és azok pénzügyi felügyeletét a bankszámlák megnyitása, az aláírásra történő felhatalmazás, valamint a helyszíni és a központi számviteli ellenőrzés tekintetében. A számvitelért felelős tisztviselő tölti fel a költségelőleg-számlákat. Az előlegeket az e célra nyitott bankszámlára kell befizetni.

Az előlegszámlák közvetlen módon, a következőkből származó, egyéb helyi bevételekből is feltölthetők:

a) felszerelési tárgyak értékesítése;

b) kiadványok;

c) egyéb visszafizetések;

d) kamatok.

A költségelőleg rendezésére a kiadások vagy az egyéb, illetve a célhoz kötött bevételek vonatkozásában a 67. cikkben említett költségelőleg-számlát létrehozó döntéssel és a költségvetési rendelet rendelkezéseivel összhangban kerül sor. A kérdéses összegeket az engedélyezésre jogosult tisztviselő az érintett előlegszámlák későbbi újrafeltöltésekor vonja le.

(2) Az átváltási veszteség elkerülésére az előlegelszámoló tisztviselő átutalásokat végezhet olyan bankszámlák között, amelyek ugyanazon költségelőlegre vonatkoznak.

70. cikk

Az engedélyezésre jogosult tisztviselő és a számvitelért felelős tisztviselő által végzett ellenőrzés(A költségvetési rendelet 63. cikke)

(1) Az előlegelszámoló tisztviselő a számvitelért felelős tisztviselő által megadott szabályokkal és utasításokkal összhangban nyilvántartja a készpénzben vagy bankszámlán rendelkezésére álló pénzeszközöket, valamint a kifizetett és a beszedett összegeket. Az ilyen számlák kimutatásainak mindenkor hozzáférhetőnek kell lenniük az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő számára, és az előlegelszámoló tisztviselő a következő hónapban a megfelelő bizonylatokkal együtt jegyzéket küld az ügyletekről az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek a költségelőlegekkel kapcsolatos műveletek rendezése céljából.

(2) A számvitelért felelős tisztviselő rendszerint a helyszínen, előzetes figyelmeztetés nélkül elvégzi, illetve szervezeti egysége vagy az engedélyezésre jogosult szervezeti egység kifejezetten e célra felhatalmazott tisztviselőjével vagy alkalmazottjával elvégezteti azon ellenőrzéseket, amelyek célja az előlegelszámoló tisztviselő számára elkülönített pénzeszközök meglétének és a könyvelés szabályszerűségének megvizsgálása, valamint annak megállapítása, hogy a kitűzött határidőn belül lezajlottak-e a költségelőlegekkel kapcsolatos műveletek. A számvitelért felelős tisztviselő közli az ilyen ellenőrzések megállapításait az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselővel.

71. cikk

Beszerzési eljárás(A költségvetési rendelet 63. cikke)

A 129. cikk (4) bekezdésében megállapított határokon belül az előlegszámlákról teljesített kifizetések jelenthetik egyszerűen a költségek számla ellenében történő kifizetését is anélkül, hogy sor került volna egy ajánlat előzetes elfogadására.

4. FEJEZET

A pénzügyi szereplők felelőssége

1. szakasz

Általános szabályok

72. cikk

A csalási ügyekben illetékes szervek(A költségvetési rendelet 60. cikkének (6) bekezdése és 65. cikkének (2) bekezdése)

A költségvetési rendelet 60. cikkének (6) bekezdésében és 65. cikkének (2) bekezdésében említett hatóságok és szervek az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az e Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek (a továbbiakban: "a személyzeti szabályzat"), valamint a közösségi intézmények csalás, korrupció és a Közösségek érdekeit sértő, egyéb jogellenes tevékenységek megelőzésével kapcsolatos belső vizsgálatok feltételeit érintő határozatai által kijelölt szerveket jelentenek.

2. szakasz

A felhatalmazás vagy továbbadott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőre alkalmazandó szabályok

73. cikk

Az utasítások megerősítése(A költségvetési rendelet 66. cikkének (2) bekezdése)

(1) A felhatalmazás vagy továbbadott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő, aki olyan kötelező utasítást kap, amelyet szabálytalannak vagy a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveivel ellentétesnek ítél, különösen, mivel az utasítás nem hajtható végre a számára elkülönített források felhasználásával, írásban tájékoztatja erről a felhatalmazást vagy továbbadott felhatalmazást adó hatóságot. Amennyiben az utasítást írásban is megerősítik, és a megerősítés időben érkezik, továbbá kellően világos, azaz kifejezetten utal azon pontokra, amelyeket a felhatalmazás vagy továbbadott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő vitat, úgy ő a továbbiakban nem tehető felelőssé; végrehajtja az utasítást, hacsak hatályos büntetőjogi rendelkezésekbe vagy biztonsági normákba nem ütközik.

(2) Az (1) bekezdés azon esetre is alkalmazandó, amikor az engedélyezésre jogosult tisztviselő kötelező utasítás végrehajtása során szerez tudomást arról, hogy az eset körülményei szabálytalan helyzetet eredményezhetnek.

(3) A költségvetési rendelet 66. cikkének (2) bekezdésében leírt körülmények között megerősített utasításról az illetékes, felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő feljegyzést készít, és megemlíti azt az éves tevékenységi jelentésben.

74. cikk

Pénzügyi szabálytalanságok(A költségvetési rendelet 60. cikkének (6) bekezdése és 66. cikkének (4) bekezdése)

Az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) hatáskörének sérelme nélkül a szakosított, a pénzügyi szabálytalanságokat figyelő testület illetékes a költségvetési rendelet valamely rendelkezésének, vagy valamely pénzügyi igazgatással kapcsolatos rendelkezés megszegése, valamint egy tisztviselő vagy egyéb alkalmazott tevékenységéből vagy mulasztásából adódó műveletek ellenőrzése tekintetében.

75. cikk

A pénzügyi szabálytalanságokat figyelő testület(A költségvetési rendelet 60. cikkének (6) bekezdése és 66. cikkének (4) bekezdése)

(1) A 74. cikkben említett pénzügyi szabálytalanságok esetét a kinevezést végző, illetve, adott esetben, a munkaszerződés megkötésére jogosult hatóság terjeszti a költségvetési rendelet 66. cikkének (4) bekezdésében említett testület elé véleményezés céljából.

Amennyiben a kinevezést végző, illetve a munkaszerződések megkötésére jogosult hatóság terjeszti elő az esetet, úgy a testület közli véleményét arról, hogy bekövetkeztek-e a 74. cikk szerinti szabálytalanságok, és ha igen, mennyire súlyosak és milyen következményekkel járhatnak. Amennyiben a testület elemzése szerint az eset az OLAF hatáskörébe tartozik, úgy haladéktalanul visszaküldi az aktát a kinevezést végző, illetve a munkaszerződés megkötésére jogosult hatóságnak, és azonnal értesíti arról az OLAF-ot.

Amennyiben az első albekezdésben említett testületnek közvetlenül a személyzet egyik tagja terjeszti elő az ügyet a költségvetési rendelet 60. cikkének (6) bekezdésével összhangban, úgy az aktát továbbítja a kinevezést végző, illetve, adott esetben, a munkaszerződés megkötésére jogosult hatóságnak, és erről értesíti a személyzet érintett tagját.

(2) Belső szervezetétől függően minden intézmény maga határozza meg a költségvetési rendelet 66. cikkének (4) bekezdésében említett testület működésére vonatkozó rendelkezéseket, valamint a testület összetételét, amelybe be kell vonni egy megfelelő képesítéssel és tapasztalattal rendelkező, külső személyt is.

5. FEJEZET

Bevételi műveletek

1. szakasz

Saját források

76. cikk

A saját forrásokra vonatkozó szabályok(A költségvetési rendelet 69. cikke)

Az engedélyezésre jogosult tisztviselő ütemtervet készít, amely jelzi, hogy az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló határozatban megállapított saját források mikor állnak a Bizottság rendelkezésére.

A saját források az első bekezdésben említett határozat szerint elfogadott szabályokkal összhangban kerülnek megállapításra és beszedésre.

2. szakasz

Az esedékessé váló követelésekre vonatkozó becslések

77. cikk

Az esedékessé váló követelésekre vonatkozó becslések(A költségvetési rendelet 70. cikke)

(1) Az esedékessé váló követelésekre vonatkozó becslések meghatározzák a bevétel típusát és azon költségvetési tételt, amelyhez elkönyvelik, továbbá lehetőség szerint az adós adatait és a becsült összeget is.

Az esedékessé váló követelésekre vonatkozó becslések elkészítésekor az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő különösen azt ellenőrzi, hogy:

a) a megfelelő költségvetési tételhez könyvelik-e a bevételt;

b) az előirányzat szabályszerű-e, és megfelel-e az alkalmazandó rendelkezéseknek, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének.

(2) A költségvetési rendelet 161. cikkének (2) bekezdésére is figyelemmel az esedékessé váló követelésekre vonatkozó becslések elkészítése nem jelenti kötelezettségvállalás rendelkezésre bocsátását. A költségvetési rendelet 18. cikkében említett esetekben az előirányzatok csak azt követően válnak hozzáférhetővé, hogy a Közösségek ténylegesen beszedték az esedékes összegeket.

3. szakasz

Az esedékessé váló követelések megállapítása

78. cikk

Eljárás(A költségvetési rendelet 71. cikke)

(1) Az engedélyezésre jogosult tisztviselő a követelések megállapítása révén elismeri a Közösségek jogát az adóssal szemben, és megállapítja azon jogcímet, amely alapján az adós tartozásának kiegyenlítése követelhető.

(2) A beszedési utalvány azon műveletet jelenti, amellyel az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő utasítja a számvitelért felelős tisztviselőt a megállapított összeg beszedésére.

(3) A terhelési értesítés tájékoztatja az adóst arról, hogy:

a) a Közösségek megállapították az esedékessé váló követelést;

b) a tartozás megfizetése a Közösségek részére egy meghatározott napon (a továbbiakban: "az esedékesség napja") esedékes;

c) amennyiben az adós nem tesz eleget fizetési kötelezettségének az esedékesség napjáig, úgy a 86. cikkben említett mértékű kamatot kell fizetnie az alkalmazandó különös rendelkezések sérelme nélkül;

d) az intézmény lehetőség szerint beszámítás útján végzi a beszedést azt követően, hogy értesítette az adóst;

e) amennyiben az adós nem tesz eleget fizetési kötelezettségének az esedékesség napjáig, úgy az intézmény az előzetesen nyújtott biztosíték érvényesítése útján végzi el a behajtást;

f) amennyiben, valamennyi említett lépést követően, nem történt meg a teljes összeg beszedése, úgy az intézmény a költségvetési rendelet 72. cikkének (2) bekezdésével összhangban vagy jogi eljárással biztosított határozat útján hajtja végre a beszedést.

Az engedélyezésre jogosult tisztviselő elküldi a terhelési értesítést az adósnak, és egy példányt eljuttat a számvitelért felelős tisztviselőnek.

79. cikk

Az esedékessé váló követelések megállapítása(A költségvetési rendelet 71. cikke)

A követelések megállapításához az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő biztosítja, hogy:

a) a követelés nem vitatott és nem függ semmilyen feltételtől;

b) a követelés pénzbeli, azaz pontosan meghatározott pénzösszegben kifejezett;

c) a követelés esedékes, azaz nem érvényes rá fizetési határidő;

d) az adós adatai helyesek;

e) a beszedésre váró összeget a megfelelő költségvetési tételhez könyvelték;

f) a bizonylatok szabályszerűek; és

g) a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét betartják, különösen a 87. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett követelmények tekintetében.

80. cikk

A esedékessé váló követelések megállapítására szolgáló bizonylatok(A költségvetési rendelet 71. cikke)

(1) A követelés megállapítása a Közösségek jogosultságát bizonyító bizonylatokon alapul.

(2) A követelés megállapítása előtt az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő személyesen ellenőrzi a bizonylatokat, vagy saját hatáskörében meggyőződik arról, hogy ellenőrzésük megtörtént.

(3) A bizony