A Tanács határozata

(2002. szeptember 30.)

a nukleáris kutatási és képzési egyedi (Euratom) program (2002–2006) elfogadásáról

(2002/837/Euratom)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára [1],

tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],

tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],

mivel:

(1) A 2002/668/Euratom tanácsi határozattal [4] a Tanács elfogadta az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hatodik keretprogramját (a továbbiakban: a keretprogram) – hozzájárulva az Európai Kutatási Térség (2002–2006) létrehozásához –, amelyet a Szerződés 7. cikkének megfelelően kidolgozott kutatási és képzési program(ok) által kell végrehajtani, amelyek meghatározzák végrehajtásuk részletes szabályait, rögzítik időtartamukat, és előírják a szükségesnek tartott eszközöket.

(2) E programra a vállalkozásoknak, kutatóközpontoknak és egyetemeknek a keretprogram végrehajtásában való részvételének szabályait (a továbbiakban: a részvételi szabályok) kell alkalmazni.

(3) A Bizottságnak a keretprogram végrehajtására fordított igazgatási kiadásai a tagállamok laboratóriumaiba, valamint az ITER-projektbe kihelyezett személyzet nagy számát tükrözik.

(4) Az ITER-ről zajló nemzetközi tárgyalások lezárultáig, és a közös végrehajtásáról szóló lehetséges határozatig fenn kell tartani az Európai Közösség vezető szerepét a fúziós kutatásokban.

(5) Ez a program nyitva áll azon országok részvétele előtt, amelyek megkötötték az ilyen értelmű, szükséges megállapodásokat, és – a fúziós kutatás esetét kivéve – projekt szinten, valamint kölcsönös előnyösségi alapon nyitva áll harmadik országok intézményei, valamint a nemzetközi tudományos együttműködési szervezetek számára is.

(6) E program végrehajtása során hangsúlyt kell helyezni a Közösségen belüli kutatói mobilitás és az innováció, valamint harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel folytatott nemzetközi együttműködési tevékenységek elősegítésére. Különös figyelmet kell fordítani a tagjelölt országokra.

(7) Az e program keretén belül végzett kutatási tevékenységek során tiszteletben kell tartani az alapvető etikai elveket, beleértve az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkében és az Európai Unió alapjogi chartájában foglaltakat; valamint azt az igényt, hogy figyelembe vegyék e tevékenységek nyilvánosság általi elfogadhatóságát.

(8) A "Nők és a tudomány" című bizottsági közleményt, továbbá a témára vonatkozó 1999. május 20-i [5] és 2000. június 26-i [6] tanácsi állásfoglalást, valamint a 2000. február 3-i európai parlamenti állásfoglalást [7] követően cselekvési tervet hajtanak végre annak érdekében, hogy a nők tudományban és kutatásban betöltött helyét és szerepét erősítsék és növeljék; e terv a nemre való tekintet nélkül biztosítja az esélyegyenlőség tiszteletben tartását.

(9) E programot rugalmas, hatékony és átlátható módon kell végrehajtani a vonatkozó, különösen a tudományos, ipari, felhasználói és politikai érdekek figyelembevételével. A program keretében végzett kutatási tevékenységeket adott esetben a közösségi politikák igényeihez, valamint a tudományos és technológiai fejlesztésekhez kell igazítani.

(10) A programhoz kapcsolódó tevékenységekben való részvételt elő kell segíteni a tartalomra, a feltételekre és az eljárásokra vonatkozó szükséges információk közzétételével, amelyeket kellő időben és részletességgel hozzáférhetővé kell tenni a lehetséges résztvevők számára, beleértve a tagjelölt társult országokból és más társult országokból származó résztvevőket is.

(11) A Bizottság kellő időben gondoskodik az e program alá tartozó területeken folytatott tevékenységek független értékelésének elvégzéséről. Ezt az értékelést a nyíltság szellemében kell elvégezni az összes érintett szereplő tekintetében.

(12) A Tudományos és Műszaki Bizottsággal konzultáltak,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1) A keretprogramnak megfelelően, a nukleáris kutatási és képzési egyedi programot (a továbbiakban: az egyedi program) a 2002. szeptember 30-tól 2006. december 31-ig tartó időszakra a Tanács elfogadja.

(2) Az egyedi program célkitűzéseit, valamint tudományos és technológiai prioritásait az I. melléklet tartalmazza.

2. cikk

A keretprogram II. mellékletének megfelelően az egyedi program végrehajtásához szükségesnek ítélt összeg – beleértve a Bizottság igazgatási kiadásaira fordított legfeljebb 16,5 %-ot – 940 millió euró. Ezen összeg indikatív bontása e határozat II. mellékletében szerepel.

3. cikk

Az egyedi programban végzett minden kutatási tevékenységet az alapvető etikai elveknek megfelelően kell végezni.

4. cikk

(1) A Közösségnek az egyedi programban való pénzügyi részvételére vonatkozó részletes szabályok a keretprogram 2. cikkének (2) bekezdésében említett szabályok.

(2) Az egyedi programot a III. mellékletben meghatározott eszközökkel kell végrehajtani.

(3) A részvételi szabályokat alkalmazni kell az egyedi programra.

5. cikk

(1) A Bizottság munkaprogramot dolgoz ki az egyedi program végrehajtására, amelyben részletesebben megállapítja az I. mellékletben kitűzött célokat, valamint tudományos és technológiai prioritásokat, a végrehajtás ütemezését és a használandó eszközöket.

(2) A munkaprogram figyelembe veszi a tagállamok, a társult államok, és az európai és nemzetközi szervezetek által végzett megfelelő kutatási tevékenységeket. Adott esetben azt naprakésszé kell tenni.

6. cikk

(1) Az egyedi program végrehajtásáért a Bizottság felel.

(2) A Bizottságot – az egyedi program végrehajtása céljából – egy tanácsadó bizottság segíti. E bizottság tagjai a bizottság napirendjén szereplő különböző témáknak megfelelően változhatnak. A maghasadással összefüggő kérdésekben a bizottság összetétele, valamint a rá vonatkozó működési és eljárási szabályok a közösségi kutatási, fejlesztési és demonstrációs tevékenységek igazgatásával és összehangolásával kapcsolatos struktúrákról és eljárásokról szóló, 1984. június 29-i 84/338/EGK, ESZAK, Euratom tanácsi határozatban [8] megállapítottaknak felelnek meg. A magfúzióval összefüggő kérdésekben a fentiek a fúziós program tanácsadó bizottságáról szóló, 1980. december 16-i bizottsági határozatban megállapítottaknak felelnek meg.

7. cikk

(1) A Bizottság a keretprogram 5. cikke (2) bekezdésének megfelelően rendszeresen jelentést tesz az egyedi program végrehajtásának haladásáról, beleértve a pénzügyi kérdésekre vonatkozó tájékoztatást is.

(2) A Bizottság gondoskodik az egyedi program alá tartozó területeken folytatott tevékenységeknek a keretprogram 5. és 6. cikkében előírt független ellenőrzéséről és értékeléséről.

8. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2002. szeptember 30-án.

a Tanács részéről

az elnök

B. Bendtsen

[1] HL C 181. E, 2002.7.30., 112. o.

[2] 2002. június 13-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

[3] HL C 221., 2002.9.17., 97. o.

[4] HL L 232., 2002.8.29., 34. o.

[5] HL C 201., 1999.7.16., 1. o.

[6] HL C 199., 2001.7.14., 1. o.

[7] HL C 309., 2000.10.27., 57. o.

[8] HL L 177., 1984.7.4., 25. o.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

TUDOMÁNYOS ÉS TECHNOLÓGIAI CÉLOK, ÉS A TEVÉKENYSÉGEK IRÁNYVONALA

1. Bevezetés

Mint az Európai Unióban termelt villamos energia 35 %-ának forrása, az atomenergia része annak a vitának, hogy hogyan lehetne leküzdeni az éghajlatváltozást és csökkenteni az Európai Unió függését az energiától. Azonban jelentős kihívásokkal kell szembenézni. A szabályozott termonukleáris fúzió az energiaellátás egyik hosszú távú lehetősége, különösen az alapterhelési villamos energia centralizált ellátása vonatkozásában. Elsődleges fontosságú, hogy előrelépés történjen a fúziós energia tudományos és technológiai megvalósíthatóságának bizonyítása, valamint fenntartható tulajdonságainak értékelése felé. Rövidtávon meg kell találni a nukleáris hulladékokkal való gazdálkodás biztonságos, és a társadalom számára is elfogadható módjait, valamint legfőképpen a hosszú felezési idejű hulladékkal való gazdálkodás műszaki megoldásait. Tanulmányozni kell a maghasadás biztonságosabb hasznosításával kapcsolatos innovatív koncepciókat, mint a következő évtizedek európai energiaszükségletének fedezéséhez való lehetséges hozzájárulást. A sugárvédelem magas közösségi színvonalát célirányos és összehangolt kutatásokkal kell fenntartani, különösen az alacsony szintű expozíció hatásaival kapcsolatban.

Az európai szintű együttműködés – beleértve a kutatók cseréjét és a közös kutatási programokat – már jól megalapozott ezen a területen. A nukleáris hulladékok, a sugárvédelem és egyéb tevékenységek tekintetében ezt program- és projektszinten fokozzák és elmélyítik, az erőforrások (mind a humán erőforrások, mind a kísérleti berendezések) jobb kihasználása, valamint egy közös európai álláspontnak a kulcsfontosságú problémák és megközelítések tekintetében történő kialakítása érdekében, az Európai Kutatási Térség szükségleteinek megfelelően. Kapcsolatokat építenek ki a nemzeti programokkal, és támogatják a harmadik országokkal történő hálózatépítést, különösen az Egyesült Államokkal, az egykori Szovjetunió Független Államai Közösségével (FÁK), Kanadával és Japánnal. A fúzió esetében a Közösség, a tagállamok és az Euratom-keretprogram alá tartozó tevékenységekben részt vevő országok továbbra is egy integrált tevékenységi program keretein belül dolgoznak.

Az összehangolást a KKK "nukleáris biztonság és biztosítéki intézkedések"-ről szóló programjával biztosítják.

2. Elsődleges témakörök

2.1. Kutatások a fúziós energia területén

Célok

A fúziós energia a század második felétől hozzájárulhat az alapterhelési villamos energia nagyipari kibocsátásmentes termeléséhez. A fúziós energia kutatásában elért haladás indokolja a fúziós erőmű hosszú távú céljának elérésére irányuló további élénk erőfeszítéseket. A meglévő eszközökön, különösen a JET-en világszerte végzett elméleti munka és kísérleti tanulmányok már megalapozták a tudományos és műszaki készséget olyan, a JET után következő generációba tartozó projekt felépítésére, amelynek célja a fúziós energia tudományos és technológiai megvalósíthatóságának bizonyítása. A fúziós energia kutatásával kapcsolatos világméretű együttműködés elvezetett egy ilyen "Next Step"-eszköz, az ITER részletes műszaki terveinek kidolgozásához, amelynek célja a hosszabb égési idő, induktív üzemelés és Q>10 teljesítményerősítés mellett, ami 400 MW fúziós energia kb. 400 másodpercen át történő előállításához vezet; ez által lehetővé válna égő plazmák energiatermelésre jellemző feltételek melletti tanulmányozása.

Az ITER műszaki tervezési tevékenységének sikeres lezárulása lehetővé teszi, hogy – összhangban a fúziós energia kutatására vonatkozó közösségi tevékenységek reaktorra való irányultságával – határozatot lehessen hozni a "Next Step" megvalósításáról. Egy ITER-jogalany létrehozásának jogi és intézményi feltételeiről szóló nemzetközi tárgyalások, valamint az ennek közös megvalósításáról (felépítés, üzemeltetés, hasznosítás és leállítás) szóló tárgyalások pozitív eredményeire is figyelemmel, külön határozat hozatalára lehet törekedni a 2003–2004-es időszakban, hogy a felépítés a 2005–2006-os időszakban ténylegesen megkezdődhessen. A 2003–2006-os időszakot ezért olyan átmeneti időszaknak kell tekinteni, amelyet a program erőteljes "Next Step"-re való irányultsága miatt elsősorban az európai tevékenységek ésszerűsítésének szükségessége jellemez.

Amennyiben és amikor erről határoznak, a "Next Step" megvalósítása jelentős humán és pénzügyi erőforrásokat mozgósít. A projekt folytatására vonatkozó határozat megszületését követően az Euratom európai partnereinek a fúziós energia területén tett jelenlegi erőfeszítéseik kiigazítására és szervezeti változtatásokra lesz szükség, különösen az ITER-hez való európai hozzájárulások közös irányítása tekintetében. Biztosítani kell egy átgondolt K + F program folytatását, beleértve a jelenleg a társulások [1] és a JET keretében végzett tevékenységek, valamint a jövőbeni fúziós fizikai és technológiai "kísérő program" közötti átmenetet azt követően, hogy a "Next Step"/ITER-eszköz felépítése – amennyiben erről határoznak – 2006 után eléri végleges állapotát.

Prioritások

i. A társulások fizikával és technológiával kapcsolatos programja

A társulások programja a következőket tartalmazza:

- a fúziós fizika és a plazmatechnológia területén végzett K + F, amely az ITER üzemeltetésének az előkészítésére, valamint a plazmát összetartó toroidális mágneses térszerkezet vizsgálatára és értékelésére összpontosít, különös tekintettel a Wendelstein 7–X "sztellarátor" építésének folytatására és az Euratom-társulásokban már meglévő létesítmények működtetésére;

- a fúziós technológia területén végzett, strukturált K + F-tevékenységek, különösen a fúziós anyagok kutatása, valamint a JET leállítására vonatkozó K + F-tevékenységekben való részvétel, amelyeket üzemeltetése befejezésének idejére irányoztak elő;

- gazdasági–társadalmi kérdések vizsgálata, amely – a biztonságról és környezetvédelmi szempontokról szóló további tanulmányok kiegészítéséül – a fúziós energia gazdasági költségeinek és társadalmi elfogadhatóságának értékelésére összpontosít; a tehetetlenségi összetartásra és lehetséges alternatív koncepciókra vonatkozó tagállami polgári kutatási tevékenységek kapcsolattartó tevékenységgel összefüggésben történő összehangolása; az eredmények terjesztése, és az információk továbbadása a nyilvánosság számára; mobilitás és képzés.

A társulások programjához való hozzájárulás során elsőbbséget élveznek a többoldalú tevékenységek, hogy a tevékenységek az olyan közös projektekre összpontosuljanak, mint amilyenek a JET üzemeltetésével, a "Next Step"/ITER-rel és/vagy személyzeti képzéssel vannak közvetlen összefüggésben. Az ITER megvalósításáról szóló határozattól és annak ütemezésétől függően összhangba hozzák a társulások tevékenységéhez jelenleg nyújtott közösségi támogatást, és mérlegelik számos létesítmény hasznosításának fokozatos leállítását. Megfelelő eszközöket kell biztosítani a fúziós tevékenységek erős európai koordinációja fenntartásának biztosításához, ami az elmúlt évek során hasznosnak bizonyult.

Annak a fúziós fizika és technológia területére vonatkozó hazai kísérőprogramnak a terjedelme, amely a társulásokban és az európai iparban szükséges ahhoz, hogy teljes mértékben hasznosíthassák az ITER-t, attól függ, hogy a) mekkora lesz Európa részesedése az ITER-ben, valamint hogy b) hová telepítenék. Ez magával vonhat olyan beruházásokat, amelyeknek célja a fúziós eszközökre vonatkozó kísérletek világszínvonalon tartása Európában az ITER üzemeltetésének megindulásán túl, valamint egy megfelelő technológiai fejlesztési program.

ii. A JET-létesítmények hasznosítása

A JET-létesítményeket továbbra is hasznosítják a European Fusion Development Agreement (EFDA) keretében azzal a céllal, hogy a jelenleg folyamatban lévő teljesítménybővítések hasznosításának befejezésével előkészítsék az ITER üzemeltetését. A JET-létesítmények használatát az ITER megvalósításának ütemterve és a szükséges pénzügyi források rendelkezésre állása szerint fokozatosan kell leállítani.

iii. "Next Step"/ITER

Az Euratom-keretprogram (2002–2006) javaslata tartalmazza a "Next Step"-tevékenységek folytatását, az időszak második felében a "Next Step" felépítésében való részvétel céljából. Mivel azonban az ITER-re vonatkozó határozatok nemcsak az Európai Unió intézményeitől függnek, hanem az Európai Unió nemzetközi partnereitől is, a javasolt tevékenységi programnak nyitottnak kell lennie a végleges telepítés és a "Next Step"/ITER keretei, valamint a hazai kísérőprogram pontos tartalma tekintetében. A lehetséges európai telep(ek) előkészítése során végzett tanulmányokat befejezik.

Az Európai Unió ITER-ben való részvétele tartalmazhatja az ITER-telep körzetében lévő, és annak hasznosításához szükséges felszerelések és létesítmények felépítéséhez, valamint a projekt igazgatásával és a személyzet alkalmazásával kapcsolódó költségekhez, és a projektnek az építés során biztosítandó támogatáshoz való hozzájárulást. E részvétel mértéke és jellege az Európai Unió nemzetközi partnereivel folytatott tárgyalások eredményeitől, másrészt az ITER-telep helyszínétől függ majd. Amennyiben az ITER-t Európába helyeznék, az Európai Unió részvétele tartalmazná az Európa mint házigazda által viselendő költségekhez való hozzájárulást is.

2.2. Radioaktív hulladékokkal való gazdálkodás

Célok

A hulladékok kezelésére és ártalmatlanítására vonatkozó széles körben elfogadott megközelítés hiánya az egyik fő akadálya az atomenergia folyamatos és jövőbeni felhasználásának. Ez különösen a hosszú felezési idejű hulladékok geológiai lerakodóhelyeken történő kezelésére és ártalmatlanítására vonatkozik, amelyekre szükség van függetlenül attól, hogy milyen kezelési módszert választanak a kiégett fűtőelemek és a nagy aktivitású hulladékok számára. A kutatás önmagában nem képes biztosítani a társadalmi elfogadottságot; azonban szükség van rá a lerakodási technológiák kifejlesztéséhez és kipróbálásához, a megfelelő lerakóhelyek vizsgálatához, a biztonságra és biztonságértékelési módszerekre vonatkozó tudományos alapismeretek fejlesztéséhez, valamint olyan határozathozatali folyamatok kifejlesztéséhez, amelyeket a résztvevő kockázatviselők tisztességesnek és méltányosnak tekintenek.

Szintén szükség van kutatásra az atomenergia-termelési koncepciók műszaki és gazdasági potenciáljának feltárásához, amelyek lehetővé teszik a hasadóanyag jobb felhasználását és kevesebb hulladék keletkezését, valamint a szétválasztás és a transzmutáció jobb kihasználását a hulladékok veszélyeinek ipari méretű csökkentése érdekében.

Kutatási prioritások

i. A geológiai ártalmatlanítás kutatása

A cél a szilárd technikai alap létrehozása a kiégett fűtőelemek és a hosszú felezési idejű radioaktív hulladékok geológiai képződményekben történő elhelyezése biztonságosságának bizonyítására, valamint a hulladékok kezelésének és ártalmatlanításának legfontosabb kérdéseire vonatkozó közös európai szemlélet kifejlesztésének megalapozása.

- Alapismeretek növelése, technológiák kifejlesztése és kipróbálása: a kutatás a legfontosabb fizikai, kémiai és biológiai folyamatokra összpontosít; a különböző természetes és műszaki akadályok közötti kölcsönhatás, ezek hosszú távú stabilitása, valamint az ártalmatlanítási technológiák föld alatti kutatólaboratóriumokban történő kivitelezésének eszközei.

- Új és továbbfejlesztett eszközök: a kutatás a teljesítményre és biztonságértékelésre vonatkozó modellekre, és a hosszú távú biztonságosságot bizonyító módszertanra – beleértve az érzékenységi és bizonytalansági értékeléseket –, valamint a teljesítmény alternatív mérési módszereinek, és jobb irányítási folyamatoknak a kifejlesztésére és értékelésére összpontosít, amelyek megfelelően kezelik a nyilvánosságnak a hulladék ártalmatlanítására vonatkozó aggályait.

ii. Szétválasztás és transzmutáció, és az atomenergia-termelés során kevesebb hulladék termelését célzó más koncepciók

A cél gyakorlati módszerek meghatározása az ártalmatlanítandó nukleáris hulladék mennyiségének és/vagy veszélyességének szétválasztás és transzmutáció segítségével történő csökkentésére, valamint az atomenergia területén kevesebb hulladék termelésére vonatkozó lehetséges koncepciók feltárása.

- Szétválasztás és transzmutáció: a kutatás az átfogó koncepció alapvető értékelésére összpontosít; a legígéretesebb szétválasztási technológiák kis méretekben történő bemutatása; a transzmutációs technológiák továbbfejlesztése, valamint ipari kivitelezhetőségének kiértékelése.

- Kevesebb hulladék termelését célzó koncepciók: a kutatás a hasadóanyagok meglévő reaktorokban történő hatékonyabb felhasználása, valamint a kevesebb hulladék termelését célzó atomenergia-termelésre vonatkozó egyéb koncepciók lehetőségeinek feltárására összpontosít.

2.3. Sugárvédelem

Célok

A sugárzást széles körben használják a gyógyászatban és az iparban (beleértve az atomenergia-termelést), és biztonságossága a megbízható sugárvédelmi politikán és annak hatékony végrehajtásán alapul. A közösségi kutatás megalapozza az európai politikát és hozzájárul a gyakorlatban elért magas védelmi szinthez. Ezt a szintet fenn kell tartani, és néhány esetben javítani kell, és ebben a folyamatban a kutatásnak kulcsszerepe van. A fő cél az alacsony és hosszan tartó (azaz jellemzően a lakosságot és a munkahelyeket érő) sugárterhelés kockázatára vonatkozó bizonytalanságok feloldása, amely továbbra is ellentmondásos tudományos és politikai kérdés, és fontos kihatásai vannak a sugárzás gyógyászati és ipari felhasználására. Az egyéb területeken végzett közösségi kutatás a nemzeti kutatási erőfeszítések jobb kihasználására összpontosít, elsősorban a hálózatépítés és célirányos kutatás révén történő hatékonyabb integrációjuk által, amennyiben ez kiegészítené a nemzeti programokat, vagy együttműködést biztosítana azokkal.

Kutatási prioritások

- Az alacsony és hosszan tartó sugárterheléssel kapcsolatos kockázatok számszerűsítése: a kutatás a terhelésnek kitett megfelelő csoportok járványügyi tanulmányozására, valamint a sugárzás és a DNS, a sejtek, a szervek és a test közötti kölcsönhatás sejt- és molekuláris biológiai kutatására összpontosít.

- Gyógyászati sugárterhelés és természetes sugárforrások: a sugárzás gyógyászati felhasználása biztonságosságának és hatékonyságának növelése; a természetes források, különösen a természetben előforduló radioaktív anyagok jobb megismerése, értékelése és kezelése.

- Környezetvédelem és radioökológia: a környezetvédelem fogalmi és módszertani alapja; a természetes és mesterséges sugárforrások emberre és környezetre gyakorolt hatásainak jobb értékelése és kezelése.

- Kockázat- és veszélyhelyzet-kezelés: jobb kockázatkezelési megközelítések; hatékonyabb és következetesebb veszélyhelyzet-kezelés Európában, beleértve a szennyeződött területek kármentesítését.

- A munkahely védelme: a foglalkozási expozíció jobb ellenőrzése és kezelése a sugárterheléssel érintett iparágakban.

3. Egyéb tevékenységek a nukleáris technológiák és biztonság területén

Célok

A cél az Európai Unió politikáinak támogatása az egészségügy, az energiaipar és a környezetvédelem területén annak érdekében, hogy biztosítsák az európai képesség magas szinten tartását a tematikus prioritások alá nem vont megfelelő területeken, és hozzájáruljanak az Európai Kutatási Térség létrehozásához.

Kutatási prioritások

i. Innovatív koncepciók

A cél az innovatív koncepciók lehetőségeinek értékelése, valamint a jobb és biztonságosabb folyamatok kifejlesztése az atomenergia területén. A kutatás összpontosít:

- az innovatív koncepciók lehetőségeinek értékelésére és az atomenergia termelésére és hasznosítására vonatkozó olyan jobb és biztonságosabb folyamatok kifejlesztésére, amelyekről felismerték, hogy a biztonság, a környezeti hatások, az erőforrások felhasználása, az elterjedésnek való ellenállás és az alkalmazások sokfélesége szempontjából hosszabb távú előnyöket kínálnak.

ii. Oktatás és képzés

A cél az, hogy jobban integrálják az európai oktatást és képzést a nukleáris biztonság és a sugárvédelem területén, hogy leküzdjék a mind a hallgatói létszámban mind az oktatási intézmények számában jelentkező csökkenést, így biztosítva a szükséges szakértelmet és szaktudást az atomenergia további biztonságos felhasználásához, valamint a sugárzás egyéb ipari és gyógyászati felhasználásához. A támogatás összpontosít:

- a nukleáris tudományágak és technológiák európai oktatására és annak végrehajtására vonatkozó összehangoltabb megközelítés kidolgozására, beleértve a nemzeti erőforrások és képességek jobb integrációját.

Ezt kiegészíti majd a FÁK és a KKE országok fiatal kutatóinak nyújtott ösztöndíjak, különleges tanfolyamok, képzési hálózatok, támogatások támogatása, valamint a kutatási infrastruktúrához való transznacionális hozzáférés. Az infrastruktúrával kapcsolatban támogatják a létesítményekhez való transznacionális hozzáférést. Egy további lépés az Európai Unió jövőbeni, középtávú, a humán erőforrás, szakértelmek és kísérleti eszközök területén fennálló szükségletei közös elemzésének megindítása.

iii. A meglévő nukleáris létesítmények biztonsága

A cél a tagállamokban és a tagjelölt országokban meglévő nukleáris létesítmények biztonságának javítása működőképes élettartamuk és az azt követő leállításuk ideje alatt, a kísérleti és elméleti kutatásból nemzetközileg megszerzett jelentős tudás és tapasztalat felhasználásával. A kutatás összpontosít:

- az üzemirányításra, beleértve az avulás és a tüzelőanyag-teljesítmény hatásait; súlyos balesetek kezelésére, beleértve haladó numerikus szimulációs kódok kidolgozását is; az európai képességek és a gyakorlati leállításból származó ismeretek integrációjára; a biztonságra és a helyes gyakorlatra vonatkozó tudományos alapok európai szintű kifejlesztésére.

[1] A Közösség és tagállamai, valamint az Euratom-keretprogramhoz társult országok intézményei közötti társulási szerződések alapján jöttek létre.

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

AZ ÖSSZEG INDIKATÍV BONTÁSA

A tevékenység típusa | Összeg (millió euró) |

| |

1. | A kutatás elsődleges témakörei | 890 |

1.1. | Szabályozott termonukleáris fúzió [1] | 750 |

1.2. | Radioaktív hulladékokkal való gazdálkodás | 90 |

1.3. | Sugárvédelem | 50 |

2. | Egyéb tevékenységek a nukleáris technológiák és biztonság területén | 50 |

Összesen | 940 |

[1] Az ITER-re szánt legfeljebb 200 millió euróval együtt.

--------------------------------------------------

III. MELLÉKLET

A PROGRAM VÉGREHAJTÁSÁNAK ESZKÖZEI

Az egyedi program végrehajtásához, a 2002/668/Euratom határozatnak és a részvételi szabályoknak megfelelően, a Bizottság különböző eszközöket használ fel.

A Bizottság a javaslatokat a fenti határozatokban foglalt értékelési kritériumoknak megfelelően értékeli.

Azok a közvetett KTF-tevékenységek, amelyeket a termonukleáris fúzió területén, valamint olyan szerződések, megállapodások vagy jogalanyok keretében valósítanak meg, amelyekben a Közösség az egyik fél, vagy amelyeknek tagja, megfelelnek a velük kapcsolatban létrehozott szabályoknak, a részvételi szabályokról szóló rendeletnek megfelelően.

A program végrehajtása során a Bizottság technikai segítséget vehet igénybe.

A program végrehajtásának eszközei a következők:

1. Eszközök a fúziós energia területén

Az I. melléklet 1.1. címe szerinti, a fúziós energiával kapcsolatos kutatás területén végzett tevékenységek sajátos jellege különleges rendelkezések végrehajtását teszi szükségessé. A vállalt projektek végrehajtása a következő okmányokban megállapított eljárások alapján történik:

- társulási szerződések,

- a European Fusion Development Agreement (EFDA),

- bármilyen más többoldalú megállapodás, amelyet a Közösség, valamint olyan társult szervezetek és/vagy jogalanyok kötöttek, amelyek az illetékes tanácsadó bizottság véleményének kinyilvánítását követően jöttek létre,

- más határozott időtartamú szerződések, különösen a tagállamok vagy az Euratom-keretprogramhoz társult államok testületei között,

- olyan projekteket szabályozó nemzetközi megállapodások, amelyeket harmadik országokkal folytatott együttműködés keretében hajtanak végre, mint például az ITER.

A fúziós energia kutatásának összehangolására és támogatására vonatkozó tevékenységek érinthetik az e tevékenységeket megalapozó tanulmányokat, az információcsere támogatását, külső – beleértve a tevékenységek független értékeléséhez kapcsolódó – szakértői kapacitások igénybevételét, kutatói ösztöndíjakat és képzési programokat, valamint publikációkat és a technológiaátadást elősegítő egyéb intézkedéseket.

2. Eszközök az egyéb területeken

Az I. melléklet 1.2. és 1.3. címe szerint az elsődleges témakörök közé tartozó radioaktív hulladékkezelés és sugárvédelem, valamint a 2. pont szerinti egyéb tevékenységek területén a Közösség – a részvételi szabályokra is figyelemmel – hozzájárul a következőkhöz:

- kiválósági hálózatok, amelyeknek célja, hogy a mind nemzeti, mind regionális szinten jelenleg meglévő vagy megjelenő kutatási kapacitások európai szintű integrációja útján erősítse és fejlessze a közösségi tudományos és műszaki kiválóságot,

- integrált projektek, amelyeknek az a rendeltetése, hogy nagyobb lendületet adjanak a Közösség versenyképességének, vagy hogy foglalkozzanak a fontosabb társadalmi szükségletekkel, a kutatási és technológiai fejlesztési erőforrások és képességek kritikus tömegének mozgósítása útján,

- különleges célirányos kutatási és képzési projektek, amelyeknek az a rendeltetése, hogy új ismereteket szerezzenek a meglévő termékek, eljárások vagy szolgáltatások jelentős javításához vagy újak kifejlesztéséhez, vagy a társadalom és a közösségi politikák egyéb szükségleteinek kielégítéséhez, vagy olyan új technológiák életképességének bizonyításához, amelyek esetleges gazdasági előnyöket kínálnak, de amelyek közvetlenül kereskedelmi forgalomba nem hozhatók, vagy az új ismeretek Európa-szerte kellő időben történő elterjesztéséhez és a nemzeti tevékenységek jobb integrációjához,

- a humán erőforrás és a mobilitás fejlesztését és előmozdítását célzó intézkedések,

- koordinációs intézkedések, amelyeket egy sor kutatási és innovációs szereplőnek az integráció javítása érdekében tett, összehangolt kezdeményezésének előmozdítására és támogatására szántak,

- különleges támogatási intézkedések, mint például a kutatási eredmények hasznosítását és az ismeretek átadását célzó intézkedések, valamint a kutatási infrastruktúrát támogató, például a transznacionális hozzáféréssel vagy a műszaki előkészítő munkával (beleértve a megvalósíthatósági tanulmányokat) kapcsolatos intézkedések,

- integrált infrastruktúrára irányuló kezdeményezések, amelyek egyetlen intézkedésbe fognak össze több olyan tevékenységet, amelyek alapvető jelentőségűek a kutatási infrastruktúrák megerősítéséhez és fejlesztéséhez annak érdekében, hogy európai szinten nyújtsanak szolgáltatásokat.

A Közösség közvetett tevékenységekbe történő költségvetési beavatkozása az olyan kutatóközpontokat, egyetemeket, vállalkozásokat és a tagállamokban és a társult európai államokban található nemzeti vagy nemzetközi szerveket célozza, amelyek kutatási tevékenységet végeznek. Az utóbbiak a közösségi költségvetési beavatkozás közvetítőjeként is felléphetnek. Amennyiben a program céljainak eléréséhez ez szükségesnek bizonyul, kivételesen a Független Államok Közössége (FÁK) és nemzetközi szervezetek is részesülhetnek közösségi finanszírozásban. A közösségi pénzügyi hozzájárulást az eszköz típusa szerint a következő táblázat mutatja be.

KTF-tevékenységek és közösségi pénzügyi hozzájárulás, eszközfajta szerint [2]

Eszközfajta | Közösségi hozzájárulás [1] [3] |

Kiválósági hálózatok | Integrációs juttatás: a résztvevők által integrációs célra, a közös tevékenységi program támogatására szolgáló fix összegként javasolt kapacitás és erőforrások értékének legfeljebb 25 %-a. [4] |

Integrált projektek | Juttatás a költségvetésre, maximum: 50 % kutatásra35 % demonstrációra100 % egyes egyéb tevékenységekre, mint pl. kutatók képzése és konzorciumigazgatás [6] [7] |

Különleges célirányos kutatási vagy képzési projektek | Legfeljebb a költségvetés 50 %-át kitevő juttatás a költségvetésre [5] [6] |

A humán erőforrás és mobilitás fejlesztését és elősegítését célzó intézkedések | Legfeljebb a költségvetés 100 %-át kitevő juttatás a költségvetésre, szükség esetén átalányként [5] |

Koordinációs intézkedések | Legfeljebb a költségvetés 100 %-át kitevő juttatás a költségvetésre [5] |

Különleges támogatási intézkedések | Legfeljebb a költségvetés 100 %-át kitevő juttatás a költségvetésre, szükség esetén átalányként [5] [8] |

Infrastruktúrával kapcsolatos integrált kezdeményezések | Juttatás a költségvetésre: a tevékenység fajtájától függően a költségvetés legfeljebb 50–100 %-a [5] [6] [7] |

[1] Ebben az oszlopban a "költségvetés" az a pénzügyi terv, amely megbecsüli az intézkedés végrehajtásához szükséges összes forrást és kiadást.

[2] Azok a közvetett KTF-tevékenységek, amelyeket a termonukleáris fúzió területén, valamint olyan szerződések, megállapodások vagy jogalanyok keretében valósítanak meg, amelyekben a Közösség az egyik fél, vagy amelyeknek tagja, megfelelnek a velük kapcsolatban létrehozott szabályoknak, a részvételi szabályokról szóló rendeletnek megfelelően.

[3] Általános alapelv, hogy a közösségi pénzügyi hozzájárulás nem fedezheti a közvetett tevékenység kiadásainak 100 %-át, kivéve az olyan beszerzési árra vonatkozó javaslatokat, amelyet a közbeszerzési eljárásra alkalmazandó feltételek szabályoznak, vagy a Bizottság által előzetesen rögzített, előre meghatározott átalányösszeg formáját öltik.A közösségi hozzájárulás azonban egy közvetett tevékenység kiadásainak 100 %-áig terjedhet, ha a résztvevők által egyébként viselteket kiegészítik. Emellett – a koordinációs intézkedések egyedi esetében – 100 %-áig fedezi a maguk a résztvevők által finanszírozott tevékenységek összehangolásához szükséges költségvetést.

[4] Az arány területenként változik.

[5] Különleges feltételekre is figyelemmel, egyes jogalanyok – különösen közjogi szervek – határ-/többletköltségeik tekintetében 100 %-os finanszírozásban részesülnek.

[6] A támogatási arányokat a kutatási és fejlesztési állami támogatásokra vonatkozó közösségi keretek szabályainak megfelelően lehet megkülönböztetni attól függően, hogy a tevékenységek kutatással (legfeljebb 50 %) vagy demonstrációval (legfeljebb 35 %) kapcsolatosak, vagy egyéb végrehajtott tevékenységgel, mint például kutatók képzésével (legfeljebb 100 %) vagy a konzorcium igazgatásával (legfeljebb 100 %).

[7] Az infrastruktúrával kapcsolatos integrált kezdeményezés tevékenységeinek tartalmazniuk kell egy hálózatépítési intézkedést (koordinációs intézkedés: a költségvetés legfeljebb 100 %-a) és legalább a következő tevékenységek egyikét: kutatási tevékenység (a költségvetés legfeljebb 50 %-a) vagy különleges szolgáltatási tevékenységek (különleges támogatási intézkedés, például a kutatási infrastruktúrához való transznacionális hozzáférés: a költségvetés legfeljebb 100 %-a).

[8] A műszaki előkészítő munkálatokkal (beleértve a megvalósíthatósági tanulmányokat), valamint az új infrastruktúra kifejlesztésével kapcsolatos kutatási infrastruktúra támogatását szolgáló – tevékenységekre vonatkozóan a Közösség részvételét a költségvetés legfeljebb 50 %-ára, illetve legfeljebb 10 %-ára korlátozzák.

--------------------------------------------------