1.

A III. mellékletben az A. fejezet II. és III. része, valamint a B. fejezet I. része helyébe a következők lépnek: „II. A JUH- ÉS KECSKEFÉLÉK MONITORINGJA 1. Általános rendelkezések A juh- és kecskefélék monitoringját a X. melléklet C. fejezete 3.2. pontjának b) alpontjában meghatározott laboratóriumi módszerekkel összhangban kell elvégezni. 2. Az emberi fogyasztásra vágott juhfélék monitoringja A vizsgálatokat a 750 000 egyedet meghaladó anyajuh- és fedeztetett jerkepopulációval rendelkező tagállamoknak a 4. pontban megállapított mintavételezési szabályokkal összhangban kell végezniük, az éves mintanagyság legalább 10 000, emberi fogyasztásra vágott kecskeféle egyednek felel meg (1). 3. A nem emberi fogyasztásra vágott juh- és kecskefélék monitoringja A tagállamok a 4. pontban megállapított mintavételezési szabályokkal és az A. illetve B. táblázatban feltüntetett mintanagysággal összhangban végzik az olyan juh- és kecskefélék vizsgálatát, amelyek elpusztultak vagy amelyeket leöltek, de amelyeket: — nem betegségfelszámolási intézkedéssorozat keretében öltek le, vagy — nem emberi fogyasztásra öltek le. A. táblázat A tagállamok anyajuh- és fedeztetett jerkepopulációja Az elhullott juhfélék minimális mintanagysága (2) > 750 000 10 000 100 000–750 000 1 500 40 000–100 000 500 < 40 000 100

B. táblázat A tagállamok már ellett kecskepopulációja; a tagállamok pároztatott kecskepopulációja Az elhullott kecskefélék minimális mintanagysága (3) > 750 000 5 000 250 000–750 000 1 500 40 000–250 000 500 < 40 000 50 4. A 2. és 3. pontban említett állatokra alkalmazandó mintavételezési szabályok Az állatoknak idősebbeknek kell lenniük 18 hónapnál vagy kettőnél több, a fogínyen kibújt maradandó metszőfoggal kell rendelkezniük. Az állatok korának becslése a fogazat, az érettség egyértelmű ismertetőjelei vagy más megbízható adatok alapján történik. A mintavételezés annak figyelembevételével történik, hogy a mintában egy származás, kor, fajta, tenyésztési típus vagy más ismérv szerinti csoport se szerepeljen túl nagy súllyal. Lehetőség szerint el kell kerülni az adott állományból történő többszöri mintavételezést. A tagállamok továbbá olyan rendszert hoznak létre, amely célzatosan vagy más eljárás szerint azt ellenőrzi, hogy a mintavételezés alól nem vonják ki az állatokat. A mintavételnek minden terület és évszak vonatkozásában reprezentatívnak kell lennie. Azonban a tagállamok dönthetnek a kis állatállománnyal rendelkező félreeső területek mintavételből való kivonásáról, ahol nem kerül sor az elhullott állatok begyűjtésére. Az ezen eltérést igénybe vevő tagállamok erről tájékoztatják a Bizottságot és benyújtják azon félreeső területek jegyzékét, ahol az eltérést alkalmazzák. Az eltérés legfeljebb az adott tagállam juh- és kecskeféle populációjának 10 %-ára terjedhet ki. 5. Monitoring a fertőzött állományokban 2003. október 1-től kezdve a 12 hónapnál idősebb vagy egy, a fogínyen kibújt maradandó metszőfoggal rendelkező, és a VII. melléklet 2.b. pontjának i. vagy ii. alpontjával vagy a 2.c. alpontjával összhangban megsemmisítési céllal leölt állatok vizsgálata egyszerű véletlenszerű minta kijelölése alapján történik, a következő táblázatban feltüntetett mintanagyságokkal összhangban. A 12 hónapnál idősebb vagy egy, a fogínyen kibújt maradandó metszőfoggal rendelkező, az állományban vagy nyájban megsemmisítési céllal leölt állatok száma Minimális mintanagyság 70 vagy annál kevesebb Az ismérveknek megfelelő valamennyi egyed 80 68 90 73 100 78 120 86 140 92 160 97 180 101 200 105 250 112 300 117 350 121 400 124 450 127 500 vagy több 150 Lehetőség szerint a leölést és az azt követő mintavételt szüneteltetni kell mindaddig, amíg a súrlókór fertőzéses eseteinek – a X. melléklet C. fejezete 3.2.c. pontja i. alpontjának rendelkezései szerinti – további vizsgálata érdekében elvégzett elsődleges molekuláris vizsgálat eredménye ismertté nem válik. 6. Más állatok monitoringja A 2., 3. és 4. pontban meghatározott programok kiegészítéseként a tagállamok önkéntes alapon más állatok monitoringját is elvégezhetik, különösen a következő esetekben: — tejtermelésre használt állatok, — olyan országokból származó állatok, ahol a TSE megtalálható, — esetlegesen fertőzött takarmányt fogyasztott állatok, — TSE-fertőzött anyaállattól született vagy származó állatok. 7. A juh- és kecskefélék vizsgálatát követő intézkedések 7.1. Egy emberi fogyasztásra levágott juh- vagy kecskefélének a 2. ponttal összhangban TSE-vizsgálat céljából történő kiválasztása esetén a tetem addig nem kapja meg a 64/433/EGK rendelet I. mellékletének XI. fejezetében előírt állat-egészségügyi jelölést, amíg a gyorsteszt negatív eredményt nem szolgáltat. 7.2. A tagállamok eltérhetnek a 7.1. ponttól, ha a vágóhídon egy, az illetékes hatóság által jóváhagyott olyan rendszer működik, amely biztosítja az állat valamennyi testrészének a nyomon követését és azt, hogy az állat-egészségügyi jelölést hordozó, megvizsgált állati testrészek egyike sem hagyja el a vágóhidat addig, amíg a gyorsteszt negatív eredményt nem szolgáltat. 7.3. A megvizsgált állat valamennyi testrésze, ideértve annak bőrét is, mindaddig hatósági ellenőrzés alatt marad, amíg a gyorsteszt negatív eredményt nem szolgáltat, kivéve az olyan állati melléktermékeket, amelyeket az 1774/2002/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének a), b) vagy e) pontja alapján közvetlenül ártalmatlanítanak. 7.4. Az e melléklet III. részének B. fejezetében előírt nyilvántartásokkal együtt megőrzendő anyagminta kivételével a gyorsteszt alapján fertőzöttnek bizonyult állat valamennyi testrészét, ideértve annak bőrét is, az 1774/2002/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének a), b) vagy e) pontja alapján közvetlenül ártalmatlanítani kell. 8. Genotipizálás 8.1. A prion fehérje genotípust minden TSE-pozitív juhfertőzés esetében meg kell határozni. Az ellenálló genotípusokban talált TSE fertőzéses eseteket (olyan genotípushoz tartozó juhok, amelyek a 136. tripleten az alanint, a 171. tripleten pedig az arginint kódolják mindkét allélen) azonnal jelenteni kell a Bizottságnak. Amennyiben lehetséges, ezeket az eseteket törzstipizálás alá is kell vonni. Amennyiben ezekben az esetekben nem lehetséges a törzstipizálás elvégzése, fokozott vizsgálat alá kell vonni azt a nyájat, ahonnan a fertőzött állat származik, illetve azokat, ahol az állatot tartották, azért, hogy a törzstipizálás elvégzéséhez más fertőzéses eseteket is lehessen találni. 8.2. A 8.1. pont rendelkezései értelmében genotipizált állatokon túl meg kell határozni a juhfélék egy minimális mintájára nézve a prion fehérje genotípust. Azon tagállamok esetében, ahol a juhpopuláció több mint 750 000 felnőtt egyedet foglal magában, ez a minimális minta legalább 600 egyedből áll. A többi tagállam esetében ez a minimális minta legalább 100 egyedből áll. A szövetmintákat emberi fogyasztásra levágott állatokból, a gazdaság területén elhullott vagy élő állatokból lehet választani. A mintavételnek a teljes juhpopulációra nézve reprezentatívnak kell lennie. III. MÁS ÁLLATFAJOK MONITORINGJA A tagállamok önkéntes alapon a szarvasmarha-, juh- és kecskeféléktől eltérő más állatfajokon is végezhetnek monitoring tevékenységet a TSE fertőzések kiszűrésére.” „B. FEJEZET JELENTÉSI ÉS NYILVÁNTARTÁSI KÖTELEZETTSÉG I. A TAGÁLLAMOK KÖTELEZETTSÉGEI A. A tagállamok által, a 6. cikk (4) bekezdésében előírt éves jelentésben feltüntetendő adatok 1. Azon gyanús esetek száma, állatfajok szerinti bontásban, amelyekre a 12. cikk (1) bekezdésével összhangban hatósági forgalmi korlátozások vonatkoznak. 2. A gyanús esetek száma, állatfajok szerinti bontásban, amelyeket a 12. cikk (2) bekezdésével összhangban laboratóriumi vizsgálatok alá kell vonni; ideértve a gyorstesztek és megerősítő vizsgálatok eredményeit is (fertőzéses és fertőzésmentes esetek száma); valamint a szarvasmarhafélékre tekintettel az összes vizsgált egyed koreloszlására tett becslések. Lehetőség szerint a koreloszlás szerinti csoportosítás a következők szerint történjen: »24 hónapnál fiatalabb«, 24 és 155 hónap közötti egyedek esetén 12 hónapos közök, és »155 hónapnál idősebb«. 3. Azon állományok száma, amelyekben a 12. cikk (1) és (2) bekezdésének megfelelően a juh- és kecskefélék gyanús fertőzéses eseteinek jelentésére és kivizsgálására került sor. 4. Az A. fejezet I. részének 2.1., 2.2., 2.3., 3.1., 4.1., 4.2., 4.3. és 5. pontjában említett alpopulációkban a vizsgált szarvasmarhafélék száma. Ismertetni kell a minta kiválasztásának módszerét, a gyors- és megerősítő vizsgálatok eredményeit, valamint a vizsgált egyedek koreloszlására tett becsléseket a 2. pontban megállapítottak szerinti csoportosításban. 5. Az A. fejezet II. részének 2., 3. és 5. pontjában említett alpopulációkban a vizsgált juh- és kecskefélék, valamint állományok száma a minta kiválasztásának módszerével és a gyorstesztek és megerősítő vizsgálatok eredményeivel együtt. 6. A BSE és súrlókór pozitív fertőzéses esetek földrajzi megoszlása, ideértve a származás szerinti országot is, amennyiben az nem egyezik meg a jelentést készítő országgal. A szarvasmarha-, juh- és kecskefélék tekintetében minden egyes TSE-fertőzéses esetnél fel kell tüntetni a születési évet és lehetőség szerint a születési hónapot. Szerepeltetni kell az atipikusnak minősített TSE-fertőzéses eseteket és ezek indokait is. Súrlókórfertőzés esetén jelenteni kell a X. melléklet C. fejezete 3.2. pontjának c)i. alpontjában említett diszkriminatív immunoblot-eljárással végzett elsődleges molekuláris vizsgálat eredményeit. 7. Nem szarvasmarha-, juh- és kecskefélék esetén fajok szerinti bontásban a szövetminták száma és a megerősített TSE-fertőzéses esetek száma. 8. A TSE-pozitívnak bizonyult vagy az A. fejezet II. részének 8.1. és 8.2. pontjával összhangban mintába választott minden egyes juhféle genotípusa és amennyiben lehetséges, annak fajtája. B. Jelentési időszakok Az A. részben említett adatokat tartalmazó, a Bizottságnak havi vagy – tekintettel a 8. pontban említett adatokra – negyedéves rendszerességgel továbbított jelentések összessége megfelelhet a 6. cikk (4) bekezdésében előírt éves jelentésnek, amennyiben kiegészítő adatok rendelkezésre állása esetén frissítik azok adatait.”