3.

A 6.2.1.1. szakasz helyébe a következő szöveg lép: „6.2.1.1. Eszköz típusa 1. Általános megfelelési követelmények Olyan adósságinstrumentumnak kell lennie, amelynek: a) rögzített és feltételhez nem kötött a tőkeösszege (1); és b) kamatszelvénye nem eredményez negatív pénzáramlást, valamint az alábbiak valamelyikének megfelel: i. rögzített kamatozású, kamat nélküli, vagy többlépcsős kamatszelvény, azaz azok az instrumentumok, amelyeknek előre meghatározott kamatfizetési struktúrája és előre meghatározott kamatértéke van; ii. valamely euro pénzpiaci kamathoz igazodó egyetlen indexhez kapcsolt, felár nélküli változó kamatozású kamatszelvények, pl. EURIBOR, LIBOR és hasonló indexek, vagy egy állandó lejáratkori swapérték, pl. CMS, EIISDA, EUSA indexek; iii. az euro pénzpiaci kamathoz igazodó egyetlen indexhez kapcsolt tőkeáttétellel vagy anélkül finanszírozott, változó kamatozású szelvények, pl. EURIBOR, LIBOR és hasonló indexek, vagy egy állandó lejáratkori swapérték, pl. CMS, EIISDA, EUSA indexek; iv. az egyéves vagy annál rövidebb lejárattal (index vagy bruttó referenciahozam) rendelkező euroövezeti államkötvényhez kapcsolt felár nélküli, tőkeáttétellel vagy tőkeáttétel nélkül finanszírozott változó kamatozású szelvények; v. az euroövezeti inflációs indexekhez kötött felár nélküli inflációkövető kamatszelvények, amelyek nem tartalmaznak „discrete range”, „range accrual”, „ratchet” vagy hasonló összetett struktúrákat. Az alábbi kamatszelvény-struktúrák kifejezetten kizártak: minden, a devizakamatlábhoz, nyersanyag- és tőkeindexekhez valamint a devizaárfolyamhoz kötött változó kamatozású szelvények, a kamatcsereügylet kamatfelárához vagy az indexek egyéb kombinációjához kötött változó kamatozású és kétszeresen változó kamatozású kamatszelvények, a „ratchet” és „range accural” kamatszelvények minden típusa, valamint a hitelminősítéstől függő kamatszelvények és a fordítottan változó kamatozású szelvények. Mindezen túlmenően az olyan összetett feltételeket tartalmazó struktúrák, mint például a „target redemption note” és a kamatszelvény típusának kicserélésére vonatkozó, a kiegészítő lehívási jogok felhasználásával történő opciók kizártak. Az elfogadható kamatszelvények nem tartalmazhatnak kibocsátói opciókat, azaz azok az értékpapír futamideje alatt nem engedhetnek meg a kibocsátó döntésétől függő változásokat a kamatozásban. Ezen túlmenően amennyiben azok felső vagy alsó küszöbértékkel rendelkeznek, úgy azoknak rögzítettnek és előre meghatározottnak kell lennie. Többlépcsős kamatszelvény esetén egy adott instrumentum kamatszelvényének minősítése előremutató értékelésen alapul. A fent részletezett elfogadhatósági feltételeknek való meg nem felelés szintén kizárja, hogy az eszközök elfogadhatóak legyenek, még abban az esetben is, ha azok a juttatási struktúrának csak egyes részeire (pl. prémium) vonatkoznak, még akkor is, ha a kamatszelvényre történő nemnegatív kifizetés, valamint legalább a tőkeösszeg visszafizetése kifejezetten garantált. Az 1. a) és b) bekezdésekben foglalt követelmények mindaddig alkalmazandók, amíg a kötelezettséget vissza nem vásárolták. Az adósságinstrumentumok nem szolgálhatnak alapul olyan tőkeösszegre, illetve kamatra vonatkozó jogoknak, amelyek ugyanazon kibocsátó egyéb adósságinstrumentumaiban megtestesülő tulajdonjogoknak vannak alárendelve. 2. Az eszközalapú értékpapírokra vonatkozó további elfogadhatósági feltételek Az eurorendszer monetáris politikához kötődő jogi keretrendszere céljaira a fedezett kötvények nem minősülnek eszközalapú értékpapíroknak. Az 1.a) bekezdés nem vonatkozik az eszközalapú értékpapírokra. Az eurorendszer az eszközalapú értékpapírok elfogadhatóságát az ebben a szakaszban meghatározott további feltételek alapján minősíti. Az eszközalapú értékpapírokat fedező, pénzáramlást generáló eszközöknek a következő követelményeknek kell megfelelniük: a) az eszközök megszerzése kötelezően valamely uniós tagállam jogszabályainak hatálya alá esik; b) azokat az értékpapírosító céltársaságnak az átruházást kezdeményező eszköztulajdonostól (originator), vagy valamely közvetítőtől az eurorendszer által „valódi átruházásnak” tekintett és bármely harmadik féllel szemben érvényesíthető eljárással kell megszereznie; ezek az eszközök még az eszköztulajdonos vagy a közvetítő fizetésképtelensége esetén sem lehetnek elérhetők az eszköztulajdonos és annak hitelezői, vagy a közvetítő és annak hitelezői számára (2); c) átruházásukat és a kibocsátónak történő eladásukat az EGT-ben bejegyzett eszköztulajdonosnak, illetve adott esetben az EGT-ben bejegyzett közvetítőnek kell elvégeznie; d) nem állhatnak – teljes mértékben vagy részben, ténylegesen vagy eshetőlegesen – más eszközalapú értékpapírcsomagokból (3). Emellett nem állhatnak teljes mértékben vagy részben, ténylegesen vagy eshetőlegesen hitelhez kötött értékpapírokból, swapokból vagy egyéb származtatott eszközökből (4), valamint szintetikus értékpapírokból; e) hitelkérelmek esetében a kötelezetteknek és hitelezőknek az EGT-ben kell bejegyzettnek (vagy természetes személyek esetében rezidensnek) lenniük, és amennyiben szükséges, az adott értékpapírnak az EGT-ben kell fellelhetőnek lennie. A hitelkövetelésekre vonatkozó irányadó jognak valamely EGT-ország jogának kell lennie. Ha ezek kötvények, a kibocsátóknak az EGT-ben kell bejegyzettnek lenniük, azokat valamely EGT-országban, valamely EGT-ország jogának megfelelően kell kibocsátani, és az összes kapcsolódó biztosítéknak az EGT-ben kell fellelhetőnek lennie. A 6.2.1.7. szakaszban meghatározottak szerint az eszközalapú értékpapír kibocsátója bejegyzett székhelyének az EGT-n belül kell lennie. Az eurorendszeren belül vagy az Egyesült Királyságban bejegyzett eszköztulajdonosok vagy adott esetben közvetítők esetében az eurorendszer ellenőrizte, hogy e jogrendszerekben nincsenek a jogügylet érvénytelenítését szabályozó, jogsérelmet jelentő rendelkezések. Más EGT-országban bejegyzett eszköztulajdonos vagy adott esetben közvetítő esetében az eszközalapú értékpapírok csak abban az esetben tekinthetők elfogadhatónak, ha az eurorendszer azt állapítja meg, hogy az őt megillető jogokat az eurorendszer által relevánsnak tekintett, vonatkozó EGT-ország joga a jogügylet érvénytelenítésének módját szabályzó rendelkezésekkel szemben megfelelő módon védelmezi. E célból az eszközalapú értékpapírok elfogadhatósága elismerésének előfeltétele az adott országban alkalmazandó, a jogügyletek érvénytelenítési módjának szabályaira vonatkozó független jogi értékelésnek az eurorendszer számára elfogadható módon történő benyújtása. Annak eldöntése érdekében, hogy az eurorendszert megillető jogok a jogügyletek érvénytelenítési módját érintő szabályokkal szemben megfelelő védelemben részesülnek-e, az eurorendszer egyéb dokumentumok benyújtását is előírhatja, ideértve a kedvezményezettől származó, a vizsgált időtartamra vonatkozó fizetőképességi nyilatkozatot is. Az eurorendszer által jogsérelmet jelentőnek és ennélfogva el nem fogadhatónak tekintett, a jogügylet érvénytelenítésének módjára vonatkozó szabályok közé tartoznak az olyan szabályok, amelyek alapján az eszközalapú értékpapírokat fedező, pénzáramlást generáló eszközök eladását a felszámoló pusztán azon az alapon is érvénytelenítheti, hogy arra az eladó (eszköztulajdonos/közvetítő) fizetésképtelenségének kinyilvánítását megelőző bizonyos időszakban (az adós jogügyleteinek megtámadhatósága szempontjából irányadó időszakban) került sor, vagy ha a sikeres megtámadást a kedvezményezett csak oly módon védheti ki, ha bizonyítani tudja, hogy az eladó (eszköztulajdonos/közvetítő) fizetésképtelenségéről az eladás időpontjában nem volt tudomása. Szakaszos kibocsátás esetén az elfogadhatóság feltétele az, hogy az értékpapír-sorozat (vagy részsorozat) ne legyen ugyanazon kibocsátás más sorozatainak alárendelve. Valamely értékpapír-sorozatról (vagy részsorozatról) akkor mondható el, hogy nincs alárendelve az ugyanazon kibocsátásba tartozó más értékpapír-sorozatnak (vagy részsorozatnak), ha a tőke- és kamatfizetéskor – a kibocsátási tájékoztatóban meghatározottak szerint a fizetési felszólítás kézbesítését követően alkalmazandó fizetési sorrendnek megfelelően – semmilyen más értékpapír-sorozat (vagy részsorozat) sem élvez vele szemben elsőbbséget, tehát a szakaszos kibocsátás különböző értékpapír-sorozatai, illetve részsorozatai közül ezt az értékpapír-sorozatot (illetve részsorozatot) terheli utolsónak veszteség. Szakaszos kibocsátás esetén, amennyiben a kibocsátási tájékoztató lehetővé teszi az azonnali esedékessé tételre vonatkozó értesítés és fizetési felszólítást kézbesítését, azonnali lejárat és a fizetési felszólításon alapuló kielégítési sorrend esetén is biztosítani kell, hogy az értékpapír-sorozat (vagy részsorozat) ne váljon alárendelt tartozássá. A 8. függelékben foglaltaknak megfelelően az eurorendszer megköveteli, hogy az eszközalapú értékpapír érintett felei szolgáltassanak az eszközalapú értékpapírokat fedező, pénzáramlást generáló eszközök portfoliójára (pool) vonatkozó, átfogó és szabványosított kölcsönszintű adatokat annak érdekében, hogy az eszközalapú értékpapírok az eurorendszer monetáris politikai műveleteiben elfogadható fedezetnek minősüljenek, vagy az ilyen minősítésüket megtartsák. Az eszközalapú értékpapírok elfogadhatóságának meghatározása érdekében az eurorendszer a 8. függelék értelmében figyelembe veszi a kölcsönszintű adatszolgáltatási űrlap kötelezően kitöltendő mezőibe felvitt adatokat. A megfelelőség minősítése során az eurorendszer az alábbiakat veszi figyelembe: a) az adatszolgáltatás elmaradása; és b) milyen gyakran fordul elő az, hogy az egyedi kölcsönszintű adatmezőkben nem érdemi adatok szerepelnek. Az elfogadhatóság érdekében az eszközalapú értékpapírokat az eurorendszer által homogénnek ítélt pénzáramlást generáló eszközökkel kell fedezni, azaz olyan, az eszközalapú értékpapírt fedező, pénzáramlást generáló eszközökkel, amelyek kizárólag lakáshitelhez, kereskedelmi célú ingatlanokra vonatkozó hitelhez, a kis- és középvállalkozások számára nyújtott hitelhez, gépjárműhitelhez, fogyasztói hitelhez vagy lízingkövetelésekhez kapcsolódó, egy típusú eszközből állnak. Az eszközalapú értékpapírok nem fogadhatók el az eurorendszer monetáris politikai műveletei során, amennyiben az azok összevont alapjában szereplő fedezeti eszközök heterogén eszközökből állnak, mivel azokat nem lehetséges egy adott eszközosztályra vonatkozó űrlapban lejelenteni (5). Az eurorendszer fenntartja magának a jogot, hogy bármely illetékes harmadik féltől (így például a kibocsátótól, az átruházást kezdeményező eszköztulajdonostól vagy a szervezőtől) bárminemű felvilágosítást, és/vagy jogi megerősítést kérhessen, amennyiben azt az eszközalapú értékpapírok elfogadhatóságának értékeléséhez, valamint a kölcsönszintű adatszolgáltatásra vonatkozó előírásra tekintettel szükségesnek tartja. Az ilyen kérelmeknek történő meg nem felelés a kérdéses eszközalapú tranzakció elfogadhatóságához történő hozzájárulás felfüggesztését vagy visszautasítását vonhatja maga után. 3. A fedezett kötvényekre vonatkozó további elfogadhatósági feltételek A fedezett kötvényeknek 2013. március 31-től kezdve az alábbi további követelményeknek kell megfelelniük: Az eszközalapú értékpapír fedezeti alapja nem tartalmazhat eszközalapú értékpapírokat, kivéve azokat az eszközalapú értékpapírokat, amelyek: a) megfelelnek az eszközalapú értékpapírokra és a fedezett kötvényekre vonatkozó, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK iránymutatásokban foglalt feltételeknek; b) azok egy olyan konszolidált csoport tagjától származnak, amelynek a fedezett kötvény kibocsátója is tagja, vagy pedig egy olyan jogalanytól származik, amely egy olyan központi szervvel áll kapcsolatban, amellyel a fedezett kötvény kibocsátója is kapcsolatban áll; c) azokat jelzáloghitelek vagy garantált lakáshiteleknek az eszköztulajdonos jogalanytól a fedezeti alapba történő transzferálása céljából technikai eszközként használnak. Azok a fedezett kötvények, amelyek az elfogadható eszközalapú értékpapírok listáján 2012. november 28-tól kezdődően szerepeltek, és amelyek nem feleltek meg az a)-tól c) pontokban foglalt követelményeknek, 2014. november 28-ig maradnak elfogadhatók.