Az Európai Központi Bank iránymutatása

(2003. május 2.)

a fizetési mérleg és a nemzetközi befektetési pozíciók statisztikái, valamint a nemzetközi tartalékok jelentése terén az Európai Központi Bank adatszolgáltatási követelményeiről

(EKB/2003/7)

(2003/381/EK)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányára és különösen annak 5.1., 12.1. és 14.3. cikkére,

mivel:

(1) Feladatai elvégzéséhez a Központi Bankok Európai Rendszerének (KBER) átfogó és megbízható fizetési mérlegre és nemzetközi befektetési pozíció statisztikára, valamint a nemzetközi tartalékok jelentésére van szüksége, amelyek megmutatják az euro-övezet monetáris feltételeit és devizapiacait befolyásoló fő tényezőket.

(2) Az Alapokmány 5.1. cikkének első mondata előírja a nemzeti központi bankok (NKB-k) által támogatott Európai Központi Bank (EKB) számára, hogy vagy az NKB-któl eltérő hatáskörrel rendelkező hatóságoktól, vagy pedig közvetlenül a gazdasági szereplőktől gyűjtse be az ahhoz szükséges statisztikai adatokat, hogy elláthassa a KBER feladatait. Az 5.1. cikk második mondata arról rendelkezik, hogy e célból működjön együtt a közösségi intézményekkel vagy testületekkel és a tagállamok vagy harmadik országok hatáskörrel rendelkező hatóságaival, valamint a nemzetközi szervezetekkel. Az 5.2. cikk előírja, hogy amennyire lehetséges az NKB-k látják el az 5.1. cikkben meghatározott feladatokat.

(3) Az EKB fizetési mérleg és nemzetközi befektetési pozíció statisztikák terén támasztott igényeinek kielégítéséhez szükséges adatokat az NKB-któl eltérő hatáskörrel rendelkező hatóságok is összegyűjthetik és/vagy összeállíthatják. Ezért az ezen iránymutatás alapján elvégzendő feladatok némelyike megkívánja az EKB vagy az NKB-k és az ilyen hatáskörrel rendelkező hatóságok közötti együttműködést az Alapokmány 5.1. cikkével összhangban. Az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendelet [1] 4. cikke előírja, hogy tagállamok maguk szervezik meg a statisztikai adatszolgáltatást, és teljes körűen együttműködnek a KBER-ével az Alapokmány 5. cikkéből fakadó kötelezettségek teljesítésének biztosítása érdekében.

(4) A szükséges statisztikai adatok egy része a fizetési mérleg pénzügyi mérlegére és a kapcsolódó jövedelmekre, valamint a nemzetközi befektetési pozícióra vonatkozik, amelyért elsődlegesen az euro-rendszer felelős. Annak érdekében, hogy teljesíteni tudják az EKB e területen való segítésére vonatkozó kötelezettségüket, az NKB-knak megfelelő statisztikai tapasztalattal kell rendelkezniük, különösen a fogalmak, módszerek és adatgyűjtés, valamint az adatok összeállítása, elemzése és továbbítása terén. Írországban a Központi Statisztikai Hivatal (CSO) gyűjti és állítja össze a vonatkozó statisztikai adatokat. Az EKB statisztikai elvárásainak kielégítése érdekében az ír központi banknak és a CSO-nak együtt kell működniük, az Európai Központi Bank a fizetési mérlegre és nemzetközi befektetési pozíciók statisztikákra vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről, valamint a nemzetközi tartalékok jelentéséről szóló EKB/2003/8 ajánlásban [2] megállapítottak szerint. Olaszországban az Uffico Italiano dei Cambi és a Banca D'Italia közösen felel a vonatkozó statisztikai adatok összegyűjtéséért és összeállításáért.

(5) Az Európai Központi Bank fizetési mérlegre, a nemzetközi tartalékok jelentésére a és a nemzetközi befektetési pozíciók statisztikáira vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről szóló, 2000. május 11-i EKB/2000/4 iránymutatás [3] elfogadása óta a KBER-en belüli statisztikai adatcserében jelentős fejlődés történt. Ezért szükséges az EKB/2000/4 iránymutatás helyébe ezt az iránymutatást léptetni.

(6) Az 2533/98/EK rendelet értelmében a közös valutaövezet létrejötte első éveiben a költséghatékonyság érdekében szükségessé válhat az EKB statisztikai adatszolgáltatási követelményeinek átmeneti tranzakciók segítségével történő kielégítése az adatgyűjtési rendszerek meglévő korlátai miatt. Ez elsősorban azt jelenti, hogy a portfólióbefektetések jövedelmei és a fizetési mérleg és a nemzetközi befektetési pozíció portfólióbefektetései esetében az euro-övezet határokon átnyúló tranzakcióira vagy pozícióira vonatkozó adatokat az euro-övezet rezidensei és más országok rezidensei közötti összes tranzakció vagy pozíció felhasználásával lehet összeállítani. Ezen túlmenően, tekintettel a határokon túlnyúló portfólióbefektetések tranzakcióinak és állományainak, valamint a kapcsolódó jövedelmek helyes azonosításában rejlő nehézségekre, közös megközelítéseket dolgoztak ki ezen adatok euro-övezeten belüli összegyűjtésére, amelyek bevezetése a következő években várható. A portfólióbefektetési adatgyűjtési rendszereknek 2005. január 1-jéig meg kell felelniük a VI. mellékletben megállapított közös szabványnak.

(7) Az euro-övezet rezidensei és más euro-övezetbeli tagállamok rezidensei közötti követelés és/vagy kötelezettség tranzakciókra és pozíciókra vonatkozó adatszolgáltatásra az EKB portfólióbefektetés (és vonatkozó jövedelem) területét érintő statisztikai követelményeinek teljesítése céljából van szükség. Az adatokat az euro-övezet portfólióbefektetési kötelezettségek összesített tranzakcióinak és pozíciónak, valamint a kapcsolódó jövedelmek összeállítására használják. Ez a nemzeti követelményekkel, illetve megállapított gyakorlatokkal összhangban történik.

(8) A Központi Értékpapír Adatbázis (CSDB), amely a jövőben számos különböző statisztikai (szerkesztés és előállítás) és nem statisztikai (gazdasági, pénzügyi stabilitás és működési elemzések) célt fog szolgálni, hozzáférhető lesz az NKB-k számára. Az adattartalmat az NKB-któl eltérő hatáskörrel rendelkező hatóságok számára is elérhetővé teszik, a jogi megszorításokra is figyelemmel. Ez különösen abban fogja segíteni őket, hogy előállítsák a portfólióbefektetésre vonatkozó euro-övezetbeli tranzakciók és pozíciók statisztikái összeállításához szükséges adatokat. A CSDB rendszer üzembe helyezése után lehetővé válik különösen a tranzakciók és a portfólióbefektetési kötelezettségek szektoronkénti bontásának pontos rögzítése az euro-övezet fizetési mérlegében és a nemzetközi befektetési pozícióban.

(9) Meg kell határozni az euro-övezet fizetési mérlegére és a nemzetközi befektetési pozíció statisztikára, valamint a nemzetközi tartalékok jelentésére vonatkozó minőségértékelési keretet, lehetőség szerint a Nemzetközi Valutaalap (IMF) által kidolgozott "Adatminőség-értékelési kerettel" összhangban. Az NKB-knak, adott esetben más hatáskörrel rendelkező hatóságokkal együttműködve, értékelniük kell az általuk szolgáltatott adatok minőségét. Az adatminőség értékelésére vonatkozó szempontok közé tartozik az időszerűség, pontosság, hitelesség, belső és külső következetesség és megbízhatóság (amely egyelőre a "stabilitásra" korlátozódik, azaz a szükséges változtatásoknak korlátozott hatásuk van).

(10) A bizalmas statisztikai adatok NKB-k általi átadása az EKB részére a KBER feladatainak elvégzéséhez szükséges mértékben és részletességgel történik. Amennyiben a bizalmas jelöléssel ellátott adatok forrásai az NKB-któl eltérő hatáskörrel rendelkező hatóságok, az ilyen adatok EKB általi használata a KBER vonatkozású statisztikai feladatainak ellátására korlátozódik.

(11) Szükség van egy olyan eljárás kidolgozására, amely lehetővé teszi az ezen iránymutatás mellékleteiben szükséges technikai módosítások hatékony végrehajtását, feltéve, hogy az ilyen módosítások nem változtatják meg a mögöttes koncepciót, és nem érintik a tagállamok adatszolgáltatóinak jelentési terhét. Az eljárás követésekor figyelembe kell venni a KBER Statisztikai Bizottságának álláspontját. Az NKB-k ezen iránymutatás mellékleteinek technikai módosításaira a Statisztikai Bizottságon keresztül tehetnek javaslatot.

(12) Az Alapokmány 12.1 és 14.3 cikkének megfelelően az EKB iránymutatásai a közösségi jog szerves részét képezik,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYMUTATÁST:

1. cikk

Meghatározások

Ennek az iránymutatásnak az alkalmazásában:

- "részt vevő tagállam": azon tagállam, amely a Szerződésnek megfelelően elfogadta a közös valutát,

- "rezidens": a 2533/98/EK rendelet 1. cikkében meghatározott értelemben,

- "euro-övezet": a részt vevő tagállamok és az EKB gazdasági területe. Az euro-övezetbeli tagállamokhoz tartozó területeket, illetve kapcsolódó országokat a III. melléklet 5. táblázata tartalmazza,

- "euro-rendszer": a részt vevő tagállamok NKB-i és az EKB,

- "határokon átnyúló tranzakció": minden olyan, euro-övezetbeli rezidens és euro-övezeten kívüli rezidens közötti tranzakció, amely – részben vagy egészben – követelést vagy tartozást hoz létre vagy egyenlít ki, illetve olyan tranzakció, amely egy dologra vonatkozó jog átadásával jár.

A "határokon átnyúló pozíciók" az euro-övezeten kívüli rezidensekkel szemben fennálló pénzügyi követelések és pénzügyi kötelezettségek összessége. A határokon átnyúló pozíciók tartalmazzák a következőket: i. föld, egyéb nem termelt tárgyi eszközök és más ingatlanok, amelyek fizikailag az euro-övezeten kívül helyezkednek el és euro-övezetbeli rezidens tulajdonában vannak és/vagy az euro-övezetben találhatók és euro-övezeten kívüli rezidens tulajdonában vannak; és ii. az euro-övezetbeli rezidensek tulajdonában álló monetáris arany és különleges lehívási jogok (SDR).

Az euro-övezetre vonatkozó fizetésimérleg-statisztikában a portfólióbefektetések és a portfólióbefektetések jövedelmei, valamint a nemzetközi befektetési pozíció statisztikán belül a portfólióbefektetések összeállításához szükséges mértékig a "határokon átnyúló pozíciók" és a "határokon átnyúló tranzakciók" kifejezés tartalmazza az euro-övezetbeli rezidensek más euro-övezetbeli tagállamok rezidenseivel szembeni követeléseinek és/vagy kötelezettségeinek állományát és tranzakcióit is.

- "tartalékeszközök": az euro-rendszer magas likviditású, piacképes és hitelképes, euro-övezeten kívüli rezidensekkel szembeni, nem euróban fennálló követelései, valamint az arany, az IMF-beli tartalékpozíciók és az SDR követelések,

- "egyéb devizaeszközök": i. az euro-rendszer euro-övezetbeli rezidensekkel szembeni, nem euróban fennálló követelései; és ii. az euro-rendszer euro-övezeten kívüli rezidensekkel szembeni, nem euróban fennálló olyan követelései, amelyek nem felelnek meg a tartalékeszközökre meghatározott likviditási, piacképességi és hitelképességi kritériumoknak,

- "tartalékkal kapcsolatos kötelezettségek": az euro-rendszerből történő előre látható biztos és feltételes rövid lejáratú nettó kifizetés, amely hasonlít az euro-rendszer tartalékeszközeihez és egyéb devizaeszközeihez,

- "fizetési mérleg": olyan statisztikai jelentés, amely megfelelő bontásban tartalmazza a vizsgált időszakban végrehajtott, határokon átnyúló tranzakciókat,

- "nemzetközi tartalékok jelentése": az a statisztikai jelentés, amely megfelelő bontásban tartalmazza az euro-rendszer tartalékeszközei, egyéb devizaeszközei és tartalékkal kapcsolatos kötelezettségei egy referencia-időpontban fennálló összességét,

- "nemzetközi befektetési pozíció": az éves mérleg, amely megfelelő bontásban tartalmazza a határokon átnyúló pénzügyi követelések és kötelezettségek egy referencia-időpontban fennálló összességét.

2. cikk

Az NKB-k statisztikai kötelezettségei

(1) Az NKB-k kötelesek az EKB rendelkezésére bocsátani az euro-övezet összegzett fizetési mérlege és nemzetközi befektetési pozíciója, valamint a nemzetközi tartalékok jelentése összeállításához szükséges, a határokon átnyúló tranzakciókra, a tartalékeszközökre, egyéb devizaeszközökre, tartalékkal kapcsolatos kötelezettségekre és a határokon átnyúló pozíciókra vonatkozó adatokat.

(2) Az adatokhoz mellékelni kell az egyedi, nagy jelentőségű eseményekre és a javítások okára vonatkozó azonnal rendelkezésre álló adatokat, ha azokban az ilyen egyedi, nagy jelentőségű események és javítások által okozott változás mértéke jelentős, illetve az EKB azt kéri.

(3) A szükséges adatokat a jelenlegi nemzetközi szabványoknak, konkrétan az IMF Fizetési mérleg kézikönyve ötödik kiadásának megfelelően, az I., II. és III. mellékletben megállapított formában kell az EKB rendelkezésére bocsátani. A portfólióbefektetési kötelezettségeket illető tranzakciókra és pozíciókra vonatkozó szü kséges adatokat az I. melléklet 1.1., 1.2. és 3. szakaszában, valamint a II. melléklet 1., 2. és 4. táblázatában megállapított, az euro-övezetben rezidens kibocsátók szektora szerinti bontásban 2005. július 1-jétől kezdve kell szolgáltatni; amennyiben a CSDB-rendszer nem működőképes 2004. március 31-ig, a határidő attól a naptól számított 15 hónapra módosul, amikor a Statisztikai Bizottság értesíti a Kormányzótanácsot arról, hogy a rendszer működőképes.

(4) A fizetési mérlegre vonatkozó szükséges adatokat havonta és negyedévente kell jelenteni. A nemzetközi tartalékok jelentésére vonatkozó adatokat annak a hónapnak a végén kell szolgáltatni, amelyre az adatok vonatkoznak. A nemzetközi befektetési pozícióra vonatkozó adatokat annak az évnek a végén kell rendelkezésre bocsátani, amelyre azok vonatkoznak.

(5) 2005. január 1-jétől kezdve a portfólióbefektetési adatgyűjtési rendszereknek meg kell felelniük egy olyan mintának, amely a VI. mellékletben foglalt táblázat szerint legalább "elfogadhatónak" minősül. Amennyiben az NKB-k nem képesek tartani ezt a határidőt, 2003. június végéig az EKB-val egyeztetve kidolgoznak egy ütemezést a közös szabványnak való megfelelésre.

3. cikk

Az adatszolgáltatás határideje

(1) Az euro-övezet havi fizetési mérlegéhez szükséges adatokat a tárgyhónap végét követő 30. munkanap végéig kell az EKB rendelkezésére bocsátani.

(2) Az euro-övezet fizetési mérlegéhez szükséges negyedéves részletes bontást a tárgynegyedév végétől számított három hónapon belül kell az EKB rendelkezésére bocsátani.

(3) A nemzetközi tartalékok jelentésére vonatkozó adatokat a tárgyhónap végétől számított három héten belül kell az EKB rendelkezésére bocsátani.

(4) A nemzetközi befektetési pozícióra vonatkozó adatokat a tárgyév végétől számított kilenc hónapon belül kell az EKB rendelkezésére bocsátani.

(5) Az euro-övezet fizetési mérlegére és nemzetközi befektetési pozíciójára vonatkozó módosításokat a IV. mellékletben meghatározott ütemezés szerint kell az EKB rendelkezésére bocsátani.

(6) Ezen adatok nemzeti szintű gyűjtését úgy kell megszervezni, hogy e határidőket be lehessen tartani.

4. cikk

Együttműködés az NKB-któl eltérő hatáskörrel rendelkező hatóságokkal

(1) Amennyiben a 2. cikkben ismertetett valamennyi adat vagy azok egy része az NKB-któl eltérő, hatáskörrel rendelkező hatóságoktól származik, az NKB-k kidolgozzák az e hatóságokkal való együttműködés megfelelő módozatait annak érdekében, hogy biztosítsák az adatok továbbításának egy állandó keretét, amely különösen az adatminőség tekintetében eleget tesz az EKB szabványainak, illetve az ezen iránymutatásban meghatározott bármely más követelményének, kivéve ha ugyanezt az eredményt a nemzeti jogszabályok már elérték.

(2) A pénzügyi mérleg, a kapcsolódó jövedelmek és nemzetközi befektetési pozíció esetében az NKB-k felelnek e területeken a fogalmak és a módszertan, valamint az adatgyűjtés, -összeállítás, -elemzés és -továbbítás fenntartásának és fejlesztésének biztosításáért.

(3) Amennyiben a bizalmasként megjelölt statisztikai adatok forrásai az NKB-któl eltérő, hatáskörrel rendelkező hatóságok, az ilyen adatokat az EKB kizárólag a KBER vonatkozású statisztikai feladatainak ellátásában használja fel, kivéve, ha az adatot rendelkezésre bocsátó adatszolgáltató vagy az egyéb jogi vagy természetes személy, létesítmény vagy fiók – amennyiben azonosítható – kifejezetten hozzájárult az adatok más célokra való felhasználásához.

5. cikk

Adattovábbítási szabvány

Az előírt statisztikai adatokat olyan formában kell az EKB rendelkezésére bocsátani, amely megfelel a IV. mellékletben megállapított követelményeknek.

6. cikk

A statisztikai adatok minősége

(1) Az EKB V. mellékletben megállapított ellenőrzési feladatai sérelme nélkül, az NKB-k adott esetben az NKB-któl eltérő, hatáskörrel rendelkező hatóságokkal a 4. cikkben említett módon együttműködve biztosítják az EKB rendelkezésére bocsátott statisztikai adatok minőségének ellenőrzését és értékelését. Az EKB hasonlóképpen értékeli az euro-övezet fizetési mérlegére, a nemzetközi befektetési pozíció statisztikájára és a nemzetközi tartalékokra vonatkozó adatokat. Az értékelést időszerűen kell elvégezni. Az EKB Igazgatósága évente beszámol a Kormányzótanácsnak az adatok minőségéről.

(2) A statisztikai adatok minőségének EKB általi ellenőrzése magában foglalhatja az ezen adatokon végzett módosítások alapos vizsgálatát is: először annak érdekében, hogy megtörténjen a statisztikai adatok legutóbbi értékelésének belefoglalása, javítva ezzel a minőséget; másodszor, hogy lehetőség szerint biztosított legyen a megfelelő fizetésimérleg-tételek közötti következetesség a különböző gyakoriságok mindegyike vonatkozásában.

7. cikk

Egyszerűsített módosítási eljárás

Figyelembe véve a Statisztikai Bizottság véleményét, az EKB Igazgatósága végezhet technikai módosításokat ezen iránymutatás mellékleteiben, feltéve hogy az ilyen módosítások nem változtatatják meg a mögöttes koncepciót, és nem érintik a tagállamok adatszolgáltatóinak jelentési terhét.

8. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az EKB/2000/4 iránymutatás hatályát veszti.

9. cikk

Záró rendelkezések

(1) Ennek az iránymutatásnak a részt vevő tagállamok NKB-i a címzettjei.

(2) Ez az iránymutatás 2003. június 1-jén lép hatályba.

(3) Ezt az iránymutatást az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2003. május 2-án.

az EKB Kormányzótanácsa nevében

Willem F. Duisenberg

[1] HL L 318., 1998. 11.27., 8. o

[2] HL C 126., 2003.5.28.

[3] HL L 168., 2001.6.23., 25. o.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK STATISZTIKAI KÖVETELMÉNYEI

1. Fizetésimérleg-statisztika

Az Európai Központi Bank (EKB) kétféle időszakra vonatkozóan ír elő fizetésimérleg-statisztikát: havonta és negyedévente, az ennek megfelelő naptári bázisidőszakokra vonatkozóan. Az éves adatok összeállítására az adott évre a tagállamok által jelentett negyedéves adatok alapján történik. Lehetőség szerint a fizetésimérleg-statisztikáknak konzisztenseknek kell lenniük a monetáris politika folytatására előírt egyéb statisztikákkal.

1.1. Havi fizetésimérleg-statisztika

Célkitűzés

Az euro-övezet havi fizetésimérleg-statisztikájának célja a monetáris feltételeket és devizapiacokat befolyásoló fő tételek bemutatása (lásd II. melléklet, 1. táblázat)

Követelmények

Alapvető elvárás, hogy az adatok megfelelően felhasználhatók legyenek az euro-övezet fizetési mérlegének számításához.

Tekintettel a havi fizetésimérleg-adatok benyújtására kitűzött rövid határidőre, azok nagy mértékben összesített természetére és a monetáris politikai célokra, valamint azok devizaműveletekben való felhasználására, az EKB - amennyiben ez elkerülhetetlen, - a nemzetközi szabványoktól némi eltérést enged (lásd ezen iránymutatás 2. cikkének (3) bekezdését). Az eredményszemléletű elszámolás nem elvárás. Az EKB-val való megállapodás alapján a nemzeti központi bankok (NKB-k) pénzforgalmi alapon szolgáltathatnak adatokat a folyó- és a pénzügyi mérlegről. Amennyiben az a határidő betartásához szükséges, az EKB becsült vagy előzetes adatokat is elfogad.

A követelmény minden átfogó tranzakció-kategória esetében a követelések és kötelezettségek (vagy a folyó fizetési mérleg tételek esetében bevételek és kiadások) jelentése. Ez általában a külső tranzakciók tekintetében azt kívánja meg az NKB-któl, hogy megkülönböztessék a más euro-övezetbeli tagállamok rezidenseivel folytatott és az euro-övezeten kívüli tranzakciókat. Az NKB-knak ezt következetesen kell végezniük.

Az euro-övezet tagságában változás bekövetkezésekor az NKB-k kötelesek változtatást végrehajtani az euro-övezet ország-összetételének meghatározásában attól a naptól kezdve, amikor a tagságban történő változás hatályba lép. Az euro-övezet korábbi összetétele szerinti és az új részt vevő tagállamok NKB-jaitól bekérik a kibővített euro-övezetre vonatkozó korábbi adatok legjobb becslését.

A portfólióbefektetés terén az euro-övezetre vonatkozó adatok értelmes havi összesíthetőségének lehetővé tétele érdekében meg kell különböztetni az euro-övezet rezidensei által kibocsátott értékpapírokkal és az euro-övezeten kívüli rezidensek által kibocsátott értékpapírokkal folytatott tranzakciókat. Az euro-övezet portfólióbefektetések követeléseit érintő nettó tranzakciók statisztikáját az euro-övezeten kívüli rezidensek által kibocsátott értékpapírokkal folytatott lejelentett nettó tranzakciók összesítésével kell összeállítani. Az euro-övezet portfólióbefektetések kötelezettségeit érintő nettó tranzakciók statisztikáját az összesített nemzeti kötelezettségeket érintő nettó tranzakciók és az euro-övezetbeli rezidensek által kibocsátott és megvásárolt értékpapírokkal végzett nettó tranzakciók összesítése útján áll össze.

Hasonló jelentési kötelezettség és az összesített adatok összeállításának hasonló módszere vonatkozik a portfólióbefektetésekhez kapcsolódó jövedelmekre.

Tekintettel a fizetési mérleg monetáris bemutatásának összeállítására, az NKB-k kötelesek az adatokat intézményi szektoronkénti bontásban benyújtani. A havi fizetési mérlegnél a szektoronkénti bontás a következő:

- közvetlen befektetés vonatkozásában: i. MPI-k (a központi bankok kivételével); és ii. nem MPI-k,

- portfólióbefektetések eszközök vonatkozásában: i. monetáris hatóságok; ii. MPI-k (a központi bankok kivételével); és iii. nem MPI-k,

- egyéb befektetések vonatkozásában: i. monetáris hatóságok; ii. MPI-k (központi bankok kivételével); iii. államháztartás; és iv. egyéb szektorok.

A fizetési mérleg monetáris bemutatását elősegítő szektoronkénti bontásban összeállítása céljából az NKB-k az ezen irányelv 2. cikkének (5) bekezdésében meghatározott időponttól kezdve kötelesek adatot szolgáltatni az euro-övezet rezidensei által kibocsátott portfólióbefektetések értékpapírokkal folytatott nettó tranzakciókról, a kibocsátó hovatartozása szerinti intézményi szektoronkénti bontásban. Ezenkívül a portfólióbefektetések kötelezettségei tartalmazni fogják a belföldi kibocsátó intézményi szektoronkénti bontását.

Az euro-övezet portfólióbefektetések kötelezettségeivel folyatott nettó tranzakciók statisztikája ezután szektoronkénti bontásban a vonatkozó szektorok nettó összes nemzeti kötelezettségének és az annak megfelelő, az euro-övezet rezidensei által kibocsátott és megvásárolt értékpapírokkal folytatott nettó tranzakciók összesítéséből áll össze.

1.2. Negyedéves fizetésimérleg-statisztika

Célkitűzés

Az euro-övezet negyedéves fizetésimérleg-statisztikájának célja részletesebb adatok szolgáltatása, ezáltal lehetővé téve a külső tranzakciók további elemzését. E statisztikák észrevehetően hozzá fognak járulni a még kidolgozás alatt álló pénzügyi számlákhoz és az EU/euro-övezet fizetési mérlegének együttes közzétételéhez, az Európai Közösségek Bizottságával (Eurostat) együttműködve.

Követelmények

A negyedéves fizetésimérleg-statisztika a lehető legnagyobb mértékben megfelel a nemzetközi előírásoknak (lásd ezen iránymutatás 2. cikkének (3) bekezdését). A negyedéves fizetésimérleg-statisztika előírt bontását a II. melléklet 2. táblázata tartalmazza. A tőke- és pénzügyi mérlegben használt harmonizált fogalmakat és meghatározásokat a III. melléklet tartalmazza.

A folyó fizetési mérleg negyedéves bontása hasonló a havi adatokra előírt bontáshoz. A jövedelem vonatkozásában azonban negyedéves alapon részletesebb bontásra van szükség.

A pénzügyi mérlegben az EKB az "egyéb befektetések" tétel vonatkozásában a Nemzetközi Valutaalap (IMF) Fizetési mérleg kézikönyve ötödik kiadásában (BPM5) megfogalmazott követelmények egyszerűsített változatát alkalmazza. Ez az egyszerűsítés magában foglalja a kölcsönök és betétek közötti megkülönböztetés eltörlését a mérleg mindkét oldalán, valamint a lejárat szerinti bontás megszüntetését. A bontás bemutatása is más (azaz a szektor élvez elsőbbséget). Ez a szektoronkénti bontás összeegyeztethető a BPM5 bontásával, de azzal nem azonos, abban ugyanis az eszközöknek van elsőbbségük.

Az NKB-k a negyedéves fizetésimérleg-statisztikáikban kötelesek megkülönbözetni a részt vevő tagállamokkal folytatott tranzakciókat és az összes többi külső tranzakciót. A havi adatokhoz hasonlóan, az euro-övezetbeli rezidensek által és az euro-övezeten kívüli rezidensek által kibocsátott értékpapírokkal folytatott tranzakciók megkülönböztetése a portfólióbefektetések negyedéves adataihoz szükséges. Az euro-övezet portfólióbefektetések követeléseit érintő nettó tranzakcióinak statisztikáját a jelentett euro-övezeten kívüli rezidensek által kibocsátott értékpapírokkal folytatott nettó tranzakciók összesítése útján kell összeállítani. Az euro-övezet portfólióbefektetések kötelezettségeit érintő nettó tranzakciók statisztikája az összesített nemzeti kötelezettségeket érintő nettó tranzakciók és az euro-övezetbeli rezidensek által kibocsátott és megvásárolt értékpapírokkal végzett nettó tranzakciók összesítéséből áll össze.

Hasonló jelentési kötelezettség és az összesített adatok összeállításának hasonló módszere vonatkozik a portfólióbefektetésekhez kapcsolódó jövedelmekre.

A közvetlen befektetések vonatkozásában az NKB-k kötelesek negyedévente "MPI (kivéve központi bankok)/nem MPI" szektoronkénti bontást benyújtani. A "portfólióbefektetési követelések" és "egyéb befektetések" vonatkozásában a jelentések intézményi szektoronkénti bontása követi az IMF összeállítások szabványos összetevőit, amelyek i. monetáris hatóságok; ii. MPI-k (kivéve központi bankok); iii. államháztartás; és iv. egyéb szektorok.

Az euro-övezet portfólióbefektetésekhez kapcsolódó kötelezettségeit érintő nettó tranzakciókról az euro-övezetbeli rezidens kibocsátók szektora szerinti statisztika összeállításához a negyedéves adatokra vonatkozó követelmények hasonlóak, mint a havi fizetési mérlegre meghatározottak.

Az euro-övezet fizetési mérlegéhez negyedévente van szükség eredményszemléletű befektetési jövedelemre vonatkozó adatokra. A BMP5, összhangban a Nemzeti Számlák Rendszerével, a kamatok eredményelszámolású kimutatását javasolja. Ez az elvárás a folyó fizetési mérleget (befektetések jövedelme) és pénzügyi mérleget egyaránt érinti.

2. A nemzetközi tartalékra vonatkozó jelentés

Célkitűzés

A nemzetközi tartalékokra vonatkozó jelentésnek az a célja, hogy havi kimutatást nyújtson az NKB-k és az EKB tartalékeszközeiről, egyéb devizaeszközeiről és tartalékkal kapcsolatos kötelezettségeiről a közös IMF/Nemzetközi Fizetések Bankja (BIS) "Nemzetközi tartalékok és devizalikviditás" sablon szerint. Ezek az adatok kiegészítik a tartalékeszközökre az euro-övezet fizetési mérlegre és nemzetközi befektetési pozícióra vonatkozó statisztikákban található adatokat.

Követelmények

Az euro-övezet tartalékeszközei az EKB (összevont tartalékok) és NKB-k (nem összevont tartalékok) euro-övezeten kívüli rezidensekkel szembeni magas likviditású, piacképes és hitelképes, devizában (azaz az eurótól különböző pénznemben) felmerülő követelései, az arany, az IMF-beli tartalékpozíciók és az SDR-követelések. Pozíciókat tartalmazhatnak a pénzügyi derivatívákkal kapcsolatban is. A tartalékeszközök összeállítása bruttó alapon történik, a tartalékkal kapcsolatos kötelezettségekkel történő nettósítás nélkül. Az NKB-k által benyújtandó adatok bontását a II. melléklet 3. táblázatának I.A szakasza tartalmazza.

A nemzetközi tartalékok jelentésének (II. melléklet, 3. táblázat, I.B szakasz) "egyéb devizaeszközök" tétele tartalmazza az euro-rendszer olyan devizaeszközeit, amelyek nem felelnek meg e meghatározásnak, nevezetesen i. az euro-övezet rezidenseivel szembeni követeléseket; és ii. az euro-övezeten kívüli rezidensekkel szemben fennálló olyan követeléseket, amelyek nem felelnek meg a likviditási, piacképességi és hitelképességi elvárásoknak

A nem rezidensekkel szemben euróban felmerülő követelések és a részt vevő tagállamok kormányai tulajdonában lévő devizamérleg nem minősül tartalékeszköznek; ezen összegeket az "egyéb befektetések" között kell kimutatni, amennyiben azok euro-övezeten kívüli rezidensekkel szembeni követelések.

Ezenkívül az úgynevezett "tartalékkal kapcsolatos kötelezettségekre" vonatkozó adatokt, amely az euro-rendszer tartalékeszközeihez és egyéb devizaeszközeihez kapcsolódó, az euro-rendszerből történő előre látható biztos és feltételes rövid lejáratú nettó kifizetést jelöli, a II. melléklet 3. táblázatának II–IV. szakaszában kell jelenteni.

3. Nemzetközi befektetési pozíciókra vonatkozó statisztika

Célkitűzés

A nemzetközi befektetési pozíció célja, hogy éves kimutatást készítsen az euro-övezet egészének külső eszközeiről és forrásairól, a monetáris politika és devizapiac elemzéséhez. A statisztikai adatok segítséget nyújthatnak a fizetési mérleg tranzakcióinak összeállításában is.

Követelmények

Az EKB a naptári év végi állományok vonatkozásában kéri be a nemzetközi befektetési pozíciókat.

A nemzetközi befektetési pozíció adatai lehetőség szerint megfelelnek a nemzetközi előírásoknak (lásd ezen iránymutatás 2. cikkének (3) bekezdését). Az EKB az euro-övezet egészére állítja össze a nemzetközi befektetési pozíciót. Az euro-övezet nemzetközi befektetési pozíciójának bontását a II. melléklet 4. táblázata mutatja be.

Az EKB negyedévente bekérhet olyan adatokat, amelyek különleges jelentőséggel bírnak a monetáris politika folytatásában, különösen az "egyéb befektetések" azon tételeit, amelyeket jelenleg a BIS kap a nemzetközi banki tevékenységre vonatkozó statisztikájához.

A nemzetközi befektetési pozíció a bázisidőszak végén fennálló pénzügyi állományt mutatja, időszak végi áron értékelve. Az állományok értékének változása a következő tényezőkből eredhet. Először, az értékben a bázisidőszak során történt változások egy része azon pénzügyi tranzakciók miatt következik be, amelyek a fizetési mérlegben mentek végbe és ott kerültek rögzítésre. Másodszor, a pozíciók adott időszak eleji és végi változásainak egy részét a bemutatott pénzügyi eszközök és források árainak változása okozza. Harmadszor, amennyiben az állományok a nemzetközi befektetési pozícióhoz használt elszámolási egységtől eltérő pénznemben merülnek fel, az egyéb pénznemekhez viszonyított árfolyamok változásai szintén hatással vannak az értékre. Végül bármely más olyan változás, amely nem a fenti tényezőknek tudható be, "egyéb kiigazítás" miatti változásnak minősül.

Az euro-övezet pénzügyi tranzakcióinak és állományainak megfelelő egyeztetése megkívánja, hogy megkülönböztetésre kerüljön az értékben az ár- vagy árfolyamváltozás, illetve egyéb kiigazítások miatt bekövetkezett változások.

A nemzetközi befektetési pozíció körének a lehető legközelebbinek kell lenni a negyedéves fizetési mérleg tranzakciókhoz. A felhasznált fogalmak, meghatározások és bontások összhangban vannak a negyedéves fizetésimérleg-tranzakciókhoz használtakkal. Lehetőség szerint a nemzetközi befektetési pozíciónak konzisztensnek kell lenni a többi statisztikával, úgymint monetáris- és banki statisztikákkal, valamint a pénzügyi és a nemzeti számlákkal.

A havi és a negyedéves fizetési mérleg esetében az NKB-k a nemzetközi befektetési pozíció statisztikáikban kötelesek megkülönbözetni a részt vevő tagállamokkal szembeni eszközeiket és az összes többi külső pozíciót. A portfólióbefektetések esetében meg kell különbözetni az euro-övezet rezidensei és az euro-övezeten kívüli rezidensek által kibocsátott értékpapír-befektetéseket. Az euro-övezet portfólióbefektetésekhez kapcsolódó nettó követeléseit bemutató statisztikát az euro-övezeten kívüli rezidensek által kibocsátott értékpapírokban fennálló nettó követelések összesítése útján kell összeállítani. Az euro-övezet portfólióbefektetésekhez kapcsolódó nettó kötelezettségeket bemutató statisztikát az összes nettó nemzeti kötelezettségnek és az euro-övezetbeli rezidensek által kibocsátott és megvásárolt értékpapírok nettó állományának összesítésével állítják össze.

Az NKB-k az éves állományokat a "közvetlen működőtőke befektetés", "portfólióbefektetésekhez kapcsolódó követelések" és "egyéb befektetések" vonatkozásában ugyanolyan szektoronkénti bontásban kötelesek megadni, mint a negyedéves fizetési mérleg tranzakciók vonatkozásában.

Ahhoz, hogy az EKB összeállíthassa az euro-övezet portfólióbefektetési nettó kötelezettségeinek szektoronkénti bontását, az NKB-kra a nemzetközi befektetési pozíció adatok tekintetében rótt kötelezettségek ugyanazok, mint a fizetési mérleg tranzakciók tekintetében, ezen iránymutatás 2. cikke (5) bekezdésének rendelkezéseire is figyelemmel.

A nemzetközi befektetési pozíción belül a portfólióbefektetések követeléseinek és kötelezettségeinek összeállítása kizárólag állományi adatokból történik.

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

ELŐÍRT BONTÁSOK

1. táblázat Az euro-övezet fizetési mérlegének havi tételei

"külső" az euro-övezeten kívüli rezidensekkel folytatott tranzakciók (portfólióbefektetési eszközök és a kapcsolódó jövedelem esetében a kibocsátó illetőségére utal).

"belső" az euro-övezet különböző tagállamai közötti tranzakciók.

"nemzeti" valamennyi, a részt vevő tagállamok rezidensei által folytatott, határokon átnyúló tranzakció (csak a portfólióbefektetési számlák forrásaival és a pénzügyi derivatívák számláinak nettó egyenlegével kapcsolatban használatos).

| Követel | Tartozik | Nettó |

I.Folyó mérleg

Áruk | külső | külső | külső |

Szolgáltatások | külső | külső | külső |

Jövedelmek

Munkavállalók díjazása | külső | külső | külső |

Befektetési jövedelem

–közvetlen befektetés | külső | külső | külső |

–portfólióbefektetés | külső | | nemzeti |

–egyéb befektetés | külső | külső | külső |

Folyó transzferek | külső | külső | külső |

II.Tőke mérleg | külső | külső | külső |

| Nettó eszközök | Nettó források | Nettó |

III.Pénzügyi mérleg

Közvetlen befektetés | | | külső |

Külföldön | | | külső |

–Részvénytőke | | | külső |

i.MPI-k (kivéve központi bankok) | | | külső |

ii.Nem MPI-k | | | külső |

–Visszaforgatott nyereség | | | külső |

i.MPI-k (kivéve központi bankok) | | | külső |

ii.Nem MPI-k | | | külső |

–Egyéb tőke | | | külső |

i.MPI-k (kivéve központi bankok) | | | külső |

ii.Nem MPI-k | | | külső |

Az adatszolgáltató gazdaságban | | | külső |

–Részvénytőke | | | külső |

i.MPI-k (kivéve központi bankok) | | | külső |

ii.Nem MPI-k | | | külső |

–Visszaforgatott nyereség | | | külső |

i.MPI-k (kivéve központi bankok) | | | külső |

ii.Nem MPI-k | | | külső |

–Egyéb tőke | | | külső |

i.MPI-k (kivéve központi bankok) | | | külső |

ii.Nem MPI-k | | | külső |

Portfólióbefektetés | külső/belső | nemzeti | |

Tulajdonviszonyt megtestesítő értékpapírok | külső/belső | nemzeti | |

i.Monetáris hatóságok | külső/belső | – | |

ii.MPI-k (kivéve központi bankok) | külső/belső | nemzeti | |

iii.Nem MPI-k | külső/belső | nemzeti | |

Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok | külső/belső | nemzeti | |

–Kötvények és váltók | külső/belső | nemzeti | |

i.Monetáris hatóságok | külső/belső | – | |

ii.MPI-k (kivéve központi bankok) | külső/belső | nemzeti | |

iii.Nem MPI-k | külső/belső | nemzeti | |

–Pénzpiaci eszközök | külső/belső | nemzeti | |

i.monetáris hatóság | külső/belső | – | |

ii.MPI-k (kivéve központi bankok) | külső/belső | nemzeti | |

iii.Nem MPI-k | külső/belső | nemzeti | |

Pénzügyi derivatívák | | | nemzeti |

Egyéb befektetés | külső | külső | külső |

Monetáris hatóságok | külső | külső | |

Államháztartás | külső | külső | |

MPI-k (kivéve központi bankok) | külső | külső | |

–Hosszú lejáratú | külső | külső | |

–Rövid lejáratú | külső | külső | |

Egyéb szektorok | külső | külső | |

Tartalékeszközök | külső | | |

2. táblázat Az euro-övezet fizetési mérlegének negyedéves tételei

"külső" az euro-övezeten kívüli rezidensekkel folytatott tranzakciók (portfólióbefektetési eszközök és a kapcsolódó jövedelem esetében a kibocsátó illetőségére utal).

"belső" az euro-övezet különböző tagállamai közötti tranzakciók.

"nemzeti" valamennyi, a részt vevő tagállamok rezidensei által folytatott, határokon átnyúló tranzakció (csak a portfólióbefektetési számlák forrásaival és a pénzügyi derivatívák számláinak nettó egyenlegével kapcsolatban használatos).

| Követel | Tartozik | Nettó |

I.Folyó mérleg

Áruk | külső | külső | külső |

Szolgáltatások | külső | külső | külső |

Jövedelem

Munkavállalók díjazása | külső | külső | külső |

Befektetési jövedelem

–közvetlen befektetés | külső | külső | külső |

–tőkejövedelem | külső | külső | külső |

–hiteljövedelem (kamat) | külső | külső | külső |

–portfólióbefektetés | külső | | nemzeti |

–tőkejövedelem (osztalék) | külső | | nemzeti |

–hiteljövedelem (kamat) | külső | | nemzeti |

–kötvények és váltók | külső | | nemzeti |

–pénzpiaci eszközök | külső | | nemzeti |

–egyéb befektetés | külső | külső | külső |

Folyó transzferek | külső | külső | külső |

II.Tőke mérleg | külső | külső | külső |

| Nettó eszközök | Nettó források | Nettó |

III.Pénzügyi mérleg

Közvetlen befektetés | | | külső |

Külföldön | | | külső |

–Részvénytőke | | | külső |

i.MPI-k (kivéve központi bankok) | | | külső |

ii.Nem MPI-k | | | külső |

–Visszaforgatott nyereség | | | külső |

i.MPI-k (kivéve központi bankok) | | | külső |

ii.Nem MPI-k | | | külső |

–Egyéb tőke | | | külső |

i.MPI-k (kivéve központi bankok) | | | külső |

ii.Nem MPI-k | | | külső |

Az adatszolgáltató gazdaságban | | | külső |

–Részvénytőke | | | külső |

i.MPI-k (kivéve központi bankok) | | | külső |

ii.Nem MPI-k | | | külső |

–Visszaforgatott nyereség | | | külső |

i.MPI-k (kivéve központi bankok) | | | külső |

ii.Nem MPI-k | | | külső |

–Egyéb tőke | | | külső |

i.MPI-k (kivéve központi bankok) | | | külső |

ii.Nem MPI-k | | | külső |

Portfólióbefektetés | külső/belső | nemzeti | |

Tulajdonviszonyt megtestesítő értékpapírok | külső/belső | nemzeti | |

i.Monetáris hatóságok | külső/belső | – | |

ii.Államháztartás | külső/belső | – | |

iii.MPI-k (kivéve központi bankok) | külső/belső | nemzeti | |

iv.Egyéb szektorok | külső/belső | nemzeti | |

Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok | külső/belső | nemzeti | |

–Kötvények és váltók | külső/belső | nemzeti | |

i.Monetáris hatóságok | külső/belső | nemzeti | |

ii.Államháztartás | külső/belső | nemzeti | |

iii.MPI-k (kivéve központi bankok) | külső/belső | nemzeti | |

iv.Egyéb szektorok | külső/belső | nemzeti | |

–Pénzpiaci eszközök | külső/belső | nemzeti | |

i.Monetáris hatóságok | külső/belső | nemzeti | |

ii.Államháztartás | külső/belső | nemzeti | |

iii.MPI-k (kivéve központi bankok) | külső/belső | nemzeti | |

iv.Egyéb szektorok | külső/belső | nemzeti | |

Pénzügyi derivatívák | | | nemzeti |

i.Monetáris hatóságok | | | nemzeti |

ii.Államháztartás | | | nemzeti |

iii.MPI-k (kivéve központi bankok) | | | nemzeti |

iv.Egyéb szektorok | | | nemzeti |

Egyéb befektetés | külső | külső | külső |

i.Monetáris hatóságok | külső | külső | |

–Hitelek/készpénz és betétek | külső | külső | |

–Egyéb eszközök/források | külső | külső | |

ii.Államháztartás | külső | külső | |

–Kereskedelmi hitelek | külső | külső | |

–Hitelek/készpénz és betétek | külső | külső | |

–Egyéb eszközök/források | külső | külső | |

iii.MPI-k (kivéve központi bankok) | külső | külső | |

–Hitelek/készpénz és betétek | külső | külső | |

–Egyéb eszközök/források | külső | külső | |

iv.Egyéb szektorok | külső | külső | |

–Kereskedelmi hitelek | külső | külső | |

–Hitelek/készpénz és betétek | külső | külső | |

–Egyéb eszközök/források | külső | külső | |

Tartalékeszközök | külső | | |

Monetáris arany | külső | | |

Különleges lehívási jogok | külső | | |

Tartalékpozíció a Nemzetközi Valutaalapnál (IMF) | külső | | |

Deviza | külső | | |

–Készpénz és betétek | külső | | |

–Monetáris hatóságoknál | külső | | |

–MPI-knél (kivéve központi bankok) | külső | | |

–Értékpapírok | külső | | |

–Részvények | külső | | |

–Kötvények és váltók | külső | | |

–Pénzpiaci eszközök | külső | | |

–Pénzügyi derivatívák | külső | | |

Egyéb követelések | külső | | |

3. táblázat Az euro-rendszer havi nemzetközi tartalékai; az euro-övezet tartalékkal kapcsolatos kötelezettségei

I. Hivatalos tartalékeszközök és egyéb devizaeszközök (hozzávetőleges piaci érték)

A. Hivatalos tartalékeszközök

1. Devizatartalékok (konvertibilis devizában)

a) Értékpapírok, amelyek

- kibocsátója székhelye az euro-övezetben található

b) Összes készpénz és betét

i. más nemzeti központi bankoknál, a Nemzetközi Fizetések Bankjánál és az IMF-nél

ii. az euro-övezetben székhellyel rendelkező bankok euro-övezeten kívül létesített fióktelepeinél

iii. az euro-övezeten kívül székhellyel rendelkező bankok euro-övezeten kívül létesített fióktelepeinél

2. IMF tartalékpozíció

3. SDR-ek

4. arany (ideértve az aranybetéteket és arany swapügyleteket)

5. egyéb tartalékeszközök

a) pénzügyi derivatívák

b) banknak nem minősülő nem rezidenseknek nyújtott hitelek

c) egyéb

B. Egyéb devizaeszközök

a) a hivatalos tartalékeszközökbe nem tartozó értékpapírok

b) a hivatalos tartalékeszközökbe nem tartozó betétek

c) a hivatalos tartalékeszközökbe nem tartozó hitelek

d) a hivatalos tartalékeszközökbe nem tartozó pénzügyi derivatívák

e) a hivatalos tartalékeszközökbe nem tartozó arany

f) egyéb

II. Előre látható, biztos rövid lejáratú nettó kifizetés a devizaeszközökből (névérték)

+++++ TIFF +++++

III. Feltételes rövid lejáratú nettó kifizetés a devizaeszközökből (névérték)

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

IV. Megjegyzések

1. Rendszeresen és határidőben jelentendők:

a) devizaárfolyamokhoz indexált rövid lejáratú nemzeti valutahitelek

b) devizában felmerülő, más módon (pl. nemzeti valutában) elszámolt pénzügyi eszközök

- nem szállítható határidős ügyletek

i. rövid pozíciók

ii. hosszú pozíciók

- egyéb eszközök

c) zálogjoggal terhelt eszközök

- tartalékeszközök között

- egyéb devizaeszközök között

d) kölcsönügyletben vagy repóban érintett értékpapírok

- kölcsönadott vagy repóban eladott, és az I. szakasz tartalmazza

- kölcsönadott vagy repóban eladott, de az I. szakasz nem tartalmazza

- kölcsönvett vagy megvásárolt, és az I. szakasz tartalmazza

- kölcsönvett vagy megvásárolt, de az I. szakasz nem tartalmazza

e) származtatott pénzügyi eszközök (nettó, piaci árhoz viszonyított)

- határidős ügyletek

- tőzsdei határidős ügyletek

- swapügyletek

- opciók

- egyéb

f) a lejáratig egy évnél hosszabb futamidejű származtatott ügyletek (határidős, tőzsdei határidős vagy opciós szerződések), amelyekre fedezet hívható le

- összesített devizahatáridős és tőzsdei határidős ügyletek rövid és hosszú pozíciói a nemzeti valuta ellenében (ideértve a deviza swapügylet határidős lábát is)

i. rövid pozíciók

ii. hosszú pozíciók

- összesített devizaopció rövid és hosszú pozíciói a nemzeti valuta ellenében

i. rövid pozíciók

- vásárolt eladási opció

- eladott vételi opció

ii. hosszú pozíciók

- vásárolt vételi opció

- eladott eladási opció

2. Ritkábban közzéteendők (pl. évente egyszer):

a) a tartalékok pénznem szerinti összetétele (valutacsoportonként)

- az SDR-kosár valuták

- az SDR-kosárba nem tartozó valuták

4. táblázat Az euro-övezet éves nemzetközi befektetési pozíciója

"külső" euro-övezeten kívüli rezidensekkel fennálló pozíciók (portfólióbefektetési eszközök és a kapcsolódó jövedelem esetében a kibocsátó illetőségére utal).

"belső" az euro-övezet különböző tagállamai közötti pozíciók.

"nemzeti" egy részt vevő tagállam rezidenseinek határokon átnyúló pozíciói (csak a portfólióbefektetési számlák forrásaival és a pénzügyi derivatívák számláinak nettó egyenlegével kapcsolatban használatos).

| Követelések | Kötelezettségek | Nettó |

I.Közvetlen befektetés | | | külső |

Külföldön | külső | | |

–Részvénytőke és visszaforgatott nyereség | külső | | |

i.MPI-k (kivéve központi bankok) | külső | | |

ii.Nem MPI-k | külső | | |

–Egyéb tőke | külső | | |

i.MPI-k (kivéve központi bankok) | külső | | |

ii.Nem MPI-k | külső | | |

Az adatszolgáltató gazdaságban | | külső | |

–Részvénytőke és visszaforgatott nyereség | | külső | |

i.MPI-k (kivéve központi bankok) | | külső | |

ii.Nem MPI-k | | külső | |

–Egyéb tőke | | külső | |

i.MPI-k (kivéve központi bankok) | | külső | |

ii.Nem MPI-k | | külső | |

II.Portfólióbefektetés

Tulajdonviszonyt megtestesítő értékpapírok | külső'/belső | nemzeti | |

i.Monetáris hatóságok | külső/belső | – | |

ii.Államháztartás | külső/belső | – | |

iii.MPI-k (kivéve központi bankok) | külső/belső | nemzeti | |

iv.Egyéb szektorok | külső/belső | nemzeti | |

Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok | külső'/belső | nemzeti | |

–Kötvények és váltók | külső'/belső | nemzeti | |

i.Monetáris hatóságok | külső/belső | nemzeti | |

ii.Államháztartás | külső/belső | nemzeti | |

iii.MPI-k (kivéve központi bankok) | külső/belső | nemzeti | |

iv.Egyéb szektorok | külső/belső | nemzeti | |

–Pénzpiaci eszközök | külső/belső | nemzeti | |

i.Monetáris hatóságok | külső/belső | nemzeti | |

ii.Államháztartás | külső/belső | nemzeti | |

iii.MPI-k (kivéve központi bankok) | külső/belső | nemzeti | |

iv.Egyéb szektorok | külső/belső | nemzeti | |

III.Pénzügyi derivatívák | külső | külső | külső |

i.Monetáris hatóságok | külső | külső | külső |

ii.Államháztartás | külső | külső | külső |

iii.MPI-k (kivéve központi bankok) | külső | külső | külső |

iv.Egyéb szektorok | külső | külső | külső |

IV.Egyéb befektetés | külső | külső | külső |

i.Monetáris hatóságok | külső | külső | |

–hitelek/készpénz és betétek | külső | külső | |

–egyéb eszközök/források | külső | külső | |

ii.Államháztartás | külső | külső | |

–kereskedelmi hitelek | külső | külső | |

–hitelek/készpénz és betétek | külső | külső | |

–egyéb eszközök/források | külső | külső | |

iii.MPI-k (kivéve központi bankok) | külső | külső | |

–hitelek/készpénz és betétek | külső | külső | |

–egyéb eszközök/források | külső | külső | |

iv.Egyéb szektorok | külső | külső | |

–kereskedelmi hitelek | külső | külső | |

–hitelek/készpénz és betétek | külső | külső | |

–egyéb eszközök/források | külső | külső | |

V.Tartalékeszközök | külső | | |

Monetáris arany | külső | | |

Különleges lehívási jogok | külső | | |

Tartalékpozíció a Nemzetközi Valutaalapnál (IMF) | külső | | |

Deviza | külső | | |

–Készpénz és betétek | külső | | |

–monetáris hatóságoknál | külső | | |

–MPI-knél (kivéve központi bankok) | külső | | |

–Értékpapírok | külső | | |

–részvények | külső | | |

–kötvények és váltók | külső | | |

–pénzpiaci eszközök | külső | | |

–pénzügyi derivatívák | külső | | |

Egyéb követelések | külső | | |

[1] Euro-övezetbeli rezidens birtokosok szerinti bontás.

[2] Belföldi rezidens kibocsátók szerinti bontás.

[3] Euro-övezetbeli rezidens kibocsátók szerinti bontás.

[4] Euro-övezetbeli rezidens birtokosok szerinti bontás.

[5] Belföldi rezidens kibocsátók szerinti bontás.

[6] Euro-övezetbeli rezidens kibocsátók szerinti bontás.

[7] Euro-övezetbeli rezidens birtokosok szerinti bontás.

[8] Belföldi rezidens kibocsátók szerinti bontás.

[9] Euro-övezetbeli rezidens kibocsátók szerinti bontás.

--------------------------------------------------

III. MELLÉKLET

A FIZETÉSI MÉRLEGBEN, A NEMZETKÖZI BEFEKTETÉSI POZÍCIÓ STATISZTIKÁBAN ÉS A NEMZETKÖZI TARTALÉKOK JELENTÉSÉBEN HASZNÁLATOS FOGALMAK ÉS MEGHATÁROZÁSOK

Annak érdekében, hogy az euro-övezetre egyértelmű, összesített külső statisztikák készülhessenek, a fizetésimérleg-statisztika (jövedelem, tőke- és pénzügyi mérleg), a nemzetközi befektetési pozíció statisztika és a nemzetközi tartalékok jelentése területén fogalmakat és meghatározások kerültek kidolgozásra. E fogalmak és meghatározások az úgynevezett végrehajtási csomagon (1996. július) és az Európai Központi Bank (EKB) Kormányzótanácsa által jóváhagyott egyéb dokumentumokon alapulnak. E fogalmak és meghatározások kidolgozásához hivatkozásként sor került az olyan jelenlegi nemzetközi szabványok felhasználására, mint a Nemzetközi Valutaalap (IMF) Fizetési mérleg kézikönyvének ötödik kiadása ("BPM5") és az IMF/Nemzetközi Fizetések Bankjának nemzetközi tartalékokra és devizalikviditásra vonatkozó jelentése. A legfontosabb harmonizációs javaslatok az alább felsoroltak, összhangban az EKB http://www.ecb.int weboldalán közzétett, "Az euro-övezet fizetési mérlege és nemzetközi befektetési pozíciója (a tartalékokat is beleértve)" módszertani megjegyzéseivel. További útmutatás található az EKB "Az Európai Unió fizetési mérlegének/befektetési pozíciójának statisztikai módszerei (FM könyv)" kiadványának 2. és 3. fejezetében, amely kiadvány évente átdolgozásra kerül, és a weboldalon, illetve nyomtatott formában egyaránt elérhető.

1. Egyes tételek fogalmai és meghatározásai

1.1. Befektetések jövedelme (lásd a BoP Book 3.4 szakaszát)

A befektetési jövedelem tartalmazza az euro-övezet rezidensei tulajdonában lévő, euro-övezeten kívül pénzügyi eszközökből (bevételek) származtatott jövedelmet és az euro-övezeten kívüli rezidensek tulajdonában lévő, euro-övezetbeli pénzügyi eszközökből (kiadások) származtatott jövedelmet. Ha külön azonosítható, a (tőke) befektetéseken realizált nyereség és veszteség nem befektetési jövedelemnek minősül, hanem a befektetés értékében a piaci árfejlemények miatt bekövetkező változásnak.

A befektetési jövedelem magában foglalja a közvetlen tőkebefektetésből, a portfólióbefektetésből és egyéb befektetésekből, valamint az euro-rendszer tartalékeszközeiből származó jövedelmet. A kamatderivatívákkal kapcsolatos nettó tranzakciókat azonban a "pénzügyi derivatívák" között tartják nyilván a pénzügyi mérlegben. A visszaforgatott jövedelmek a "közvetlen befektetési jövedelmek" között kerülnek feltüntetésre. Ezek meghatározásra úgy történik, mint a közvetlen befektető részesedése az adott bázisidőszakban a közvetlen befektetési társaság által megkeresett összes összevont nyereségből (adózás, kamatfizetés és értékcsökkenés elszámolása után), csökkentve az adott bázisidőszakban esedékes osztalékokkal, akkor is, ha ezek az osztalékok korábbi időszakokban megkeresett nyereséghez kapcsolódnak.

A havi és negyedéves fizetésimérleg-adatokra vonatkozó követelmények megközelítőleg megegyeznek az IMF a BPM5-ben meghatározott szabványos összetevőivel. A legfőbb különbség az, hogy az EKB nem kéri a részvényre vonatkozó közvetlen befektetési jövedelem felosztott és fel nem osztott nyereségre történő lebontását.

A kamatjövedelem kimutatása eredményelszámolási alapon történik (ez a havi adatoknál nem elvárás). Az osztalék nyilvántartása azzal a nappal történik, amikor fizetése esedékessé válik. A visszaforgatott nyereséget arra az időszakra kell elkönyvelni, amikor az képződött.

1.2. Tőkemérleg (lásd a BoP Book 3.6 szakaszát)

A tőkemérleg a tőketranszfereket és a nem termelt nem pénzügyi eszközök beszerzését/eladását fedi le. A folyó transzfereket a folyó mérlegben kell nyilvántartani. A tőketranszferek a következőkből állnak: i. a tárgyi eszközök tulajdonjogának átadása; ii. a tárgyi eszközök beszerzéséhez vagy eladásához kapcsolódó, vagy azoktól függő pénzátutalások; és iii. a hitelezők által a kötelezettségek ellenszolgáltatás nélküli elengedése. A tőketranszferek történhetnek pénzben vagy természetben (a tartozáselengedéshez hasonlóan). A folyó transzferek és a tőketranszferek közötti különbség a gyakorlatban a fogadó ország általi felhasználásban mutatkozik meg. A nem termelt, nem pénzügyi eszközök beszerzése/eladása általában olyan immateriális javakra vonatkozik, mint a szabadalmak, lízingszerződések vagy más átruházható szerződések. A tőkemérleg e tétele alatt csak az ilyen eszközök vételét/eladását – de nem a használatát – kell nyilvántartani.

Míg az IMF tőkemérleg összetevőire vonatkozó előírásai tartalmazzák a szektor szerinti bontást "államháztartás" és "egyéb szektorok" tételekre (további bontással ezt követően), az EKB csak összesített tőkeszámlát állít össze, bontás nélkül.

1.3. Közvetlen tőkebefektetés (lásd a BoP Book 3.7 szakaszát)

A közvetlen tőkebefektetés a nemzetközi befektetésnek egy olyan kategóriája, amely tükrözi egy gazdaságban rezidens jogalany azon célkitűzését, hogy tartós érdekeltséget szerezzen egy másik gazdaságban rezidens vállalkozásban. Összhangban a nemzetközi szabványokkal (IMF) a "10 %-os tulajdoni részesedés ismérvet" alkalmazzák a közvetlen befektetési viszony – azaz tartós érdekeltség – létezésére következtetéshez, az euro-övezet fizetési mérleg/nemzetközi befektetési pozíciója esetén. E feltétel alapján közvetlen befektetési kapcsolat létezhet több kapcsolt vállalkozás között, függetlenül attól, hogy a kapcsolat egy láncot vagy láncok sorozatát foglalja magában. A kapcsolat kiterjedhet a közvetlen befektetési vállalkozás leányvállalataira, leányvállalatok leányvállalataira és kapcsolt vállalkozásaira. A közvetlen befektetés megvalósulását követően minden azt követő pénzügyi folyamatot/befektetést a kapcsolt vállalatok között/azok vonatkozásában a közvetlen befektetési tranzakciók/pozíciók között kell nyilvántartani [1].

Az IMF előírásokat és az Eurostat/OECD iránymutatásokat követve, az euro-övezet közvetlen befektetési kapcsolatait az irány szerinti alapelv alkalmazásával kell nyilvántartani, ami azt jelenti, hogy az euro-övezetben rezidens közvetlen befektető és az euro-övezeten kívüli közvetlen befektetési vállalkozás közötti pénzügyi tranzakciók "külföldi közvetlen befektetésnek" minősülnek. Ezzel szimmetrikusan, a rezidens közvetlen befektetési vállalkozás és az euro-övezeten kívüli közvetlen befektetők közötti pénzügyi tranzakciók az euro-övezet fizetési mérlegében a "közvetlen befektetés az adatszolgáltató gazdaságban" tételbe tartoznak.

A közvetlen befektetés összetevői a saját tőke, visszaforgatott nyereség és a különböző vállalatközi hitelműveletekhez kapcsolódó "egyéb tőke". A saját tőke tartalmazza a fióktelepekbe fektetett tőkét, valamint a leányvállalatokban és kapcsolt vállalatokban való részesedést. A visszaforgatott nyereség magában foglalja a közvetlen befektető részesedésének ellentételezését a leányvállalatok vagy kapcsolt vállalatok nyereségének osztalékként fel nem osztott részéből, valamint a fióktelepek közvetlen befektetőnek át nem utalt, "befektetési jövedelemként" nyilvántartott nyereségét. Az "egyéb tőke" magában foglalja a kapcsolt vállalkozások közötti összes pénzügyi műveletet (pénzeszközök kölcsönzése és kölcsönadása) – ideértve a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat és szállítói hiteleket (azaz a kereskedelmi hiteleket) – a közvetlen befektetők és leányvállalatok, fióktelepek és kapcsolt vállalkozások között.

A közvetlen befektetési állomány értékelését illetően a nemzetközileg ajánlott megközelítés a piaci árak használata. Gyakorlati nehézségek miatt azonban az összeállítók jelenleg az érintett vállalatok saját tőkéjének nagyságára a könyvszerinti értéket használják. Az euro-övezet nemzetközi befektetési pozíciójában a közvetlen befektetési állomány értékelésekor a tőzsdén jegyzett társaságok esetében a tőzsdei ár alkalmazása az elvárás, míg a nem jegyzett társaságok értékelése saját tőkéjük (azaz a könyvszerinti érték) alapján történik, a következő könyvelési tételeket tartalmazó általános meghatározás használatával:

i. befizetett tőke (saját részvények nélkül és a névértéken felüli befizetéssel együtt);

ii. a tartalék minden fajtája (ideértve a beruházási támogatásokat, amennyiben a számviteli alapelvek azt a társaság tartalékának minősítik); és

iii. nettó eredménytartalék veszteség nélkül (a folyó év eredményeivel együtt).

1.4. Portfólióbefektetések (lásd a BoP Book 3.8 szakaszát)

Az euro-övezet portfólióbefektetései tartalmazzák i. a tulajdonviszonyt megtestesítő értékpapírokat; és ii. a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat kötvények, váltók és pénzpiaci eszközök formájában, amennyiben azok nem minősülnek közvetlen befektetésnek vagy tartalékeszköznek. A pénzügyi derivatívák, csakúgy, mint a visszavásárlási megállapodások és az értékpapír kölcsönzés a portfólióbefektetés köréből kizárt.

A "tulajdonviszonyt megtestesítő értékpapírok" tétel magában foglalja az összes olyan eszközt, amely megtestesíti egy bejegyzett vállalkozás – valamennyi hitelezői igénye kielégítése utáni – maradványértékére való követelést. A részvények, elsőbbségi részvények, tulajdonjegyek vagy hasonló dokumentumok tulajdonosi részesedést fejeznek ki. A kollektív befektetési intézményekben való tranzakciók/részesedések – pl. befektetési alapok – szintén ide tartoznak.

A kötvények és váltók olyan értékpapírok, amelyek eredeti futamideje egy évnél hosszabb, és tulajdonosának általában: i. feltétlen jogot biztosítanak egy rögzített monetáris bevételre vagy szerződésben meghatározott változó monetáris bevételre (az adós nyereségétől független kamatfizetés); és ii. feltétlen jogot biztosítanak egy rögzített összegű tőketörlesztésre meghatározott napon vagy napokon.

A kötvényekkel és váltókkal ellentétben, a pénzpiaci eszközök egyéves vagy annál rövidebb eredeti futamidővel kibocsátott értékpapírok. Általában feltétlen jogot biztosítanak tulajdonosuknak, hogy egy meghatározott napon egy előre rögzített összeget kapjon. Ezekkel az eszközökkel általában diszkontáron, szervezett piacokon kereskednek; a diszkont mértéke a kamatlábtól és a lejáratig fennmaradó futamidőtől függ.

Az EKB 2002 júniusában hozta nyilvánosságra a portfólióbefektetési adatgyűjtési-rendszerek munkacsoport jelentését. Mélyreható vizsgálatot folytattak a portfólióbefektetési adatgyűjtési rendszerek harmonizálásához vezető lépések szükségességéről és azok lehetséges hasznáról. A vizsgálat néhány eredményét beépítették a megfelelő ("ideális", "jó" vagy "elfogadható") és – ellenkezőleg – a nem megfelelő ("nem elfogadható") adatgyűjtési modellek azonosítása, valamint azok értékének (különösen az értékpapíronkénti jelentésnél) és költségének mennyiségi felmérése érdekében. A részt vevő tagállamok – egyikük fenntartásával (az állományi adatok összegyűjtésére vonatkozó ütemezést illetően) – megállapodtak egy megfelelő adatgyűjtési rendszer bevezetésében 2005. január 1-jétől.

A portfólióbefektetési tranzakciók nyilvántartására az euro-övezet fizetési mérlegében akkor kerül sor, amikor az euro-övezetbeli hitelezők vagy adósok lekönyvelik követelésüket vagy tartozásukat. A tranzakciók nyilvántartása a kapott vagy fizetett tényleges áron történik, csökkentve a jutalékokkal és költségekkel. Így a kamatozó értékpapírok esetében befoglalják az utolsó kamatfizetés óta felhalmozott kamatot, míg a névérték alatt kibocsátott értékpapírok esetében a kibocsátás óta felhalmozott kamatot is. A felhalmozott kamat figyelembevétele szükséges a negyedéves fizetési mérleg pénzügyi mérlegében és a nemzetközi befektetési pozícióban; a havi fizetési mérlegben hasonló eljárás javasolt; a negyedéves (és havi) pénzügyi mérlegben e tételeinek ellentételezését a megfelelő jövedelem soron kell kimutatni.

1.5. Pénzügyi derivatívák (lásd a BoP Book 3.9 szakaszát is)

A pénzügyi derivatívák olyan pénzügyi eszközök, amelyek egy adott pénzügyi eszközhöz, mutatóhoz vagy áruhoz kapcsolódnak, és amelyeken keresztül bizonyos pénzügyi kockázatokkal kereskedni lehet a pénzpiacokon azok saját jogán. A pénzügyi származtatott termékek tranzakciót külön tranzakcióként kezelik, nem pedig azon mögöttes tranzakció értékének szerves részeként, amelyekhez esetlegesen kapcsolódnak.

Az opciók, határidős ügyletek, swapügyletek, határidős devizaügyletek, hitelderivatívák és beágyazott derivatívák tranzakcióit és pozícióit feltüntetik a fizetési mérlegben, a nemzetközi tartalékok között és a nemzetközi befektetési pozícióban. Gyakorlati okokból a beágyazott származtatott ügyletek nem különülnek el a mögöttes eszköztől, amelyhez kapcsolódnak.

A kamatláb származtatott ügyletekhez kapcsolódó nettó tranzakciókat pénzügyi származtatott ügyletként kell nyilvántartani, nem pedig befektetési jövedelemként, egy újabb keletű nemzetközi megállapodással összhangban. A származtatott hitelügyletek sajátos instrumentumainak osztályozását esetenként kell elvégezni.

A pénzletétbe történő befizetések a betétekben való változásnak minősül, és azt – ha azonosítható – az "egyéb befektetés" alatt kell nyilvántartani. A változó letét kezelése a letét formájától függ: az opciós változó letét elvben a betétek változásának minősül, és azt – ha azonosítható – az "egyéb befektetés" alatt kell nyilvántartani. A tőzsdei határidős változó letét elvben származtatott ügylet tranzakciójának minősül, és ezért a "pénzügyi derivatívák" között kell nyilvántartani.

Az opciók esetében a teljes díjat (azaz az opció vételi/eladási árát és a felmerülő szolgáltatási költséget) kell kimutatni.

A pénzügyi derivatívák értékelését a piaci érték elve alapján kell elvégezni.

A pénzügyi származatott ügyletek tranzakcióinak nyilvántartására akkor kerül sor, amikor az euro-övezetbeli hitelezők vagy adósok lekönyvelik követelésüket vagy tartozásukat. Bizonyos pénzügyi derivatívák esetén az eszközök és források tranzakcióinak elkülönítésében felmerülő gyakorlati problémák miatt, az euro-övezet fizetési mérlegében minden, pénzügyi származtatott termékre vonatkozó tranzakció nettó módon kerül feltüntetésre. A nemzetközi befektetési pozíció statisztikában a pénzügyi derivatívákból fakadó követelés- és kötelezettségpozíciók bruttó alapon szerepelnek, a tartalékeszköz kategóriába tartozó pénzügyi derivatívák kivételével, amelyek nyilvántartása nettó alapon történik.

1.6. Egyéb befektetés (lásd a BoP Book 3.10 szakaszát)

Az egyéb befektetés egy maradványkategória, amely tartalmazza az összes olyan pénzügyi tranzakciót, amely nem tartozik a közvetlen befektetések, portfólióbefektetés, pénzügyi derivatívák vagy tartalékeszközök kategóriába.

Az egyéb befektetés tartalmazza a kereskedelmi hiteleket, kölcsönöket/készpénzt és betéteket és az egyéb eszközöket/egyéb forrásokat. Magában foglalja továbbá az egyéb befektetésnek minősített eszközökre elszámolt eredményszemléletű jövedelem ellentételező könyvelését.

A kereskedelmi hitelek olyan követelések vagy kötelezettségek, amelyek az euro-övezet szállítói vagy vevői által nyújtott – termék és szolgáltatási ügyletekhez vagy az ilyen ügyletekkel összefüggő befejezetlen (vagy elvégzendő) termelésre kifizetett előleghez kapcsolódó – közvetlen hitelezésből eredően merülnek fel.

A kölcsönök/készpénz és betétek a következő pénzügyi eszközök tranzakcióit/egyenlegeit tartalmazzák: hitelek, azaz oly módon létrehozott pénzügyi eszközök, hogy a hitelező (kölcsönadó) közvetlenül hitelez forrásokat az adósnak (kölcsönvevőnek) egy olyan megállapodás alapján, amelyben a hitelező vagy nem kap biztosítékot, vagy egy nem forgatható okmányt vagy eszközt kap, repó típusú műveletek, készpénz és betétek. Ez többek között magában foglalja a kereskedelemfinanszírozási és egyéb hiteleket és előlegeket (ideértve a jelzálogot) és a pénzügyi lízinget.

Az euro-övezet fizetési mérlegében/nemzetközi befektetési pozíciójában minden repótípusú műveletet, azaz visszavásárlási megállapodásokat, sell/buy-back műveleteket és az értékpapír kölcsönzést biztosított hitelként kell kezelni, nem értékpapírok egyszeri vételeként/eladásaként, és azt az "egyéb befektetés" alatt kell feltüntetni abban az euro-övezet rezidens szektorban, amelyik a műveletet végzi. A bankok és egyéb pénzügyi vállalkozások gyakorlatával is összhangban álló ezen eljárás célja, hogy jobban tükrözze e pénzügyi eszközök gazdasági értelmét.

Az egyéb eszközök/egyéb források tartalmaznak minden egyéb tételt a kereskedelmi hitel, kölcsönök, készpénz és betétek kivételével.

Az "egyéb befektetés" alatt található euro-övezetbeli "euro-rendszer" szektor tartalmazza a nem részt vevő tagállamok nemzeti központi bankjaival (NKB-k) a TARGET-rendszer működéséhez kapcsolódóan az euro-rendszer nettó pozícióit. Ezek a Központi Bankok Európán belüli Rendszerének (KBER) euróban vezetett egyenlegei/számlái, és hasonlóak a monetáris pénzintézetek (MPI-k) nostro/vostro számláinak tranzakcióihoz, és ezért azokat az EKB-nak nettó alapon, a források között jelentik.

A "tulajdonjog átadása", "elszámolás ideje" és a "fizetés ideje" alapelvek mind megfelelnek az IMF-szabványoknak.

A BPM5 szabványos összetevőivel összevetve az euro-övezet fizetési mérlege "egyéb befektetés" kategóriájának bemutatása annyiban egyszerűsödik, hogy a mérleg mindkét oldalán elhagyja a hitelek és betétek megkülönböztetését, valamint nem kéri a negyedéves fizetésimérleg-statisztikában a futamidő szerinti bontást. A bontás szerinti bemutatás is változik (azaz a szektor az elsődleges). Ez a szektor szerinti bontás összeegyeztethető a BPM5 bontásával, de nem azonos vele, mivel ott az eszköztípusok élveznek elsőbbséget. A havi fizetésimérleg-adatoknál az MPI szektorban elvárás a rövid lejáratú és a hosszú lejáratú tranzakciók megkülönböztetése.

1.7. Tartalékeszközök (lásd a BoP Book 3.11 szakaszát)

Az euro-övezet tartalékeszközei az euro-rendszer tartalékeszközeit tartalmazzák, azaz az EKB és az NKB-k tartalékeszközeit.

A tartalékeszközöknek i. az euro-rendszer hatáskörrel rendelkező monetáris hatósága vagy egy NKB hatékony ellenőrzése alatt kell állniuk; és ii. az euro-rendszer euro-övezeten kívüli rezidenseivel szembeni magas likviditású, piacképes és hitelképes követeléseinek kell lenniük, amelyek nem euróban merülnek fel, illetve lehet még arany, IMF tartalékpozíció vagy különleges lehívási jogok (SDR).

Ez a meghatározás kifejezetten kizárja az euro-övezet rezidenseivel szembeni devizakövetelések és az euro-övezeten kívüli rezidensekkel szembeni euro-követelések akár nemzeti, akár euro-övezet szinten tartalékeszközként történő kezelését. Hasonlóképpen a központi kormányzat és/vagy államkincstár devizapozícióira nem terjed ki az euro-övezet tartalékeszközeinek meghatározása, az Európai Közösséget létrehozó szerződés intézményi szabályaival összhangban.

Az EKB tartalékeszközei azok az eszközök, amelyeket a KBER alapokmánya 30. cikkének megfelelően közös alapba gyűjtöttek, és ily módon az EKB közvetlen és hatékony ellenőrzése alatt állónak minősülnek. Mindaddig, amíg nem történik további tulajdonátadás, az NKB-knál maradó tartalékeszközök azok közvetlen és hatékony ellenőrzése alatt állnak, és az egyes NKB-k saját tartalékeszközeinek minősülnek.

Az euro-rendszer nemzetközi tartalék-tranzakcióinak bemutatása a havi tranzakciók összesített értékét mutatja. További részletek az euro-rendszer arany, deviza, SDR követelés és IMF tartalékpozíció tranzakcióiról negyedévente állnak rendelkezésre, a BPM5 szabványos összetevőit követve. A pénzügyi derivatívákra külön kategória jelenik meg, összhangban az IMF közelmúltban e területen tett ajánlásával.

Az euro-rendszer tartalékainak összeállítása bruttó módon történik, a tartalékkal kapcsolatos kötelezettségek levonása nélkül (azon tartalékeszközök kivételével, amelyek a "pénzügyi derivatívák" alkategóriába tartoznak, amelyek nyilvántartása nettó alapon történik).

Az értékelés a piaci árakon alapul, i. tranzakciók esetében a tranzakció idején aktuális piaci árakon; ii. egyenlegeknél a megfelelő időszak végi záró középárfolyamon. A devizában felmerülő tranzakciók és egyenlegek euróra való átváltásához a tranzakció idején aktuális piaci árfolyamot, illetve a megfelelő időszak végi záró középárfolyamot – értelemszerűen – kell használni.

A tartalékeszközökön realizált jövedelmet megkülönböztetés nélkül a befektetések jövedelme között az "egyéb befektetés" tétele alatt kell nyilvántartani, ideértve a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokból álló tartalékpozíción felmerülő kamatbevételt is, eredményelszámolási alapon, legalább negyedévente.

Egyre inkább elterjedőben van az a szemlélet, hogy a felhasználható tartalék fontosabb mutató egy ország devizakötelezettségek teljesítésére irányuló képessége szempontjából, mint a fizetési mérlegben és a nemzetközi befektetési pozíció statisztikában kimutatott bruttó tartalék, és ezt a szemléletet az IMF különleges adatterjesztési előírásai is átvették. A felhasználható tartalékok kiszámításához a bruttó tartalékokra vonatkozó adatokat ki kell egészíteni az egyéb devizaeszközökről és a tartalékkal kapcsolatos kötelezettségekről szóló adatokkal. Ennek megfelelően az euro-rendszer (bruttó) tartalékeszközeire vonatkozó havi adatokat kiegészítik az egyéb devizaeszközökre és a bruttó tartalékeszközökből előre látható biztos, illetve feltételes rövid lejáratú nettó kifizetésekre vonatkozó adatokkal, a hátralévő futamidő szerinti bontásban. Ezen túlmenően szükség van a bruttó tartalékeszközök pénznem szerinti megkülönböztetésére, SDR pénznemek (összesen) és egyéb pénznemek (összesen) bontásban, negyedéves késéssel.

A különleges tételeket illetően, a monetáris arany pozícióknak változatlanoknak kell maradniuk minden fordított aranytranzakció (arany swapügyletek, repók, hitelek és betétek) esetében. A devizában kibocsátott értékpapírokkal folytatott visszavásárlási ügyletek a kölcsönt felvevő NKB-k összes tartalékeszközének növekedését eredményezik, mivel a visszavásárlási megállapodás által érintett értékpapírok továbbra is a mérlegben maradnak; a fordított repók esetében a hitelező monetáris hatóság nem könyvel el semmilyen változást az összes tartalékeszközben, ha a nem rezidens partner egy másik monetáris hatóság vagy pénzintézet, mivel a hitelfelvevővel szembeni követelés ilyenkor tartalékeszköznek minősül.

5. táblázat Az euro-övezet tagállamaihoz tartozó területek vagy azokkal társult országok

Az euro-övezet részét képező területek:

- Helgoland: Németország,

- Baleári-szigetek, Kanári-szigetek, Ceuta és Melilla: Spanyolország,

- Monaco, Franciaország tengerentúli megyéi (Guyana, Guadeloupe, Martinique és Réunion), Saint-Pierre és Miquelon, Mayotte: Franciaország,

- Madeira, Azori-szigetek: Portugália,

- Åland-szigetek: Finnország.

A külföld (RoW) keretében feltüntetendő, az euro-övezet tagállamaival társult területek:

- Büsingen (nem Németország),

- Andorra (nem Spanyolország, és nem Franciaország),

- Holland Antillák és Aruba (nem Hollandia),

- Francia tengerentúli területek (Francia Polinézia, Új-Kaledónia és a Wallis- és Futuna-szigetek) (nem Franciaország),

- San Marino és Vatikánváros (nem Olaszország).

2. A földrajzi felosztás alkalmazási módszerei

A földrajzi szempontból bontott fizetési mérleg és nemzetközi befektetési pozíció statisztikák összeállításakor jelentkező nehézségek fokozatos megközelítéssel oldhatók meg. Ez a megközelítés három lépésben felel meg az adatkövetelményeknek, egyre több adatot követelve. Különösen fontos a "portfólióbefektetés", "portfólióbefektetések jövedelme" és a "pénzügyi derivatívák" kategória.

2.1. Általános megközelítés (a fizetési mérleg és a nemzetközi befektetési pozíció minden számlájára alkalmazni kell – az alább felsorolt kivételekkel)

1. lépés:

Összeállítási módszer az euro-övezet szintjén: a nemzeti összes nettó tranzakció/pozíció hozzáadása.

1999 óta alkalmazzák a nemzetközi befektetési pozíciókra.

2. lépés:

Összeállítási módszer az euro-övezet szintjén: a nem rezidensekkel folytatott tranzakciók/pozíciók külön hozzáadása a bevételekhez és kiadásokhoz vagy a nettó eszközökhöz és a nettó forrásokhoz (fizetési mérleg)/követelésekhez és kötelezettségekhez (nemzetközi befektetési pozíció).

Adatkövetelmények NKB szinten: az euro-övezetbeli és euro-övezeten kívüli rezidensek közötti tranzakciók/pozíciók külön azonosítása

1999. január óta alkalmazzák a fizetési mérlegre.

2002. szeptember vége óta alkalmazzák a nemzetközi befektetési pozíciókra.

3. lépés:

Összeállítási módszer az euro-övezet szintjén és adatkövetelmények NKB szinten: a 2. lépéshez hasonlóan az euro-övezeten kívüli tranzakciók/pozíciók földrajzi bontásával kiegészítve (lásd 6. táblázat). A 3. lépés csak a negyedéves fizetési mérleghez és a nemzetközi befektetési pozíció statisztikához szükséges.

Adatkövetelmény NKB szinten: az euro-övezet rezidensei és a 6. táblázatban felsorolt, megállapodásban rögzített partnerországok/régiók rezidensei közötti tranzakciók/pozíciók külön azonosítása.

A bevezetés határideje a negyedéves fizetési mérleg esetében: 2004. június vége – a 2003 első negyedévére vonatkozó adatok tekintetében.

A bevezetés határideje a nemzetközi befektetési pozíció esetében: 2004. szeptember vége – a 2002 és 2003 végére vonatkozó adatok tekintetében.

2.2. Portfólióbefektetések

1. lépés:

Összeállítási módszer az euro-övezet szintjén: a nemzeti összes nettó portfólióbefektetési tranzakció/pozíció hozzáadása.

1999 óta alkalmazzák a nemzetközi befektetési pozíciókra.

2. lépés:

Összeállítási módszer az euro-övezet szintjén: a portfólióbefektetések követeléseinél az euro-övezeten kívüli rezidensek által kibocsátott értékpapírok nettó tranzakcióinak/pozícióinak hozzáadása. A portfólióbefektetések kötelezettségeinél az összes nemzeti kötelezettségek tranzakcióinak/pozícióinak és az euro-övezetbeli rezidensek által kibocsátott és megvásárolt értékpapírok tranzakcióinak/pozícióinak konszolidálása.

Adatkövetelmény NKB szinten: a portfólióbefektetésekhez kapcsolódó követelések tranzakciói/pozíciói euro-övezetbeli rezidensek által kibocsátott euro-övezetbeli értékpapírok és egyéb értékpapírok tranzakcióira/pozícióira bontva. Ennek eléréséhez azonosítani kell az értékpapír kibocsátóját (adóst), hogy megállapítható legyen, hogy az euro-övezetben rezidens vagy nem rezidens. A portfólióbefektetésekhez kapcsolódó kötelezettségek tranzakcióinál/pozícióinál csak az összesített nemzeti nettó számokra van szükség.

A nemzetközi befektetési pozíción belül a portfólióbefektetések pozíciójának összeállítása tisztán csak állományi adatok alapján történik, az euro-övezeten kívüli rezidensek által kibocsátott részvények valamint rövid és hosszú lejáratú hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokban eszközölt befektetések év végi állományai alapján, kihasználva azt a tényt, hogy az EKB által támasztott adatkövetelmények teljes mértékben megfelelnek az IMF CPIS elnevezésű felmérésében való részvételnek.

1999. január óta alkalmazzák a portfólióbefektetések tranzakcióira.

2002. szeptember vége óta alkalmazzák a portfólióbefektetések állományaira.

3. lépés:

Összeállítási módszer az euro-övezet szintjén és adatkövetelmények NKB szinten: a 2. lépéshez hasonló, az euro-övezeten kívüli tranzakciók/pozíciók földrajzi bontásával kiegészítve (lásd 6. táblázat) a követeléseknél. A kötelezettségeknél nincsen szükség az euro-övezeten kívüli tranzakciók/pozíciók földrajzi bontására. A 3. lépés csak a negyedéves tranzakciók statisztikájához és az éves pozíciók statisztikájához szükséges.

Adatkövetelmény NKB szinten: az euro-övezet rezidensei és a 6. táblázatban felsorolt, előzetesen megállapodott partnerországok/régiók rezidensei közötti portfólióbefektetésekhez kapcsolódó követelések tranzakcióinak/pozícióinak külön azonosítása.

A bevezetés határideje a negyedéves portfólióbefektetések tranzakcióinak esetében: 2004. június vége – a 2003 első negyedévére vonatkozó adatok.

A bevezetés határideje a portfólióbefektetések pozícióinak esetében (csak a követelések): 2004. szeptember vége – a 2002 és 2003 végére vonatkozó adatok.

2.3. Portfólióbefektetések jövedelmei

1. lépés:

Összeállítási módszer az euro-övezet szintjén: a nemzeti összes nettó befektetések jövedelmi tranzakcióinak hozzáadása.

2. lépés:

Összeállítási módszer az euro-övezet szintjén: a nem rezidensek által kibocsátott, a rezidensek portfólióbefektetések követeléseiből származtatott bevétel jövedelem tranzakciók hozzáadása. Az összes nettó nemzeti kötelezettségekből fakadó kiadás tranzakciók és az euro-övezet rezidensei által kibocsátott értékpapírok miatti bevételtranzakciók hozzáadása.

Adatkövetelmény NKB szinten: a portfólióbefektetések jövedelmeinek bevételtranzakciói az euro-övezetbeli rezidensek által kibocsátott értékpapírokból származó tranzakciókra és a más országok rezidensei által kibocsátott értékpapírokból származó tranzakciókra bontva. Ennek eléréséhez azonosítani kell az értékpapír kibocsátóját (adóst), hogy megállapítható legyen, hogy az euro-övezetben rezidens vagy nem rezidens. A portfólióbefektetések kötelezettségeiből származó kiadástranzakcióinál csak az összesített nemzeti számra van szükség.

2000 januárja óta alkalmazzák.

3. lépés:

Összeállítási módszer az euro-övezet szintjén és adatkövetelmények NKB szinten: a 2. lépéshez hasonló, az euro-övezeten kívüli bevételi tranzakciók földrajzi bontásával kiegészítve. A kiadás oldalon nincsen szükség az euro-övezeten kívüli jövedelem tranzakciók földrajzi bontására. A 3. lépés csak a negyedéves fizetésimérleg-statisztikához szükséges.

Adatkövetelmény NKB szinten: az euro-övezet rezidensei és a 6. táblázatban felsorolt, előzetesen megállapodott partnerországok/régiók rezidensei közötti portfólióbefektetések jövedelmei tranzakciókban a kiadások külön azonosítása.

A bevezetés határideje a negyedéves portfólióbefektetések jövedelmei tranzakciók esetében: 2004. június vége – a 2003 első negyedévére vonatkozó adatok.

2.4. Pénzügyi derivatívák

Tranzakciók

1. lépés:

Az euro-övezeten kívüli partnerekkel folytatott pénzügyi tranzakciókkal szemben csak e tétel nettó bemutatása az igény.

Összeállítási módszer az euro-övezet szintjén: a pénzügyi derivatívákat érintő összes nemzeti nettó tranzakciók hozzáadása.

Pozíciók

1. lépés:

Összeállítási módszer az euro-övezet szintjén: a pénzügyi derivatívákat érintő összes nemzeti nettó pozíció hozzáadása.

1999 óta alkalmazzák.

2. lépés:

Összeállítási módszer az euro-övezet szintjén: a nem rezidensekkel szemben fennálló pénzügyi derivatívák nettó pozícióinak külön-külön hozzáadása a követelés- és a tartozásoldalon.

Adatkövetelmény NKB szinten: az euro-övezetbeli rezidensek közötti pozíciók és az euro-övezeten kívüli rezidensekkel szembeni pozíciók elkülönítése, a piac elhelyezkedése alapján – ha az értelmezhető – vagy a tőzsdén kívüli pénzügyi derivatívák esetében a tényleges partner alapján.

2002. szeptember végén vezették be.

3. lépés:

A pénzügyi derivatívák euro-övezeten kívüli pozícióinak földrajzi bontása nem szükséges.

6. táblázat Az EKB földrajzi bontása a negyedéves fizetési mérleg tranzakciókhoz és az éves nemzetközi befektetési pozíció adatokhoz

- Dánia

- Svédország

- Egyesült Királyság

- Az Európai Unió intézményei

- "A csatlakozó országok" (azaz Ciprus, Cseh Köztársaság, Észtország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Szlovákia és Szlovénia [2]

- Svájc

- Kanada

- Amerikai Egyesült Államok

- Japán

- Offshore pénzpiacok [3]

- Nemzetközi szervezetek [4] [5]

- A külföld (azaz a felsorolásban nem említett, az euro-övezeten kívül eső országok és szervezetek) [6]

3. Az euro-övezet összesített adatainak intézményi szektor szerinti besorolása (Lásd még a BoP Book 3.1.6 szakaszát)

Az euro-övezet összesített adatainak szektor szerinti bontása az euro-övezet monetáris hatóságait, államháztartásait, MPI-it és egyéb szektorait foglalja magában.

Monetáris hatóságok

Az euro-övezeti statisztikák "monetáris hatóságok" szektora az euro-rendszer.

Államháztartás

Az euro-övezeti statisztikák "államháztartás" szektora megfelel e szektor meghatározásának az SNA 93 és ESA 95 szerint, és ily módon a következő egységeket foglalja magában:

- központi kormányzat,

- tartományi kormányzat,

- helyi önkormányzat,

- társadalombiztosítási alapok.

MPI-k, a monetáris hatóságok kivételével

Ez az "MPI-k, a monetáris hatóságok kivételével" szektor egybeesik a monetáris és banki statisztikák MPI szektorával (monetáris hatóságok kivételével). A következőket tartalmazza:

i. hitelintézetek a közösségi jog meghatározása szerint, azaz olyan vállalkozások, amelyek tevékenysége a betétek vagy más visszafizetendő források befogadása a lakosságtól (ideértve a banki kötvények lakosság felé történő értékesítéséből befolyó bevételt is) és saját számlás hitelnyújtás; és

ii. minden egyéb rezidens pénzintézet, amelyek tevékenysége betétek és/vagy azok közeli helyetteseinek befogadása az MPI-ktől eltérő személyektől, valamint hitelek nyújtása és/vagy értékpapírokba való befektetés saját számlára (legalábbis gazdasági értelemben).

Egyéb szektorok

Az euro-övezet statisztikáinak "egyéb szektorok" kategóriája az intézményi egységek számos típusát tartalmazza, főként a következőket:

i. az MPI meghatározásába nem tartozó egyéb pénzintézetek, mint a pénzpiaci alapoknak nem minősülő kollektív befektetési intézmények, ingatlanbefektetési intézmények, értékpapír-kereskedők, jelzáloghitel-intézmények, biztosítótársaságok, nyugdíjalapok és pénzügyi kiegészítő tevékenységeket végző vállalatok; és

ii. nem pénzügyi intézmények, mint az állami és magán nem pénzügyi vállalatok, háztartásokat kiszolgáló nonprofit intézmények és háztartások.

Nem MPI-k

Az euro-övezet statisztikáinak "nem MPI szektorok" kategóriája az i. "államháztartást" és az ii. "egyéb szektorokat" tartalmazza.

7. táblázat Az offshore pénzpiacok jegyzéke az EKB negyedéves fizetési mérleg tranzakciók és az éves nemzetközi befektetési pozíció adatok földrajzi bontásához

ISO-kódok | Eurostat + OECD Offshore pénzpiacok |

AD | Andorra |

AG | Antigua és Barbuda |

AI | Anguilla |

AN | Holland Antillák |

BB | Barbados |

BH | Bahrein |

BM | Bermuda |

BS | Bahama-szigetek |

BZ | Belize |

CK | Cook-szigetek |

DEM | Dominika |

GD | Grenada |

GG | Guernsey |

GI | Gibraltár |

HK | Hongkong |

IM | Man-sziget |

JE | Jersey |

JM | Jamaica |

KN | Saint Kitts és Nevis |

KY | Kajmán-szigetek |

LB | Libanon |

LC | Saint Lucia |

LI | Liechtenstein |

LR | Libéria |

MH | Marshall-szigetek |

MS | Montserrat |

MV | Maldív-szigetek |

NR | Nauru |

NU | Niue |

PA | Panama |

PH | Fülöp-szigetek |

SG | Szingapúr |

TC | Turks- és Caicos-szigetek |

VC | Saint Vincent és Grenadine-szigetek |

VG | Brit Virgin-szigetek |

VI | Amerikai Virgin-szigetek |

VU | Vanuatu |

WS | Szamoa |

8. táblázat A nemzetközi szervezetek jegyzéke [7] az EKB negyedéves fizetési mérleg tranzakciók és az éves nemzetközi befektetési pozíció adatok földrajzi bontásához

1. Az Európai Unió intézményei

1.1. Az Európai Unió legfőbb intézményei, szervei és szervezetei (az EKB kivételével)

EBB (Európai Beruházási Bank)

EB (Európai Bizottság)

EFA (Európai Fejlesztési Alap)

EBA (Európai Beruházási Alap)

1.2. Az Európai Unió, általános költségvetésébe tartozó egyéb intézményei, szervei és szervezetei

Európai Parlament

Az Európai Unió Tanácsa

Bíróság

Számvevőszék

Gazdasági és Szociális Bizottság

Régiók Bizottsága

2. Nemzetközi szervezetek

2.1. Nemzetközi monetáris szervezetek

IMF (Nemzetközi Valutaalap)

BIS (Nemzetközi Fizetések Bankja)

2.1. Nemzetközi nem monetáris szervezetek

2.2.1. Az Egyesült Nemzetek legfőbb szervezetei

WTO (Kereskedelmi Világszervezet)

IBRD (Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bank)

IDA (Nemzetközi Fejlesztési Társulás)

2.2.2. Az Egyesült Nemzetek egyéb szervezetei

UNESCO (az Egyesült Nemzetek Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezete)

FAO (Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezet)

WHO (Egészségügyi Világszervezet)

IFAD (Nemzetközi Mezőgazdaság-fejlesztési Alap)

IFC (Nemzetközi Pénzügyi Társaság)

MIGA (Multilaterális Beruházásgarancia Ügynökség)

UNICEF (az Egyesült Nemzetek Gyermekalapja)

UNHCR (az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztossága)

UNRWA (az Egyesült Nemzetek Palesztin Menekülteket Segélyező és Munkaközvetítő Hivatala)

IAEA (Nemzetközi Atomenergia Ügynökség)

ILO (Nemzetközi Munkaügyi Szervezet)

ITU (Nemzetközi Távközlési Unió)

2.2.3. Egyéb főbb nemzetközi intézmények, szervek és szervezetek (az EKB nélkül)

OECD (Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet)

IADB (Amerikaközi Fejlesztési Bank)

AfDB (Afrikai Fejlesztési Bank)

AsDB (Ázsiai Fejlesztési Bank)

EBRD (Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank)

IIC (Amerikaközi Befektetési Társaság)

NIB (Skandináv Befektetési Bank)

IBEC (Nemzetközi Gazdasági Együttműködési Bank)

IIB (Nemzetközi Befektetési Bank)

CDB (Karibi Fejlesztési Bank)

AMF (Arab Pénzügyi Alap)

BADEA (Banque arabe pour le développement économique en Afrique)

CASD (Közép-afrikai Államok Fejlesztési Bankja)

Afrikai Fejlesztési Alap

Ázsiai Fejlesztési Alap

Fonds spécial unifié de développement

CABEI (Közép-amerikai Gazdasági Integrációs Bank)

ADC (Andesi Fejlesztési Társaság)

2.2.4. Egyéb nemzetközi szervezetek

NATO (Észak-atlanti Szerződés Szervezete)

Európa Tanács

ICRC (a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága)

ESA (Európai Űrügynökség)

EPO (Európai Szabadalmi Hivatal)

EUROCONTROL (Európai Szervezet a Légiközlekedés Biztonságáért)

EUTELSAT (Európai Műholdas Távközlési Szervezet)

INTELSAT (Nemzetközi Műholdas Távközlési Szervezet)

EBU/UER (Európai Műsorszóró Szövetség/Union européenne de radio-télévision)

EUMETSAT (Meteorológiai Műholdak Hasznosításának Európai Szervezete)

ESO (Európai Déli Obszervatórium)

ECMWF (Európai Középtávú Előrejelző Központ)

EMBL (Európai Molekuláris Biológiai Laboratórium)

CERN (Európai Nukleáris Kutatóintézet)

IOM (Nemzetközi Migrációs Szervezet)

[1] A kivétel a kapcsolt vállalkozások közötti pénzügyi derivatívák tranzakciói/pozíciói, amelyekről euro-övezeti szinten megegyezés született, hogy azokat a "pénzügyi derivatívák" között kell nyilvántartani, és nem a "közvetlen befektetés/egyéb tőke" rovatban.

[2] A zárójelben az országok felsorolása csak az adott csoport összetételének bemutatására szolgál, országonkénti bontásra nincs szükség.

[3] Csak a fizetési mérleg pénzügyi számlája, a kapcsolódó jövedelmek és a nemzetközi befektetési pozíció egyes tételeire. Lásd a 7. táblázatot.

[4] Csak a fizetési mérleg pénzügyi számlája, a kapcsolódó jövedelmek és a nemzetközi befektetési pozíció egyes tételeire. Lásd a 7. táblázatot.

[5] Az Európai Unión kívül. Lásd a 8. táblázatot. A szervezetek felsorolása csak az adott csoport összetételének bemutatására szolgál, szervezetenkénti bontásra nincs szükség.

[6] Kiszámítása maradványértékként történik (minden egyes fizetési mérleg/nemzetközi befektetési pozíció tétel összértéke és a fent felsorolt partnereknek megfelelő összegek közötti különbség).

[7] Az Európai Bizottság (Eurostat) FM ismertetője alapján.

--------------------------------------------------

IV. MELLÉKLET

AZ ADATOK TOVÁBBÍTÁSA AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANKNAK

A nemzeti központi bankok (NKB-k) a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) által rendelkezésükre bocsátott, "KBER-Net" távközlési hálózatra támaszkodó rendszert használják az Európai Központi Bank (EKB) által megkövetelt statisztikai adatok elektronikus továbbítására. A KBER-rel történő minden adatcsere ugyanazt a koncepcionális adatmodellt használja. A statisztikai adatok ilyen elektronikus átadására kifejlesztett statisztikai üzenetforma a "GESMES/TS" formátum. Ez az előírás nem gátolja meg más eszközök használatát a statisztikai adatok EKB-nak történő átadására, elfogadott pótmegoldásként.

Az adatátvitel megfelelő működésének biztosítása érdekében az NKB-k betartják az alább felsorolt ajánlásokat.

- Teljesség: az NKB-k minden szükséges sorkulcsot jelentenek. A sorkulcsok nem jelentése vagy fel nem sorolt sorkulcsok jelentése hiányos adatszolgáltatásnak minősül. Amennyiben hiányzik egy észrevétel, a hiányt a megfelelő észrevétel státusjelzővel rögzítik. Ezenkívül, amikor a sorkulcsoknak csak egy alkészletében történik módosítás, az ellenőrzési szabályokat a teljes fizetési mérlegre alkalmazni kell.

- Jelkonvenció: az NKB-k adatátvitele egységes jelkonvenciót alkalmaz valamennyi jelentendő adatra, az EKB és az Európai Bizottság (Eurostat) felé. E jelkonvenció keretében a folyó fizetési mérlegben és a tőkemérlegben a bevételeket és a kiadásokat plusz előjellel kell jelenteni, míg a nettó egyenlegeket bevételek mínusz kiadások alapon kell kiszámolni és jelenteni. A pénzügyi mérlegben a nettó követelések csökkenését/nettó kötelezettségek növekedését plusz előjellel kell jelenteni, míg a nettó követelések növekedését/nettó kötelezettségek csökkenését mínusz előjellel kell feltüntetni. A nettó egyenlegeket mint a követelések nettó változását plusz a kötelezettségek nettó változását kell kiszámolni és jelenteni.

A nemzetközi befektetési pozíció adatok továbbításakor a nettó pozíciókat mint követelések mínusz kötelezettségek pozíciót kell jelenteni.

- Az adatok elszámolási azonossága: az NKB-k az adatok EKB-nak történő továbbítása előtt a rendelkezésre bocsátott és kérésre elérhető elszámolási szabályokat kötelesek érvényesíteni.

Az NKB-k minden felülvizsgálat alkalmával küldhetnek az EKB-nak egy frissített adatkészletet. A módosításokat a következőképpen kell továbbítani:

- a havi adatok módosítását i. a megfelelő negyedéves adatok; ii. a megfelelő módosított negyedéves adatok; iii. a megfelelő évre vonatkozó nemzetközi befektetési pozíció adatok; és iv. a megfelelő évre vonatkozó módosított nemzetközi befektetési pozíció adatok benyújtásával együtt kell rendelkezésre bocsátani;

- a negyedéves adatok módosítását i. a következő negyedéves adatok; ii. a megfelelő évre vonatkozó nemzetközi befektetési pozíció adatok; és iii. a megfelelő évre vonatkozó módosított nemzetközi befektetési pozíció adatok benyújtásával együtt kell rendelkezésre bocsátani;

- az éves nemzetközi befektetési pozíció adatainak módosítását a következő évekre vonatkozó adatok benyújtásakor kell rendelkezésre bocsátani.

Az NKB-k a teljes évekre vonatkozó havi és negyedéves fizetési mérleg módosításait annak az évnek a nemzetközi befektetési pozíció adataival együtt nyújtják be az EKB-nak, amely évre az adatok vonatkoznak.

--------------------------------------------------

V. MELLÉKLET

A STATISZTIKA-ÖSSZEÁLLÍTÁSI MÓDSZEREK NYOMON KÖVETÉSE

Az Európai Központi Bank (EKB) figyelemmel kíséri a fizetési mérleg és a nemzetközi befektetési pozíció statisztikák jelentéséhez használt összeállítási módszereket, valamint a részt vevő tagállamok által rendszeresen használt fogalmakat és meghatározásokat. A felügyelet az EKB Az Európai Unió fizetési mérleg/nemzetközi befektetetési pozíció statisztikai módszerei (BOP Book) kiadványának frissítésével összefüggésben történik, és hathónapos felülvizsgálati eljárást alkalmaz. A felügyeleti célon túl mindkét dokumentum célja, hogy az euro-övezet fizetési mérlegét összeállítóknak adatokat szolgáltasson az euro-övezet többi tagállamában végbemenő fejleményekről.

A BoP Book minden tagállam számára tartalmaz adatokat a fizetési mérleg és a nemzetközi befektetési pozíció statisztika szerkezetéről. Részletesen leírja az adatok összeállításának módszerét és az alkalmazott fogalmakat és meghatározásokat, valamint a tagállamoknak a fizetési mérleg és nemzetközi befektetési pozíció statisztika tekintetében elfogadott meghatározásoktól való eltéréseit.

Az BOP Book-ot a tagállamokkal szoros együttműködésben évente frissítik.

A hathavonkénti felülvizsgálat e frissítés kiegészítését szolgálja.

--------------------------------------------------

VI. MELLÉKLET

ADATGYŰJTÉS A PORTFÓLIÓBEFEKTETÉSEK TERÜLETÉN

A portfólióbefektetések tranzakcióinak és állományainak helyes azonosítása nehézségeit figyelembe véve, szükségesnek tartották ezen adatok összegyűjtésére vonatkozóan egy általános megközelítés meghatározását az euro-övezet egészében [1].

A portfólióbefektetési gyűjtőrendszereknek az alábbi táblázatban bemutatott modellek közül legalább az

"elfogadható"

minősítést kapott modellnek kell megfelelniük:

Megjegyzések:

"s-b-s" = értékpapíronkénti adatgyűjtés

"agg." = összesített adatgyűjtés

"származtatott állományok" = tranzakciók halmozódása

"származtatott tranzakciók" = az állományok különbsége (helyesbítve az árfolyam és árváltozások miatt.

"becsült tranzakciók" = a negyedéves tranzakciókból becsülve hónapokra bontva

(1)Havi tranzakciók [s-b-s] + havi állományok [s-b-s] | Ideális |

(2a)Havi tranzakciók [s-b-s] + negyedéves állományok [s-b-s] | Jó |

(2b)Havi tranzakciók [s-b-s] + éves állományok [s-b-s] |

(3)Negyedéves állományok [s-b-s] + havi tranzakciók [agg.] | Elfogadható |

(4)Havi állományok [agg.] + havi tranzakciók [agg.] |

(5)Havi állományok [s-b-s] + származtatott havi tranzakciók [s-b-s] |

(6)Éves állományok [s-b-s] + havi tranzakciók [agg.] |

(7)Negyedéves állományok [agg.] + havi tranzakciók [agg.] |

(8)Származtatott éves állományok [s-b-s] + havi tranzakciók [s-b-s] | Nem elfogadható |

(9)Negyedéves állományok [s-b-s] + származtatott negyedéves tranzakciók [s-b-s] + becsült havi tranzakciók [agg.] |

(10)Éves állományok [s-b-s] + negyedéves tranzakciók [agg.] + becsült havi tranzakciók [agg.] |

(11)Negyedéves állományok [agg.] + negyedéves tranzakciók [agg.] + becsült havi tranzakciók [agg.] |

(12)Származtatott éves állományok [agg.] + havi tranzakciók [agg.] |

[1] Lásd még az EKB jelentését Portfólió-befektetési gyűjtőrendszerek munkacsoport, zárójelentés címmel, 2002. június, közzétéve a http://www.ecb.int weboldalon.

--------------------------------------------------