III. MELLÉKLET

A 4. és a 7. cikkben említett mintavétel és vizsgálat

1. A 4. cikk (1) és (2) bekezdésében említett, kimutatásra irányuló hatósági felderítésekhez szükséges mintavételre és vizsgálatra az alábbiak szerint kerül sor: A mintavétel legalább 1 500 ml talaj/ha standard mennyiségű, hektáronként legalább 100 leszúrással kapott mintából áll, amelyet – lehetőség szerint – egy, a teljes termesztési helyre kiterjedő, a mintavételi pontok közötti legalább 5 m szélességű és legfeljebb 20 m hosszúságú, négyszögletes háló mentén gyűjtenek be. Az egész mintát további vizsgálatra – például ciszták kivonása, faj azonosítása és adott esetben patotípus/virulenciacsoport meghatározása – használják fel. A meghatározott károsító kivonására a következő, a vonatkozó jóváhagyott és nemzetközileg elismert diagnosztikai protokollokban leírt módszerek alkalmazásával végzett vizsgálatok szolgálnak: a) a kivonás tekintetében a Fenwick edényen, a Schuiling centrifugán, a Seinhorst elutriálón vagy a Kort elutriálón alapuló módszerek; b) a kimutatás és az azonosítás tekintetében az alábbiak egyike: i. Globodera ciszták izolálása a hulladékból a ciszták morfológiája alapján, amelyet fajazonosítás követ az egyes ciszták és lárvák morfológiája alapján, hagyományos PCR-vizsgálattal kombinálva Bulman & Marshall, 1997 (1) alapján (amennyiben kétség merül fel G. tabacum jelenlétét illetően, ezen túlmenően hagyományos PCR-vizsgálat végezhető Skantar et al., 2007 (2) alapján); ii. Globodera ciszták izolálása a hulladékból a ciszták morfológiája alapján, amelyet fajazonosítás követ az egyes ciszták és lárvák morfológiája alapján, valós idejű PCR-vizsgálattal kombinálva Gamel et al., 2017 (3) alapján; iii. fonálféreg ciszták izolálása a hulladékból, majd fajkimutatás valós idejű PCR-vizsgálattal Gamel et al., 2017 (3) alapján.

2. A 7. cikkben említett, nyomon követésre irányuló hatósági felderítés során végzett mintavételre a következők egyikének alkalmazásával kerül sor: a) az 1. pontban leírt mintavétel legalább 400 ml/ha talajmintamérettel; b) a gyökerek vizuális vizsgálatát követően legalább 400 ml talajt tartalmazó célzott mintavétel, amennyiben vannak látható tünetek; vagy c) a betakarítást követően legalább 400 ml, a burgonyához kapcsolódó talajt tartalmazó mintavétel, feltéve, hogy a termesztési hely, ahol a burgonyát termesztették, visszakövethető. A 7. cikkben említett, nyomon követésre irányuló hatósági felderítés során végzett vizsgálatra az 1. pontban foglaltak szerint kerül sor.

3. Az 1. ponttól eltérve a szabványos mintaméret minimum 400 ml talaj/ha-ra csökkenthető az alábbi esetek mindegyikében: a) igazoló dokumentumok állnak rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy a kimutatásra irányuló hatósági felderítést megelőző hat évben a termesztési helyen nem termesztettek burgonyát vagy az I. melléklet 1. pontjában szereplő más növényt, illetve ilyen növények ott nem voltak jelen; b) az utolsó két, egymást követő, kimutatásra irányuló hatósági felderítés során nem mutatták ki a meghatározott károsító egyedeit 1 500 ml talaj/ha mintákban, és nem termesztettek burgonyát vagy az I. melléklet 1. pontjában felsorolt más növényeket – azok kivételével, amelyek esetében kimutatásra irányuló hatósági felderítést kell végezni a 4. cikk (1) bekezdésével összhangban –, miután sor került a kimutatásra irányuló első hatósági felderítés elvégzésére; c) az utolsó, kimutatásra irányuló hatósági felderítés során, amelynek legalább 1 500 ml talaj/ha mintaméretet kellett magában foglalnia, nem mutatták ki a meghatározott károsító egyedeit vagy a meghatározott károsító élő tartalom nélküli cisztáit, és nem termesztettek burgonyát vagy az I. melléklet 1. pontjában felsorolt más növényeket – azok kivételével, amelyek esetében kimutatásra irányuló hatósági felderítést kell végezni a 4. cikk (1) bekezdésével összhangban –, miután sor került a kimutatásra irányuló utolsó hatósági felderítés elvégzésére.

4. 8 hektárnál, illetve 4 hektárnál nagyobb földterületek esetében a minta mérete csökkenthető az alábbi esetek mindegyikében: a) az 1. pontban említett szabványméret esetén, az első 8 ha-t az ott meghatározott mérettel kell mintavételezni, ami azonban minden további hektár esetén minimum 400 ml talaj/ha-ra csökkenthető; b) a 3. pontban említett csökkentett méret esetén az első 4 ha-ból az ott meghatározott mérettel kell mintavételezni, ami azonban minden további hektár esetén minimum 200 ml talaj/ha-ra tovább csökkenthető.

5. A 3. és a 4. pontban említett csökkentett mintaméret használata folytatható a 3. cikk (1) bekezdésében említett további, kimutatásra irányuló hatósági felderítés során, mindaddig, amíg az érintett termesztési helyen nem mutatják ki a meghatározott károsítót.

6. A talajminta standard mérete minimum 200 ml talaj/ha-ra csökkenthető, amennyiben a termesztési hely a meghatározott károsítótól mentesnek nyilvánított területen helyezkedik el, és annak minősítése, fenntartása és felderítése a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabvánnyal (4. számú ISPM szabvány) (4) összhangban történik.

7. A talajminta minimális mérete minden esetben 200 ml talaj/termesztési hely.

(1) Bulman, S.R. & Marshall, J.W. (1997). Differentiation of Australasian potato cyst nematode (PCN) populations using the Polymerase Chain Reaction (PCR). New Zealand Journal of Crop and Horticultural Science 25, 123–129.

(2) Skantar, A.M., Handoo, Z.A., Carta, L.K., Chitwood, D.J. (2007). Morphological and molecular identification of Globodera pallida associated with Potato in Idaho. Journal of Nematology 39(2), 133–144.

(3) Gamel, S., Letort A., Fouville D., Folcher L., Grenier E. (2017). Development and validation of real-time PCR assays based on novel molecular markers for the simultaneous detection and identification of Globodera pallida, G. rostochiensis and Heterodera schachtii. Nematology 19 (7):789–804.

(4) A növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó 4. nemzetközi szabvány, 1995. A károsítómentes területek létrehozására vonatkozó követelmények. Róma, Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény, FAO. https://www.ippc.int/en/publications/614/