A Európai Beruházási Alap alapokmánya,

amelyet a közgyűlés 1994. június 14-én elfogadott, majd 2000. június 19-én módosított

(2001/C 225/02)

1. cikk

Alapítás

Létrejön az Európai Beruházási Alap (a továbbiakban: "Alap"), amely jogi személyiséggel és pénzügyi autonómiával rendelkezik.

2. cikk

Feladat és tevékenységek

(1) Az Alap feladata, hogy hozzájáruljon a Közösség célkitűzéseinek megvalósításához.

Az Alap e feladatát a következő tevékenységek útján látja el:

- kölcsönökre és más pénzügyi kötelezettségekre vonatkozó garanciák és hasonló eszközök biztosítása a jogilag megengedett bármilyen formában,

- az ezen alapokmány 12. cikke (2) bekezdésének i. pontjában megállapított feltételekre is figyelemmel részesedés megszerzése, fenntartása, kezelése és elidegenítése bármilyen vállalkozásban.

(2) Az Alap ezen kívül végezhet bármilyen egyéb, a feladatához kapcsolódó vagy abból következő tevékenységet. Az Alap tevékenységei kölcsönfelvételi műveleteket is magukban foglalhatnak.

(3) Az Alap bankok biztonságos működésére vonatkozó alapelveknek megfelelően vagy adott esetben más, megbízható kereskedelmi elvek és gyakorlatok alapján végzi tevékenységeit. E tevékenységeket – a 28. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül – az Alap és alapító tagjai, vagy az Alap és az adott időpontban meglévő tényleges tagjai közötti szoros együttműködésben végzik.

3. cikk

Székhely

Az Alap székhelye Luxembourgban található.

4. cikk

Tagok

(1) Az Alap alapító tagjai a következők:

- az Európai Közösség (a továbbiakban: "Közösség"), amelyet az Európai Bizottság (a továbbiakban: "Bizottság") képvisel,

- az Európai Beruházási Bank, a továbbiakban: "Bank",

- az ezen alapokmány mellékletében (I. melléklet) felsorolt pénzügyi intézmények, a továbbiakban: "pénzügyi intézmények".

(2) Az igazgatótanács által a közgyűlés határozata alapján meghatározott feltételek mellett olyan más, a pénzügyi szektorhoz tartozó jogi személyek is az Alap tagjaivá válhatnak, amelyek célkitűzései hozzájárulnak az Alap feladatainak megvalósításához.

5. cikk

Tőke

(1) Az Alap engedélyezett alaptőkéje kezdetben 2 milliárd euró, amely 2000 darab egymillió euró névértékű részvényből áll, amelyeket az alapokmány 6. cikkével összhangban az Alap tagjai jegyezhetnek.

(2) Az engedélyezett alaptőke a leadott szavazatok 85 %-os többségével eljáró közgyűlés határozatával növelhető.

(3) Tőkeemelés esetén a közgyűlés által meghatározott feltételekre is figyelemmel minden tagnak jogában áll az emelésből a tag által jegyzett részvények és az Alap tőkéje között az emelés előtt fennálló aránynak megfelelő hányadot jegyezni.

(4) Az Alap tagjai az Alap kötelezettségeiért csak a jegyzett és be nem fizetett tőkerészesedésük mértékéig felelősek.

6. cikk

Részvényjegyzés

(1) Az Alap alapító tagjai ezen alapokmány II. mellékletében meghatározott számú részvényt jegyzik névértéken.

(2) Az ezt követő részvényjegyzésekre a közgyűlés által meghatározott feltételek mellett kerül sor; az ilyen részvények árfolyama nem lehet kevesebb a névértéküknél.

7. cikk

Részvények

(1) Az induló jegyzett tőke 20 %-át négy egyenlő éves részletben fizetik be.

(2) Tőkeemelés esetén a befizetés szabályairól a közgyűlés dönt.

(3) A közgyűlés az igazgatótanács javaslatára felszólíthatja a tagokat, hogy az Alap hitelezői felé fennálló kötelezettségei teljesítéséhez szükséges mértékben fizessék be a jegyzett, de még be nem fizetett tőkét. Az ilyen befizetéseket a közgyűlés határozatától számított 90 napon belül teljesíteni kell.

(4) A befizetéseket euróban kell teljesíteni.

(5) Az igazgatótanács előzetes írásbeli engedélyének hiányában a részvények biztosítékként nem köthetők le, és semmilyen más módon nem terhelhetők meg.

(6) Ezen alapokmány 5. cikke (4) bekezdésének sérelme nélkül, a tagok egyikét sem terheli tagságánál fogva felelősség az Alap kötelezettségeiért.

(7) Azon források, amelyek nem szükségesek az Alapnak a 2. cikk értelmében végzett tevékenységeihez, befektethetők a pénzügyi piacokon. E befektetések kezelése során a tevékenysége végrehajtásához, illetve a vállalt kötelezettségeinek teljesítéséhez közvetlenül szükséges ügyletek kivételével az Alap nem vesz részt devizaarbitrázs ügyletekben.

(8) A tagok az Alapban fennálló részesedéseiket egy másik tagra, vagy ezen alapokmány 4. cikkének (2) bekezdése alapján harmadik félre való átruházással idegeníthetik el. Ha valamely tag el kívánja idegeníteni részesedését, úgy a részesedést a Banknak, vagy ez utóbbi beleegyezésével az Alap valamely másik tagjának, vagy az ezen alapokmány 4. cikkének (2) bekezdésében foglalt kritériumoknak megfelelő harmadik félnek kínálja fel.

8. cikk

Részvényekhez kapcsolódó jogok

Az ezen alapokmány 27. és 33. cikkében megállapított feltételek mellett minden részvény a meglévő részvények számának arányában jogot biztosít az Alap eszközeinek tulajdonából, a nettó nyereségből, illetve adott esetben a felszámolásból befolyó bevételből való részesedéshez.

9. cikk

Az Alap vezetése és igazgatása

Az Alap vezetését és igazgatását a következő szervek látják el:

- a közgyűlés,

- az igazgatótanács,

- a főigazgató.

10. cikk

A közgyűlés

(1) Az Alap tagjainak közgyűlése évente legalább egyszer összeül, amikor az igazgatótanács elnöke összehívja. A közgyűlésre vagy az Alap székhelyén kerül sor, vagy a közgyűlés összehívásáról szóló értesítésben meghatározott egyéb helyszínen.

(2) A közgyűlés az Alap egyik tagjának kezdeményezésére és igazgatótanácsi határozatot követően is összehívható. A közgyűlést össze kell hívni, ha ezt a jegyzett tőke legalább 13 %-át képviselő részesedéssel bíró tagok a kérésüket indokoló ügy meghatározásával kérik.

(3) A közgyűlés határozatai az eljárási szabályzatban megállapított feltételekre figyelemmel és az ott megállapított szabályokkal összhangban írásbeli eljárás útján is meghozhatók.

11. cikk

Részvétel, képviselet, határozatképesség, többség

(1) Az Alap minden tagjának jogában áll részt venni a közgyűléseken.

(2) A Közösség képviseletét a Bizottság egyik tagja vagy más megfelelően felhatalmazott személy látja el.

(3) A Bank képviseletét annak elnöke vagy egy alelnöke, vagy más megfelelően felhatalmazott személy látja el.

(4) A pénzügyi intézményeket minden egyes pénzügyi intézmény részéről egy-egy személy képviseli.

(5) Az Alap minden tagja az általa jegyzett részvények számával megegyező számú szavazattal rendelkezik.

(6) A tagok szavazatukat levélben is leadhatják, vagy képviseletükkel megbízhatnak egy másik tagot.

(7) A közgyűlés akkor határozatképes, ha a jelenlévő vagy képviselt tagok legalább a jegyzett tőke 50 %-ával rendelkeznek.

(8) A közgyűlés – hacsak ezen alapokmány másképp nem rendelkezik – a leadott szavazatok többségével fogadja el határozatait.

12. cikk

A közgyűlés hatásköre

(1) Az Alap tagjai a közgyűlésen keresztül gyakorolják jogaikat.

(2) A közgyűlés

i. meghozza az Alapot az alapokmány 2. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésében meghatározott tevékenységek lebonyolítására felhatalmazó határozatokat;

ii. jóváhagyja az Alap eljárási szabályzatát;

iii. határoz az új tagok felvételéről;

iv. jóváhagyja az igazgatótanács által benyújtott éves jelentést;

v. jóváhagyja az éves mérleget és eredménykimutatást;

vi. meghatározza az Alap nettó nyereségének felhasználását és elosztását;

vii. kinevezi az Alap könyvvizsgáló bizottságának tagjait;

viii. gyakorolja az ezen alapokmány 34. cikkében meghatározott, az alapokmány módosításának elfogadásával kapcsolatos hatáskört;

ix. határoz a jegyzett tőke emeléséről és a még be nem fizetett, jegyzett tőke lehívásáról;

x. az alapokmány 26. cikkében meghatározott feltételekre is figyelemmel határoz az Alap kötelezettségvállalásai felső határának emeléséről;

xi. határozatot hoz a tagok felfüggesztéséről vagy kizárásáról;

xii. határozatot hoz az Alap tevékenységének végleges megszüntetéséről és eszközeinek felosztásáról;

xiii. kinevezi az igazgatótanács tagjait és az e tagokat képviselő póttagokat az ezen alapokmány 15. cikkének (1) és (3) bekezdése alapján kijelölt személyek közül;

xiv. felmenti hivatalukból az igazgatótanács azon tagjait, akik nem képesek feladataik ellátására vagy súlyos kötelességmulasztást követtek el;

xv. gyakorolja az ezen alapokmány más rendelkezései által ráruházott hatásköröket.

(3) A közgyűlés működésének rendjét az eljárási szabályzat határozza meg.

13. cikk

A közgyűlés elnöksége

A közgyűlés elnöki tisztségét az Alapban a legtöbb részvénnyel rendelkező tag képviselője tölti be.

14. cikk

Jegyzőkönyvek, kivonatok

A közgyűlés üléseiről jegyzőkönyvet kell felvenni. A jegyzőkönyvet az Alap titkársága készíti el, és az abból készült másolatokat vagy kivonatokat hitelesíti és eljuttatja a tagoknak.

15. cikk

Igazgatótanács

(1) Az igazgatótanács az eljárási szabályzatban megállapított eljárásnak megfelelően a közgyűlés által kinevezett és az Alap tagjai által kijelölt hét tagból áll. A közgyűlés megváltoztathatja az igazgatótanács tagjainak számát.

(2) Feladataik ellátása során az igazgatótanács tagjai függetlenül járnak el, és mindent megtesznek az Alap érdekeinek szolgálatában. Csak a közgyűlésnek tartoznak elszámolási kötelezettséggel. Az igazgatótanács minden egyes tagját egy póttag segítheti, aki távollétében a nevében eljár, részt vesz az igazgatótanács ülésein, és ugyanazon hatáskörökkel rendelkezik, mint az általa helyettesített tag.

(3) Az igazgatóság tagjait és a póttagokat az eljárási szabályzatban megállapított szabályokkal összhangban jelölik ki. Az eljárási szabályzat rendelkezhet úgy, hogy a kijelölt tagot fel kell hatalmazni arra, hogy már az éves közgyűlés kinevezésről szóló határozata előtt igazgatótanácsi tagként eljárjon. Az ilyen kijelölt tagokra is az igazgatótanács tagjaira vonatkozó szabályok érvényesek.

(4) Az igazgatótanács tagjainak kinevezése kétéves, megújítható időtartamra szól.

(5) Ha az igazgatótanács által a közgyűlésnek benyújtott éves jelentést nem fogadják el, az igazgatótanács lemond.

(6) Az igazgatótanács működésének rendjét az eljárási szabályzat határozza meg.

16. cikk

Az igazgatótanács hatásköre

Az alapokmány más rendelkezései által ráruházott hatáskörökön kívül az igazgatótanács:

i. határoz az Alap összes tevékenységéről. A döntési hatáskört az általa megfelelőnek tartott módon részben vagy teljes mértékben átruházhatja;

ii. iránymutatásokat és irányelveket fogad el az Alap tevékenységei és vezetése tekintetében;

iii. elkészíti a közgyűlés elé beterjesztett javaslatokat;

iv. meghatározza a részesedések átvételének általános feltételeit;

v. meghatározza az Alap által végzett műveletek megtérülési kritériumait;

vi. meghatározza az ezen alapokmány 2. cikkének (2) bekezdésében említett kölcsönfelvételi műveletek célkitűzéseit és korlátait;

vii. a tagok által az eljárási szabályzatban megállapított eljárásnak megfelelően tett javaslatok alapján kinevezi a főigazgatót és helyettesét, ha van ilyen. Az igazgatótanács hatáskörébe tartozik a főigazgatónak vagy esetleges helyettesének való felmondás;

viii. felügyeli a főigazgatót és helyettesét, és gondoskodik arról, hogy az Alapot ezen alapokmány rendelkezéseivel és az igazgatótanács által meghatározott iránymutatásokkal és irányelvekkel összhangban vezessék;

ix. beterjeszti a közgyűlésnek az Alap tevékenységéről szóló éves beszámolót és éves jelentést;

x. összehívja az Alap közgyűlését;

xi. a közgyűlés hatásköreinek sérelme nélkül hoz döntést azon ügyekben, amelyek nem tartoznak a főigazgató hatáskörébe.

17. cikk

Az igazgatótanács elnöksége

(1) Az igazgatótanács elnöki tisztségét az eljárási szabályzatban megállapított eljárásnak megfelelően kijelölt egyik tagja látja el.

(2) Ha az elnök nem tud részt venni az ülésen, úgy az igazgatótanács elnöki tisztségét az eljárási szabályzatban megállapított eljárásnak megfelelően kijelölt másik igazgatótanácsi tag látja el.

18. cikk

Igazgatótanács, ülések, határozatképesség

(1) Az igazgatótanács az Alap érdekeit szem előtt tartó gyakorisággal, de legalább naptári negyedévente egyszer ülésezik. Az üléseket az elnök hívja össze, a napirendi pontok kijelölése az eljárási szabályzattal összhangban történik. Az elnöknek össze kell hívnia az igazgatótanács ülését, ha az igazgatótanács egy tagja erre vonatkozóan indokolt kérést nyújt be. Az igazgatótanács üléseit az Alap székhelyén, vagy az elnök által választott más helyszínen tartják meg.

(2) Az igazgatótanács határozatai az eljárási szabályzatban megállapított feltételekre figyelemmel és az ott megállapított szabályokkal összhangban írásbeli eljárás útján is meghozhatók.

(3) Az igazgatótanács eljárásai csak akkor érvényesek, ha az igazgatótanácsi tagoknak legalább a fele jelen van.

(4) Az igazgatótanács többségi szavazattal fogadja el határozatait.

19. cikk

A jegyzőkönyv

Az igazgatótanács üléseiről jegyzőkönyvet kell felvenni. A jegyzőkönyvet az Alap titkársága készíti el, és az abból készült másolatokat vagy kivonatokat hitelesíti és eljuttatja a tagoknak.

20. cikk

A főigazgató

(1) Az Alapot a főigazgató vezeti. Függetlenül jár el, az Alap érdekeit szolgálja, és feladatainak ellátása során csak az igazgatótanácsnak tartozik elszámolási kötelezettséggel.

(2) A főigazgató kinevezése legfeljebb 5 évre szól és megújítható.

(3) A főigazgató munkáját helyettes segítheti, aki távollétében helyettesíti a főigazgatót, és vele azonos hatáskörökkel rendelkezik.

(4) A főigazgató és esetleges helyettese kinevezésére tett javaslattal kapcsolatos eljárást az eljárási szabályzat határozza meg.

21. cikk

A főigazgató hatásköre

(1) A főigazgató felel az Alap ezen alapokmány rendelkezéseivel és az igazgatótanács által elfogadott iránymutatásokkal és irányelvekkel összhangban történő napi irányításáért.

(2) A főigazgató feladata különösen a következő:

- az ezen alapokmány 16. cikkének megfelelően az igazgatótanács által elfogadott iránymutatásokkal és irányelvekkel összhangban jár el,

- benyújtja az Alap éves jelentését az igazgatótanácsnak,

- saját felelőssége mellett a pénzügyi év végét követő három hónapon belül elkészíti az Alap éves beszámolóját, és benyújtja azt az igazgatótanácsnak,

- ellátja az igazgatótanácsot az eljárási szabályzatban meghatározott vagy az igazgatótanács által kért további jelentésekkel és dokumentumokkal.

(3) A főigazgató képviseli az Alapot annak harmadik személyekkel fennálló kapcsolataiban és a bírósági eljárásokban.

(4) Az Alapra és a nevében vállalt kötelezettségekre vonatkozó dokumentumokat a főigazgató vagy a főigazgató által hivatalosan felhatalmazott képviselő írja alá.

(5) Az Alap alkalmazottainak munkáltatója a főigazgató, aki dönt felvételükről és elbocsátásukról.

22. cikk

Könyvvizsgálat

(1) Az Alap elszámolásait minden évben a közgyűlés által kinevezett három könyvvizsgálóból álló könyvvizsgáló bizottság vizsgálja át. A közgyűlés dönthet a könyvvizsgálók számának legfeljebb öt főre történő emeléséről. A jelölésekre az eljárási szabályzatban megállapított feltételeknek megfelelően kerül sor.

(2) A könyvvizsgáló bizottság tagjai szakmájuk szokásos szabályaival összhangban járnak el. A könyvvizsgáló bizottság megerősíti, hogy az Alap mérlege és eredménykimutatása megbízható és valós képet ad az Alap eszközeinek és forrásainak tekintetében az Alap pénzügyi helyzetéről és a vizsgált pénzügyi év tevékenységeinek eredményéről.

23. cikk

Működés

Az Alap az alapokmány keretein belül a Közösség tagállamainak területén, azon országok területén, amelyek kérelmezték a Közösségbe való felvételüket, és amelyek esetében megkezdődött a csatlakozási folyamat, vagy a határokon átnyúló projektek esetében a Közösség országaival szomszédos országokban folytathatja tevékenységeit.

24. cikk

Az Alap díjazása

Az Alap tevékenységéért kiszabott díj vagy egyéb bevétel szintjét ezen alapokmány értelmében úgy kell megállapítani, hogy az tükrözze a felmerülő kockázatokat, fedezze a működési költségeket, lehetővé tegye az említett kockázatokkal arányban álló tartalék képzését, és biztosítsa forrásainak megfelelő mértékű megtérülését.

25. cikk

Az Alap működésének korlátai

Garanciák nyújtása tekintetében az Alap kötelezettségvállalásának korlátait ezen alapokmány 16. cikkével összhangban az igazgatótanács állapítja meg.

Vállalkozásbeli részesedés megszerzése esetén az Alap kötelezettségvállalásának hasonló korlátait az alapokmány 12. cikke (2) bekezdésének i. pontjában említett vonatkozó határozatokban állapítják meg.

26. cikk

Az Alap összes kötelezettségvállalásának felső határa

Az Alap által harmadik felek nevében vállalt kötelezettségeket figyelembe nem véve, az Alap összes kötelezettségvállalása nem haladhatja meg a következő mértékeket:

- garanciaműveletek esetén: a jegyzett tőke összegének háromszorosa; e felső határ a közgyűlés határozatával legfeljebb a jegyzett tőke ötszöröséig emelhető. Ha a képzett tartalék eléri vagy meghaladja a jegyzett tőke összegének 7,5 %-át, e felső határ a közgyűlés határozatával legfeljebb a jegyzett tőke nyolcszorosáig emelhető,

- részesedések esetén: az ezen alapokmány 12. cikkének megfelelően a közgyűlés által meghatározott összeg.

27. cikk

A nettó jövedelem felhasználása és elosztása

(1) A közgyűlés legalább évente egyszer határozatot hoz arra vonatkozóan, hogy az Alap nettó jövedelmének mekkora részét kell tartalékképzésre vagy egyéb célokra fordítani, vagy az Alap tagjai között felosztani.

Mielőtt a tagok közötti bármilyen felosztásra sor kerülne, az Alap nettó jövedelme legalább 20 %-ának megfelelő összeget tartalékképzésre kell fordítani. A tartalékképzés megszűnik, ha a tartalék összege eléri a jegyzett tőke 10 %-át, és újra bevezetésre kerül, amint a tartalék a jegyzett tőke 10 %-a alá esik.

(2) A tagok közötti felosztást az egyes tagok birtokában lévő részvények számának arányában kell végrehajtani.

28. cikk

Együttműködés harmadik személyekkel

(1) Az Alap magára vállalhatja harmadik személy által rábízott speciális források kezelését, feltéve, hogy azok tevékenységi körébe beleillenek, azokat elkülönített számlákon vezeti és megfelelő bevételt hoznak.

(2) Az Alap ezen alapokmány feltételein belül együttműködhet minden hasonló területen tevékenykedő nemzetközi szervezettel.

(3) Célkitűzései elérése és feladatainak végrehajtása érdekében az Alap megállapodásokat köthet az ilyen szervezetekkel és a Közösség tagállamaiban vagy harmadik országokban működő nemzeti szervezetekkel és banki partnerekkel.

29. cikk

A tagok felfüggesztése vagy kizárása

(1) Amennyiben az Alap tagja nem teljesíti az alapokmányban előírt kötelességeit, a közgyűlés határozhat tagságának felfüggesztéséről.

(2) Felfüggesztése alatt a tagot továbbra is kötik az alapbeli tagságából fakadó kötelezettségek; nem gyakorolhatja viszont az alapokmányban biztosított jogok egyikét sem.

(3) Amennyiben a tag a közgyűlés felfüggesztési határozatát követő hat hónap elteltével sem tesz eleget azon kötelezettségeinek, amelyeknek elmulasztása az adott határozat alapját képezte, a közgyűlés az adott tagot kizártnak nyilváníthatja.

30. cikk

Elszámolás az Alapból kizárt tagokkal

(1) A tagság megszűnése maga után vonja a kizárt taggal történő részleges elszámolást.

(2) A kizárt tag részvényeit ezen alapokmány 7. cikkének (8) bekezdésével összhangban idegenítik el. Ha a részvényeket nem vásárolja meg a Bank vagy az Alap másik tagja, a közgyűlés engedélyezheti azok értékesítését az ezen alapokmány 4. cikkének (2) bekezdésében szereplő feltételeknek eleget tevő jogi személyek részére.

Abban az esetben, ha a részvényeket a többi tag vagy a 4. cikk (2) bekezdésében szereplő feltételeknek eleget tevő jogi személyek nem vásárolják meg, azokat az Alap visszavásárolja.

(3) A fenti (2) bekezdésre figyelemmel, az Alap a kizárt tag részvényeit a névérték és az alapbeli tagság megszűnésének napján kiszámított könyv szerinti érték közül az alacsonyabb értéken vásárolja vissza.

A korábbi tagot az Alapból történő kizárás ellenére mindaddig kötik az Alappal szembeni közvetlen és függő kötelezettségei, amíg a tagság megszűnése előtt kötött szerződéses garanciák vagy törzsrészesedések bármely része fennáll. Nem kötik azonban a garanciákból és törzsrészesedésekből származó azon kötelezettségek, amelyeket az Alap a tagság megszüntetése után létesített, és nem részesedik az Alap bevételeiből valamint nem viseli kiadásait sem.

(4) Az Alap által a kizárt tagtól visszavásárolt részvények kifizetése a következő feltételek mellett történik:

- a tagság megszűnésétől számított hat hónapos időszak letelte előtt nem kerül sor semmilyen kifizetésre. A kifizetés azon összegre korlátozódik, amellyel a visszavásárlási ár meghaladja a korábbi tag Alappal szembeni, az Alap működéséből fakadó tartozásait;

- ha az Alap veszteséget könyvel el az Alap bármely garancia- vagy törzsrészesedési ügyletén, amely a tagság felfüggesztésének napján még fennállt, és az adott veszteség összege meghaladja a veszteségre elkülönített céltartaléknak a tagság felfüggesztése napján fennálló összegét, akkor a korábbi tag köteles az Alap felszólítására visszafizetni azon összeget, amellyel részvényeinek visszavásárlási árfolyama csökkent volna, ha a visszavásárlási árfolyam megállapításakor figyelembe vették volna e veszteséget. Ezen kívül, a korábbi tag továbbra is köteles a be nem fizetett jegyzésekre vonatkozó bármely lehívást olyan mértékben teljesíteni, amilyen összegben köteles lett volna azt teljesíteni, ha az Alap tőkéjének értékvesztése és a lehívás a tag részvényeire vonatkozó visszavásárlási árfolyam megállapításának idején történt volna.

31. cikk

A működés megszüntetése

(1) Indokolt esetben az igazgatótanács ideiglenesen felfüggesztheti az Alap működését. E döntést a közgyűlés hatáskörébe utalja további megfontolás céljából. A közgyűlés a leadott szavazatok 85 %-os minősített többségével határozhat az Alap működésének végleges megszüntetetéséről, az Alap ezt követően a felszámolásával kapcsolatos feladatok kivételével összes tevékenységét beszünteti.

(2) Az Alap működésének végleges beszüntetése annak felszámolását vonja maga után. A közgyűlés nevezi ki a felszámolókat, akik elvégzik a felszámolással kapcsolatos teendőket.

32. cikk

Az Alap tagjainak kötelezettségei

(1) Az Alap működésének végleges beszüntetése esetén az Alappal szemben fennálló követeléseket a következő sorrendben és a következő forrásokból kell rendezni:

- az Alap eszközei,

- az Alapnak a jegyzett tőke tekintetében járó, de be nem fizetett összegek.

(2) Az igazgatótanács meghozza a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy a közvetlen követelések és a függő követelések tulajdonosai között a pénzeszközök felosztása a jogalapjuknak megfelelő arányban történjen.

33. cikk

Az eszközök felosztása

(1) Az Alap tevékenységének végleges beszüntetése esetén az eszközöket a tagok között az Alap általuk jegyzett tőkeösszegének arányában addig nem osztják fel, amíg:

- teljes mértékben ki nem fizették az Alap összes tartozását a hitelezők felé,

- a közgyűlés nem hozott határozatot az eszközök felosztásáról.

(2) Az eszközöket az egyes tagoknak az Alap tőkéjéhez való hozzájárulása arányában osztják fel az Alap tagjai között.

(3) E felosztás eljárásrendjét az igazgatótanács dolgozza ki.

34. cikk

Módosítások

(1) Ezen alapokmány az igazgatótanács javaslatára, a közgyűlés határozatával módosítható. Ezen alapokmány 2. és 3. cikkének megváltoztatásához a leadott szavazatok 85 %-ára van szükség.

(2) Ha a közgyűlés másképp nem határoz, az elfogadott módosítások az Alap tagjainak a módosításról szóló értesítése napjától számított három hónap múlva lépnek hatályba.

35. cikk

Jog és joghatóság

(1) Az egyrészről az Alap, másrészről működésének kedvezményezettjei – legyenek ezek akár pénzügyi intézmények kedvezményezetti minőségükben, akár más kedvezményezettek – között felmerülő vitás ügyekben az illetékes nemzeti bíróságok jogosultak döntést hozni.

(2) E célból az Alap a Közösség minden egyes tagállamában rendelkezik idézési címmel. Mindazonáltal bármely szerződésben megadhat egy konkrét idézési címet vagy megjelölhet egy választottbíróságot.

(3) Az Európai Közösséget létrehozó szerződésben meghatározottak szerint és az ott megállapított korlátokon belül (a Bank alapokmánya 30. cikkének (6) bekezdése) az Alap szervei által elfogadott intézkedésekkel kapcsolatos viták az Európai Közösségek Bíróságának hatáskörébe tartoznak.

36. cikk

Kiváltságok és mentességek

Az Alapra, szerveinek tagjaira és alkalmazottaira alkalmazni kell az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet, az Európai Közösséget létrehozó szerződésben meghatározott feltételek szerint (a Bank alapokmánya 30. cikkének (5) bekezdése).

37. cikk

Hatálybalépés

Ez az alapokmány a közgyűlés által meghatározásra kerülő időpontban lép hatályba.

--------------------------------------------------