ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(15)

A Covid19-világjárványra válaszul Málta hatékony egészségügyi kommunikációs kampány révén a járvány megfékezésére irányuló intézkedéseket hozott, fizikai elkülönítési és karanténintézkedéseket, nyomon követést, valamint magas szintű tesztelést és kontaktkövetést vezetett be. A máltai hatóságok azon is dolgoznak, hogy növeljék a kórházak – azokon belül is az intenzív terápiás osztályok – kapacitását. Nemzeti szinten folyamatban van az egyéni védőeszközök közvetlen beszerzése. Málta csatlakozott az egyéni védőeszközök, laboratóriumi reagensek, tesztek és lélegeztetőgépek közös uniós közbeszerzési eljárásához is. A gyógyszerek és hatóanyagok tekintetében Málta aktívan nyomon követi a helyzetet annak érdekében, hogy azonosítsa és előre jelezze az esetleges hiányokat, és azonnali korrekciós intézkedéseket tegyen, különösen a gyógyszereket vagy hatóanyagokat általában beszállító országok határainak lezárása esetén. A Bizottság 2020. május 12-én 11,5 millió EUR összegű programot hagyott jóvá a Covid19-járvánnyal kapcsolatos termékek – többek között gyógyászati termékek, például oltóanyagok, kórházi és orvostechnikai felszerelések, azaz lélegeztetőgépek, védőruházat és védőeszközök – gyártására irányuló beruházások támogatására vonatkozóan. Az egészségügyi személyzet hatékony átcsoportosítására és átképzésére is sor került. A korábban a szabályozó szervekben és minisztériumokban különböző pozíciókat betöltő népegészségügyi szakértőket átcsoportosították és szerepüket teljes mértékben átalakították, hogy segítséget nyújtsanak a világjárványra való reagálásban.
(26)

Az agresszív adótervezés kezelése kulcsfontosságú az adórendszer hatékonyságának és méltányosságának javításához, ahogy azt a 2020. évi euroövezeti ajánlás is elismerte. Az adófizetők agresszív adótervezési stratégiáinak átgyűrűző hatásai olyan koordinált intézkedéseket kívánnak meg a nemzeti szakpolitikák részéről, amelyek kiegészítik az uniós jogszabályokat. A gazdasági tények arra utalnak, hogy a ciprusi adórendszert agresszív adótervezési célokra használják. Ciprus lépéseket tett ennek kezelésére a nemzetközi és európai kezdeményezések végrehajtásával és további intézkedések bevezetésével. Mindazonáltal a rendszer jellemzői, például a ciprusi székhelyű vállalkozások által harmadik országbeli rezidensek részére fizetett osztalékra, kamatra és jogdíjakra kivetett forrásadó hiánya, valamint a társaságokra vonatkozó adóügyi illetékesség szabályai megkönnyíthetik az agresszív adótervezést. A fiktív kamatlevonási rendszert szorosan figyelemmel kell kísérni. Végül, a ciprusi „kivételes befektetői honosítási program” és a „befektetői letelepedési program” az OECD jegyzéke szerint a visszaélések szempontjából komoly kockázatot jelenthet. Ciprus olyan törvénytervezeteket készített elő és nyújtott be jogi átvilágításra, amelyek forrásadót vezetnek be az adózási szempontból nem együttműködő országok és területek európai uniós jegyzékének I. mellékletében szereplő országokba fizetett osztalékra, kamatra és jogdíjakra. Ciprus előkészített és jogi átvilágításra benyújtott továbbá olyan szabályokat is, amelyek értelmében a társaságokra vonatkozó adóügyi illetékességi teszt során a meglévő ügyvezetési és irányítási kritériumokon felül a cégbejegyzési kritériumot is figyelembe kell majd venni. Ezeknek az intézkedéseknek az agresszív adótervezés kezelése szempontjából vett hatékonyságát értékelni kell majd.
(22)

Miközben az ezen ajánlásban foglalt országspecifikus ajánlások (a továbbiakban: a 2020. évi országspecifikus ajánlások) a Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. A 2019. évi országspecifikus ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő 2019. évi országspecifikus ajánlásokra is vonatkozik. Az összes 2019. évi országspecifikus ajánlást figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat is.
(17)

A Bizottság 2020. tavaszi előrejelzése szerint a munkanélküliségi ráta 2020-ban várhatóan 6,4 %-ra emelkedik, majd 2021-ben 6,1 %-ra mérséklődik. Luxemburg számos intézkedést hozott a foglalkoztatás fenntartása érdekében, különösen a „chômage partiel” területén. Ugyanakkor különös figyelmet kell fordítani a veszélyeztetettebb csoportokra, például az idősebb és az alacsony képzettségű munkavállalókra, tekintettel arra, hogy az új minimáljövedelem-rendszer (REVIS, revenu d’inclusion sociale) máris az állami foglalkoztatási szolgálatnál regisztrált munkanélküliek számának növekedéséhez vezetett a kedvezményezettek 2019 januárja óta kötelező regisztrációja miatt. A Covid19-válság következtében a legkiszolgáltatottabb személyeket sújtaná leginkább a megnövekedett munkaerőpiaci verseny. A válság által sújtott egyéb kiszolgáltatott személyek közé tartozhatnak az ideiglenes munkavállalók, valamint általában az alacsony képzettségű munkavállalók. Az idősebb munkavállalók alacsony foglalkoztatási rátája továbbra is strukturális probléma Luxemburgban, ami hatással van a nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságára is, amint azt a korábbi években Luxemburgnak címzett országspecifikus ajánlások is kifejtették. A jelenlegi helyzetben az idősebb munkavállalók a Covid19-válság miatt az elbocsátás fokozottabb kockázatának vannak kitéve; minden eddiginél nagyobb szükség van a más munkahelyekhez és ágazatokhoz való alkalmazkodóképességük – többek között továbbképzés és átképzés révén történő – növelésére. Luxemburg közelít az uniós átlaghoz a társadalmi befogadás terén, de az elmúlt években gyengültek az egyenlőtlenségre és a dolgozói szegénységre vonatkozó mutatók; a tanulók lehetőségeit emellett továbbra is erősen befolyásolja társadalmi-gazdasági hátterük. Ebben az összefüggésben különösen a veszélyeztetett csoportokat kell annak érdekében támogatni, hogy szembe tudjanak nézni a Covid19-válság társadalmi hatásaival.
(25)

Miközben az ezen ajánlásban foglalt országspecifikus ajánlások (a továbbiakban: a 2020. évi országspecifikus ajánlások) a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. A 2019. évi országspecifikus ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő 2019. évi országspecifikus ajánlásokra is vonatkozik. Az összes 2019. évi országspecifikus ajánlást figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat is.
(18)

Lettország intézkedéseket vezetett be a munkavállalók jövedelemtámogatásának kiterjesztése és a szükséghelyzetben történő elbocsátások elkerülése érdekében. A támogatás hatóköre és megfelelősége azonban korlátozott, főként azért, mert a társadalombiztosítási járulékok befizetésétől függ és korlátozott támogathatósági feltételekkel párosul. A rendszer továbbá nem teszi lehetővé a részleges leállás alkalmazását. A jövedelemtámogatásról a munkajövedelemre való fokozatosabb átállás nagyobb munkaerőpiaci rugalmasságot tenne lehetővé a leállás és a gazdasági helyreállás időszaka alatt. Folyamatos erőfeszítésekre van szükség a mindenkire kiterjedő szociális védőháló megfelelőségének, időtartamának és hatókörének javítása érdekében. Ezeket az erőfeszítéseket azonban korlátozza a GDP-arányosan alacsony adóbevétel. Némi javulás ellenére a garantált minimumjövedelem, a minimumnyugdíj és fogyatékosággal élő személyeknek nyújtott jövedelemtámogatás megfelelősége továbbra is alacsony. Lettország a leginkább veszélyeztetettek számára munkanélküli támogatást vezetett be, a munkanélküliek azonban nagy mértékben ki vannak téve a szegénység kockázatának, különösen ha nő a munkanélküliség időtartama. Hiányosságok észlelhetők az önfoglalkoztatók és az atipikus munkavállalók szociális védelemhez – többek között a munkanélküliségi biztosításhoz – való hozzáférése terén, amelyeket orvosolni lehetne. Bár arányuk csökken, a be nem jelentett munkavégzés és a „zsebbe fizetés” továbbra is széles körben elterjedt, gyengítve az érintett munkavállalók szociális védelmét és növelve a foglalkoztatáshoz kapcsolódó kockázatokat. Valószínűleg a veszélyeztetett csoportok fognak a leginkább nehézségekbe ütközni a munkakeresés során. A foglalkoztatás, az oktatás, az egészségügy és a szociális szolgáltatások integrációja, valamint a szociális szolgáltatások nyújtása továbbra is alacsony szintű. A súlyosan elégtelen lakáskörülmények között és a túlzsúfolt háztartásokban élők aránya a legmagasabbak között van az Unióban, míg a szociális lakások kínálata szűkös.
(24)

Miközben az ezen ajánlásban foglalt országspecifikus ajánlások (a továbbiakban: a 2020 évi országspecifikus ajánlások) a Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. A 2019. évi országspecifikus ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő 2019. évi országspecifikus ajánlásokra is vonatkozik. Az összes 2019. évi országspecifikus ajánlást figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat is.
(19)

Az elmúlt években tapasztalt gyors gazdasági növekedés a szociális körülmények javulását eredményezte. A háztartások rendelkezésre álló bruttó jövedelme 2019-ben 5,7 %-kal nőtt. A szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázata, amely 2019-ben 31,2 %-os értéken állt, a legmagasabbak között volt az Unióban, jóllehet folyamatosan csökkenő pályán van. A világjárvány gazdaságra gyakorolt hatása azonban a szociális körülmények romlásához vezethet. A szegénység és a társadalmi kirekesztés, többek között a gyermekszegénység, a dolgozói szegénység és a jövedelmi egyenlőtlenségek várhatóan nőni fognak, és e kockázatoknak leginkább az olyan veszélyeztetett csoportok, mint például a nem hagyományos munkaviszonyban dolgozók, a be nem jelentett munkavállalók, az önfoglalkoztatók, a romák, a fogyatékossággal élők, az idősek és a hajléktalanok vannak kitéve. A szociális védelmi intézkedések hatóköre és megfelelősége továbbra is korlátozott, valamint az adó- és ellátási rendszer sem járul hozzá hatékonyan a jövedelmek újraelosztásához. A vidéki térségekben és illegális településeken élő gyermekek korlátozottan férnek hozzá a színvonalas kisgyermekkori neveléshez és gondozáshoz, a megfelelő táplálkozáshoz, az egészségügyi ellátáshoz és a lakhatáshoz. A szociális transzferek igen korlátozott hatást gyakorolnak a szegénység csökkentésére, és a legtöbb szociális ellátás alapjául szolgáló szociális referenciaindexet 2008 óta nem aktualizálták. A minimumjövedelem-támogatás megfelelősége továbbra is az egyik legalacsonyabb az Unióban. Bár a pénzügyi felzárkózást elősegítő minimumjövedelem reformját 2016-ban elfogadták, annak végrehajtását 2021-re tovább halasztották. A szociális és alapvető szolgáltatások nagyrészt továbbra is elégtelenek, többek között az olyan területeken, mint a víz és a megfelelő higiénés körülmények, az energia és a lakhatás. Emellett a szolgáltatások területi eloszlása egyenlőtlen, és jelentős vidéki–városi és regionális különbségek jellemzik. Ez korlátozhatja a világjárvány hatásának ellensúlyozására való képességet. A szociális gazdaság kínálta lehetőségeket nem használják ki kellőképpen a szociális körülmények javítására.
(17)

A Covid19-válságra válaszul elfogadott, a járvány megfékezésére irányuló intézkedések jelentős negatív hatást gyakorolnak a munkaerőpiacra és a szociális körülményekre. A válságot megelőzően lassan, de javult a szociális helyzet, a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázata, a dolgozói szegénység és a jövedelmi egyenlőtlenségek viszont továbbra is jelentősek maradtak, és számottevőek voltak a regionális különbségek. Tekintettel a Covid19-világjárvány hatására és későbbi következményeire, szükség van a szociális védőhálók megerősítésére a foglalkoztatási helyzettől független megfelelő jövedelempótlás biztosítása érdekében, azokra kiterjedően is, akik nehézségekkel küzdenek a szociális védelemhez való hozzáférés terén. A jövedelempótlás és a támogatás megerősítése különösen fontos az atipikus munkavállalók és a kiszolgáltatott helyzetben lévők számára. Kulcsfontosságú emellett a társadalmi befogadást és a munkaerőpiaci integrációt előmozdító szolgáltatások nyújtása. Enyhítheti a Covid19-válság hatásait az új minimumjövedelem-rendszer, amelynek keretében az elmúlt évben több mint egymillió háztartás részesült (átlagosan 513 EUR összegű) ellátásban. A veszélyeztett csoportok elérését azonban még javítani kell. A kormány ideiglenes jelleggel kiegészítő „sürgősségi jövedelmet” vezetett be a minimumjövedelemre eddig nem jogosult háztartások támogatására. Az árnyékgazdaságban – különösen a mezőgazdaságban, az élelmiszeriparban és az építőiparban – foglalkoztatottak esetében szintén fennáll a szociális védelemhez és a jövedelemtámogatáshoz való hozzáférés hiányosságainak kockázata. E probléma kezelése érdekében a kormány a közelmúltban enyhítette a be nem jelentett munkavállalók foglalkoztatási státuszának legalizálására, valamint a migráns munkavállalók tartózkodási engedélyének megszerzésére és meghosszabbítására vonatkozó szabályokat. A negatív demográfiai tendenciák és a képzett munkaerő elvándorlása szintén hátrányosan befolyásolják a növekedési kilátásokat. A romló munkaerőpiaci feltételek mellett a déli régiókban és a vidéki térségekben a minőségi szolgáltatások hiánya is hozzájárul az elnéptelenedéshez. Az e-szolgáltatásokhoz való hozzáférés javítása kulcsfontosságú, különösen a korlátozott mobilitás összefüggésében.
(26)

A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. Magyarország nemzeti energia- és klímaterve meghatározza az éghajlati és energetikai átálláshoz szükséges beruházásokat. A válságból való kilábalást követően a digitalizációba és a zöld átállásba történő beruházásokkal együtt ezek fenntarthatóbbá és ellenállóbbá teszik majd a magyar gazdaságot. A lakóingatlanok energiahatékonysága jelenleg alacsony, ami szintén hozzájárul a légszennyezéshez. A levegőminőségi előírások folyamatos megsértése súlyos egészségügyi és környezeti következményekkel jár. A légszennyezés fő forrásai egyebek mellett a háztartások által elégetett szilárd tüzelőanyagok, illetve a mezőgazdaságból és a közlekedésből származó kibocsátások. A bruttó belföldi energiafogyasztás csupán 1 %-át fedezik alacsony szén-dioxid-kibocsátású megújuló forrásokból, míg a rendkívül szennyező biomassza körülbelül 10 %-ot tesz ki. Alacsony szintről indulva a napenergia-létesítmények teljesítménye gyors növekedést mutat. Nemzeti energia- és klímatervével és a hosszú távú klímasemlegességgel összhangban Magyarország nagyobb mértékben kíván megújuló energiaforrásokra, főként napenergiára támaszkodni. A jelenlegi gazdasági helyzetben az energiapolitikai intézkedések biztosíthatják a zöld növekedést, és hozzájárulhatnak a gazdaság fellendüléséhez. A közutak telítettsége egyre nagyobb kihívás volt a Covid19-világjárvány kitöréséig, számos negatív gazdasági hatással, valamint növekvő üvegházhatásúgáz-kibocsátással és légszennyezéssel. A távmunka-lehetőségek szélesebb körű biztosítása és a vonzóbb tömegközlekedési rendszer elősegíthetné a közlekedés környezeti hatásának enyhítését. A körforgásos gazdaság megvalósítása továbbra is kezdeti szakaszában van, a települési hulladékok újrahasznosítása fejletlen, és a gazdasági eszközök nem kínálnak kellő ösztönzést. Továbbra is a települési hulladéklerakás az uralkodó hulladékkezelési módszer. A vízminőség és a vízellátás továbbra is aggodalomra ad okot. A magyarok digitális készségei és a digitális technológiák vállalkozások és közszolgáltatások általi használata továbbra is elmarad az uniós átlagtól. Folytatni kell az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy a polgárok és vállalkozások hatékony digitális közszolgáltatásokat vehessenek igénybe. A bizottsági javaslat tárgyát képező Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027-es időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Magyarországon a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen a 2020. évi országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Magyarország a lehető legjobban kihasználhatná ezt az Alapot.
(26)

Miközben az ezen ajánlásban foglalt országspecifikus ajánlások (a továbbiakban: a 2020. évi országspecifikus ajánlások) a Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. A 2019. évi országspecifikus ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő 2019. évi országspecifikus ajánlásokra is vonatkozik. Az összes 2019. évi országspecifikus ajánlást figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat is.
(23)

A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén, ami az ipari átalakulás előmozdításához is hozzájárulna. Amint azt a 2021–2030 közötti időszakra vonatkozó nemzeti energia- és klímaterv is kifejti, Belgiumnak jelentős beruházási szükségletei vannak a fenntartható közlekedés, főként a forgalomtorlódások kezelése és az elektromos közlekedés terén. A belga régiók a Covid19-válság előtt jelentős többéves közlekedési infrastrukturális terveket jelentettek be. Komoly beruházások zajlanak a Brüsszel körüli elővárosi vasút, a jelzőberendezések, a kikötők és a határokon átnyúló vasúti összeköttetések terén. Emellett a brüsszeli metró-, villamos- és buszinfrastruktúrát illetően is jelentős beruházások vannak folyamatban. A nemzeti energia- és klímaterv az európai energia- és klímacélok teljesítése érdekében jelentős beruházási szükségleteket azonosított a megújuló és rugalmas energiatermelés, a rendszer-összeköttetések, az intelligens hálózatok, a tárolás és az energiahatékonyság terén, hogy megvalósuljon Belgium azon jogi kötelezettségvállalása, miszerint 2025-ig teljes mértékben kivezeti az atomenergia alkalmazását, és felújítja az energianormák bevezetése előtt épített épületállomány 80 %-át. A viszonylag magas magán kutatás-fejlesztési (K+F) intenzitással szemben az állami K+F-intenzitás némileg elmarad a legtöbb hasonló gazdasági fejlettségű tagállamétól. Belgium az 5G kiépítése terén a lemaradást kockáztatja, mivel nem tervezi az úttörő 5G sávok kiosztását az uniós jogban előírt határidőkön belül. A belga hatóságok 2020 márciusában átmeneti megoldásként a 3,6–3,8 GHz-es sávban rendelkezésre álló 200 MHz spektrumra vonatkozó ideiglenes nemzeti engedélyek kapcsán nyilvános konzultációt indítottak. A bizottsági javaslat tárgyát képező Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027-es időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Belgiumban a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen a 2020. évi országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Belgium a lehető legjobban kihasználhatná ezt az Alapot.
(27)

Miközben az ezen ajánlásban foglalt országspecifikus ajánlások (a továbbiakban: a 2020 évi országspecifikus ajánlások) a Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. A 2019. évi országspecifikus ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő 2019. évi országspecifikus ajánlásokra is vonatkozik. Az összes 2019. évi országspecifikus ajánlást figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat is.
(20)

Fennáll a kockázata, hogy a Covid19-válság miatt ismét súlyosbodni fog a lakosság nagy részének szociális helyzete, és növekedni fognak a jövedelmi egyenlőtlenségek. A világjárványt megelőzően a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitett görög lakosság aránya még mindig az egyik legmagasabb volt az Unióban, és a gyermekeket és a munkaképes korú személyeket jobban fenyegették ezek a kockázatok, mint az idősebbeket. A dolgozói szegénység, a megfizethető lakhatáshoz való hozzáférés és az energiaszegénység szintén aggodalomra ad okot. A válság hatásának enyhítése érdekében alapvető fontosságú megfelelő jövedelempótlást biztosítani minden érintett munkavállaló és önfoglalkoztató számára, ideértve azokat is, akik a szociális védelemhez való hozzáférés hiányosságai miatt nem jutnak ellátáshoz. Ugyancsak fontos, hogy a szociális védőháló erősítésével támogassák a legveszélyeztetettebbeket, köztük az inaktívakat és a be nem jelentett munkavállalókat is. Mivel valószínűleg többen fognak ismét az alapvető szociális védőhálóra szorulni, fontos lesz, hogy Görögország megfelelő szintre hozza a minimumjövedelemhez tartozó támogatást. Átfogó hozzáférést kell biztosítani a szociális szolgáltatásokhoz a leginkább elesett és legveszélyeztetettebb csoportok, köztük a fogyatékossággal élő személyek, a menekültek és a menedékkérők számára. Ezen túlmenően a tartós ápolási-gondozási szolgáltatások nem eléggé fejlettek. Görögországnak tovább kell segítenie a megfizethető lakhatáshoz való hozzáférést is – különösen a szegénység kockázatának kitett háztartások esetében –, például a veszélyeztetett helyzetben lévő lakástulajdonosok jelzáloghitel-törlesztését segítő rendszer bevezetésével.
(22)

A nemzeti szabályozó hatóságoknak elemezniük kell azokat a piacokat is, amelyeket az ajánlás nem említ, de korábbi piacelemzések alapján a saját területük szabályai vonatkoznak rájuk, vagy bármely egyéb olyan piacot, amely bizonyíthatóan megfelel a hármas kritériumrendszernek. Ennélfogva a nemzeti szabályozó hatóságok meghatározhatnak más, ebben az ajánlásban nem szereplő érintett termék- és szolgáltatáspiacokat is, ha be tudják bizonyítani, hogy nemzeti körülményeik alapján a piacok megfelelnek a hármas kritériumrendszernek.