HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 228/22

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. március 23.)

a Németország által a Glunz AG és az OSB Deutschland GmbH számára nyújtott C 28/05 (korábbi NN 18/05, korábbi N 517/2000) sz. állami támogatásról

(az értesítés a C(2011) 1764. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2011/524/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra, különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

azt követően, hogy az említett rendelkezéseknek megfelelően felhívta az érdekelteket észrevételeik megtételére (2) és tekintettel a benyújtott észrevételekre,

mivel:

I. ELJÁRÁS

(1) 2000. augusztus 4-én kelt, 2000. augusztus 7-én iktatott levelében Németország bejelentette a Bizottságnak a Glunz AG és az OSB Deutschland GmbH számára nyújtandó 35 %-os támogatási intenzitású tervezett állami támogatást egy integrált fafeldolgozó központ létesítéséhez Nettgauban (Szász-Anhalt). A tervezett támogatást az N 517/2000 számon vették nyilvántartásba.

(2) 2001. július 25-én a Bizottság – a kiegészítő tájékoztatás beérkezését követően – olyan határozatot hozott, amelynek alapján a Bizottság a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatás multiszektorális keretszabályát (3) (a továbbiakban: MSF 1998) alkalmazva nem kifogásolta a 35 % mértékű támogatási intenzitást.

(3) A Törvényszék a T-27/02 sz., Kronofrance kontra Bizottság ügyben hozott 2004. december 1-jei ítéletével (4) megsemmisítette a Bizottság határozatát.

(4) Következésképpen a Bizottságnak Németország 2000. augusztus 7-i bejelentése alapján új határozatot kell hoznia.

(5) A Bizottság 2004. december 17-én kelt levelében feltette a kérdést Németországnak, hogy kíván-e a Bizottság határozatának megsemmisítésére való tekintettel a 2000. augusztus 7-i bejelentéssel kapcsolatban további tájékoztatást nyújtani. 2005. március 3-án az ügyben emlékeztető levelet küldtek ki. Németország a 2005. március 23-án kelt levelében válaszolt, de további tájékoztatást akkor nem nyújtott.

(6) Németország 2000 februárjában nyújtotta a szóban forgó támogatást a Bizottság általi engedélyezés fenntartásával. A Bizottság 2001. július 25-i határozatát követően, amely szerint a támogatást nem kifogásolta, Németország megkezdte a támogatás kifizetését.

(7) A határozatnak a Törvényszék általi 2001. július 25-i megsemmisítése következtében ugyanolyan jogi helyzet állt elő, mintha a határozat soha nem létezett volna és Németország nem kapott volna engedélyt a Bizottságtól a tervezett támogatási intenzitásra (5). Ezért a Bizottság az ügyet az NN 18/05 szám alatt a jogszerűtlen állami támogatások között vette nyilvántartásba.

(8) A Bizottság 2005. július 20-án kelt levelében ismertette határozatát Németországgal, hogy a támogatás miatt megindítja az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást.

(9) Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapja (6) közzétette. A Bizottság felszólította az érdekelt feleket, hogy tegyék meg a támogatással kapcsolatos észrevételeiket.

(10) A Bizottsághoz egy érdekelt féltől érkezett észrevétel. Az észrevételt továbbították Németországnak, amely lehetőséget kapott a hozzászólásra; Németország észrevételei a 2005. október 24-én és a 2006. január 24-én kelt levelekkel érkeztek be.

(11) 2006. február 28-án kelt levelében Németország az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (7) 7. cikke (6) bekezdésének 3. mondata értelmében a hivatalos vizsgálati eljárás felfüggesztését kérvényezte, mivel Németország és a Glunz AG az Európai Unió Bíróságához jogorvoslat iránti kérelmet nyújtott be a Kronofrance kontra Bizottság ügyben (C-75/05. P és C-80/05. P egyesített ügyek) hozott ítélet ellen.

(12) 2006. március 9-én kelt levelében a Bizottság hozzájárult ahhoz, hogy az eljárást addig felfüggesszék, amíg a Bíróság meghozza ítéletét a C-75/05. P és C-80/05. P sz., Németország és társai kontra Kronofrance egyesített ügyekben.

(13) A Bíróság 2008. szeptember 11-i ítéletében (8) megerősítette a Törvényszék ítéletét. Ennek alapján a C 28/05 ügyben újraindították a hivatalos vizsgálati eljárást.

(14) Németország 2009. augusztus 4-én kelt levelében, majd miután a Bizottság további tájékoztatást kért, 2010. július 19-én kelt levelében további tájékoztatást adott.

II. A TÁMOGATÁS RÉSZLETES BEMUTATÁSA

2.1. A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉS

(15) A Landesförderinstitut Sachsen-Anhalt 2000. február 29-én úgy határozott, hogy a Glunz AG és az OSB Deutschland GmbH számára beruházási támogatásokat nyújt egy integrált fafeldolgozó központ létesítéséhez Nettgauban (Szász-Anhalt). A támogatások teljes összege 69 797 988 EUR.

(16) A 2000. augusztus 4-i bejelentés szerint a támogatást 46 201 868 EUR összegben, a Bizottság által jóváhagyott, a „regionális gazdaságszerkezet javítása” elnevezésű 28. közérdekű feladat keretterv (9) alapján nyújtják. Ez a támogatás a bruttó támogatható költségek 23,17 %-ának felel meg.

(17) Ezen felül a beruházási támogatásokról szóló 1999-es törvény (10) alapján is nyújtanak beruházási támogatást, amelyet a Bizottság 23 596 120 EUR összegben jóváhagyott. Ez a beruházási támogatás a bruttó támogatható beruházási költségek 11,83 %-ának felel meg.

(18) Németország tájékoztatása szerint már kifizettek […] (11) EUR összeget a „regionális gazdaságszerkezet javítása” elnevezésű 28. közérdekű feladat keretterv alapján és […] EUR összeget beruházási támogatásként. Ezzel Németország összesen […] EUR összegű támogatást fizetett ki a kedvezményezettnek (az előirányzott 69 797 988 euróból).

2.2. A KEDVEZMÉNYEZETTEK

(19) A támogatásnak két kedvezményezettje van.

(20) Az egyik kedvezményezett a Hamm (Észak-Rajna-Vesztfália) székhelyű Glunz AG (a továbbiakban: Glunz), amelyet 1932-ben alapítottak és abban az időben fakereskedelemmel foglalkozott. Az 1960-as évek óta a vállalkozás forgácslapok, közepes sűrűségű farostlemezek (MDF), OSB (Oriented Strand Board) és rétegelt lemezek gyártásával és forgalmazásával foglalkozik. A bejelentés időpontjában a portugál SONAE-csoporthoz tartozó Tableros De Fibras S.A. (a továbbiakban: TAFISA) cég tulajdonában volt a Glunz 96,03 %-os üzletrésze.

(21) A másik kedvezményezett az OSB Deutschland GmbH (a továbbiakban: OSBD), amely 100 %-ban a TAFISA tulajdonában van és ezzel a Glunz konszern-társvállalata, mivel mindketten a TAFISA leányvállalatai. Az OSBD-t 1999. július 16-án alapították, és a nettgaui beruházási projekt befejezését követően kezdte meg az OSB termékek gyártását és értékesítését.

2.3. A BERUHÁZÁSI PROJEKT

(22) A beruházás helyszíne Nettgau (Szász-Anhalt), az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja értelmében olyan támogatási terület, ahol a megengedett maximális támogatási intenzitás nagy vállalkozások új beruházásai esetében a bejelentés időpontjában bruttó 35 % volt.

(23) A Glunz és az OSBD egy eddig nem ipari célra használt területen integrált fafeldolgozó központot hoztak létre, amely két egymáshoz kapcsolódó üzemből áll. Az első üzemben, amely az OSBD-hez tartozik, OSB termékeket, a második üzemben, amely a Glunz tulajdona, forgácslapokat gyártanak. Németország tájékoztatása szerint a két üzem termelőberendezéseit közös műszaki infrastruktúra kapcsolja össze. Az OSB lapokat és a forgácslapokat ugyanazon csiszoló berendezésben, bevonatkészítő berendezésben, valamint horony- és csapkészítő berendezésben dolgozzák fel és nemesítik. Ezenfelül az OSB lapok feldolgozása során keletkező finom törmeléket Németország tájékoztatása szerint a szomszédos forgácslap üzem használja fel. Mindkét üzemet egy központi igazgatás vezeti, beleértve a marketinget, a beszerzést és az értékesítést is.

(24) Németország tájékoztatása szerint a Glunz és az OSBD integrált fafeldolgozó központja az üzem optimális kialakítása és a közös infrastruktúra következtében több előnyt is kínál, elsősorban a gyártott falapok megmunkálása szempontjából. A fakészlet optimális kihasználását, a nyersanyagok jobb kiaknázását és belső újrahasznosítási körfolyamatot tesz lehetővé.

(25) A 2000. augusztus 7-i bejelentés szerint a támogatás egy részét az OSB üzemnek, másik részét pedig a forgácslap üzemnek nyújtják. Az OSB üzem számára nyújtott támogatás 81,8 millió EUR, támogatható beruházási költség mellett 28,61 millió eurót tesz ki, ami bruttó 35 %-os intenzitásnak felel meg. A forgácslap üzem számára nyújtott támogatás 117,6 millió EUR, támogatható beruházási költség mellett 41,18 millió eurót tesz ki, ami szintén bruttó 35 %-os intenzitásnak felel meg.

(26) A bejelentéskor Németország abból indult ki, hogy a nettgaui fafeldolgozó központ 355 állandó munkahelyet teremt, mégpedig 234-et a forgácslap üzemben és 121-et az OSB üzemben. Ezenkívül az érintett támogatási területeken további 520 közvetett munkahely is létrejön, amelyből 33 meglévő munkahelyek bebiztosítását jelentené. A nettgaui új beruházást 2000. január és 2002 vége között kívánták megvalósítani, a termelést 2001 folyamán kezdték volna meg. A létesítmény két év elteltével érné el teljes kapacitását.

(27) Az új OSB üzem 2002. évre tervezett termelési kapacitására […] m3-t adtak meg. 1999-ben a TAFISA csoport termelési kapacitása az OSB termékek gyártásának területén […] m3-t tett ki.

(28) 1999-ben a Glunz csoport forgácslap termelő kapacitása […] m3 volt. Németország tájékoztatása szerint a teljes termelési kapacitás a nettgaui üzem […] m2 teljesítményével […] m3-re növekedne.

III. A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

(29) A nagyberuházási projektek regionális támogatásának 1998-as multiszektorális keretprogramjában (a továbbiakban: MSF 1998) a megengedett maximális támogatási intenzitást egy számítással határozzák meg, amelyben egy sor értékelési tényezőt alkalmaznak, különösen egy, az adott gazdasági ágazat versenyhelyzetét tükröző tényezőt (T); ez a tényező a következő értékeket veheti fel: 0,25, 0,5, 0,75 vagy 1. A tényező értéke csak akkor lehet 1, ha a gazdasági ágazatban (a legalacsonyabb NACE szinten meghatározva) nincsenek többletkapacitások (többletkapacitás vizsgálat) és/vagy az érintett piac (az érintett termék és annak helyettesítő termékeiként meghatározva) nem csökkenő piac (csökkenő piac vizsgálat).

(30) A Bizottság az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti vizsgálat megindításáról szóló határozatában kétségbe vonta az OSB szempontjából érintett piac behatárolásának helyességét, és ezért nem tudta megállapítani, hogy a „T” versenytényező meghatározásának tekintetében csökkenő piacot kell-e figyelembe venni vagy sem.

IV. AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

(31) 2005. november 22-én észrevétel (12) érkezett a Bizottsághoz a KronoGroup Switzerland csoporthoz tartozó versenytársaktól (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG és Kronofrance S.A.).

(32) Észrevételükben a KronoGroup vállalkozásai azon az állásponton vannak, hogy a piacot az OSB és a puhafa rétegelt lemez bevonásával kell behatárolni. A keményfa rétegelt lemez lényegesen drágább és azt elsősorban olyan területeken (bútoripar és belsőépítés) alkalmazzák, ahol az OSB-t és a puhafa rétegelt lemezt alig vagy egyáltalán nem használják. E kijelentés alátámasztására az érdekelt felek egy Jaakko Pöyry-féle tanulmányra (13) és a finn Forest Research Institute egy publikációjára hivatkoztak.

(33) A KronoGroup további állításait a következőkben foglaljuk össze:

(34) A KronoGroup arra hivatkozik, hogy a Bizottságnak annak megállapítására, hogy a piac csökkenő volt-e, 1999-ig meglévő adatokat kellene felhasználnia, mivel az eredeti, a Bíróság által később hatályon kívül helyezett engedélyezési határozat időpontjában (2001. július) csak ezek az adatok álltak rendelkezésre. Az 1995-től -1999-ig terjedő időszakban a forgácslap piac 4,626 % negatív átlagos növekedési arányt mutatott. A KronoGroup azonban azt állítja, hogy a forgácslap piaca 1994 és 1999 között 0,456 % pozitív átlagos növekedést mutatott (amely ugyan összességében elmaradt az EGT feldolgozó iparának növekedésétől).

(35) A KronoGroup előadja továbbá, hogy a Bizottságnak az OSB üzemnek nyújtott támogatást és a forgácslap üzemnek nyújtott támogatást külön kellene értékelnie a teljes projekt együttes támogatási intenzitásának kiszámítása helyett, mivel a két beruházás, a két termelő berendezés és a két termék piaca egymástól világosan elhatárolható. Ez azt jelentené, hogy az értékelési tényezőket a két üzemre külön kellene kiszámítani.

(36) A KronoGroup továbbá kijelenti, hogy a Glunz nettgaui beruházása folyamán bezárta Sassenburgban (30 km távolságban, de egy másik szövetségi tartományban – Alsó-Szászországban (14)) lévő forgácslap üzemét. A KronoGroup által idézett újságcikkek szerint a sassenburgi üzem teljes személyzetét átvette a Nattgauban létesülő új üzem. Ez ellentmond az MSF 1998 azon célkitűzésének, hogy a támogatási területeken az emberek számára helyben teremtsen munkahelyeket, így ezeket a munkahelyeket a befektetett tőke/munkaerő tényező és a regionális hatás tényező MSF 1998 szerinti meghatározásánál (mivel mindkettő a beruházással teremtett munkahelyek számától függ) ne vegyék figyelembe.

(37) Végül a KronoGroup előadja, hogy a Bizottságnak a 659/1999/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében el kellett volna rendelnie a támogatás ideiglenes visszatéríttetését (jogszerűtlen támogatások visszatérítési utasítása), mivel a Glunz és az OSBD a részlegesen kifizetett támogatások következtében jelentős versenyelőnyhöz jutott.

V. NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

(38) A Németország által megküldött észrevételeket a következőkben foglaljuk össze.

5.1. AZ OSB SZEMPONTJÁBÓL ÉRINTETT PIAC BEHATÁROLÁSÁVAL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEK

(39) Németország véleménye szerint az OSB szempontjából érintett piacot az OSB és a rétegelt lemez képezik a csomagolás, kerítés, tetőszerkezet, padlóburkolat valamint beltéri burkolat és falburkolat formájában történő végső felhasználás esetén. Ez a piac nem csökkenő piac.

(40) Azok a felhasználási területek, amelyeken az OSB lapokat a rétegelt lemez helyettesítésére fel lehet használni, messzemenően megegyeznek a puhafa rétegelt lemezek fő felhasználási területeivel. A keményfa rétegelt lemez legfontosabb felhasználási területein (bútoripar, építőipar és teherszállító járművek belső kialakítása) az OSB ezzel szemben – műszaki tulajdonságai miatt – nem alkalmazható. Az OSB-nek a keményfa és puhafa rétegelt lemez teljes piacán való figyelembevétele ezért nem felel meg az érintett piacok tényleges viszonyainak. Ezt a Jaakko Pöyry által készített 2005. október 21-i szakvélemény is igazolja.

(41) A Jaakko Pöyry az OSB helyettesítési potenciálját a nevezett felhasználási területeken az alábbi százalékos arányra becsüli: csomagolás 40–60 %; kerítések 70–80 %; tetőszerkezet 70–90 %; padlóburkolat 50–80 %; belső burkolatok és falburkolat 70–90 %.

(42) A bútoripar számára az OSB felületének szerkezete miatt látszó alkalmazásra nem használható. Az OSB lap felülete a gyártási eljárásból következően irányított forgácselrendezésű fa csíkokból (oriented strands) áll, miáltal durva, egyenetlen és kinézetét tekintve nem mutatós. Ezért az OSB lapot nem is lehet dekoratív bevonattal ellátni. Az OSB lényegében csak nem látszó bútoralkatrészekhez (pl. kárpitozott bútorok alapzata) alkalmas. A nem látszó bútoralkatrészek területén azonban az OSB nem versenyezhet a lényegesen olcsóbb forgácslapokkal, amelyeket ezen a területen elsődlegesen alkalmaznak.

(43) Az építőipar (Formwork) területén, az öntött betonelemek esetében döntő jelentőségű az alkalmazott zsaluzóanyag sima felülete. A gyártási eljárásból adódó egyenetlenségek miatt az OSB lemezt látszó beton esetében speciális bevonattal kellene ellátni annak érdekében, hogy a látszó beton felülete egyenletesen sima legyen. A továbbfeldolgozás nagy ráfordítással jár és drágítja a végterméket. Az OSB a rétegelt lemezhez képest csak akkor versenyképes, ha többször is felhasználják a zsaluzáshoz. Ez azonban gyakorlati okokból nem biztosítható egyszerűen. A lapok az építkezésen erős igénybevételnek vannak kitéve, ami felületi sérüléseket okozhat. Ha azonban repedések keletkeznének, akkor fennáll annak veszélye, hogy az OSB lapok nedvesség vagy víz hatására megvetemednek, vagy egyéb módon deformálódnak. Ezért a jó minőségben nemesített OSB lapok ismételt felhasználása általában nem lehetséges. Ehhez jön még hozzá az OSB instabilitása és nedvességgel szembeni érzékenysége a lap élein. Ezen felül a betonzsaluzó anyagként való alkalmazás nagy szakító- és hajlítószilárdságot követel meg. Ebből a szempontból az OSB nem teljesíti az építőiparban a zsaluzóanyagokkal szemben támasztott követelményeket. A puhafa rétegelt lemez ezzel szemben viszonylag alacsony ára és sima felülete miatt jól megfelel ennek az alkalmazási területnek, ami a tényleges építőipari alkalmazás volumenéből jól látható is.

(44) A teherszállító járművekhez való alkalmazásnál szintén lényeges a sima felület, mivel az ott felhasznált lapokat gyakran bevonattal látják el. Az OSB bevonattal való ellátása különböző okokból nem valósítható meg egyszerűen. Akkor is, ha például egy melamin papír bevonatot visznek fel az OSB lapra, az OSB egyenetlen felületi szerkezete miatt fennáll a bevonat beszakadásának veszélye. A jármű targoncával való berakodásakor a felületre pontszerű nyomás hat. Fennáll az a veszély, hogy ilyen esetben nedves vagy vizes környezetben víz hatol be a lapba, miáltal az deformálódhat vagy megvetemedhet. Stabil felületkezelés csak nagy ráfordítással járó feldolgozási műveletekkel biztosítható. Az OSB felülete, a keményfa rétegelt lemezzel ellentétben, amely különösen kemény felülete miatt viszonylag érzéketlen a karcolással, benyomódással stb. szemben, egyébként sem elég ellenálló ahhoz, hogy a teherszállítási területen előforduló terheléseket és nyomás-hatásokat elviselje.

(45) Annak megítélésekor, hogy egyrészt a puhafa rétegelt lemez, másrészt a keményfa rétegelt lemez helyettesíthető-e OSB-vel, alapvetően az OSB műszaki tulajdonságait és felhasználási lehetőségeit, valamint a keményfa rétegelt lemezhez képest meglévő árkülönbözetét kell alapul venni. Míg a keményfa rétegelt lemez minden műszaki szempontból felülmúlja a puhafa rétegelt lemezt és az OSB-t, a keményfa rétegelt lemez azokon a felhasználási területeken, ahol az OSB és a puhafa rétegelt lemez dominál, a keményfa rétegelt lemez valamint az OSB és a puhafa rétegelt lemez közötti árkülönbözetből adódóan nem versenyképes. Ezért hibás az a feltételezés, amely az OSB és bármilyen rétegelt lemez közötti helyettesíthetőségéből indul ki, beleértve a keményfa rétegelt lemezt is.

(46) Messzemenő átfedés mutatkozik az OSB és a rétegelt lemez piaca, valamint az OSB és a puhafa rétegelt lemez piaca között a csomagolás, kerítés, tetőszerkezet, padlóburkolat, valamint beltéri burkolat és falburkolat formájában történő végső felhasználások területén. A két piac meghatározása lényegében csak az építőipar (Formwork) területén különböző. Ezen a területen az OSB nem alkalmazható, míg a puhafa rétegelt lemez igen, és azt itt ténylegesen fel is használják. Mindezekből összességében az a következtetés vonható le, hogy a keményfa rétegelt lemez semmi esetre sem vonható be az OSB piacába.

5.2. A FORGÁCSLAP PIACÁNAK ALAKULÁSÁVAL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEK

(47) Németország véleménye szerint a forgácslap piacára vonatkozóan a versenytényezőt 1 értékkel kell figyelembe venni. Ez a piac nem tekinthető csökkenőnek, mivel az MSF 1998 7.8. pontja értelmében erősen növekvő tendenciát mutat.

(48) Erre vonatkozóan Németország egy Stefan Collignon professzor (Harvard University, Minda de Gunzburg Center for European Studies) által készített tanulmányt (15) mutatott be, amely szerint a forgácslap piac 1972-től 2003-ig tartósan 36 %-kal gyorsabban nőtt, mint a feldolgozóipar összesen. Németország véleménye szerint a forgácslap piac a tartós növekedési tendencia fényében az MSF 1998 7.8. pontja értelmében nem tekinthető csökkenőnek.

5.3. A TÁMOGATÁSI INTENZITÁSNAK A PROJEKT EGYES RÉSZEIRE VALÓ FELOSZTÁSÁHOZ KAPCSOLÓDÓ ÉSZREVÉTELEK

(49) Arra az esetre, ha a Bizottság mégis arra a következtetésre jutna, hogy T versenytényező a forgácslap piac esetében 0,75, míg az OSB esetében 1, Németország véleménye szerint az együttes támogatási intenzitást a nettgaui projekt egészére mindkét termelőüzem, azaz az OSB és a forgácslap gyártás fedezeti hozzájárulásai alapján kell megállapítani.

(50) A fedezeti hozzájárulás az az összeg, amelyet egy termék egy vállalkozás fix költségeinek fedezetéhez és a nettó nyereség eléréséhez nyújt. A fedezeti hozzájárulást az egy termék által közvetlenül kiváltott bevételek és változó költségek különbözeteként számítják ki.

(51) A fedezeti hozzájárulásokat figyelembe véve a támogatási intenzitást az OSB és a forgácslap termékeknek az üzemi eredményhez való tényleges hozzájárulásának megfelelően osztják fel a nettgaui beruházási projekt egyes részei között.

5.4. A KRONOGROUP EGYÉB NYILATKOZATAIVAL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEK

(52) Németország véleménye szerint a támogatási jog szempontjából történő értékelésnek azokon a tényeken kell alapulnia, amelyek a bejelentés 2000. augusztus 7-i időpontjában ismertek voltak.

(53) Németország véleménye szerint ez az MSF 1998 értelmezéséből adódik. Németország e tekintetben utal az MSF 1998 3.1. pontjára, amely rögzíti, hogy a megengedett támogatási intenzitást a bejelentés időpontjában érvényes regionális támogatások felső határa alapján kell megállapítani. Továbbá az MSF 1998 3.6. pontja szerint a támogatási kérelem benyújtása előtti piaci részesedést kell értékelni. Az MSF 1998. mellékletében az „Utólagos ellenőrzés” szakasz lehetőséget biztosít továbbá arra, hogy a Bizottság a bejelentés keretében benyújtott adatok helyességét utólag megvizsgálja.

(54) Németország továbbá arra hivatkozik, hogy a bejelentés időpontjában még nem álltak rendelkezésre az 1999. évre nyilvánvaló fogyasztási adatok. A nyilvánvaló fogyasztás átlagos éves növekedési arányának az elmúlt öt évre történő, az MSF 1998 7.8. pontja által előírt megállapításához a nyilvánvaló fogyasztás hat évi és nem öt évi adataira van szükség – ahogyan azt a KronoGroup állítja. Ez arra vezethető vissza, hogy egy adott év növekedési arányát két egymást követő év fogyasztásának összehasonlításával számítják ki.

(55) A munkahelyek hivatkozott áthelyezésére vonatkozóan Németország megerősítette a sassenburgi üzem bezárását. Németország tájékoztatása szerint a Sassenburgban található üzem a Glunz építészetileg legrégibb forgácslap üzeme volt és jelentős veszteséggel termelt. Ezért nem volt esély az üzem túlélésére, és azt a nettgaui új beruházástól függetlenül be kellett volna zárni. […] korábban Sassenburgban foglalkoztatott alkalmazottat vettek fel a nettgaui üzembe (az ottani személyzeti állomány […] %-át).

(56) A KronoGroup észrevételeivel kapcsolatosan Németország megjegyzi, hogy az MSF 1998 lényegében csak azt követeli meg, hogy az érintett támogatási területen új munkahelyeket teremtsenek; azt nem, hogy ezeket a támogatási területen lakó személyek töltsék be. A fő célkitűzés az adott támogatási terület fejlődésének elősegítése.

(57) Németország tájékoztatása szerint a gépek egy részét is átvitték Sassenburgból Nettgauba; ezeket a gépeket azonban nem tartalmazták a projekt támogatható költségei, így a gépek átszállítása a támogatás szempontjából nem mértékadó. […] EUR könyv szerinti értékükkel ezek a gépek minden esetre csak nagyon csekély részét teszik ki a teljes beruházási projektnek.

VI. ÉRTÉKELÉS

(58) Az értékelés azokon a tényeken, számokon és tényállásokon alapul, amelyek a bejelentés 2000. augusztus 7-i időpontjában ismertek voltak. Mivel az eredeti bejelentés és a jelen határozat között eltelt némi idő, nem zárható ki, hogy a körülmények megváltoztak, a piac tovább fejlődött és a projektet érintő tények másképpen alakultak, mint azt előzetesen tervezték. Ezt azonban a Bizottság értékelésében nem tudja figyelembe venni. A Bizottságnak határozatát minden esetben a beruházás tényleges megvalósítása előtt, a jövő feltételezett alakulása és a piaci számok alapján kell meghoznia. Amennyiben néhány év elteltével kiderül, hogy például a piacok másképpen fejlődtek, akkor a támogatási intenzitásokat utólag nem igazítják ehhez. Ugyan a Bizottság határozatát az eredeti bejelentés után több mint 10 év elteltével hozta meg, értékelésének azokra a tényekre és tényállásokra kell támaszkodnia, amelyek a bejelentés időpontjában ismertek voltak, nem pedig későbbi információkra.

6.1. TÁMOGATÁS FENNÁLLÁSA AZ EUMSZ 107. CIKKE (1) BEKEZDÉS SZERINT

(59) A támogatást egy tagállam nyújtotta állami eszközökből az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében (lásd a jelen határozat 2.1. szakaszát). A támogatás a Glunz és OSBD vállalkozásokat előnyös helyzetbe hozza, mivel egyébként a teljes beruházást saját maguknak kellett volna fedezniük. Mivel a szóban forgó falapokat jelentős mennyiségben szállítják nemzetközi határokon túlra is, az érintett fagazdálkodási ágazatban fennáll a tagállamok közötti kereskedelem. Így a két vállalkozásnak nyújtott pénzügyi előny alkalmas arra, hogy a versenyt a tagállamok közötti kereskedelmet befolyásoló módon torzítsa. A Bizottságnak ebből következően az a véleménye, hogy a bejelentett intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a Glunz és az OSBD vállalkozásoknak nyújtott állami támogatásnak minősül.

6.2. BEJELENTÉSI KÖTELEZETTSÉG

(60) Az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerint a tagállamok kötelesek az összes támogatási intézkedést annak megvalósítása előtt bejelenteni. A tervezett támogatást két másik, a Bizottság által már engedélyezett regionális támogatási szabályozással együtt nyújtják.

(61) Az MSF 1998 szerint a nagy beruházási projektek támogatási intenzitása nem esik az engedélyezett szabályozások hatálya alá, ha az adott támogatási intenzitás bizonyos küszöbértékeket túllép.

(62) A tervezett támogatás összesen 69 797 988 EUR összeget tesz ki. Ha abból indulunk ki, hogy a támogatás egyetlen beruházási projektre vonatkozik, fennáll az MSF 1998 2.1. ii) pontja szerinti bejelentési követelmény, mivel a támogatás összességében meghaladja az 50 millió eurót.

(63) Amint azt a jelen határozat 2.3. szakasza említi, Németország bejelentésében részletesen bemutatta, hogy a támogatást egyetlen beruházási projektnek nyújtják.

(64) Az MSF 1998 7.2. pontjának 2. alpontja szerint nem szabad a beruházási projektet mesterségesen részprojektekre tagolni a bejelentési kötelezettség megkerülése érdekében. A jelen ügyben azonban ennek egyébként sincs jelentősége. Még ha két különálló beruházási projektből indulnánk is ki, a Glunz üzemnek és az OSBD üzemnek nyújtott beruházási támogatásokat akkor is be kellene jelenteni.

(65) Ezért a Bizottság így arra a következtetésre jut, hogy a támogatást az MSF 1998 szerint kell bejelenteni és értékelni.

6.3. AZ MSF 1998 HÁROM ÉRTÉKELÉSI KRITÉRIUMA

(66) Ahhoz, hogy egy támogatott projekt esetében megállapítsuk a támogatási intenzitást, a Bizottságnak meg kell állapítania az MSF 1998 szerinti azon megengedett maximális támogatási intenzitást (a regionális támogatás felső határértéke), amelyet az érintett támogatási területen egy vállalkozás a bejelentés időpontjában érvényes, engedélyezett támogatási szabályozás szerint kaphat.

(67) Mivel a bejelentésre 2000. augusztus 7-én került sor, a 2000–2006. évekre vonatkozó regionális állami támogatási térkép (16) alkalmazandó. Nettgau (Szász-Anhalt), az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja értelmében egy olyan támogatási területen található, ahol a támogatás felső határértéke a bejelentés időpontjában bruttó támogatástartalomban kifejezve 35 % volt. A Bizottság megállapítja, hogy a tervezett bruttó 35 %-os támogatási intenzitás a regionális támogatásokra érvényes felső határértéket nem haladja meg.

(68) Az MSF 1998 szerint a Bizottságnak a 35 %-os értéket három kiigazító tényezővel kell módosítania a kérdéses projekt maximálisan engedélyezhető támogatási intenzitásának kiszámításához: a versenytényezőt (T), a tőke/munkaerő tényezőt (I) és a regionális hatás tényezőt (M).

(69) Mint azt már bemutattuk, a KronoGroup előadja, hogy a Bizottságnak az OSB üzemnek nyújtott támogatást és a forgácslap üzemnek nyújtott támogatást külön kellene értékelnie a teljes projekt együttes támogatási intenzitásának kiszámítása helyett, mivel a két beruházás és a két termék piaca egymástól világosan elhatárolható.

(70) A Bizottság ezzel kapcsolatban megállapítja, hogy a beruházási projekt fogalmát az MSF 1998 7.2. pontja egy vállalkozás olyan befektetési beruházásaként definiálja, amely egy üzem létesítését vagy bővítését, vagy egy új tevékenység felvételét szolgálja, és amely teljesen új terméket eredményez, vagy a meglévő üzem termelési folyamatát alapvetően megváltoztatja.

(71) Németország részletes érveket hoz fel a két, azonos konszernen belüli társvállalkozás által egy és ugyanazon helyszínen létesített üzemek közötti kapcsolódásra vonatkozóan. A két üzem termelőberendezéseit közös műszaki infrastruktúra kapcsolja össze. Az OSB lapokat és a forgácslapokat ugyanazon csiszoló berendezésben, bevonatkészítő berendezésben, valamint horony- és csapkészítő berendezésben dolgozzák fel és nemesítik. Ezen felül az OSB lapok feldolgozása során keletkező finom törmeléket a szomszédos forgácslap üzem használja fel. Ezen kívül mindkét üzemet egy központi igazgatás vezeti, beleértve a marketinget, a beszerzést és az értékesítést is.

(72) Az ugyanazon helyszínen létesített két üzem közötti szoros műszaki, funkcionális és igazgatási kapcsolatra való tekintettel az OSB üzem és a forgácslap üzem egyetlen beruházási projektnek számít, vagyis egy üzem létesítésére irányuló beruházás. Következésképpen a megengedett maximális támogatási intenzitást erre a teljes beruházási projektre kell kiszámítani.

6.3.1. VERSENYTÉNYEZŐ (T)

6.3.1.1. Vonatkozó rendelkezések

(73) Az MSF 1998 3.2. pontja szerint a strukturális többletkapacitással rendelkező szektorokban tevékenykedő vállalkozásoknak nyújtott támogatás engedélyezése esetén különösen fennáll a verseny torzulásának veszélye. Minden olyan kapacitásbővítés, amelyet nem ellensúlyoz egy másik kapacitás leépítése, kiélezi a strukturális többletkapacitás problematikáját. A Bizottság a bejelentett projekt következtében a belső piacon pótlólagos kapacitás jön létre. A versenytényező meghatározásához ezért meg kell vizsgálni, hogy a projektet egy strukturális többletkapacitást felmutató ágazatban/ágazati szegmensben valósítják-e meg.

(74) Amennyiben elegendő adat áll rendelkezésre a kapacitáskihasználásra vonatkozóan, úgy a Bizottságnak az MSF 1998 3.3. pontja szerint a versenytényező meghatározását célzó elemzést arra kell korlátoznia, hogy vannak-e strukturális/nagymértékű többletkapacitások az adott ágazatban/ágazati szegmensben.

(75) Az MSF 1998 3.4. pontja szerint a Bizottság csak akkor vizsgálja, hogy a beruházás csökkenő piacon valósul-e meg, ha nem áll rendelkezésre elegendő adat a kapacitáskihasználásra vonatkozóan. A Törvényszék T-27/02 sz., a Kronofrance kontra Bizottság ügyben hozott ítélete szerint az MSF 1998 3.4. és 3.10. pontjait úgy kell érteni, hogy amennyiben a Bizottság számára az érintett ágazat kapacitáskihasználásáról rendelkezésre álló adatok nem teszik lehetővé a strukturális többletkapacitás fennállásának pozitív megállapítását, akkor azt kell megvizsgálnia, hogy a kérdéses piac csökkenő-e. A Németország és társai kontra Kronofrance ítélettel a Bíróság megerősítette a Törvényszék ítéletét.

(76) Ezért a Bizottság mindenekelőtt azt fogja megvizsgálni, hogy van-e elegendő adat a kapacitáskihasználásról. Ellenkező esetben, vagy ha az adatokból az derül ki, hogy nincsenek strukturális többletkapacitások, a Bizottság a nyilvánvaló fogyasztásra vonatkozó adatok alapján azt vizsgálja meg, hogy a piac mérete csökkenő-e. Az MSF 3.6. pontja szerint a Bizottságnak eközben azt is meg kell állapítania, hogy a kedvezményezettek a támogatási kérelem benyújtása előtt már rendelkeztek-e 40 % feletti piaci részesedéssel.

(77) A kapacitáskihasználásra vonatkozó adatokat a NACE-besorolás legalacsonyabb fokozata szerint kell meghatározni. Ezenkívül a Bizottságnak annak megállapításához, hogy a piac csökkenő mértékű-e és hogy a piaci részesedés felső határértékét túllépték-e, be kell határolnia a beruházási projekt terméke, ill. termékei által érintett piacot.

6.3.1.2. Érintett termékek

(78) A beruházási projekt az OSB (Oriented Strand Board) és a forgácslap gyártását érinti.

(79) A forgácslapot úgy készítik, hogy a gömbfaforgácsot és/vagy az újrahasznosított faforgácsot szerves kötőanyaggal összeragasztják. A lapokat túlnyomórészt a bútoriparban és a belsőépítésben használják.

(80) Az OSB lapot úgy készítik, hogy az erdei fenyő forgácsát három rétegben összeragasztják. Az OSB-t elsősorban az előregyártott elemes építkezésben, a csomagolóiparban és régi épületek renoválásához használják. Az OSB-t az 1950-es években Észak-Amerikában fejlesztették ki. Az 1980-as és 1990-es években került sor az OSB áttörésére a falemezek piacán és azóta gyakran a drágább (puhafa) rétegelt lemez helyettesítésére használják.

6.3.1.3. Érintett piac

(81) Az MSF 1998 7.6. pontja szerint az érintett termékpiac a beruházási projekt termékeit és azokat a termékeket foglalja magába, amelyeket a fogyasztók (a termékek speciális tulajdonságai, áruk vagy tervezett felhasználásuk miatt) vagy a gyártók (a termelőberendezések rugalmassága alapján) helyettesítő terméknek tekintenek. Az érintett földrajzi piac alapvetően az EGT, vagy máskülönben annak egy jelentős része, ha versenyfeltételek ebben a térségben az EGT más térségeitől kellő mértékben megkülönböztethetők.

(82) A projekt az OSB és a forgácslap gyártását érinti. Németország tájékoztatása szerint a termelőberendezésekben nem készíthető több különféle termék, hanem lényegében csak egy és ugyanazon termék különböző felületi minőségű változatai. Következésképpen a gyártás szempontjából kizárható a termelő berendezések rugalmassága következtében történő helyettesíthetőség.

(83) A keresleti oldalon azonban a forgácslap és az OSB bizonyos mértékben helyettesíthetők egymással, különösen az előregyártott elemes házak építésénél. Ez a helyettesítés azonban kisebb mértékű, mint a piaci volumen 10 %-a és ezért korlátozottnak tekintendő (17), ami nyilvánvalóan a különböző végfelhasználási célokra és a jelentős árkülönbözetre (az OSB lapok ára 285 EUR/m3, forgácslapé 117 EUR/m3) vezethető vissza. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez a helyettesíthetőség túl csekély mértékű ahhoz, hogy indokolttá tegye az OSB és a forgácslap egy és ugyanazon termékpiacba való besorolását.

(84) A Bizottság az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindítására vonatkozó határozatában úgy vélte, hogy a forgácslapok különálló termékpiacot képeznek. Mivel ezen álláspontját kétségbe vonták, a Bizottság megállapítja, hogy a forgácslapot a jelen értékelés céljára önálló érintett termékpiacnak kell tekinteni.

(85) Az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindítására vonatkozó határozat az OSB-re vonatozóan azt állapította meg, hogy az EGT-n belül bizonyos helyettesíthetőség áll fenn az OSB és a (meghatározott fajtájú/kategóriájú) rétegelt lemezek között.

(86) A rétegelt lemez sokoldalúan felhasználható fa-polimer összetett termék. Lényegében páratlan számú vékony fa rétegből áll, amelyeket szintetikus vagy természetes ragasztóanyaggal furnérlemezzé ragasztanak össze. Létezik puha- és keményfa rétegelt lemez. Az olyan puhafák, mint a jegenyefenyő, lucfenyő és erdei fenyő (túlnyomórészt) örökzöld tűlevelűek (a fogalom nem a fa keménységére vonatkozik), keményfák a széles levelű, gyümölcsöt vagy makktermést termő és többségében télen nyugalmi időszakot tartó fafajták faanyagai.

(87) Annak érdekében, hogy tisztázza az OSB és a különböző fajtájú/kategóriájú rétegelt lemezek közötti helyettesíthetőség mértékét, a Bizottság felszólította az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket az OSB-t magába foglaló piac behatárolásával kapcsolatban.

(88) A Németország és a KronoGroup – a kedvezményezett egyik legnagyobb versenytársa – által benyújtott észrevételekből egybehangzóan az derül ki, hogy az érintett piac az OSB és a rétegelt lemez csomagolás, kerítés, tetőszerkezet, padlóburkolat, valamint beltéri burkolat és falburkolat formájában történő végső felhasználását foglalja magába. Csak ezen végső felhasználások esetén haladja meg az OSB és a rétegelt lemez közötti potenciális helyettesíthetőség az 50 %-ot. Az anyagok különböző tulajdonságai miatt a potenciális helyettesíthetőség ezzel szemben a teherszállító járművek esetében (vastagság/tömeg arány) és a bútoriparban (külső megjelenés) elég csekély mértékű (20 % alatti). Ezeket az érveket és a helyettesíthetőség adott végső felhasználás szerinti mértékét a Jaakko Pöyry által készített tanulmányok igazolták (18).

(89) A (88) preambulumbekezdésben felsorolt végső felhasználások szinte teljesen azonosak a puhafa rétegelt lemez végső felhasználásaival (az egyetlen különbség az, hogy a puhafa rétegelt lemezt az OSB-vel ellentétben az építőiparban is alkalmazzák). Az OSB és a keményfa rétegelt lemez közötti helyettesíthetőség ezzel szemben nem elegendő mértékű ahhoz, hogy indokolttá tegye a két termék egy és ugyanazon termékpiacba való besorolását.

(90) Ezért a Bizottság azt az érintett piacot, amelybe az OSB tartozik, az OSB és a rétegelt lemez csomagolás, kerítés, tetőszerkezet, padlóburkolat, valamint beltéri burkolat és falburkolat formájában történő végső felhasználásának piacaként határozza meg.

(91) A falapokat ugyan jelentős mennyiségben szállítják a határokon túlra is, azonban azok mégiscsak terjedelmes, nehéz terméknek számítanak. Mivel a nagy távolságra történő szállítás következésképpen általában túl költséges, a szállítási sugár felső határértéke kb. 800 km. Az egyes ellátási területek több, egymással átfedésben lévő körként írhatók le, amelyek középpontját mindig az adott termelőüzem képezi. Mivel az egyes termelőüzemek elszórtan találhatók és a természetes ellátási területek különböző mértékben vannak átfedésben, a hatások részben az egyik körből egy másikba helyeződnek át és ezért abból kell kiindulni, hogy mindkét érintett termék esetében az EGT képezi az érintett földrajzi piacot (19).

6.3.1.4. A kapacitáskihasználásra vonatkozó adatok

(92) Az MSF 1998 7.7. pontja szerint akkor áll fenn strukturális többletkapacitás, ha az adott (rész)szektor kapacitáskihasználása az utolsó öt év átlagában több mint két százalékponttal alacsonyabb a teljes feldolgozóipar mutatójánál. Súlyos strukturális többletkapacitás áll fenn akkor, ha a feldolgozóipar átlagához képest a különbözet meghaladja az öt százalékpontot.

(93) Az MSF 1998 13. lábjegyzete szerint a kapacitáskihasználásra vonatkozó piaci adatokat a NACE-besorolás legalacsonyabb fokozata szerint kell meghatározni. A Bizottság véleménye szerint a Glunz és az OSBD OSB és forgácslap termelése a 20.20 NACE-kategóriának (furnérlemez, rétegelt lemez, farost- és faforgácslapok gyártása) felel meg, mivel a forgácslap, rétegelt lemez és OSB gyártás teszi ki a teljes európai falaptermelés 81 %-át (20). A Bizottság ezért megfelelőnek tartja, hogy a kapacitáskihasználás értékelése során a 20.20 NACE-kategóriát vegye alapul.

(94) Németország tájékoztatást nyújtott az 1994-1998 évekre (erre az öt évre álltak rendelkezésre adatok a bejelentés időpontjában) az EGT-ben a 20.20 NACE-kategória átlagos kihasználási fokáról a falapok gyártására vonatkozóan. Ezek az adatok, amelyek egy független szakértő tanulmányából származnak (21), teljesítik az MSF 7.7. pontjának előírásait, mivel a szektoron belül a NACE-besorolás legalacsonyabb fokának felelnek meg.

(95) Az éves kapacitás kiszámításához a szakértő egy termelőberendezés napi kapacitását (23 óra) évi 300 munkanappal vette figyelembe. Az éves kapacitás kiszámításának alapját az ipartól kapott tájékoztatás és saját, az egyes üzemek és présberendezések kapacitásáról adatokat tartalmazó adatbankja (Wood-Based Panel Mill Databank) alapján határozta meg. A megállapított kapacitás-adat (23 óra/300 nap) figyelembe veszi a gépek típusa és kora miatti különbségeket és az üzemek konfigurációját.

(96) A tanulmány arra az eredményre jutott, hogy a kapacitáskihasználás mértéke 1994 és 1998 között (erre az öt évre álltak rendelkezésre adatok a bejelentés időpontjában) az EGT-ben a forgácslapok esetében 88,8 %-ot, az OSB esetében 80,4 %-ot, a forgácslapoknál és az OSB-nél együttesen 88,8 %-ot és a falapoknál összesen (NACE 20.20) 85 %-ot tett ki.

(97) A falapgyártó ipar teljes kapacitáskihasználását (NACE 20:20) az EGT-ben a következő táblázat tartalmazza: 1994 1995 1996 1997 1998 Összes termelés (1 000 m3-ben) 30,673 32,412 32,566 35,178 36,481 Összes kapacitás (1 000 m3-ben) 36,776 37,148 40,034 40,545 41,787 Kihasználási arány 83 % 87 % 81 % 87 % 87 %

(98) A Bizottság egy saját megbízásából elkészített tanulmányt (22) is figyelembe vett. Ebben a második tanulmányban, napi 22 órás és évi 345 napos kapacitást alapul véve, 1995–1997 évekre 81,8 % átlagos kihasználást állapítottak meg. Ez a tanulmány nyilvánvalóan csak az újabb berendezések éves kapacitásán alapszik, ezenkívül hiányoznak belőle az 1994-től 1998-ig terjedő időszak többi éveire vonatkozó adatok.

(99) Az MSF 1998 3.1. pontja szerint a Bizottság az érintett piacon a versenyre ható valószínűsíthető következmények vizsgálatába adott esetben független külső forrásoktól származó adatokat is bevon. Amennyiben ilyen adatok nem szerezhetők be könnyen, úgy a Bizottság a tagállamok megfelelő adatait korlátozás nélkül figyelembe veszi. A Bizottság a Németország által benyújtott tanulmányt kellően megbízhatónak tartja. Ráadásul a másik tanulmány, amely nem szolgáltat teljes körű adatokat, ugyanerre az eredményre vezetne.

(100) Az 1994 és 1998 közötti időszakban az éves átlagos kapacitáskihasználási arány az Unió feldolgozóiparának egészét tekintve 81,72 %-ot tett ki.

(101) Mindezek után a Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a beruházási projekt egy olyan ágazatban növeli a kapacitást, amelyben nincs többletkapacitás. A Bíróság Kronofrance kontra Bizottság ügyben hozott ítélet szerint azonban a Bizottságnak – amennyiben, mint a jelen esetben, arra a következtetésre jutott, hogy nem áll fenn strukturális többletkapacitás – vizsgálnia kell azt a kérdést, hogy az érintett piac mérete csökkenő-e.

6.3.1.5. A nyilvánvaló fogyasztásra vonatkozó adatok

(102) Annak megállapításához, hogy a piac csökkenő-e, a Bizottság az MSF 1998 3.4. pontja szerint az érintett termékek nyilvánvaló fogyasztásának alakulását (azaz termelés plusz behozatal mínusz kivitel) az EGT teljes feldolgozóiparának növekedési arányával veti össze.

(103) Az MSF 1998 7.8. pontja szerint az érintett termék piaca csökkenő mértékű, ha a kérdéses termék nyilvánvaló fogyasztásának átlagos éves növekedési aránya az utolsó öt évben jelentősen (legalább 10 %-kal) az EGT teljes feldolgozóiparának éves átlaga alatt maradt, hacsak nem figyelhető meg a termék relatív növekedési arányának erősen emelkedő tendenciája. Abszolút csökkenő az a piac, amelyen az utolsó öt év nyilvánvaló fogyasztásának átlagos növekedési arány negatív volt.

(104) Az EGT-ben a feldolgozóipar átlagos éves növekedési aránya 1993 és 1998 között (23) összességében 5,78 % volt.

(105) Egy független szakértői tanulmány (24) a forgácslapok nyilvánvaló fogyasztásának adatairól (milliárd euróban) a következő számadatokat tartalmazza az 1993–1998 évekre (erre a hat évre álltak rendelkezésre adatok a bejelentés időpontjában): Milliárd EUR 1993 1994 1995 1996 1997 1998 Éves növekedés Forgácslapok 4,61 4,78 5,91 4,98 5,71 5,65 4,15 %

(106) A Bizottság megállapítja, hogy a növekedés mértékének különbözete (5,78 % a 4,15 %-kal szemben) meghaladja a 10 %-ot. Ez abban az esetben is így van, ha ehelyett a számokat 1999-ig (vagyis az 1994-től 1999-ig tartó időszakra) vesszük alapul, ahogyan azt a KronoGroup javasolja.

(107) Németország észrevételében hivatkozik az MSF 1998 7.8. pontjára, amely szerint a piac (még akkor is, ha az éves növekedési arány az EGT-ben teljes feldolgozóipar éves átlaga alatt van) nem tekinthető relatív csökkenőnek, ha a termék relatív növekedési arányának erősen emelkedő tendenciája figyelhető meg. Németország erre vonatkozóan egy vizsgálatra utal, amelyből az derül ki, hogy a forgácslapok nyilvánvaló fogyasztása 1973 és 2003 között 36 %-kal gyorsabban emelkedett, mint a feldolgozóipar hozzáadott érték növekedése.

(108) A Bizottság véleménye szerint ez a körülmény nem elegendő bizonyíték a forgácslapok iránti kereslet relatív növekedésének erősen emelkedő tendenciájára. Az MSF 1998 e feltétele arra a helyzetre irányul, amikor ugyan az utolsó öt évben az érintett piac átlagos növekedési aránya alacsony volt, az utolsó években azonban a növekedés egyértelmű emelkedése volt megfigyelhető, amely a következő években, amikor a támogatott beruházás kifejti hatását, továbbra is folytatódhatna. Így kívánják biztosítani, hogy a verseny támogatás által okozott torzulása csekély mértékű maradjon.

(109) A vizsgálat ezzel szemben nagyon hosszú távú adatokra támaszkodik, amelyek nem teszik lehetővé a közvetlen jövő előrejelzését, ami a hatások értékelése szempontjából nagyobb jelentőségű. Ezen kívül a vizsgálat egészen 2003-ig tartalmaz adatokat, amelyek az eredeti bejelentéskor 2000-ben nem álltak rendelkezésre.

(110) Ezért a Bizottság abból indul ki, hogy a forgácslap piacának mérete az MSF 1998 7.8. pontja szerint relatíve csökkenő, és a „T” versenytényezőt erre a termékre 0,75 értékkel kell figyelembe venni.

(111) Az EGT-ben a feldolgozóipar átlagos éves növekedési aránya 1993 és 1998 között 5,78 % volt.

(112) Németország bejelentésében egy független tanácsadó vizsgálatára (25) hivatkozik, amely a következő adatokat tartalmazza az OSB és a rétegelt lemez csomagolás, kerítés, tetőszerkezet, padlóburkolat, valamint beltéri burkolat és falburkolat formájában történő végső felhasználásának nyilvánvaló fogyasztására vonatkozóan az EGT-ben az 1993 és 1998 közötti időszakra (milliárd euróban): 1993 1994 1995 1996 1997 1998 Éves növekedés OSB 0,05 0,06 0,08 0,10 0,13 0,18 31,321 % Rétegelt lemez kategóriák 0,46 0,55 0,55 0,48 0,50 0,49 1,175 % OSB és rétegelt lemez kategóriák (26) 0,51 0,61 0,63 0,58 0,63 0,67 5,765 %

(113) Az érintett piacon, amelybe az OSB és a rétegelt lemez kategóriák csomagolás, kerítés, tetőszerkezet, padlóburkolat és beltéri burkolat formájában történő végső felhasználásként tartozik, a növekedési különbözet (5,765 % az 5,78 %-kal szemben) nem haladja meg a 10 %-ot. Így a Bizottság szerint az MSF 1998, 7.8. pontja értelmében az érintett piac nem csökkenő piac, tehát az OSB piacára a „T” versenytényezőt 1 értékkel kell alkalmazni.

6.3.1.6. Részesedés az érintett piacon

(114) A versenytényező meghatározásakor a Bizottságnak az MSF 1998 3.6. pontja szerint azt is vizsgálnia kell, hogy annak a csoportnak a részesedése, amelybe a Glunz és az OSBD is tartoznak, az érintett piacon 40 %-ot vagy többet tesz-e ki, miáltal fennállna az a veszély, hogy az érintett régióban rendes körülmények között megengedett maximális támogatás nyújtása igazságtalan versenytorzulást eredményez.

(115) Németország a SONAE csoport – annak a TAFISA vállalkozásnak az anyavállalata, amelybe a Glunz és az OSBD is tartoznak – piaci részesedésére vonatkozóan az EGT szintjén (27) 1999 évre (a beruházás előtt) és 2002 évre (a beruházás után) a következő adatokat szolgáltatta: Termékpiacok 1999 (a beruházás előtt) 2002 (a beruházás után) Forgácslapok (…) (…) OSB és rétegelt lemez kategóriák (28) (…) (…)

(116) A bemutatott számadatok azt jelzik, hogy a SONAE csoport részesedése az érintett piacokból a bejelentés időpontjában nem haladta meg a 40 %-ot. Ezért a megállapított versenytényezőket nem kell csökkenteni.

6.3.2. TŐKE/MUNKAERŐ ARÁNY TÉNYEZŐ

(117) A KronoGroup észrevételében azt az álláspontot képviselte, hogy a Glanz sassenbergi forgácslap üzemének bezárása miatt áthelyezett munkahelyeket a befektetett tőke/munkaerő tényező és a regionális hatás tényező meghatározásánál (mivel mindkettő a beruházással teremtett munkahelyek számától függ) nem lenne szabad figyelembe venni. Ezek figyelembevétele ugyanis a KronoGroup nézete szerint ellentmond az MSF 1998 azon célkitűzésének, hogy az érintett térségben helyben kell munkahelyeket teremteni az emberek számára.

(118) A „munkahelyteremtés” fogalom az MSF 1998 értelmében a támogatási területhez kapcsolódóan értelmezendő, mivel a projekt a munkahelyteremtéssel ebben a térségben segíti elő a regionális fejlesztést. Ezért indokoltnak tűnik, hogy a térség számára új munkahelyeket „teremtett munkahelyként” ismerjék el. Ezen felül a munkahelyek teremtése a támogatási területen a túlcsordulási (spill-over) effektusok miatt kétségtelenül akkor is ennek a térségnek a javát szolgálja, ha a munkahelyeket olyan munkavállalókkal töltik be, akik egy szomszédos térségből ingáznak (ebben az esetben egy ugyanazon tagállamban található nem támogatott területről van szó) és így teljesül a regionális támogatások fő célkitűzése.

(119) Ezért a Bizottság ezeket a munkahelyeket a beruházási projekt befektetett tőke/munkaerő tényezőjének és a regionális hatás tényezőjének megállapításánál figyelembe veszi.

(120) Az MSF 1998 tartalmaz egy olyan tőke/munkaerő tényező arány tényezőt, amellyel a megengedett maximális támogatási intenzitást ki kell igazítani annak érdekében, hogy azokat a projekteket részesítse előnyben, amelyek relatíve nagyobb számú új közvetlen munkahely teremtésével hatékonyabban járulnak hozzá a munkanélküliség csökkentéséhez.

(121) A tőke/munkaerő arány tényező különböző értékeit az MSF 1998 3.10. pontjának 2. alpontja tünteti fel. Jelen esetben összesen 199 400 000 EUR beruházással 355 munkahelyet teremtenek. Ebből munkahelyenként 561 700 EUR viszonyszám adódik, tehát a megengedett maximális támogatási intenzitás kiigazítását szolgáló „I” tényező értéke 0,8.

6.3.3. REGIONÁLIS HATÁS TÉNYEZŐ (M)

(122) A regionális hatás tényező egy támogatott új beruházásnak az érintett támogatási terület teljes gazdaságára gyakorolt pozitív hatását veszi figyelembe. A munkahelyteremtés egy projektnek az érintett terület fejlődésre gyakorolt hatásának tekintetében mérceként vehető figyelembe. Egy tőkeintenzív beruházás jelentős számú közvetett munkahelyet teremthet az érintett támogatási területen és az esetleges szomszédos támogatási területeken. Ebben az összefüggésben a munkahelyteremtés alatt a projekt által közvetlenül, valamint a közvetlen beszállítók és vevők által a támogatott beruházásra reagálva teremtett munkahelyeket értjük.

(123) Németország 2000. augusztus 7-i bejelentésének időpontjában a beruházás eredményeképpen a fafeldolgozó központ elkészülte után létrejövő közvetett munkahelyek számaként összesen 520 munkahelyet adott meg és ezeket az egyes termelési területeknek megfelelően a következők szerint osztotta fel: OSB termelés Közvetett munkahelyek OSB termelés Pótlólagos munkaerő Forgácslap termelés Közvetett munkahelyek Forgácslap termelés Pótlólagos munkaerő Összesen Fafeldolgozás 61 11 70 12 154 Fa beszállítás az üzembe 42 8 77 14 141 Fa beszállítás az üzembe 5 8 13 Fa beszállítás az üzembe 2 3 5 Az érdekelt felek észrevételei 1 1 Szállítás az üzemből a fogyasztóhoz 50 9 76 14 149 Szolgáltatások (a berendezések karbantartása, javítása) 17 3 17 3 40 Harmadik fél általi takarítás 5 5 10 Szállás, fogyóeszközök a személyzet számára 2 5 7 Összesen 184 31 262 43 520

(124) Az újonnan létesülő munkahelyek várható számát a következők szerint számították ki:

(125) Németország tájékoztatása szerint 309 munkahellyel az anyagoknak az üzemekbe történő beszállítása és a végtermékeknek a fogyasztókhoz való kiszállítása a két termelési terület által létesített közvetett munkahelyek legfontosabb forrása.

(126) […] m3 OSB termék előirányzott gyártása […] m3 termék értékesítését eredményezi. Egy köbméter végtermék elkészítéséhez […] m3 fa szükséges, ami kb. […] m3 éves faszükségletnek felel meg. A ragasztó és vegyszerek éves szükségletét […] tonnára, a fűtőanyag éves mennyiségét […] tonnára becsülik.

(127) Az OSB termékek nyersanyaga 100 %-ban fa, amelyet az üzem 100 km-es körzetében termelnek ki. Az üzemek napi szükségletét […] m3-re tervezik, amely mennyiséget […] m3 befogadóképességű tehergépkocsikkal szállítanak be. Napi 2 fuvarral és […] m3 befogadóképességgel számolva ez 39 tehergépkocsi, 39 gépkocsivezető, 8 pótlólagos munkaerő és 3 szerelő igénybevételét, azaz összesen 50 közvetett munkahely létesítését jelenti. A Bizottság azonban úgy véli, hogy a pótlólagos munkaerő munkahelyei nem felelnek meg az MSF 1998 3.7. és 7.5. pontjában (29) szereplő munkahely definíciónak. Ezért a Bizottság csak 42 közvetett módon létesülő munkahelyet ismer el az anyagoknak az üzemekbe történő beszállításával kapcsolatban.

(128) A […] m3 feltételezett értékesítés évi 251 munkanappal számolva napi […] m3 OSB terméket eredményez, amelyet […] m3 befogadóképességű tehergépkocsikkal szállítanak. Napi 46 fuvarhoz 46 gépkocsivezető, 9 pótlólagos munkaerő és 4 szerelő szükséges, így tehát közvetve 59 új munkahely létesülne. A pótlólagos munkaerő nélkül így 50 közvetett munkahelyet teremt a végtermék kiszállítása a fogyasztókhoz.

(129) A forgácslap üzem termelési kapacitását […] m3 nyers forgácslap és […] m3 bevonattal ellátott forgácslap mennyiségre tervezik. Az értékesítés […] m3 nyers forgácslapot és […] m3 bevonattal ellátott forgácslapot tesz ki. A feltételezett kapacitás és az értékesítési előrejelzés közötti különbözet abból adódik, hogy a forgácslapok jelentős részét bevonattal látják el. Az éves fa igényt […] m3-ben adták meg. A ragasztó és vegyszerek éves szükségletét […] tonnára, a fűtőanyag éves mennyiségét […] tonnára becsülik.

(130) A forgácslapok esetében is az üzem 100 km-es körzetében szállítják be a fát. Az előirányzott napi szükséglet […] m3 rönkfa, […] m3 fa csomagolóanyag és […] m3 forgács. A szállítási kapacitás a rönkfa esetében számszerűen […] m3-t és a fa csomagolóanyag esetében […] m3-t tesz ki. Ebből napi 72 fuvar adódik, amihez 72 gépkocsivezető és 14 pótlólagos munkaerő, valamint 5 szerelő szükséges, tehát összességében közvetve 91 munkahely létesülne. A pótlólagos munkaerő nélkül az anyagszállítás területén a forgácslap üzem 77 munkahelyet teremt.

(131) A […] m3 feltételezett értékesítés évi 251 munkanappal számolva napi […] m3 forgácslap terméket eredményez, amelyet […] m3 befogadóképességű tehergépkocsikkal szállítanak. Amennyiben az előirányzott 71 gépkocsivezetőből, 14 pótlólagos munkaerőből és 5 szerelőből a pótlólagos munkaerőt levonjuk, úgy a végterméknek a fogyasztóhoz történő kiszállítására 76 közvetve teremtett munkahely ismerhető el.

(132) Németország nem nyújtott tájékoztatást azzal a 19 közvetett munkahellyel kapcsolatban, amely a ragasztó, fűtőanyag és melamin papír mindkét üzembe való beszállításával kapcsolatban létesülne. A Bizottság azonban ezt a mennyiséget reálisnak tartja.

(133) A Bizottság így abból indul ki, hogy a szállítási területen közvetve összesen 264 munkahelyet teremtenek.

(134) A fafeldolgozást, mint a közvetve teremtett munkahelyek második fontos forrását, évi 251 napon keresztül végzik.

(135) Az OSB gyártásához napi […] m3 fa szükséges, amiből 95 %-ot géppel, 5 %-ot kézzel dolgoznak fel. […] m3 gépi feldolgozásához 25 favágó csoport szükséges, csoportonként 2 gépkezelővel és 2 faipari munkással, valamint egy pótlólagos munkaerővel 6 csoportonként; egy csoport napi teljesítménye […] m3, ez tehát 54 munkahelyet tesz ki. […] m3 kézi feldolgozásához 13 […] m3 napi teljesítményű erdőmunkás szükséges. Németország tájékoztatása szerint a 67 közvetve teremtett munkahelyen felül a pótlólagos munkaerő számára még 13 munkahely létesül, így a munkahelyek száma összesen 80. A 67 közvetve teremtett munkahelyből azonban csak 61 létesül a támogatási területen, ill. a szomszédos támogatási területeken, tehát csak ezeket kell figyelembe venni.

(136) A forgácslapok gyártásához napi […] m3 fa szükséges, amiből 95 %-ot géppel, 5 %-ot kézzel dolgoznak fel. Az OSB gyártás erdőgazdálkodási tevékenységeivel megegyező számítás alapján Németország 41 közvetve teremtett munkahelyet mutat ki, ami 5 pótlólagos munkaerő munkahelyét is tartalmazza. A 41 közvetve teremtett munkahelyből azonban csak 32 létesül a támogatási területen, ill. a szomszédos támogatási területeken, tehát csak ezeket kell figyelembe venni.

(137) […] m3 napi fa csomagolóanyag mennyiség alapján Németország abból indul ki, hogy a fakitermelés, szállítás és nagyság szerinti válogatás területén közvetve 36 munkahely, pótlólagos munkaerőként 7 munkahely és az anyagbeszerzés, logisztika stb. területein 7 munkahely jön létre. A 43 közvetve teremtett munkahelyből azonban csak 38 létesül a támogatási területen, ill. a szomszédos támogatási területeken.

(138) Az erdőgazdálkodási tevékenységek tehát a Bizottság véleménye szerint közvetve összesen 131 munkahelyet teremtenek.

(139) Németország nem nyújtott tájékoztatást azzal az 51 plusz 6 pótlólagos munkahellyel kapcsolatban, amelyeket a szolgáltatási szektorban, valamint a szállással és fogyóeszközökkel kapcsolatban teremtenek. Mivel e munkahelyek közül néhányat a két üzem meg tud osztani egymással, a Bizottság 45 közvetve teremtett munkahely feltételezését tartja reálisnak.

(140) Mindezek alapján a támogatási területen, ill. a szomszédos támogatási területeken közvetve teremtett munkahelyek száma 440. A lényegében csak bebiztosított közvetett munkahely figyelembevétele nélkül a közvetve teremtett munkahelyek száma összesen 407 munkahelyet tenne ki. A 355 közvetlenül teremtett munkahely számával összevetve az arányszám mindkét esetben (440, ill. 407) meghaladja a 100 %-ot, ezért a regionális hatás tényező (M) értékére 1,5 adódik.

6.3.4. A BERUHÁZÁSI PROJEKT MEGENGEDETT MAXIMÁLIS TÁMOGATÁSI INTENZITÁSA

(141) A megengedett maximális támogatási intenzitást az MSF 1998 3.10. pontja szerint az R × T × I × M (30) képlettel kell kiszámítani.

(142) Mivel a „T” versenytényező a két érintett terméknél különböző (az OSB esetében 1 és a forgácslapok esetében 0,75), meg kell határozni, hogyan kell kiszámítani a kombinált versenytényezőt a teljes projektre. Az MSF 1998 erre vonatkozóan nem nyújt iránymutatást.

(143) Egy hasonló, szintén az MSF 1998 hatálya alá eső és két különböző versenytényezőjű terméket érintő ügyben (C 15/06 sz. támogatás– Pilkington (31)) a Bizottság azt állapította meg, hogy a versenytényezőknek a két termékre jutó mindenkori beruházási részarány szerint történő súlyozása mesterséges lenne, mivel a kérdéses projekt egy teljesen integrált termelési helyszínre vonatkozott. Ezért a Bizottság a súlyozáshoz a két termék számára létrehozott kapacitások arányát vette alapul.

(144) A jelen projekt, mint azt e határozat 2.3. szakasza kifejti, két egymáshoz kapcsolódó üzemre (egy OSB üzemre és egy forgácslap üzemre) vonatkozik, amelyeket közös műszaki infrastruktúra és közös igazgatás köt össze. A támogatható költségek a két üzemre feloszthatók. Ezért ebben az esetben, ellentétben a Pilkington-határozattal, a két termékre eső támogatható beruházási költségek aránya alapján számítható ki a versenytényező.

(145) A vizsgálat megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeiben Németország a két termék különböző versenytényezőinek súlyozására harmadik lehetőségként azt javasolja, hogy a két termelőberendezés fedezeti hozzájárulásait (32) használják fel erre a célra. Németország tájékoztatása szerint ez biztosítaná, hogy figyelembe vegyék a két érintett terméknek az üzemi eredményhez való hozzájárulását.

(146) A mindenkori megközelítési módtól függően a versenytényező a teljes beruházási projektre 0,86 (a kapacitások aránya alapján történő számítás (33)), 0,85 (a beruházási költségek aránya alapján történő számítás (34)) vagy 0,92 (a fedezeti hozzájárulások aránya alapján történő számítás (35)) értékű.

(147) Mivel a megengedett maximális támogatási intenzitás kiszámításához szükséges két tényező értéke 0,8 („I” tőke/munkaerő tényező) és 1,5 („M” regionális hatások tényező), ebből az MSF 1998 3.10. pontja szerint a R × T × I × M képletet alapul véve a megengedett maximális támogatási intenzitásra 36,12 %, 35,70 %, ill. 38,64 % adódik. Következésképpen a Németország által bejelentett 35 %-os támogatási intenzitás minden esetben összeegyeztethető az MSF 1998 előírásaival.

(148) Ezért felesleges annak meghatározása, hogy melyik megközelítés alapján kell kiszámítani a kombinált versenytényezőt. A Németország által javasolt megközelítési módot (amelyik a legkedvezőbb eredményt adja) azonban azért kell mindenképpen elutasítani, mert olyan 2004. évi adatokon alapul, amelyek a bejelentés időpontjában nem álltak rendelkezésre.

6.3.5. NINCS VISSZATÉRÍTTETÉSI RENDELKEZÉS

(149) A Bizottság emlékeztet arra, hogy Németország már kifizetett összesen […] EUR összegű támogatást a kedvezményezettnek (az összesen engedélyezett 69 797 988 euróból).

(150) Észrevételében a KronoGroup azon a véleményen volt, hogy a Bizottságnak a 659/1999/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében el kellett volna rendelnie a támogatás ideiglenes visszatéríttetését.

(151) A visszatéríttetési rendelkezés rendkívüli intézkedés, amelyet a Bizottság csak abban az esetben hozhat meg, ha teljesülnek a 659/1999/EK rendelet 11. cikkében foglalt feltételek. A KronoGroup nem hozott fel meggyőző érveket arra nézve, hogy ezek a feltételek teljesültek, mindenesetre a jelen esetben a visszatéríttetési rendelkezés nem lenne méltányos.

VII. KÖVETKEZTETÉS

(152) A Bizottság megállapítja, hogy Németország a kérdéses támogatást az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerint nyújtotta. A Németország által alkalmazott 35 %-os támogatási intenzitás összeegyeztethető az MSF 1998 előírásaival. Ezért az állami támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Németország által a Glunz AG és az OSB Deutschland GmbH számára 69 797 988 EUR összegben nyújtott támogatás az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése a) pontja szerinti összeegyeztethető a belső piaccal.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2011. március 23-án. a Bizottság részéről Joaquín ALMUNIA alelnök

(1) Az EK-Szerződés 87. és 88. cikke 2009. december 1-jei hatállyal az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 107., illetve 108. cikkévé vált. A megfelelő cikkek rendelkezései tartalmukat tekintve azonosak. E határozat alkalmazásában az EUMSZ 107. és 108. cikkére történő hivatkozásokat – adott esetben – az EK-Szerződés 87., illetve 88. cikkére történő hivatkozásként kell érteni.

(2) HL C 263., 2005.10.22., 7. o.

(3) HL C 107., 1998.4.7., 7. o.

(4) EBHT 2004., II-4177. o.

(5) Lásd a C-199/06 sz. (CELF) ügyet, EBHT 2008., I-469. o., 60–64 pont

(6) Lásd a 2. lábjegyzetet.

(7) HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

(8) EBHT 2008., I-6619. o.

(9) N 209/99 sz. állami támogatás – a Bizottság D/105751 sz., 2000.8.2-án kelt levele.

(10) N 702/97 sz. állami támogatás – a Bizottság D/12438 sz., 1999.12.30-án kelt levele.

(11) Bizalmas szakmai adat.

(12) A tájékoztatást a KronoGroup vállalkozásai nevében a Luther, Willma, Buchholz, Baierlein és Nierer ügyvédi iroda küldte.

(13) „Structural Panel Supply and Demand in Europe”, 2003. december 10.

(14) Ez a régió a 2000 és 2006 közötti időszakra érvényes német regionális állami támogatási térkép szerint nem volt támogatási terület.

(15) Collignon professzor a Glunz AG felügyelő bizottsági tagja.

(16) HL C 340., 1999.11.27., 8. o.

(17) Jaako Pöyry Consulting: „The Development of Wood-Based Panel Industry – Capacity Utilisation Rate and Substitution between OSB and Particle board in the European Economic Area 1993-1998”, 2000.6.20.

(18) „Expert Opinion on OSB Substitution Potential of Plywood and Mill Capacity Calculations”. Jaakko Pöyry, 2000. szeptember 15.„Substitution between OSB and Plywood in the European Economic Area”. Jaakko Pöyry, 2001. február 13.

(19) Lásd a IV/M.599. sz., Noranda Forest kontra Glunz ügyet (HL C 298., 1995.11.11.).

(20) Michel Vernois, Centre Technique du Bois et de l’Ameublement, Paris, Gutachterbericht „Market Structure and Competition in the European Wood Industry”, 2001.

(21) Jaako Pöyry Consulting: „The Development of Particle board and OSB Consumption and Capacity Utilisation Rate in the EEA 1993-1998”, 2000.4.14.

(22) Lásd a 19. lábjegyzetet.

(23) A nyilvánvaló fogyasztás növekedési arányának öt éves időszakra történő kiszámításához a nyilvánvaló fogyasztás hat éves időszakra vonatkozó adataira van szükség.

(24) Jaakko Pöyry: „The development of wood-based panels consumption in the EEA 1993-1999”.

(25) Jaakko Pöyry jelentése: „The development of OSB and Plywood Consumption in the European Economic Area 1993-1998”.

(26) Csomagolás, kerítés, tetőszerkezet, padlóburkolat és beltéri burkolat végső felhasználásra.

(27) Az eredeti bejelentés időpontjában, 2000-ben érvényes összetételben.

(28) Csomagolás, kerítés, tetőszerkezet, padlóburkolat és beltéri burkolat végső felhasználásra.

(29) A projekttel közvetlenül összefüggő, tartósan létesülő teljes munkaidős munkahelyek.

(30) Ahol is „R” a nagyvállalkozások esetében az érintett támogatási területen megengedett maximális támogatási intenzitás, „T” a versenytényező, „I” a tőke/munkaerő tényező és „M” a regionális hatás tényező.

(31) HL L 49., 2009.2.20., 18. o.

(32) A fedezeti hozzájárulás az egy termék által közvetlenül kiváltott bevételek és változó költségek különbözete. A fedezeti hozzájárulás olyan hozzájárulásnak tekinthető, amellyel egy termék hozzájárul a fix költségek fedezéséhez. Másképpen kifejezve a fedezeti hozzájárulás az értékesített egységenkénti nyereség mértékét jelöli.

(33) A bejelentésben az új OSB üzem termelési kapacitására […] m3-t (42 %) és a forgácslap üzemre […] m3-t (58 %) adtak meg. Ennek alapján 0,42 × 1 + 0,58 × 0,75 = 0,86 kombinált versenytényező adódik.

(34) Az OSB üzem támogatható költségei 81,8 millió eurót (41 %) tesznek ki, a forgácslap üzem esetében ez 117,6 millió EUR (59 %). Ennek alapján 0,41 × 1 + 0,59 × 0,75 = 0,85 kombinált versenytényező adódik.

(35) Németország tájékoztatása szerint 2004-ben az OSB üzem relatív fedezeti hozzájárulása 68,5 %, a forgácslap üzemé 31,5 % volt. Ennek alapján 0,685 × 1 + 0,315 × 0,75 = 0,92 kombinált versenytényező adódik.