A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1106 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2021. július 5.)

az Ausztrál Határidős Árutőzsdei Kereskedést Felügyelő Bizottság által felügyelt származtatott ügyletek tekintetében Ausztrália jogi, felügyeleti és végrehajtási keretrendszerének a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikke szerinti bizonyos követelményekkel való egyenértékűségének elismeréséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

(1) A 648/2012/EU rendelet 13. cikke egy olyan mechanizmust ír elő, amelynek keretében a Bizottság felhatalmazással rendelkezik olyan egyenértékűségi határozatok elfogadására, amelyekkel egy harmadik ország jogi, felügyeleti és végrehajtási keretrendszerét egyenértékűnek nyilvánítja a 648/2012/EU rendelet 4., 9., 10. és 11. cikkében megállapított követelményekkel, és így az említett rendelet hatálya alá tartozó ügyletet kötő szerződő felek – ha legalább egyikük a szóban forgó harmadik országbeli székhellyel rendelkezik – az említett követelményeket a szóban forgó harmadik ország jogi keretrendszerében foglalt követelményeknek való megfeleléssel teljesítik. Az egyenértékűségi határozat hozzájárul a 648/2012/EU rendelet átfogó céljának eléréséhez, vagyis a harmadik országokkal közösen elfogadott és az említett rendeletben megállapított elvek nemzetközileg egységes alkalmazásának biztosításával csökkenti a rendszerszintű kockázatot, és növeli a származékos piacok átláthatóságát.

(2) A 648/2012/EU rendelet 11. cikkének (1), (2) és (3) bekezdése – mely rendeletet a 149/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) és az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) egészíti ki – meghatározza az Unió jogi követelményeit a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek feltételeinek időben történő megerősítésével, a portfóliótömörítés elvégzésével és azon keretrendszerrel kapcsolatban, amely alapján a portfóliókat nem központi szerződő félen keresztül elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletek tekintetében egyeztetik. Ezen túlmenően az említett rendelkezések megállapítják az említett ügyletekkel kapcsolatos értékelési és vitarendezési kötelezettségekre (a működésikockázat-csökkentési technikákra), valamint a biztosítékeszközök (biztosítékok) szerződő felek közötti cseréjével kapcsolatos kötelezettségekre vonatkozó követelményeket.

(3) Annak érdekében, hogy egy harmadik ország jogi, felügyeleti és végrehajtási rendszere egyenértékűnek minősüljön az Unió rendszerével a működésikockázat-csökkentési technikákkal és a biztosítékokkal kapcsolatos követelmények tekintetében, az alkalmazandó jogi, felügyeleti és végrehajtási keretrendszer érdemi eredményének egyenértékűnek kell lennie a 648/2012/EU rendelet 11. cikke szerinti uniós követelményekkel, és biztosítania kell a szakmai titoktartásnak az említett rendelet 83. cikkében meghatározottal egyenértékű védelmét; továbbá a jogi, felügyeleti és végrehajtási keretrendszert hatékonyan, méltányos és torzításoktól mentes módon kell alkalmazni az adott harmadik országban. Az egyenértékűségi értékelés célja tehát annak ellenőrzése, hogy egy harmadik ország jogi, felügyeleti és végrehajtási keretrendszere biztosítja-e, hogy a nem központi szerződő félen keresztül elszámolt és legalább egy, az említett harmadik országban székhellyel rendelkező szerződő fél részvételével kötött tőzsdén kívüli származtatott ügyletek ne tegyék ki az uniós pénzügyi piacokat nagyobb kockázatnak, és következésképpen ne okozzanak elfogadhatatlan mértékű rendszerszintű kockázatot az Unióban.

(4) A Bizottság 2013. október 1-jén megkapta az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (a továbbiakban: ESMA) szakvéleményét az Ausztráliában alkalmazandó jogi, felügyeleti és végrehajtási keretrendszerről (4), amely kiterjed a nem központi szerződő félen keresztül elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre alkalmazandó működésikockázat-csökkentési technikákra is. Szakvéleményében az ESMA megállapította, hogy ami a tőzsdén kívüli származtatott ügyleteket illeti, Ausztráliában nem létezett jogilag kötelező erejű standard a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek feltételeinek időben történő megerősítése, a portfólióállomány-egyeztetés lefolytatása, a portfóliótömörítés lebonyolítása, a portfólió értékelése, a vitarendezési követelmény, illetve a biztosítékok szerződő felek közötti cseréje tekintetében. Az ESMA azt is megjegyezte, hogy a bilaterális biztosítékokra vonatkozó keretrendszerek egyenértékűségét az adott pillanatban nem lehetett értékelni, mivel a bilaterális biztosítékokra vonatkozó uniós szabályokat meghatározó uniós technikai standardok még nem voltak kidolgozva.

(5) A Bizottság az értékelés során figyelembe vette az ESMA szakvéleményét, valamint az időközben bekövetkezett szabályozási fejleményeket is. A Bizottság összehasonlító elemzést készített az Ausztráliában alkalmazandó jogi, felügyeleti és végrehajtási követelményekről, valamint értékelte e követelmények eredményét, és azt, hogy azok alkalmasak-e arra, hogy oly módon csökkentsék a nem központi szerződő félen keresztül elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletekből fakadó kockázatokat, hogy az egyenértékűnek minősüljön a 648/2012/EU rendeletben megállapított követelmények eredményével.

(6) A nem központi szerződő félen keresztül elszámolt származtatott ügyletekre Ausztráliában alkalmazandó jogi, felügyeleti és végrehajtási keretrendszert az ausztrál prudenciális szabályozási hatóság (Australian Prudential Regulation Authority – APRA) CPS 226. prudenciális standardja határozza meg, amelyet az 1959. évi banktörvény (Banking Act) 11AF. szakasza, az 1973. évi biztosítási törvény (Insurance Act) 32. szakasza, az 1995. évi életbiztosítási törvény (LIFE Insurance Act) 230A. szakasza és az 1993. évi nyugellátási felügyeleti törvény (SIS Act) 34C. szakasza alapján fogadtak el. Az APRA megbízatása arra irányul, hogy biztosítsa a prudenciálisan szabályozott pénzügyi intézmények biztonságát és megbízhatóságát annak érdekében, hogy azok egy stabil, hatékony és versenyképes pénzügyi rendszeren belül teljesítsék a betétesekkel, a szerződőkkel és a tagokkal szembeni pénzügyi kötelezettségeiket. A CPS 226. prudenciális standard értelmében az e szabályok hatálya alá tartozó szervezetnek rendelkeznie kell megfelelő letétkezelési és kockázatcsökkentési eljárásokkal a nem központi szerződő félen keresztül elszámolt származtatott ügyletekkel kapcsolatban. Ez a prudenciális standard vonatkozik a banki, az általános biztosítási, az életbiztosítási és a nyugdíjellátási ágazat intézményeire, bizonyos küszöbértékekre is figyelemmel. A CPS 226. prudenciális standard 2017. március 1-jén lépett hatályba. Egyes követelményeit a nemzetközi keretnek megfelelően fokozatosan vezetik be, összhangba hozva azokat az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendelet szerinti jelenlegi fokozatos bevezetéssel.

(7) A CPS 226. prudenciális standard a nem központi szerződő félen keresztül elszámolt származtatott ügyletekre vonatkozik, a három napnál rövidebb lejáratú devizaügyletek kivételével. A nem központi szerződő félen keresztül elszámolt származtatott ügyleteknek a CPS 226. prudenciális standardban foglalt meghatározása tágabb, mint a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek 648/2012/EU rendelet 2. cikkében meghatározott fogalommeghatározása. A CPS 226. prudenciális standard (9) bekezdésének g) pontja úgy határozza meg a „származtatott” fogalmát, mint a 2001. évi társasági törvény 7. fejezete szerinti származtatott ügylet, vagy olyan megállapodás, amely határidős ügylet, csereügylet vagy opció, vagy ezek bármilyen kombinációja egy vagy több áru vonatkozásában. Az egyenértékűséget ezért el kell ismerni a CPS 226. prudenciális standard (9) bekezdésének g) pontja szerinti letétek hatálya alá tartozó tőzsdén kívüli származtatott ügyletek tekintetében.

(8) A CPS 226. prudenciális standard általában az „APRA hatálya alá tartozó jogalanyok” és az „érintett szerződő felek” közötti, nem központi szerződő félen keresztül elszámolt származtatott ügyletekre vonatkozik. „az APRA hatálya alá tartozó jogalanyok”: engedélyezett betéti intézmények, beleértve a külföldi betéti intézményeket és a banktörvény alapján engedélyezett nem működő holdingtársaságokat, az általános biztosítókat, többek között a C. kategóriájú biztosítókat, a biztosítási törvény alapján engedélyezett nem működő holdingtársaságokat, a 2. szintű biztosítócsoportok anyavállalatait, az életbiztosítókat, beleértve a barátságos társaságokat és a támogatható külföldi életbiztosítókat (EFLIC-ek), valamint az életbiztosítási törvény alapján nyilvántartásba vett nem működő holdingtársaságokat és a SIS-törvény értelmében az üzleti tevékenységük tekintetében nyilvántartásba vehető, nyugellátást folyósító szervezeteket. Az „érintett szerződő fél” fogalommeghatározása nagyjából megfelel a „pénzügyi szerződő fél” 648/2012/EU rendelet 2. cikkének 8. pontja szerinti fogalommeghatározásnak, ugyanakkor hasonló módon kizárja azokat a különleges célú gazdasági egységeket, amelyek esetében az ügyletet kizárólag fedezeti célból bonyolítják le. Az „érintett szerződő fél” fogalommeghatározása nem veszi figyelembe a szerződő fél joghatóság szerinti elhelyezkedését mindaddig, amíg nincs kétség afelől, hogy a szerződő fél fizetésképtelensége vagy csődje esetén érvényesíthető a nettósítási megállapodás, vagy ha a biztosítéki (letéti) megállapodások nem kérdőjelezhetők meg és a szerződő fél nemteljesítése esetén jogilag érvényesíthetők.

(9) A CPS 226. prudenciális standard (11) bekezdésével összhangban a változó letét cseréjére vonatkozó kötelezettségek csak akkor alkalmazandók a szerződő felekre, ha a két szerződő fél nem központi szerződő félen keresztül elszámolt származtatott ügyleteinek összege aggregált és összevont alapon meghaladja a 3 milliárd AUD csekély mértékű küszöbértéket. A 648/2012/EU rendelet értelmében nincs ilyen küszöbérték. Az egyenértékűség elismerését ezért a változó letétnek a 648/2012/EU rendelet 11. cikkének hatálya alá tartozó szerződő felek és az APRA hatálya alá tartozó jogalanyok közötti cseréjéhez kell kötni.

(10) A CPS 226. prudenciális standard a 648/2012/EU rendelet 11. cikkének (1) és (2) bekezdésében, valamint a 149/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelet VIII. fejezetében foglaltakhoz hasonló kötelezettségeket tartalmaz. A nem központi szerződő félen keresztül elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletek tekintetében az időben történő visszaigazolásra, a portfóliótömörítésre és a portfólióállomány-egyeztetésre, továbbá az ügyletértékelésre és a vitarendezésre vonatkozó konkrét részletes követelményeket az említett prudenciális standard (77)–(94) bekezdése tartalmazza. Az időben történő visszaigazolás tekintetében a CPS 226. prudenciális standardban meghatározott követelmények nem tekinthetők egyenértékűnek, mivel csak „a lehető leghamarabb” írják elő az ügyletek visszaigazolását, míg a 149/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelet meghatározza azon legkésőbbi időpontokat, ameddig az ügyletet vissza kell igazolni. A portfólióállomány-egyeztetés tekintetében a CPS 226. prudenciális standardban meghatározott követelmények nem tekinthetők egyenértékűnek, mivel az említett standard nem jelöli meg a portfólióállomány egyeztetésének gyakoriságát, holott azt a 149/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet pontosan meghatározza. A vitarendezés tekintetében a CPS 226. prudenciális standardban meghatározott követelmények nem tekinthetők egyenértékűnek, mivel – a 149/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel ellentétben – a prudenciális standard nem ír elő külön eljárást az öt munkanapon belül meg nem oldott vitákra. A portfóliótömörítés és az ügyletek értékelése tekintetében a CPS 226. prudenciális standardban meghatározott követelmények az eredmény tekintetében egyenértékűnek tekinthetők a 149/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 13. és 14. cikkében meghatározottakkal.

(11) A CPS 226. prudenciális standard hatálya alá tartozó nem központi szerződő félen keresztül elszámolt származtatott ügyletek tekintetében ezért az APRA hatálya alá tartozó jogalanyokra alkalmazandó jogi, felügyeleti és végrehajtási keretrendszert egyenértékűnek kell tekinteni a 648/2012/EU rendelet 11. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott, a portfóliótömörítésre és a nem központi szerződő félen keresztül elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre alkalmazandó ügyletértékelésre vonatkozó követelményekkel.

(12) A CPS 226. prudenciális standard értelmében a változó letétet az említett prudenciális standard 11. bekezdésében említett csekély mértékű küszöbérték figyelembevételével kell cserélni, és alapletétet kell nyújtani és beszedni minden új, nem központi szerződő félen keresztül elszámolt származtatott ügylet esetében, kivéve a fizikailag teljesítendő határidős devizaügyleteket és határidős árfolyamú deviza-csereügyleteket, amelyekre az APRA hatálya alá tartozó jogalany és az érintett szerződő fél között kerül sor. Az APRA elfogadta az alapletét-követelmények alkalmazásának megkezdésére vonatkozó, nemzetközileg elfogadott fokozatos bevezetést; a fokozatos bevezetéshez használt, AUD-ban kifejezett küszöbértékeket az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendelet 35. cikkében említett küszöbértékekkel egyenértékűnek kell tekinteni. Az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendelet hasonló mentességről rendelkezik a fizikailag teljesítendő határidős devizaügyletekre és deviza-csereügyletekre, valamint az egyedi részvényopciókra vagy indexopciókra vonatkozóan. Ezt a határozatot ezért kizárólag azokra a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre kell alkalmazni, amelyek a 648/2012/EU rendelet és a CPS 226. prudenciális standard szerinti letéti követelmények hatálya alá tartoznak.

(13) A CPS 226. prudenciális standardnak megfelelően a változó letétet naponta kell kiszámítani és lehívni, és a változó letét összegét „haladéktalanul” kell rendezni. Az APRA nyilvánosan kifejezte azon elvárását, hogy a gyakorlatban a változó letét elszámolására T+1 alapon kerüljön sor (ahol T a letéti felhívás időpontja). Előfordulhat azonban, hogy az ilyen elszámolási határidő nem minden körülmények között megvalósítható, például az időzónák és a határokon átnyúló megfontolások miatt. Ezért az APRA elvi alapú követelményt fogadott el a változó letét gyors elszámolására vonatkozóan annak érdekében, hogy a változó letét elszámolásának ütemezésére vonatkozó egyéb globális szabályozási követelményekkel összhangban álló eredmény szülessen. Az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendelet 12. cikke értelmében a nem központi szerződő félen keresztül elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletek mindegyik szerződő fele köteles napi szinten változó letétet cserélni, vagy az alapletét kiszámításához használt biztosítéki kockázati periódust megfelelően kiigazítani. A CPS 226. prudenciális standardban a változó letét tekintetében előírt keretrendszer csak akkor tekinthető egyenértékűnek, ha az a 648/2012/EU rendelet követelményeinek alkalmazásával elért eredményekkel egyenértékű eredményt ér el. Ezért meg kell állapítani az erre vonatkozó feltételeket.

(14) A CPS 226. prudenciális standard úgy rendelkezik, hogy az alapletét és a változó letét együttes minimális átutalási összege 750 000 AUD, míg az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendelet 25. cikke szerinti küszöbérték 500 000 EUR. Figyelembe véve az említett összegek közötti elhanyagolható különbséget, valamint a CPS 226. prudenciális standard és az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendelet közös célkitűzését, ezeket az összegeket egyenértékűnek kell tekinteni.

(15) A CPS 226. prudenciális standard alapletét-számítási követelményeit egyenértékűnek kell tekinteni az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott követelményekkel. Az alapletét kiszámításához használt, az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendelet IV. mellékletében meghatározott szabványosított módszerhez hasonlóan a CPS 226. prudenciális standard is lehetővé teszi a fent említett IV. mellékletben megállapítottal egyenértékű szabványosított modell használatát. Alternatív megoldásként a CPS 226. prudenciális standard szerint belső vagy harmadik fél által alkalmazott modellek is használhatók az alapletét kiszámításához, amennyiben ezek a modellek az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározottakkal egyenértékű, bizonyos konkrét paramétereket tartalmaznak, ideértve a minimális konfidencia-intervallumokat és a biztosítéki kockázati periódust, továbbá bizonyos – például a stresszidőszakokra vonatkozó – múltbéli adatokat. Az APRA hatálya alá tartozó jogalanyoknak kérelmezniük kell az APRA-tól a belső vagy harmadik fél által alkalmazott modell alkalmazásának jóváhagyását, és biztosítaniuk kell, hogy a jóváhagyás kérelmezése előtt sor kerüljön e modell független felülvizsgálatára.

(16) A CPS 226. prudenciális standard elismerhető biztosítékeszközökre, illetve azok tartására és elkülönítésére vonatkozó követelményeit egyenértékűnek kell tekinteni az (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkében meghatározottakkal. A CPS 226. prudenciális standard tartalmazza az elismert biztosítékok egyenértékű listáját, és az APRA hatálya alá tartozó jogalanynak megfelelő kontrollmechanizmusokkal kell rendelkeznie annak biztosítására, hogy a beszedett biztosíték ne jelentsen számottevő mértékű, rossz irányú vagy jelentős koncentrációs kockázatot. A koncentrációt az egyedi kibocsátó, a kibocsátó típusa és az eszköz típusa alapján kell értékelni. A CPS 226. prudenciális standardban foglalt, nem központi szerződő félen keresztül elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre vonatkozó letéti szabályokat ezért helyénvaló egyenértékűnek tekinteni a 648/2012/EU rendelet 11. cikkének (3) bekezdésében meghatározottakkal.

(17) Ami a szakmai titoktartás egyenértékű szintjét illeti Ausztráliában, az APRA és a Nemzetközösség ügynökségei birtokában lévő információkra az 1988. évi adatvédelmi törvény (Privacy Act) vonatkozik. Ezenkívül az Ausztrál Prudential Regulation Authority Act 1998 (az Ausztrál Prudenciális Szabályozó Hatóságról szóló 1998. évi törvény, a továbbiakban: APRA-törvény) részletes titoktartási rendelkezéseket állapít meg az APRA-ra és alkalmazottaira vonatkozóan. Különösen az APRA-törvény 56. szakaszának (2) bekezdése értelmében az APRA jelenlegi vagy korábbi tisztviselői bűncselekményt követnek el, ha „védett információt” vagy „védett dokumentumot” adnak át bármely személynek vagy „bíróságnak” (az APRA-törvény rendelkezéseitől eltérő módon). Ezenkívül a bűncselekményekről szóló 1914. évi törvény (a továbbiakban: bűncselekményekről szóló törvény) 70. szakasza értelmében általánosan alkalmazandó titoktartási rendelkezés alkalmazandó a Nemzetközösség tisztviselőire (azaz a közszférában dolgozókra, köztük az APRA személyzetére és szerződéses alkalmazottaira) vonatkozóan. E rendelkezés értelmében bűncselekménynek minősül az, ha a Nemzetközösség tisztviselői olyan tényt vagy dokumentumot közölnek, amely a Nemzetközösség tisztviselőjeként jutott tudomásukra vagy birtokukba, és amelyet kötelesek nem felfedni. Az adatvédelmi törvény, a bűncselekményekről szóló törvény és az APRA-törvény együttesen nyújt szakmai titoktartási garanciákat, ideértve a hatóságok által harmadik felekkel megosztott üzleti titkok védelmét is, amelyeket egyenértékűnek kell tekinteni a 648/2012/EU rendelet VIII. címében meghatározottakkal.

(18) Végül, ami az ausztrál jogi megállapodások hatékony felügyeletét és végrehajtását illeti, az APRA viseli az elsődleges felelősséget a CPS 226. prudenciális standardnak való megfelelés nyomon követéséért és végrehajtásáért. Az APRA számos felügyeleti intézkedést hozhat, ideértve az intézmény ügyeinek hivatalos kivizsgálását, az intézmény engedélyének feltételekhez kötését vagy bizonyos ügyekkel kapcsolatos utasítások kiadását, a jogszabályban előírt vezető, igazságügyi vezető vagy helyettesítő vagyonkezelő kinevezését az intézmény ügyeinek kezelésére, a személyek vagy intézmények elleni büntetőjogi fellépés kezdeményezését vagy a távoltartási végzések meghozatalát. Ezeket az intézkedéseket ezért helyénvaló úgy tekinteni, hogy azok biztosítják a CPS 226. prudenciális standard szerinti vonatkozó jogi, szabályozási és végrehajtási keretrendszer hatékony, méltányos és torzításoktól mentes alkalmazását, valamint garantálják az uniós jogi keret alapján rendelkezésre álló felügyeleti és végrehajtási keretrendszerrel egyenértékű hatékony felügyeletet és végrehajtást.

(19) Ez a határozat elismeri az elfogadásakor a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre érvényes, az ausztrál jogban meghatározott jogilag kötelező erejű követelmények egyenértékűségét. A Bizottság az ESMA-val együttműködésben továbbra is rendszeres jelleggel nyomon fogja követni az e tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre vonatkozó jogi, felügyeleti és végrehajtási rendelkezések alakulását, valamint azok következetes és hatékony végrehajtását az időben történő visszaigazolásra, a portfóliótömörítésre és a portfólióállomány-egyeztetésre, továbbá az értékelésre, a vitarendezésre és biztosítékokra vonatkozóan – mely nem központi szerződő félen keresztül elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre alkalmazandó követelmények e határozat alapjául szolgáltak. Nyomonkövetési erőfeszítései részeként a Bizottság felkérheti az APRA-t, hogy nyújtson tájékoztatást a szabályozási és felügyeleti fejleményekről. A Bizottság bármikor egyedi felülvizsgálatot végezhet, amennyiben a releváns fejlemények szükségessé teszik számára az e határozat szerinti egyenértékűségi nyilatkozat újraértékelését. Az ilyen újraértékelés e határozat visszavonásához vezethet, minek következtében a 648/2012/EU rendeletben megállapított összes követelmény ismét automatikusan vonatkozna a szerződő felekre.

(20) Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk A 648/2012/EU rendelet 13. cikke (3) bekezdésének alkalmazásában Ausztrália portfóliótömörítésre és ügyletértékelésre vonatkozó jogi, felügyeleti és végrehajtási keretrendszerét, amelyet az ausztrál prudenciális szabályozó hatóság (Australian Prudential Regulation Authority, a továbbiakban: APRA) által szabályozott, nem központi szerződő félen keresztül elszámolt származtatott ügyletekre alkalmaznak, egyenértékűnek kell tekinteni a 648/2012/EU rendelet 11. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott követelményekkel, amennyiben az említett ügyletekben részt vevő felek közül legalább az egyik a CPS 226. prudenciális standard meghatározása szerint az APRA hatálya alá tartozó jogalany.

2. cikk A 648/2012/EU rendelet 13. cikke (3) bekezdésének alkalmazásában Ausztráliának az APRA által szabályozott, nem központi szerződő félen keresztül elszámolt származtatott ügyletekre alkalmazott, biztosítékok cseréjére vonatkozó jogi, felügyeleti és végrehajtási keretrendszere egyenértékűnek tekintendő a 648/2012/EU rendelet 11. cikkének (3) bekezdésében meghatározott megfelelő követelményekkel, amennyiben teljesülnek a következő feltételek: a) az említett ügyletekben részt vevő szerződő felek közül legalább az egyik a CPS 226. prudenciális standard szerint az APRA hatálya alá tartozó jogalany; b) ha a változó letétet a 648/2012/EU rendelet értelmében kell biztosítani, a változó letétet a kiszámításának napján bocsátják rendelkezésre. A b) ponttól eltérve, amennyiben a szerződő felek között megállapítást nyer, hogy a változó letétet nem lehet következetesen annak kiszámítása napjával azonos napon rendelkezésre bocsátani, Ausztrália jogi, felügyeleti és végrehajtási keretrendszere akkor is egyenértékűnek tekintendő a 648/2012/EU rendelet 11. cikkének (3) bekezdésében foglalt követelményekkel, ha a változó letétet a kiszámítását követő 2 munkanapon belül bocsátják rendelkezésre, és az alapletét kiszámításához használt letéti kockázati periódust ennek megfelelően kiigazítják.

3. cikk Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2021. július 5-én. a Bizottság részéről az elnök Ursula VON DER LEYEN

(1) HL L 201., 2012.7.27., 1. o.

(2) A Bizottság 149/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. december 19.) a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a közvetett elszámolási megállapodásokról, az elszámolási kötelezettségről, a nyilvános jegyzékről, a kereskedési helyszínhez való hozzáférésről, a nem pénzügyi szerződő felekről és a nem központi szerződő fél által elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletek tekintetében alkalmazott kockázatcsökkentési technikákról szóló szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 52., 2013.2.23., 11. o.).

(3) A Bizottság (EU) 2016/2251 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. október 4.) a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a nem központi szerződő félen keresztül elszámolt tőzsdén kívüli származtatott ügyletek kockázatcsökkentési technikáit meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 340., 2016.12.15., 9. o.).

(4) ESMA/2013/1373, Technical advice on third country regulatory equivalence under EMIR – Australia (Szakvélemény a harmadik országok EMIR szerinti szabályozási egyenértékűségéről – Ausztrália), Európai Értékpapírpiaci Hatóság, 2013. október 1.