1.

A II. melléklet a következőképpen módosul: a) a II. fejezet a következőképpen módosul: i. Az A. szakasz 2. pontja e) alpontjának helyébe a következő szöveg lép: „e) A tojásokat: i. gyakori időközönként, legalább naponta, a tojásrakás után a lehető leghamarabb össze kell gyűjteni; ii. a lehető leghamarabb meg kell tisztítani és fertőtleníteni kell, kivéve, ha a fertőtlenítésre ugyanazon tagállam valamely baromfikeltető állomásán sor kerül; iii. vagy új, vagy tiszta és fertőtlenített csomagolóanyagba csomagolják.”; ii. A B. szakasz 2. pontja e) alpontjának első francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép: „— a tojásokat a baromfikeltető állomásra való beérkezésük és a keltetési folyamat közötti időszakban, vagy az Unión belüli kereskedelem, illetve egy harmadik országba történő kivitel céljából történő feladáskor, kivéve, ha előzetesen fertőtlenítve lettek a származási hely szerinti tenyésztelepen,”; b) A III. és IV. fejezet helyébe a következő szöveg lép: „III. FEJEZET A BETEGSÉGEKRE VONATKOZÓ EGÉSZSÉGÜGYI ELLENŐRZŐ PROGRAM A betegségekre vonatkozó egészségügyi ellenőrző programoknak – az egészségügyi intézkedések, valamint a 16. és 17. cikk sérelme nélkül – legalább az A–D. szakaszban felsorolt fertőzésekre és fajokra vonatkozó ellenőrzésre kell kiterjedniük. A. Salmonella Pullorum (1), Salmonella Gallinarum (2) és Salmonella arizonae (3) okozta fertőzések 1. Az érintett fajok: a) Salmonella Pullorum és Salmonella Gallinarum: tyúkok, pulykák, gyöngytyúkok, fürjek, fácánok, foglyok és kacsák; b) Salmonella arizonae: pulykák. 2. A betegségekre vonatkozó egészségügyi ellenőrző program a) A fertőzés megállapítására szerológiai és/vagy bakteriológiai vizsgálatokat kell alkalmazni (4). b) A vizsgálati mintákat megfelelő módon, vérből, nem kikelt embriókból (vagyis a tojásban elpusztult embriókból), másodosztályú csibékből, mekóniumból, post mortem szövetekből, különösen májból, lépből, petefészekből/méhkürtből, valamint a csípőbél-vakbél találkozási pontjánál kell venni (5). c) Szelenit-cisztein táplevesben való közvetlen dúsítást kell alkalmazni a fekália-/mekónium- és bélminták esetében. Nem szelektív elődúsítást követően szója alapú Rappaport-Vassiliadis (RVS) táplevesben vagy Müller-Kauffmann tetrationát-novobiocin (MKTTn) táplevesben való szelektív dúsítás alkalmazható olyan minták (például tojásban elpusztult embriók) esetében, ahol várhatóan minimális a konkurens flóra (6) (7). d) Egy állományból Salmonella Pullorum, Salmonella Gallinarum vagy Salmonella arizonae jelenlétének kimutatása céljából vett vérmintán végzett szerológiai vizsgálat esetében a vizsgálandó minták számának megállapításakor figyelembe kell venni a fertőzés érintett tagállambeli elterjedtségét és a telepen történt korábbi előfordulását. A fertőzés kimutatását célzó szerológiai és/vagy bakteriológiai vizsgálatok esetében azonban mindig statisztikailag érvényes számú mintát kell venni. e) Az állományokat minden egyes tojásrakási időszakban meg kell figyelni a szóban forgó betegség észlelésére legalkalmasabb időben. f) A bakteriológiai vizsgálat esetében a mintákat nem lehet olyan baromfiból vagy tojásokból venni, amelyeket antimikrobiális gyógyszerekkel kezeltek a vizsgálatot megelőző két-három hétben. g) A kimutatási technikáknak alkalmasnak kell lenniük a Salmonella Pullorum és Salmonella Gallinarum okozta fertőzésekre való szerológiai reakcióknak a Salmonella Enteritidis vakcina alkalmazásából adódó szerológiai reakcióktól történő megkülönböztetésére abban az esetben, ha e vakcina került felhasználásra (8). Emiatt nem lehet ilyen vakcinát használni, ha szerológiai ellenőrzést kell alkalmazni. Ha vakcinát használtak, akkor bakterológiai vizsgálatot kell alkalmazni, de az alkalmazott megerősítő módszernek alkalmasnak kell lennie az élő vakcinatörzseknek a vadtörzsektől való megkülönböztetésére. B. Mycoplasma gallisepticum és Mycoplasma meleagridis okozta fertőzések 1. Az érintett fajok: a) Mycoplasma gallisepticum: tyúkok és pulykák; b) Mycoplasma meleagridis: pulykák. 2. A betegségekre vonatkozó egészségügyi ellenőrző program a) A fertőzés megállapítására jóváhagyott szerológiai és/vagy bakteriológiai és/vagy molekuláris vizsgálatokat kell végezni. A légzsák-léziók naposcsibék és pipék esetében Mycoplasma fertőzésre utalnak, amit ki kell vizsgálni. b) A Mycoplasma fertőzés vizsgálatához mintákat kell venni szükség szerint vérből, naposcsibékből és pipékből, spermából vagy a légcsőből, a kloákából vagy a légzsákból vett kenetmintából, a Mycoplasma meleagridis kimutatásához szükséges mintákat pedig a pulykák méhkürtjéből vagy péniszéből kell venni. c) A Mycoplasma gallisepticum vagy Mycoplasma meleagridis kimutatására irányuló vizsgálatokat reprezentatív minta alapján kell elvégezni a fertőzésnek a nevelés és a tojásrakás ideje alatti folyamatos ellenőrzése érdekében, azaz közvetlenül a tojásrakás kezdete előtt és azután háromhavonként. C. Az eredmények és a meghozandó intézkedések Amennyiben nincsenek reagensek, a vizsgálatot negatívnak kell tekinteni. Ellenkező esetben az állományt fertőzésgyanúsnak kell tekinteni, és a IV. fejezetben részletezett intézkedéseket kell alkalmazni. D. A két vagy több elkülönített termelési egységből álló telepeken az illetékes állat-egészségügyi hatóság a IV. fejezet 3. pontjának b) alpontjában meghatározott intézkedésektől a fertőzött telepen lévő egészséges termelési egységek tekintetében eltérhet, amennyiben a felhatalmazott állatorvos megerősítette, hogy az adott termelési egységek struktúrája és mérete, valamint működése az elhelyezés, a tartás és az etetés tekintetében olyan, teljesen elszigetelt egységeket képez, hogy az érintett betegség nem képes az egyik termelési egységről a másikra átterjedni. IV. FEJEZET A TELEPNEK ADOTT ENGEDÉLY FELFÜGGESZTÉSÉNEK VAGY VISSZAVONÁSÁNAK FELTÉTELEI 1. A telep engedélyét fel kell függeszteni: a) ha a II. fejezetben megállapított feltételek már nem teljesülnek; b) addig, amíg a betegségnek megfelelő vizsgálatot el nem végzik, ha: — madárinfluenza vagy Newcastle-betegség kitörésének gyanúja áll fenn a telepen, — a telepre olyan telepről érkezett a baromfi vagy a keltetőtojás, ahol a madárinfluenza vagy Newcastle-betegség kitörésének gyanúja fennáll, vagy a kitörést megerősítették, — a fertőzés átvitelére alkalmas kapcsolat jött létre a telep, valamint a madárinfluenza, illetve a Newcastle-betegség kitörésének gócpontja között; c) az új vizsgálatok elvégzéséig, amennyiben a II. és a III. fejezetben meghatározott feltételekkel összhangban folytatott, a Salmonella Pullorum, Salmonella Gallinarum, Salmonella arizonae, Mycoplasma gallisepticum vagy Mycoplasma meleagridis okozta fertőzésre irányuló ellenőrzés eredményei okot adnak a kitörés gyanújára; d) a hatósági állatorvos által elrendelt megfelelő intézkedések végrehajtásáig, amennyiben a telepről megállapították, hogy az I. fejezet 1. a), b) és c) pontjában felsorolt követelményeknek nem felel meg. 2. A telep engedélyét vissza kell vonni, ha: a) megerősítést nyer a madárinfluenza vagy a Newcastle-betegség kitörése a telepen; b) egy megfelelő második vizsgálat megerősíti a Salmonella Pullorum, Salmonella Gallinarum, Salmonella arizonae, Mycoplasma gallisepticum vagy Mycoplasma meleagridis okozta fertőzés kitörését; c) a hatósági állatorvos által a telepért felelős személynek címzett második felszólítás után sem történt intézkedés annak érdekében, hogy a telepet összhangba hozzák az I. fejezet 1. a), b) és c) pontjában felsorolt követelményekkel. 3. Az újraengedélyezés feltételei, ha: a) az engedélyt a madárinfluenza vagy Newcastle-betegség kitörése miatt vonták vissza, az engedély 21 nappal a tisztítás és fertőtlenítés után újra kiadható, amennyiben a kényszervágást végrehajtották; b) az engedélyt azért vonták vissza, mert a kitörést: — Salmonella Pullorum és Salmonella Gallinarum vagy Salmonella arizonae okozta, az engedély újra kiadható két, a telepen legalább 21 nap különbséggel elvégzett, negatív eredményű vizsgálat után, ha a fertőzött állomány kényszervágását fertőtlenítés követte, amelynek eredményességét száraz felületeken végzett, megfelelő vizsgálatokkal ellenőrizték, — Mycoplasma gallisepticum vagy Mycoplasma meleagridis okozta, az engedély újra kiadható két, legalább 60 nap különbséggel az egész állományon elvégzett negatív eredményű vizsgálat után, vagy a teljes fertőzött állomány kényszervágását, majd fertőtlenítését követően a telepen két, legalább 21 nap különbséggel elvégzett, negatív eredményű vizsgálat után.”