(22)

Az olaszországi infrastruktúra minőségének és fenntarthatóságának javításához beruházásokra van szükség. A közlekedési ágazatban Olaszország nem teljesítette infrastrukturális beruházási stratégiáját (Connettere l’Italia). Nagyon korlátozott előrelépés történt a vasúti, a közúti és a fenntartható városi mobilitással kapcsolatos tervezett beruházások terén. Ez az adminisztratív késedelmeknek, a kiadások rossz hatékonyságának, a közbeszerzésről és a koncessziókról szóló törvénykönyv hiányos végrehajtásának és a jogvitáknak köszönhető. Az uniós közlekedési eredménytábla azt mutatja, hogy az olaszországi infrastruktúra minősége elmarad az uniós átlagtól. Az infrastruktúra műszaki állapota egyértelműen aggodalomra ad okot, amint azt a genovai Morandi híd összeomlása is mutatja. A kormány prioritásként kezeli a karbantartást és a biztonságot: tervet dolgozott ki valamennyi infrastruktúra műszaki állapotának nyomonkövetésére, és létrehozta a vasúti és közúti infrastruktúra biztonságáért felelős új ügynökséget. E tekintetben az Unió 2019-re Olaszország számára 1 milliárd EUR összegű eltérést engedélyezett az uniós költségvetési szabályok alól, a Morandi hídhoz hasonló közúti infrastruktúra karbantartására irányuló beruházási tervre vonatkozóan. A fenntartható közlekedésbe és infrastruktúrába történő beruházás egyszersmind a környezeti kihívások kezelésének egyik módja. Az ambiciózus 2030-as uniós energia- és éghajlat-politikai célok eléréséhez tartós zöld beruházásokra van szükség. Az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terv a dekarbonizáció és az energia területén szükséges beruházási igények meghatározása tekintetében kulcsfontosságú iránymutatás. Az energetikai infrastruktúra fejlesztése terén olyan beruházásokra van szükség, amelyek egy ellenállóbb, tisztább, biztonságosabb és rugalmasabb energetikai rendszerhez járulnak hozzá, miközben javítják a piaci integrációt és csökkentik az árkülönbségeket. Az olasz villamosenergia-hálózat még nem rendelkezik megfelelő eszközökkel ahhoz, hogy megbirkózzon a villamos energia határkeresztező kereskedelmének növekedésével, és kezelni tudja az ingadozó teljesítményű megújuló energiaforrások 2030-ra előre jelzett nagyságrendjét. A többek között az infrastruktúrát érintő sürgősségi kiadások csökkentéséhez a hidrogeológiai és szeizmikus kockázatok megelőzésére irányuló beruházásokra van szükség. 2019-re az Unió Olaszország számára a jelentős hidrogeológiai kockázatokkal szembeni megelőzést biztosító kiadások kapcsán 2,1 milliárd EUR összegű eltérést engedélyezett az uniós költségvetési szabályok alól. Végezetül meg kell említeni, hogy Dél-Olaszországban nem valósul meg elegendő mértékű hatékony beruházás a hulladékgazdálkodásban és a vízügyi infrastruktúrában, miközben a vízhiány és az aszály jelentette kockázatok továbbra is fennállnak. Az ágazat széttagoltsága és a kisebb gazdasági szereplők gyenge hitelprofilja továbbra is akadályozza a beruházásokat. A beruházások, többek között az éghajlatváltozásra való reagálás, a környezeti fenntarthatóság, a kockázatmegelőzés és a vidéki összeköttetések terén a regionális egyenlőtlenségek kezeléséhez is hozzájárulnának. A vidéki területeken a széles sávú hálózat is kevésbé fejlett. Az ultragyors (legalább 100 Mbps) széles sávú lefedettség tekintetében Olaszország még mindig lemaradásban van (csak 24 % a 60 %-os uniós átlaghoz képest), és a még mindig nagyon mérsékelt növekedési ütemével csaknem sereghajtónak számít (27. a tagállamok között). Mind az ultragyors széles sávú lefedettség, mind pedig az igénybevételi arány jóval az uniós átlag alatt van.