A Tanács határozata

(1991. december 16.)

az Európai Fejlesztési Alapból (EFA) finanszírozott építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatás megrendelésére irányuló szerződések általános előírásainak, általános feltételeinek, valamint a békéltetési és a választottbírósági eljárás szabályainak – és azoknak a tengerentúli országok és területek, valamint az Európai Gazdasági Közösség közötti társulásban való alkalmazására vonatkozó – elfogadásáról

(92/97/EGK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,

tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 136. cikkére,

tekintettel a tengerentúli országoknak és területeknek az Európai Gazdasági Közösséggel való társulásáról szóló, 1991. július 25-i 91/482/EGK tanácsi határozatra [1] és különösen annak 211., 212. és 213. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel az Európai Fejlesztési Alapnak (EFA) a Bizottság által kezelt forrásaiból (továbbiakban: Alap forrásai) finanszírozott építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatás megrendelésére irányuló szerződéseket szabályozó általános előírásokat és általános feltételeket el kell fogadni;

mivel eljárási szabályokat kell elfogadni az Alap forrásaiból finanszírozott szerződésekből adódó békéltetési és választottbírósági eljárásokra;

mivel a Tanács e határozat elfogadásával különös figyelmet fordított az EFA "pénzeszközeinek" az afrikai, karibi és csendes-óceáni államokban történő felhasználása céljából elfogadott hasonló dokumentumokra,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Alap forrásaiból a tengerentúli országokban és területeken (TOT) finanszírozott építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatás megrendelésére irányuló szerződések általános előírásai, amelyeket az I. melléklet tartalmaz, az EFA-ból finanszírozott szerződések előkészítésére és odaítélésére alkalmazandók.

Az Alap forrásaiból finanszírozott szerződések teljesítésére – kivéve, ha a 91/482/EGK határozat 212. cikkének b) pontja másként rendelkezik – az alábbiak irányadók:

- a II. mellékletben található, az EFA-ból a TOT-on finanszírozott építési beruházásra irányuló szerződések általános feltételei,

- a III. mellékletben található, az EFA-ból a TOT-on finanszírozott árubeszerzésre irányuló szerződések általános feltételei,

- a IV. mellékletben található, az EFA-ból a TOT-on finanszírozott szolgáltatás megrendelésére irányuló szerződések általános feltételei.

Az Alap forrásaiból finanszírozott szerződésekkel kapcsolatos vitákat, amelyeket az általános feltételek és az adott szerződésre vonatkozó különleges feltételek szerint békéltetéssel vagy választottbíráskodással kell elrendezni, az V. mellékletben található, az EFA-ból a TOT-on finanszírozott szerződések békéltetési vagy választottbírósági eljárási szabályainak megfelelően kell elrendezni.

2. cikk

E határozat az EFA-ból a TOT-on finanszírozott minden olyan szerződésre alkalmazandó, amelyet 1991. június 1-je után kötöttek meg.

3. cikk

Ezt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 1991. december 16-án.

a Tanács részéről

az elnök

H. Van Den Broek

[1] HL L 263., 1991.9.19., 1. o.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

AZ EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAPBÓL A TENGERENTÚLI ORSZÁGOKBAN ÉS TERÜLETEKEN FINANSZÍROZOTT ÉPÍTÉSI BERUHÁZÁSRA, ÁRU BESZERZÉSRE ÉS SZOLGÁLTATÁS MEGRENDELÉSÉRE IRÁNYULÓ SZERZŐDÉSEK ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSAI

TARTALOMJEGYZÉK

BEVEZETÉS

1. cikk – Feltételek

2. cikk – Nemzeti jog

3. cikk – Fogalommeghatározások

4. cikk – Jogosultság

5. cikk – Részvételi esélyegyenlőség

6. cikk – Eltérés

7. cikk – Verseny

8. cikk – Tervezési verseny

9. cikk – Elsőbbség

10. cikk – Szerződéstípusok

11. cikk – Műszaki előírások és szabványok

12. cikk – Értesítések és írásbeli közlések

13. cikk – Az ajánlati felhívási hirdetménye

14. cikk – Ajánlattevők minősítése

15. cikk – Szabadkézi vétel

16. cikk – A pályázati kiírás tartalma

17. cikk – A pályázati információk pontosítása

18. cikk – A pályázati kiírás módosításai

19. cikk – Nyelv

20. cikk – Az ajánlat tartalma

21. cikk – Tételek

22. cikk – Együttműködés harmadik felekkel

23. cikk – Az ajánlattevők függetlensége

24. cikk – Az ajánlatok árképzése

25. cikk – Az ajánlati kötöttség időtartama

26. cikk – Pályázati biztosíték

27. cikk – Eltérő megoldások

28. cikk – Az ajánlattételt megelőző látogatás

29. cikk – A pályázatok aláírása

30. cikk – Határidő

31. cikk – A borítékok lezárása és megjelölése

32. cikk – Visszavonás és módosítás

33. cikk – Az ajánlatok felbontása

34. cikk – Az ajánlatok értékelése

35. cikk – A pályázati eljárás megszüntetése

36. cikk – Kiválasztás

37. cikk – Értesítés az odaítélésről

38. cikk – A szerződés dokumentumainak előkészítése

39. cikk – A szerződés aláírása

40. cikk – Teljesítési biztosíték

41. cikk – Általános és záró rendelkezések

BEVEZETÉS

1. cikk

Feltételek

1.1. Az Európai Fejlesztési Alap (EFA) forrásaiból finanszírozott építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatás megrendelésére irányuló szerződések odaítélésére ezen általános előírások az irányadók.

1.2. Az Európai Fejlesztési Alap (EFA) forrásaiból finanszírozott építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatás megrendelésére irányuló szerződések teljesítésére az alábbiak irányadók:

a) az EFA-ból finanszírozott minden egyes szerződéstípusra vonatkozó általános feltételek; vagy

b) társfinanszírozott projektek és programok esetében, vagy amennyiben harmadik felek részére eltérést engedélyeztek, valamint gyorsított eljárásokban vagy más megfelelő esetekben az érintett ország vagy terület és az Európai Gazdasági Közösség (EGK) által megállapított más általános feltételek; azaz:

i. az érintett ország vagy terület nemzeti jogalkotása által előírt általános feltételek vagy annak a nemzetközi egyezményekre vonatkozó bevett gyakorlata; vagy

ii. bármely más szerződésekre vonatkozó általános nemzetközi feltételek; és

c) a különleges feltételek.

1.3. Ezen általános előírások magukban foglalják a szerződésekben való részvétel alapelveit és feltételeit, iránymutatásokat az ajánlattevők részére, valamint a szerződések odaítélésének alapelveit és feltételeit.

1.4. Az egy bizonyos szerződéstípusra irányadó általános feltételek a szerződések teljesítésével kapcsolatos közigazgatási, pénzügyi, jogi és műszaki jellegű, szerződésbe foglalt feltételeket tartalmazzák.

1.5. A minden egyes szerződésre érvényes különleges feltételek az alábbiak:

a) az általános feltételek módosításai;

b) különleges szerződési feltételek;

c) műszaki előírások; és

d) a szerződésre vonatkozó bármely más kérdés.

2. cikk

Nemzeti jog

Az ajánlatkérő nemzeti jogszabályai alkalmazandók minden olyan kérdésben, amelyre az alábbi általános előírások nem vonatkoznak.

FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK ÉS ALAPELVEK

3. cikk

Fogalommeghatározások

3.1. Ezen általános előírások fogalommeghatározásai a következők:

EGK: Európai Gazdasági Közösség,

EFA: Európai Fejlesztési Alap,

a Tanács határozata: a tengerentúli országoknak és területeknek az Európai Gazdasági Közösséggel való társulásáról szóló, 1991. július 25-i 91/482/EGK tanácsi határozat,

TOT: a Tanács határozata értelmében az EGK-val társult országok és területek,

AKCS-államok: az egyezményt aláíró afrikai, karibi és csendes-óceáni államok,

Bizottság: az Európai Közösségek Bizottsága,

küldött: a Bizottság képviselője a TOT-on,

tagállamok: az Európai Gazdasági Közösség tagállamai,

egyezmény: az AKCS-államok és az EGK közötti, hatályos egyezmény,

ajánlatkérő: az állam, a közjog vagy magánjog hatálya alá tartozó jogi személy, amely a szerződést megköti vagy amely nevében a szerződést megkötik,

ajánlatkérő állama: az a TOT, amely felségterületén az építési beruházásra, árubeszerzésre és a szolgáltatás megrendelésére irányuló szerződés végrehajtandó,

ajánlattevő: bármely természetes vagy jogi személy, illetve ilyen személyek csoportja, amely a szerződés megkötése céljából ajánlatot tesz,

nyertes ajánlattevő: a pályázati eljárásra történő meghívást követően kiválasztott ajánlattevő vagy – szabadkézi vétel esetében – az az ajánlattevő, aki a szerződést aláírja,

felügyelő: kormányhivatal, közjog által szabályozott jogi személy, illetve az ajánlatkérő által az ajánlatkérő állama jogszabályainak megfelelően kijelölt természetes vagy jogi személy, aki a szerződés teljesítésének irányításáért és/vagy felügyeletéért felelős, és akire az ajánlatkérő jogokat és/vagy hatásköröket ruházhat a szerződés szerint,

a felügyelő képviselője: a felügyelő által a szerződés szerint a felügyelő képviselőjének kijelölt és feladatainak ellátásában, valamint a személyére ruházott jogok és/vagy hatáskörök gyakorlásában a felügyelő képviseletére feljogosított bármely természetes vagy jogi személy. Ennek megfelelően, amennyiben a felügyelő feladatait, jogait és/vagy hatásköreit a felügyelő képviselőjére ruházzák, a felügyelőre való hivatkozások a felügyelő képviselőjére is vonatkoznak,

építési munkálatok: a szerződés szerint végrehajtandó ideiglenes és állandó munkálatok,

beszerzett áru: minden tétel, amelyet a szerződő fél az ajánlatkérő részére köteles szolgáltatni, ideértve, szükség esetén, az olyan szolgáltatásokat, mint a telepítés, az ellenőrzés, az üzembe helyezés, a szakértői szolgáltatások nyújtása, a felügyelet, a karbantartás, a javítás, az oktatás és a szerződés szerint nyújtandó tételekhez kapcsolódó egyéb hasonló kötelezettségek,

szolgáltatások: szolgáltatási szerződés keretében a nyertes ajánlattevő által elvégzendő feladatok, úgy mint tanulmányok, tervek készítése, műszaki segítségnyújtás és oktatás,

berendezés: gépek, készülékek, részegységek valamint számos olyan dolog, amelyet a szerződésnek megfelelően kell rendelkezésre bocsátani és beépíteni,

felszerelés: készülékek és más gépek, valamint, az esettől függően az ajánlatkérő állama jogának és/vagy gyakorlatának megfelelően, a munkaterületen lévő ideiglenes építmények, amelyek a szerződés végrehajtásához szükségesek, de a végleges munka részét képező berendezést vagy egyéb tételeket nem ideértve,

mennyiség-kimutatás: az egységáras szerződés keretében elvégzendő feladatok részletezett felosztását tartalmazó dokumentum, amely az egyes tételek mennyiségét és az arra vonatkozó egységárat mutatja,

árjegyzék: az árak végleges jegyzéke, amely tartalmazza a teljes ár felosztását, és amelyet az ajánlattevő az ajánlatával együtt nyújt be, szükség szerint módosítva, és amely az egységáras szerződés részét képezi,

a teljes ár felosztása: az árfolyamok és árak részletezett listája, amely az átalányáras szerződésben az ár összetételét mutatja, de nem képezi részét a szerződésnek,

pályázati ár: az ajánlattevő által annak pályázatában a szerződés kivitelezésére megállapított összeg,

szerződéses ár: a szerződésben megállapított összeg, amely az építési munkálatok, a beszerzések vagy a szolgáltatások elvégzéséért fizetendő összeg előzetes becslését jelenti, vagy a szerződés lejártakor megállapított más ilyen, a szerződés szerint kifizetendő összeg,

rajzok: az ajánlatkérő és/vagy az ajánlattevő által a pályázattal kapcsolatban rendelkezésre bocsátott rajzok,

nap: naptári nap,

határidők: a szerződésbe foglalt azon időszakok, amelyek az ilyen időszakok kezdőpontjául szolgáló tevékenységet vagy eseményt követő naptól kezdődnek. Ha a határidő utolsó napja nem munkanapra esik, akkor az az utolsó napot követő első munkanap végén ér véget,

írásban: bármely kézzel írott, gépelt vagy nyomtatott közlés, ideértve a telexet, táviratot és faxüzenetet,

tájékoztatás: a szerződés szerint kibocsátott igazolások, közlemények, végzések és instrukciók,

nemzeti pénznem: az ajánlatkérő államának pénzneme,

ECU: európai elszámolási egység,

külföldi valuta: ezen általános előírások értelmezése szerint minden olyan megengedett, a nemzeti pénznemtől eltérő pénznem, amelyet megjelöltek az ajánlati felhívásban,

feladat-meghatározás: az ajánlatkérő által kibocsátott nyilatkozat, amely meghatározza annak a szolgáltatásokra vonatkozó követelményeit és/vagy céljait, az esettől függően ideértve a módszereket és eszközöket és/vagy az elérendő célokat,

társaságok vagy cégek: polgári vagy kereskedelmi jogszabályok alapján létrehozott társaságok vagy cégek, ideértve a szövetkezeteket és bármely más jogi személyeket vagy társulásokat - kivéve a nonprofit szervezeteket - amelyeket a tagállam vagy a TOT jogszabályainak megfelelően alapítottak, és amelyek létesítő okirat szerinti székhelye, központi ügyvezetése vagy üzleti tevékenységének fő helye a tagállamban vagy TOT-on van; azonban az olyan társaságnak vagy cégnek, amelynek kizárólag csak a létesítő okirat szerinti székhelye van a tagállamban vagy TOT-on, azoknak olyan tevékenységben kell részt venniük, amely tényleges és folyamatos kapcsolatban áll az adott tagállam vagy a TOT gazdaságával,

3.2. Az ilyen általános előírások címsorai és címei nem tekinthetők a szerződés részének és nem vehetők figyelembe ezen előírások értelmezésekor.

3.3. Ahol a szövegkörnyezet lehetővé teszi, az egyes számban használt szavak a többes számot is magukban foglalják és fordítva, valamint a hímnemű jelentésű szavak a nőnemű jelentést is magukban foglalják és fordítva.

3.4. A személyekre vagy felekre vonatkozó szavak magukban foglalják a cégeket és társaságokat, valamint a jogképességgel rendelkező bármely szervezetet.

4. cikk

Jogosultság

4.1. A Tanács határozatának és/vagy a 6. cikknek megfelelő eltérés engedélyezésének kivételével:

a) a pályázati felhívásban való részvétel és az EFA-ból finanszírozott szerződések odaítélése egyenlő feltételek mellett nyitott az alábbiak részére:

i. természetes személyek, társaságok vagy cégek, illetve állami vagy részben állami szervezetek a TOT-on, az AKCS-államokban és az EGK-ban;

ii. az EGK, a TOT és/vagy az AKCS-államok közjog vagy magánjog hatálya alá tartozó szövetkezetei és egyéb jogi személyei, kivéve a nonprofit szervezeteket;

iii. a TOT, az AKCS és/vagy az EGK társaságainak vagy cégeinek közös vállalatai vagy csoportosulásai;

b) a beszerzett áruknak a TOT-ról, az EGK-ból vagy AKCS-államokból kell származniuk.

4.2. Azon természetes személyek, társaságok vagy cégek nem jöhetnek szóba a szerződések odaítélésénél, amelyek:

a) csődbe mentek;

b) esetében az elmarasztaló bírósági ítéletnek megfelelően a részükre történő kifizetéseket felfüggesztették, kivéve, ha a határozat a csődöt mondja ki, és következményeként – a nemzeti jogszabályoknak megfelelően – elvesztették a vagyonuk fölötti rendelkezés részleges vagy teljes jogát;

c) ellen bírósági eljárást indítottak, amely a fizetések felfüggesztésére vonatkozó végzést tartalmaz, és amely a nemzeti jogszabályoknak megfelelően csőd kihirdetését vagy a vagyonuk fölötti rendelkezés jogának részleges vagy teljes elvesztését előidéző bármely más helyzetet eredményezhet;

d) ellen szakmai tevékenységükkel kapcsolatos bármilyen jogsértő magatartás vagy bűncselekmény miatt jogerős, elmarasztaló bírósági ítéletet hoztak;

e) pályázati felhívásban való részvétellel kapcsolatos információk tekintetében súlyos megtévesztésért tehetők felelősnek;

f) az ajánlatkérővel kötött más szerződésben szerződésszegést követtek el.

4.3. A pályázati felhívásban és a szerződések odaítélésében történő részvételre való jogosultságuk igazolása érdekében az ajánlattevők benyújtják az ajánlatkérőnek a 4. cikkben meghatározott megfelelő bizonyítékokat és a szükséges jogi, műszaki és pénzügyi követelményeknek történő megfelelés, valamint a szerződés eredményes végrehajtásához szükséges képességek meglétének és az erőforrásaik megfelelőségének bizonyítékait. E célból minden benyújtott ajánlatnak tartalmaznia kell az alábbiakat:

a) az ajánlattevő nemzeti jogszabályainak vagy gyakorlatának megfelelően elkészített, kevesebb, mint 90 nappal korábban kibocsátott dokumentum, amely igazolja, hogy:

- az ajánlattevő megfelel a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek,

- a 4. cikk (2) bekezdésében említett esetek egyike sem vonatkozik rá;

b) az alapszabályt és/vagy jogállást meghatározó, a bejegyzett székhelyet és/vagy a létesítő okirat szerinti székhelyet, és ha azok eltérőek, a társaság, cég vagy személyegyesítő társaság, vagy közös vállalat esetében, minden egyes fél központi ügyvezetésének helyét meghatározó eredeti dokumentum másolata;

c) az utóbbi öt évben az ajánlattevő (vagy a közös vállalat minden résztvevője) hasonló jellegű szerződések teljesítésében szerzett tapasztalatának és múltbeli teljesítményével kapcsolatos információk, valamint a folyamatban lévő egyéb szerződésekkel kapcsolatos részletek, ideértve minden egyes ilyen szerződésben való tényleges és eredményes részvétel kapcsolatos adatokat;

d) az esettől függően a szerződés teljesítéséhez javasolt legfontosabb felszerelés;

e) a szerződés teljesítéséhez és végrehajtásához javasolt kulcsfontosságú személyzet képesítése és tapasztalata a szerződés teljesítésének helyén és azon kívül egyaránt;

f) az alvállalkozás jellegére, feltételeire és módozataira vonatkozó javaslatok, ha a szerződés bármely elemének alvállalkozásba való kiadása a tervezett pályázati ár több mint 10 %-át teszi ki;

g) az ajánlattevőnek (vagy a közös vállalat minden egyes résztvevőjének) a számvitelére és pénzügyi helyzetére vonatkozó jelentések, azaz az utóbbi öt év eredmény-kimutatásai, mérlegei és könyvvizsgálói jelentései, a következő két év pénzügyi előirányzata, valamint az ajánlattevőtől (vagy a közös vállalat meghatalmazott képviselőjétől) származó, az ajánlattevő bankjától való referenciák beszerzésére vonatkozó meghatalmazás; és

h) bármely folyamatban lévő, jogi vagy választottbírósági eljárásra vagy vitára vonatkozó információ, amelyben az ajánlattevő érintett. Az említett információkat kizárólag a szerződés odaítélésével vagy teljesítésével kapcsolatos közvetlen szerződéses érdek esetén használják fel.

5. cikk

Részvételi esélyegyenlőség

5.1. A TOT és a Bizottság megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az építési beruházásra, árubeszerzésre és a szolgáltatás megrendelésére irányuló szerződésekre kiírt pályázatokon a lehető legszélesebb körű, egyenlő esélyeken alapuló részvételt biztosítsák, ideértve szükség szerint az alábbiakra vonatkozó intézkedéseket:

a) biztosítják a pályázati felhívások kihirdetését az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában, az érintett TOT hivatalos lapjában és minden egyéb megfelelő információhordozóban, különösen a TOT és a régió AKCS-államaiban;

b) kizárják az egyenlő alapokon nyugvó és széles körű részvétel útjában álló, hátrányos megkülönböztetés gyakorlatát vagy az ilyen jellegű műszaki előírásokat;

c) ösztönzik a tagállamok, a TOT és az AKCS-államok társaságai és cégei közötti együttműködést például a tagállamok, a TOT és az AKCS-államok társaságai és cégei közös vállalatainak, valamint konzorciumainak előminősítése útján;

d) biztosítják az összes kiválasztási szempont rögzítését a pályázati kiírásban; és

e) biztosítják, hogy a nyertes ajánlat összhangban van a pályázati kiírás követelményeivel és az abban meghatározott szempontokkal.

6. cikk

Eltérés

6.1. A rendszer optimális költséghatékonyságának biztosítása érdekében az AKCS-ba nem tartozó fejlődő országok természetes vagy jogi személyei az érintett TOT kérésére felhatalmazhatók az EGK által finanszírozott szerződésekben történő részvételre.

6.2. Az érintett TOT minden egyes esetben a küldött rendelkezésére bocsátja az EGK részéről az ilyen eltérésekre vonatkozó határozatokhoz szükséges információkat, különös figyelmet fordítva a következőkre:

a) az érintett TOT földrajzi elhelyezkedése;

b) a TOT, az EGK- és az AKCS-államok kivitelezőinek, beszerzőinek és szolgáltatást nyújtóinak versenyképessége;

c) a szerződések teljesítési költségei túlzott növekedése elkerülésének szükségessége;

d) a szállítási határidőkből vagy hasonló problémákból adódó nehézségek vagy késedelmek;

e) a helyi viszonyoknak legjobban megfelelő és alkalmas technológia.

6.3. Az egyezményben részt nem vevő harmadik országok részvétele engedélyezhető az EGK által finanszírozott szerződésekben:

a) amennyiben az EGK az ilyen országokat magában foglaló regionális vagy régiók közötti programok finanszírozásában részt vállal;

b) a társfinanszírozott projektek és programok esetében;

c) gyorssegélyek esetében.

6.4. Különleges esetekben és a Bizottság egyetértése esetén a 6. cikk (3) bekezdésében említett harmadik országokból származó tanácsadó cégek vagy szakértők részt vehetnek a szolgáltatási szerződésekben.

7. cikk

Verseny

7.1. A 7. cikk eltérő rendelkezése kivételével az EFA-ból finanszírozott építési beruházásra, áru beszerzésre és szolgáltatás megrendelésére irányuló szerződéseket nyílt pályázati felhívást követően, a szolgáltatási szerződéseket pedig meghívásos pályázati felhívást követően kötik meg.

7.2. A 7. cikk (3) és (4) valamint (7) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően és a Bizottsággal egyetértésben a TOT-nak jogukban áll:

a) adott esetben az előminősítési felhívást követő, meghívásos pályázati felhívással szerződéseket odaítélni;

b) szabadkézi vétellel szerződni;

c) a szerződéseket a TOT állami vagy részben állami hivatalainak útján teljesíteni.

7.3. Meghívásos pályázati felhívás alkalmazható:

a) amennyiben az ügy sürgős jellege megállapított, illetve ha a szerződések jellege vagy egyes különleges jellemzői azt indokolják;

b) kifejezetten különleges projektek vagy programok esetében;

c) jelentős nagyságrendű szerződések esetében, az előminősítést követően.

7.4. Szabadkézi vétel alkalmazható az alábbiakban:

a) kis nagyságrendű műveletek, illetve sürgős esetek vagy rövid távú műszaki együttműködési programok;

b) gyorssegélyek;

c) egyéni szakértőkre bízott műveletek;

d) már folyamatban lévő műveleteket kiegészítő vagy azok befejezéséhez szükséges műveletek;

e) amennyiben a szerződés teljesítését kizárólag az érintett cikkek használatára, feldolgozására vagy behozatalára vonatkozó szabadalmak vagy használati engedélyek birtokosai részére teszik lehetővé;

f) sikertelen pályázati felhívást követően.

7.5. Az alábbi eljárás a meghívásos pályázatokra és a szabadkézi vételre alkalmazandó:

a) építési beruházásra, árubeszerzésre irányuló szerződések esetében az ajánlatkérő a küldött egyetértésével elkészíti a lehetséges ajánlattevők szűkített listáját, adott esetben az előminősítésen való részvételre való felhívást követően;

b) szolgáltatás megrendelésére irányuló szerződések esetében az ajánlatkérő a Bizottság egyetértésével elkészíti a lehetséges ajánlattevők szűkített listáját az ajánlatkérő javaslatai és a Bizottság által benyújtott javasatok alapján;

c) szabadkézi vétel esetében az ajánlatkérő az általa a 7. cikk (5) bekezdése a) és b) pontjának megfelelően szűkített listába foglalt és lehetséges ajánlattevőnek tekintett ajánlattevőkkel szabadon tárgyal, és a szerződést az általa kiválasztott ajánlattevőnek ítéli oda.

7.6. A szolgáltatási szerződések esetében kellőképpen figyelembe kell venni az érintett TOT-on székhellyel rendelkező, megfelelő jelöltek rendelkezésre állását.

Közvetlen irányítás

7.7. Gyorssegélyek, szolgáltatási szerződések és minden más olyan művelet esetében, amelynek a becsült költsége kevesebb, mint 5 millió ECU a szerződéseket az érintett TOT állami vagy részben állami szervein vagy szervezeti egységein keresztül közvetlen munkavégzéssel hajtják végre, amennyiben az rendelkezik a megfelelően képzett irányító személyzettel.

7.8. A Közösség hozzájárul a résztvevő szervezeti egység költségeihez úgy, hogy rendelkezésre bocsátja a hiányzó berendezéseket és/vagy anyagokat és/vagy erőforrásokat, valamint alkalmazza az igényelt további személyzetet a TOT-ról vagy más TOT-ról, illetve AKCS-államokból származó szakértők személyében. A Közösség részvétele kizárólag a kérdéses projekt igényeinek végrehajtásához kapcsolódó kiegészítő intézkedések során felmerült költségeket és ideiglenes kiadásokat fedezi.

Gyorssegély-szerződések

7.9. A gyorssegély kategóriájába eső szerződéseket olyan módon kötik meg, hogy az tükrözze a helyzet sürgősségét. E célból az ajánlatkérő a küldött egyetértésével a gyorssegélyhez kapcsolódó minden művelet esetében engedélyezheti az alábbiakat:

a) szabadkézi vétel;

b) szerződések teljesítése közvetlen irányítással;

c) végrehajtás szakosított intézmények útján;

d) közvetlen végrehajtás a Bizottság által.

Gyorsított eljárás

7.10. A projektek és programok gyors és eredményes végrehajtásának biztosítása céljából gyorsított pályáztatási eljárást alkalmaznak, kivéve, ha az érintett TOT, illetve a Bizottság az érintett TOT javaslatára nem másképp jár el. Az ajánlati felhívások a gyorsított eljárások esetében rövidebb pályázati határidőket tartalmaznak, és a ajánlati felhívás az érintett TOT-ra és a szomszédos TOT-ra vagy AKCS-államokra korlátozódik az érintett TOT-on hatályban lévő jogszabályoknak megfelelően. A gyorsított eljárás az alábbi esetekben alkalmazandó:

a) építési beruházásra irányuló szerződések: amelyek becsült költsége kevesebb mint 5 millió ECU;

b) gyorssegélyek: a szerződés értékétől függetlenül.

7.11. Kivételes szabályként a TOT engedélyező tisztviselője a küldöttel egyetértésben korlátozott összegben árukat és/vagy szolgáltatást szerezhet be, amennyiben azok rendelkezésre állnak az érintett TOT-on, vagy a szomszédos TOT-on, vagy AKCS-államokban.

7.12. Az eljárás felgyorsításának érdekében a TOT kérheti a Bizottságot, hogy a nevükben közvetlenül vagy az illetékes hivatala útján egyeztesse, készítse el és kösse meg a szolgáltatási szerződéseket.

8. cikk

Tervezési verseny

8.1. Az ajánlatkérő pályázati felhívást bocsáthat ki tervezési versenyben történő részvételre, amennyiben azt műszaki, esztétikai vagy pénzügyi okokból helyénvalónak tartja. A tervezési versenyt az ajánlatkérő által megállapított ütemterv és kritériumok alapján bonyolítják le. Továbbá az alábbiak alkalmazandók:

a) a terv rendelkezhet a legjobb javaslatoknak ítélendő díjakról. A díjakat a terv határozza meg, és azokat az említett javaslatok szerzőinek ítélik oda az ajánlatkérő által megállapított sorrendnek megfelelően. Az ajánlatkérő eltekinthet a díjak odaítélésétől, ha a javaslatokat nem találja megfelelőnek;

b) a benyújtott javaslatok szerzői joga a résztvevők birtokában marad, kivéve, ha azt az ajánlati felhívásban másként határozták meg. Azonban a résztvevők egyetértésével az ajánlatkérő a javaslatokat továbbfejlesztés céljából felhasználhatja.

8.2. Amennyiben a projekt további fejlesztéséhez szükséges, az ajánlatkérő pályázatokat írhat ki további vizsgálatok, tanulmányozás és tervezés céljából.

8.3. A 8. cikk (1) bekezdésének b) pontjára és a (2) bekezdésére figyelemmel az ajánlatkérő pályázatot írhat ki valamely résztvevő terveinek továbbfejlesztése és a dokumentumok olyan szintre történő fejlesztése céljából, amelynél már árubeszerzésre vagy építési beruházásra irányuló pályázatok benyújtását kérheti.

8.4. Az ajánlatkérő kulcsrakész tervezési és építési javaslatokra vonatkozó pályázatokat is kiírhat. Az ilyen pályázatoknak átalányáras ajánlatokat kell tartalmazniuk. A pályázatokat esztétikai, gyakorlati, műszaki és gazdasági előnyeik alapján értékelik. Díjakat nem ajánlanak fel.

9. cikk

Elsőbbség

9.1. Intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy ösztönözzék az EFA-ból finanszírozott szerződések teljesítésében a TOT természetes és jogi személyeinek legszélesebb körű részvételét, hogy lehetővé tegyék az ilyen országok és területek fizikai és emberi erőforrásai használatának optimalizálását. E célból a következőképp kell eljárni:

a) az 5 millió ECU-nél kisebb értékű építési beruházásra irányuló szerződések esetében a TOT ajánlattevők – feltéve, hogy alaptőkéjük és igazgatási személyzetük legalább egynegyede egy vagy több TOT-ról származik – 10 %-os árpreferenciát kapnak az azonos gazdasági és műszaki minőségű pályázatok összehasonlítása során;

b) árubeszerzésre irányuló szerződések esetében a beszerzések értékétől függetlenül azon TOT ajánlattevők, amelyek legalább 50 %-os TOT-származású szerződéses értéket ajánlanak, 15 %-os árpreferenciát kapnak az azonos gazdasági és műszaki minőségű pályázatok összehasonlítása során;

c) szolgáltatási szerződések esetében a szükséges szakértelem birtokában elsőbbséget kapnak a TOT szakértői, intézményei, tanácsadó társaságai vagy vállalkozásai az azonos gazdasági és műszaki minőségű pályázatok összehasonlítása során;

d) amennyiben alvállalkozók szolgálatainak igénybe vételét tervezik a nyertes ajánlattevő elsőbbséget ad a TOT azon természetes személyeinek, társaságainak és vállalkozásainak, amelyek képesek megfelelő feltételekkel végrehajtani az igényelt szerződést.

9.2. A 9. cikk (1) bekezdésében említett határérték és százalékok a vonatkozó tanácsi határozat alapján megváltoztathatók.

10. cikk

Szerződéstípusok

10.1. A szerződések a következők lehetnek:

a) átalányáras szerződések, amelyekben az építési beruházások, árubeszerzések és szolgáltatások képezik a szerződés tárgyát, és amelyek díja összárban kifejezett;

b) egységáras szerződések, ahol az építési beruházásokat, árubeszerzéseket és szolgáltatásokat a mennyiség-kimutatás alapján részletezik, és feltüntetik a javasolt egységárakat;

c) többletköltséges szerződések, ahol az építési beruházások, árubeszerzések és a szolgáltatások árát az általános költséggel és a haszonnal növelt tényleges költségek alapján állapítják meg;

d) vegyes szerződések, ahol az árakat a 10. cikk (1) bekezdésében megállapított módszerek közül legalább kettő alapján állapítják meg;

e) átmeneti árképzésű szerződések, ahol a 10. cikk (2) bekezdésében meghatározott esetek kivételével a szerződéseket az árak előzetes meghatározása nélkül, az ajánlatkérő és az ajánlattevő közötti megállapodást követően ítélik oda, és azért a megállapodott módon fizetnek.

10.2. Átmeneti árképzésű szerződések csak:

a) akkor ítélhetők oda, ha a szerződés összetett jellegű vagy jelentős műszaki kockázatot jelentő új technológiákat tartalmaz, amelyek szükségessé teszik a teljesítés megkezdését, mielőtt a végrehajtás minden feltétele megállapítható;

b) kivételes és előre nem látható körülmények esetén ítélhetők oda, például amikor sürgős megkötni a szerződést, vagy amennyiben a kivitelezés jellegét és eszközeit nehéz meghatározni.

10.3. Az átmeneti árképzésű szerződések kivételével a szerződéseket előre megállapított árak alapján ítélik oda. Ezek lehetnek átalányárak vagy egységárak.

10.4. Az ajánlattevőknek szóló iránymutatások:

a) meghatározzák a szerződés típusát;

b) többletköltséges szerződések esetében meghatározzák a költségek, az általános költségek és a haszon kiszámításának szabályait;

c) vegyes szerződések esetében meghatározzák azon módszereket, amelyeket a szerződés szerint fizetendő összegek kiszámítására kell alkalmazni.

11. cikk

Műszaki előírások és szabványok

11.1. Az egyes szerződések műszaki előírásai, a vizsgálatok, az ellenőrzés, az átvétel és a számítás módszerei megadhatók az alábbi szabványokra, az alábbi sorrendben történő hivatkozással: az EGK és az érintett TOT által elfogadott közös szabványokra, vagy az érintett TOT vagy valamely tagállam nemzeti szabványaira, illetve bármely más szabványra, ideértve a nemzetközi szabványokat is.

11.2. Tilos az olyan műszaki előírások alkalmazása, amelyek valamely meghatározott gyártó termékét vagy meghatározott forrásból származó termékeket, illetve egy bizonyos eljárást neveznek meg, és amelyek ezért bizonyos termékeket előnyben részesítenek vagy kizárnak, kivéve, ha azt a szerződés tárgya indokolttá teszi. Az ilyen tilalom védjegyekre, szabadalmakra vagy típusokra, illetve meghatározott forrásokra vagy gyártókra vonatkozik. Azonban amennyiben a termékek vagy eljárások nem határozhatók meg megfelelően pontos vagy érthető kifejezésekkel, megnevezhetők, feltéve, hogy a "vagy azzal egyenértékű" szavak hozzáadásra kerülnek.

12. cikk

Értesítések és írásbeli közlések

12.1. A különleges feltételek eltérő rendelkezéseinek kivételével egyrészről az ajánlatkérő és/vagy a felügyelő, másrészről az ajánlattevő vagy nyertes ajánlattevő közötti értesítéseket postán, táviratilag, telex, fax vagy személyes kézbesítés útján küldik az érintett felek által az értesítések eljuttatása céljából meghatározott megfelelő címekre.

12.2. Ha a küldő átvételi elismervényt kér, az ilyen igényét jelzi az értesítésében, és köteles átvételi elismervényt kérni minden olyan esetben, ha az értesítés átvétele határidő-köteles. A küldő fél bármely esetben minden szükséges intézkedést megtesz annak érdekében, hogy biztosítsa az értesítés átvételét.

AJÁNLATI FELHÍVÁS

13. cikk

Az ajánlati felhívás hirdetménye

13.1. Az az ajánlatkérő, amely valamely szerződést nyílt pályázati eljárás vagy előminősítést tartalmazó, meghívásos pályázati eljárás útján kíván odaítélni, ezt a szándékát a Bizottság által az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában és az érintett TOT hivatalos lapjában és minden egyéb megfelelő információhordozóban közzétett értesítéssel hozza nyilvánosságra, különösen a TOT-on, valamint a régió AKCS-államaiban.

13.2. Az ajánlatkérő az ajánlati felhívás közzétételét megelőzően a pályázati kiírást bemutatja a küldöttnek.

13.3. A küldött a következőképp jár el:

a) gyorsított eljárások, szabadkézi vétel és gyorssegély szerződések esetében, az ajánlatkérő általi közzétételt megelőzően, jóváhagyja a pályázati kiírást az ajánlatkérő általi bemutatást követő 30 napon belül;

b) a fenti 13. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett esetektől eltérő minden esetben a pályázati kiírást jóváhagyás céljából elküldi a Bizottság részére az ajánlatkérő általi bemutatást követő 30 napon belül.

13.4. Nyílt pályázati eljárás esetében az ajánlati felhívás hirdetménye meghatározza a következőket:

a) a szerződés tárgya, célja és terjedelme, ha a szerződés több tételre tagolódik; az egyes tételek nagyságrendje és az egy, több vagy az összes tételre történő pályázás lehetősége; az eltérő megoldások benyújtásának lehetősége, amennyiben azt engedélyezték; ha a hirdetmény tervezési és építési versenyre vonatkozik, a tervezés szempontjai és egyéb követelmények, amelyek ahhoz szükségesek, hogy az ajánlattevők megértsék a szerződés alkalmazási területét és annak megfelelően pályázhassanak;

b) a kiválasztási kritériumok és minden fontos vagy szokatlan értékelési szempont (pl. elsőbbség);

c) a projekt helye, a finanszírozás forrása, a teljesítési időszak és az árubeszerzésre irányuló szerződések esetében az áruk leszállításának és/vagy a telepítésének helye;

d) az ajánlatkérő, valamint a szerződést odaítélő szervezeti egység neve és címe;

e) a pályáztatás módszere, a pályázati kiírás megtekintésének helye és azon feltételek, amelyekkel az beszerezhető;

f) az ajánlattételi határidő lejártát követő azon időszak, amely során az ajánlattevő az ajánlatához kötött;

g) az ajánlattételi határidő (nap és óra), a cím, amelyre a pályázatokat el kell juttatni, az igényelt másolatok száma és a pályázatok nyelve;

h) adott esetben a pályázatok felbontásának helye, (nap és óra);

i) az ajánlatkérő által igényelt különféle biztosítékok, az egyes biztosítékok összege, amelyeket adott esetben a pályázat értékének százalékában fejeznek ki, és az ilyen biztosítékok benyújtásának ideje;

j) annak a szervezeti egységnek a címe, amelytől az ajánlattevők további tájékoztatást kérhetnek.

13.5. Előminősítést magában foglaló, meghívásos pályázat esetében a hirdetménynek különösen az alábbiakat kell tartalmaznia:

a) a pályáztatás módszere és a 13. cikk (4) bekezdésének a), b), c), d) és g) pontjában említett információk;

b) a pályázati kiírás beszerzésének feltételei;

c) adott esetben az ajánlati felhívások ajánlatkérő általi kibocsátásának végső határideje;

d) a részvételi kérelemben a pályázó fizetőképességére és képességeire vonatkozó nyilatkozatok és dokumentumok formájában megadandó információk, amelyeket az ajánlatkérő a 4. cikknek megfelelően igényel valamint a gazdasági és műszaki feltételek, amelyeket minden egyes ajánlattevő köteles teljesíteni, ha kívánja, hogy figyelembe vegyék a kiválasztás során.

14. cikk

Ajánlattevők előminősítése

14.1. Az előminősítést magában foglaló meghívásos pályázatban a 14. cikk (2) bekezdésének megfelelően összeállítják a lehetséges ajánlattevők szűkített listáját, adott esetben az előminősítési eljárásra való részvételre történő felhívást követően előminősítési hirdetményt tesznek közzé a 13. cikk (1) bekezdésében említett értesítés kihirdetését követően.

14.2. A szűkített listát többek között a 7. cikk (5) bekezdésének rendelkezései és a tervezett projekt végrehajtásához szükséges képesítések, különösen a 4. cikk rendelkezéseinek megfelelően állítják össze.

14.3. Az ajánlatkérő a lehetséges ajánlattevőket az általuk a 13. cikk (5) bekezdésének d) pontja szerinti kérelem értelmében megadott információk alapján választja ki. A kiválasztott, lehetséges ajánlattevők ajánlati felhívást kapnak, amely különösen az alábbiakat tartalmazza:

a) a 13. cikk (4) bekezdésének e), f), g), h) i) és j) pontjában meghatározott információk;

b) a 13. cikk (5) bekezdésében említett értesítésre való hivatkozás;

c) a 18. cikkben említett bármely módosítás.

15. cikk

Szabadkézi vétel

15.1. Szabadkézi vétel esetében a szerződés tárgyát képező az építési beruházásokat, árubeszerzéseket vagy szolgáltatásokat a szerződő fél és az ajánlattevő közötti tárgyalásokat követően határozzák meg.

15.2. Szabadkézi vétel esetében a jelöltet az érintett TOT a 4. cikk és a 7. cikk (5) bekezdésének megfelelően összeállított szűkített lista alapján választja ki.

15.3. A tárgyalások befejeztével a nyertes ajánlatkérő a szerződés szövegét a 38. cikknek megfelelően állítja össze és közli.

15.4. Az ajánlatkérő és az ajánlattevő megállapodnak abban a dátumban, amelyet a szerződés megkötésére jelölnek ki. E dátumot a szerződés szövege tartalmazza.

PÁLYÁZATI KIÍRÁS

16. cikk

A pályázati kiírás tartalma

16.1. A pályázati kiírás tartalmazza a pályázatok benyújtása feltételeinek részleteit és a nyertes pályázat kiválasztásának szempontjait. Az ajánlati felhívás mellett a pályázati kiírás tartalmazhatja az alábbiak bármelyikét vagy mindegyikét:

a) ajánlattevők részére adott utasítások;

b) adott szerződéskategóriára vonatkozó általános feltételek;

c) adott szerződésre vonatkozó különleges feltételek;

d) műszaki előírások és/vagy feladat-meghatározás;

e) átalányáras szerződések esetében a teljes ár felosztásának formanyomtatványa, vagy egységáras szerződések esetében az egységár ütemezések és/vagy a mennyiség-kimutatás formanyomtatványa;

f) követelmények listája vagy további információk;

g) rajzok;

h) ajánlat formanyomtatványa;

i) pályázati biztosíték formanyomtatványa;

j) szerződés formanyomtatványa;

k) teljesítési biztosíték formanyomtatványa; és

l) pályázat értékelési rendszerének leírása, amely meghatározza az értékelés szempontjait és az egyes szempontok súlyát.

16.2. Ezen kívül és a szerződés jellegének függvényében a pályázati kiíráshoz mellékelik az "általános információk jegyzékét". E jegyzéket a küldött készíti el az érintett TOT-tal történt konzultációt követően, és az utóbbi jóváhagyására is figyelemmel. A jegyzék kizárólag tájékoztató jellegű, és nem képezi a szerződés részét. A jegyzék tartalmazza az alábbiak bármelyikét vagy mindegyikét:

a) földrajzi adatok arról a régióról, ahol a szerződés teljesítésének helye található, az éghajlatra vonatkozó megjegyzésekkel együtt;

b) a szerződés teljesítési helyének elhelyezkedése, megközelítésének útvonalai és egyéb infrastruktúra, amely a szerződés teljesítése során használható;

c) a vám-, adó- és ártörvényekre, valamint -rendelkezésekre vonatkozó információk;

d) bér és fizetési táblázatok, a munkáltató által fizetendő, törvényben meghatározott vagy szerződéses juttatások, ideértve a szerződő állam jogszabályai által megállapított vagy a szerződés teljesítésének helyén meghatározott minimális vagy rendes munkabérek meghatározását, amely megfelel a szerződéshez szükséges munkavégzés főbb helyi kategóriáinak;

e) az ajánlatkérő államának devizagazdálkodására, valamint monetáris és bankrendszerére vonatkozó információk;

f) minden egyéb, az ajánlatkérő államának azon törvényeire és rendelkezéseire vonatkozó információ, amely a szerződések teljesítését szabályozza, ideértve azon szervekkel kapcsolatos adatokat is, amelyekhez az ilyen törvények és rendelkezések másolatainak beszerzése céljából folyamodni kell.

16.3. A szolgáltatási szerződések feladat-meghatározása különösen az alábbiakat tartalmazza:

a) szerződés tárgyának a lehető legrészletesebb leírása;

b) tényszerű részletek, úgy mint az ajánlatkérő birtokában lévő adatok, bizonyos műszaki vagy más szabályok figyelembe vétele során az ajánlatkérőre nézve kötelező korlátozások, valamint az ajánlatkérő által megállapított kikötések;

c) szerződés jellegétől függően előzetes tanulmánytervek vagy végrehajtási programok, és – amennyiben rendelkezésre áll – szerződéstervezet;

d) általános dokumentáció, amely különösen a szerződés által érintett műszaki területre vonatkozó törvényeket és rendelkezéseket vagy az ilyen törvényekhez és rendelkezésekhez való hozzáférést lehetővé tevő bármely más hozzájutási módot tartalmazza.

16.4. Az ajánlattevő részletesen tanulmányoz a pályázati kiírásban lévő minden utasítást, feltételt, formanyomtatványt, kikötést, meghatározást és rajzot. Az ajánlattevő kizárólagos felelősséget visel a pályázati kiírás követelményei szerint adott válaszokért és az esetleges mulasztásokért vagy hibákért. A pályázati kiírásban megkövetelt információk hiányos rendelkezésre bocsátása vagy olyan pályázat benyújtása, amely nem felel meg minden tekintetben a pályázati kiírásnak, az ajánlattevő saját kockázatára történik és a pályázat elutasítását eredményezheti.

17. cikk

A pályázati információk pontosítása

Ha az ajánlattevő részére a teljesítendő szerződésre vonatkozó vagy egyéb olyan információt nyújtanak a pályázattal kapcsolatos kérdésekre adott válaszokban vagy egyéb módon, amely az ajánlat árképzését befolyásolhatja, az ilyen információt az ajánlatkérő írásban a többi ajánlattevőnek is rendelkezésére bocsátja, amennyiben ezek ismertek, feltéve, hogy az eltérő megoldások elfogadására vonatkozó kereskedelmi jellegű információt nem kell az egyéb ajánlattevők rendelkezésére bocsátani. Az ajánlatkérő csak azokra a pontosítást célzó kérdésekre vagy kérelmekre válaszol, amelyeket az ajánlattételi határidő lejárta előtt legalább 30 nappal kézhez kap.

18. cikk

A pályázati kiírás módosításai

Az ajánlatkérő által az ajánlattételi határidő során a pályázati kiíráson végzett bármely változtatást írásban előre közlik minden olyan lehetséges ajánlattevővel, akinek a pályázati dokumentumokat átnyújtották, az ajánlattételi határidő olyan meghosszabbításáról szóló értesítéssel együtt, amelyet az ajánlatkérő szükségesnek vélhet ahhoz, hogy az ajánlattevők számításba vehessék az ilyen változást.

UTASÍTÁSOK AZ AJÁNLATTEVŐK RÉSZÉRE

19. cikk

Nyelv

A pályázatnak, a szerződés dokumentumainak és az azokhoz kapcsolódó minden közlésnek a nyelve az ajánlattevők részére kiadott utasításokban meghatározott nyelv.

20. cikk

Az ajánlat tartalma

20.1. Az ajánlattevő által elkészítendő és benyújtandó ajánlat a pályázati kiírásban meghatározott követelményeknek megfelelően az alábbiakat tartalmazza:

a) kitöltött pályázati formanyomtatvány és annak függeléke;

b) pályázati biztosíték;

c) átalányáras szerződések esetében a teljes ár felosztása, illetve egységáras szerződések esetében az egységár ütemezése és/vagy a mennyiségkimutatás;

d) kiegészítő információkat tartalmazó iratok;

e) az ajánlattevőnek a 4. cikkben említett fizetőképességét és képességeit bizonyító dokumentumok, az előminősítést magában foglaló meghívásos pályázati eljárás kivételével;

f) az engedélyezett eltérő megoldások, valamint a pályázati kiírásban az ajánlattevőknek adott utasításoknak megfelelően benyújtandó bármely egyéb iratok;

g) az ajánlatok elbírálásához szükséges minden információ;

h) ha az ajánlattevőknek adott utasítások megkövetelik az értékesítés utáni szolgáltatások nyújtását, az azt tartalmazó leírás, hogy az ajánlattevő milyen módon felel meg az ilyen kötelezettségének;

i) adott esetben az ajánlattevő által javasolt további biztosítékok, többek között a teljesítés időtartama és a munkavégzés köre;

j) bármely tervezett alvállalkozásra vonatkozó összes információ;

k) az ajánlati ár, valamint a fizetés módja és pénzneme.

20.2. Értékesítés utáni szolgáltatások szükségesek az árubeszerzésre irányuló szerződések esetében, kivéve, ha a beszerzések jellege nem igazolja az ilyen szolgáltatást. Amennyiben az ajánlatkérő értékesítés utáni szolgáltatást követel meg:

a) a különleges feltételek meghatározzák e szolgáltatás feltételeit, módozatait és annak időtartamát;

b) a nyertes ajánlattevő – kivéve, ha a beszerzések jellege vagy a vonatkozó feltételek azt nem igazolják – az ajánlatkérő államában létrehozza a szükséges értékesítés utáni szolgáltatást.

21. cikk

Tételek

21.1. A projekt lehetséges végrehajtásának mérlegelése során – gazdasági és műszaki okokra való tekintettel – figyelembe veszik annak az előnyeit, ha a projektet felosztják a lehető legnagyobb, egynemű tételekre.

21.2. Amennyiben a projektet részekre osztották, az ajánlattevőknek adott utasítások az alábbiakat határozzák meg:

a) a tételek száma;

b) az egyes tételek jellege, helye és mérete; és

c) adott esetben a tételek minimális és maximális száma, amelyre az ajánlattevő pályázhat.

21.3. Az ajánlatok benyújtása a következő eljárásnak megfelelően történik:

a) az ajánlattevő minden egyes tételre pályázatot nyújthat be;

b) az ajánlattevőknek adott utasítások eltérő rendelkezéseinek hiányában az ajánlattevő az ajánlatában meghatározhatja azt az általános engedményt, amit abban az esetben nyújtana, ha összevonnák azon tételek némelyikét vagy mindegyikét, amelyekre egyedi ajánlatot adott;

c) minden egyes tétel külön szerződést képez, kivéve, ha az ajánlattevőknek adott utasítások azt határozzák meg, hogy az ugyanazon ajánlattevőnek odaítélt tételek egyetlen szerződést képeznek;

d) amennyiben a tételek különböző ajánlattevők között kerülnek felosztásra, az ajánlati felhívás hirdetményében vagy az ajánlattevőknek adott utasításokban úgy határozhatnak, hogy egy bizonyos tétel ajánlattevője biztosítsa az összes tétel végrehajtásának összehangolását.

22. cikk

Együttműködés harmadik felekkel

22.1. A TOT azon képességének erősítése céljából, hogy országaikban fejlesszék műszaki tudományokat és gyarapítsák tanácsadóik tudását, az EGK és a TOT tanácsadó cégei, tanácsadó mérnökei, szakértői és intézményei ösztönzést kapnak az egymással megkötött együttműködési megállapodások létrehozására. E célból a Bizottság és a TOT mindent megtesznek annak érdekében, hogy:

a) ösztönözzék a közös vállalatok, az alvállalkozások vagy TOT állampolgárságú szakértők alkalmazását, a tanácsadó cégeknél, tanácsadó szakembereknél vagy EGK intézményekben;

b) a pályázati kiírásban felvilágosítsák az ajánlattevőket az ezen általános előírásokban megállapított kiválasztási szempontokról és elsőbbségekről, különösen azokról, amelyek a TOT emberi erőforrásai használatának ösztönzésére vonatkoznak.

22.2. Az ajánlatkérő az ajánlati felhívásban vagy a szerződés tárgyalása során felajánlhatja a lehetséges ajánlattevők számára más TOT- vagy AKCS-államok cégeinek, nemzeti szakértőinek vagy tanácsadóinak segítségét, amelyeket/akiket kölcsönös megállapodás útján választanak ki. Ezt az együttműködést közös vállalat, alvállalkozás vagy gyakornokok továbbképzésének formájában (On-the-job-Trainings) végzik.

22.3. Ha az együttműködés formája:

a) közös vállalat, a 4. cikk (3) bekezdésének b) pontja alkalmazandó;

b) alvállalkozás, a 4. cikk (3) bekezdésének f) pontja alkalmazandó;

c) gyakornokok továbbképzése, akkor az ajánlatkérő által javasolt gyakornokoknak rendelkezniük kell a szerződés teljesítésével összhangban álló feladatok elvégzésében való hatékony részvételhez szükséges alapvető ismeretekkel. A gyakornokok maximális számát a különleges feltételek rögzítik. A díjazás vagy az ajánlati árak kiszámítása során figyelembe kell venni az ajánlattevő részéről felmerült minden költséget, amely a gyakornokok továbbképzéséből adódik. A gyakornokok továbbképzése semmilyen körülmények között sem korlátozza azon nyertes ajánlattevő kötelezettségeit, amellyel a szerződést megkötik, és semmilyen kötelezettséggel nem jár az ajánlatkérőre vagy a felügyelőre nézve.

22.4. A résztvevő felek kölcsönös együttműködést vállalnak és megállapodnak az ilyen együttműködési eljárásban, különös tekintettel az abból adódó felelősségre.

23. cikk

Az ajánlattevők függetlensége

23.1. Ha a szolgáltatási szerződések esetében az ajánlattevő jogi kapcsolatba lép olyan természetes vagy jogi személyekkel, akik részt vehetnek a szolgáltatások vagy beszerzések létrehozásában vagy előkészítésében, vagy ha azokkal másképpen olyan különleges kapcsolatot tart fenn, amely valószínűsíthetően veszélyezteti függetlenségét, arról értesítenie kell az ajánlatkérőt az ajánlatában vagy a szerződés tárgyalásakor, illetve bármikor, ha az ilyen körülmények a szerződés odaítélése előtt felmerülnek.

23.2. Ha az ilyen információk ellenére az említett ajánlattevővel megkötik a szerződést, az ajánlatkérő fenntartja a jogot, hogy az érintett természetes vagy jogi személyeket kizárja az ilyen építési munkálatok végrehajtásából vagy az ilyen beszerzések elvégzéséből.

24. cikk

Az ajánlatok árképzése

24.1. Az ajánlattevő rendelkezésre bocsátja a pályázati kiírásban az árképzésre vonatkozóan megkövetelt információkat, elvégzi a szükséges számításokat, aláírja a pályázati formanyomtatványt és azt csatolja az ajánlatához.

24.2. Az ajánlat teljes összegét számmal és betűvel is kiírják. Minden olyan esetben, amikor a számokban és a szavakban is kifejezett ár között eltérés tapasztalható, a szavakban meghatározott ár az érvényes. Amennyiben az ajánlattevőnek adott utasítások azt megkövetelik, a következőket is számokkal és szavakkal kell kifejezni:

a) átalányáras szerződések esetében a teljes ár felosztása;

b) a mennyiség-kimutatás minden egyes tételének egységára és/vagy egységáras szerződések esetében az egységárak ütemezése;

c) vegyes szerződések esetében a teljes ár felosztása, valamint a mennyiség-kimutatás és/vagy az egységáras rész árütemezése.

24.3. Az áraknak igazodniuk kell az egyes tételeknek az ajánlat teljes értékéhez viszonyított árához. Az árak nem lehetnek olyan jellegűek, hogy eltorzítsák az ajánlatok összevetését vagy az elvégzett munka értékéhez képest aránytalan időközi kifizetéseket eredményezzenek.

24.4. Az ajánlatokat az ajánlatkérő államának nemzeti pénznemében fejezik ki.

24.5. Az ajánlattevő az ajánlatában kérheti, hogy az ajánlati ár százalékában kifejezett indokolt részt a részére közvetlenül külföldi pénznemben fizessék ki. A szükséges indoklást az ellenőrizhető tényeket figyelembe véve értékelik az elvégzendő az építési munkálatok, árubeszerzések vagy szolgáltatások és az ezek által keletkező költségek tükrében. A külföldi pénznemben történő kifizetésre alkalmazott átváltási árfolyam 30 nappal az ajánlattételi határidő utolsó napját megelőző napon érvényben lévő árfolyam.

24.6. Az ajánlattevők által ajánlott ár figyelembe veszi az egyezmény szerint alkalmazandó adó-megállapodásokat.

25. cikk

Az ajánlati kötöttség időtartama

25.1. Az ajánlattevők az ajánlatkérő által a 13. cikkben megállapított időtartam alatt kötöttek az ajánlatukhoz. Az ajánlatkérő elutasíthatja az olyan ajánlatokat, amelyek rövidebb kötöttségi időtartamot tartalmaznak. Az ajánlatkérő által megállapított időtartamnak elégségesnek kell lennie az ajánlatok értékelésére és összevetésére, a szükséges engedélyek és igazolások beszerzésére és a szerződés odaítélésének kihirdetésére. Az ajánlati kötöttség időtartama szokványos esetben nem haladhatja meg a pályázatok beadási határidejétől számított 120 napot, de ez a szerződés jellegétől és összetettségétől függően változhat.

25.2. Kivételes körülmények között az eredetileg meghatározott ajánlati kötöttség időtartamának lejárta előtt az ajánlatkérő kérheti az ajánlattevőtől annak egy meghatározott időtartamra való meghosszabbítását. A kérést teljesítő ajánlattevők nem kötelezhetők ajánlatuk módosítására, és az számukra nem is engedélyezett, de kötelesek a megfelelő mértékben meghosszabbítani pályázati biztosítékaik érvényességét. A pályázati biztosíték visszafizetésére és annak elvesztésére a 26. cikkben meghatározott rendelkezések a meghosszabbított ajánlati kötöttség időtartama alatt is érvényben maradnak.

25.3. A nyertes ajánlattevőt ajánlata a kiválasztásáról szóló közlés átvételét követő további 60 napos időtartamra köti.

26. cikk

Pályázati biztosíték

26.1. Az ajánlattevőknek adott eltérő utasítás hiányában az építési beruházásokra, árubeszerzésre irányuló szerződésekre az ajánlattevők ajánlatuk komolyságának bizonyítékaként biztosítékot nyújtanak. A pályázati kiírás meghatározza e biztosíték összegét, amely semmi esetben sem haladhatja meg a pályázati ár 2 %-át.

26.2. A pályázati biztosíték bankgarancia, bankváltó, igazolt csekk, biztosító vagy óvadékbiztosító társaság által vállalt kezesség, visszavonhatatlan akkreditív vagy az ajánlatkérőnél letétbe helyezett készpénz formájában teljesíthető. Ha a pályázati biztosítékot bankgarancia, bankváltó, igazolt csekk vagy kezesség formájában nyújtják, azt olyan banknak, biztosítónak vagy óvadékbiztosító társaságnak kellnyújtania, amelyet az ajánlatkérő elismer és amely a TOT-on, valamely AKCS-államban vagy tagállamban rendelkezik telephellyel. A bankgaranciának vagy a kezességnek meg kell felelnie a pályázati kiírás részét képező pályázatibiztosíték-formanyomtatványnak, illetve – szabadkézi vétel esetén – a különleges feltételeknek. A biztosítéknak minden formájában függetlennek, első felszólításra kifizethetőnek kell lennie és az ajánlati kötöttség időtartamán túl még 60 napig érvényben kell maradnia.

26.3. Az ajánlatkérő elutasíthat minden olyan ajánlatot, amely nem tartalmaz elfogadható pályázati biztosítékot.

26.4. A kiválasztásra nem került ajánlattevők pályázati biztosítékait az ajánlati kötöttség időtartamának lejárta – amelyet a 25. cikk (2) bekezdésének megfelelően adott esetben meghosszabbíthattak – vagy a szerződés odaítélésétől számított legfeljebb 60 napon belül vissza kell fizetni, attól függően, hogy ezek közül melyik következik be korábban.

26.5. A nyertes ajánlattevő pályázati biztosítékát akkor fizetik vissza, ha az ajánlattevő aláírta a szerződést és az ajánlatkérőnek megfelelően bizonyította, hogy a megkövetelt teljesítési biztosítékot rendelkezésre bocsátotta.

26.6. A pályázati biztosíték értesítés nélkül lehívható:

a) ha az ajánlattevő az ajánlati kötöttség időtartam alatt visszavonja a pályázatát;

b) a nyertes ajánlattevő esetében akkor, ha az a megadott időtartamon belül nem írja alá a szerződést vagy nem bocsátja rendelkezésre a megkövetelt teljesítési biztosítékot.

27. cikk

Eltérő megoldások

27.1. Amennyiben az ajánlattevőknek adott utasítások másképp nem rendelkeznek az ajánlattevők eltérő megoldáson alapuló pályázatot is benyújthatnak. Az ajánlattevőknek adott utasításoknak meg kell határozniuk az eltérő megoldásra vonatkozó minden korlátozást, tervezési szempontot és egyéb követelményt. Amennyiben az ajánlattevőknek adott utasítások másképp nem rendelkeznek az eltérő megoldáson alapuló ajánlat benyújtásának feltétele a kiírással megegyező megoldáson alapuló ajánlat benyújtása.

27.2. Az eltérő megoldások nem térhetnek el ezen általános előírások követelményeitől. A pályázati kiíráson alapuló ajánlatokat és az eltérő megoldáson alapulókat egyidejűleg bírálják el.

27.3. Az ajánlattevőknek adott utasításoknak tartalmazniuk kell azt, hogy az eltérő megoldást benyújtó ajánlattevő felelős-e az alternatív megoldás megtervezéséért, és ha igen, különösképpen az ellenőrzés, felülvizsgálat és jóváhagyás eljárásait kell meghatározni.

27.4. Bármely eltérő megoldásra vonatkozó ajánlat tartalmazza az alábbiakat:

a) az eltérő megoldásra vonatkozó egyedi ajánlat;

b) az eltérő megoldás előnyeinek bemutatása a kiírással megegyező megoldással szemben, ideértve bármely gazdasági előny mennyiségileg meghatározható indoklását;

c) az eltérő megoldás által szükségessé tett különleges feltételek műszaki rendelkezései módosításainak tervezete;

d) az eltérő megoldás által nem érintett, a kiírással megegyező megoldásban meghatározott rajzok és leírások;

e) az eltérő megoldás által módosított rajzok és leírások;

f) az eltérő megoldás létrejöttéhez kapcsolódó műszaki adatok, valamint adott esetben rajzok és számítások;

g) átalányáras szerződések esetében az eltérő megoldással módosított teljes ár tételes felosztása;

h) egységáras szerződések esetében az eltérő megoldással módosított mennyiség-kimutatás és/vagy árütemezés.

28. cikk

Az ajánlattételt megelőző látogatás

28.1. Az ajánlattevőnek ajánlott a szerződés teljesítésének helyét és annak környezetét meglátogatni és megvizsgálni, hogy saját maga részére és saját felelősségére beszerezhessen minden olyan információt, amely szükséges lehet az ajánlat előkészítéséhez és szerződés megkötéséhez. A szerződés teljesítésének helyén tett látogatás költségeit az ajánlattevő fedezi.

28.2. Az ajánlattevőt és személyzetének bármely tagját vagy megbízottját az ajánlatkérő a lehetőségekhez képest feljogosítja, hogy az ilyen vizsgálat céljából belépjen a szerződés teljesítésének helyére, feltéve, hogy az ajánlattevő, annak személyzete vagy megbízottjai minden vonatkozó felelősség alól felmentik az ajánlatkérőt, annak személyzetét, valamint megbízottait és megtérítik az esetleges károkat. Ennek megfelelően az ajánlattevő felelős minden személyi, akár halálos kimenetelű vagy egyéb sérülésért, veszteségért vagy kárért, amely nem következett volna be, ha nem tekintették volna meg a szerződés teljesítésének helyét.

28.3. Az ajánlatkérő állama bevándorlási törvényeinek és rendelkezéseinek sérelme nélkül az érintett TOT beutazási engedélyt ad minden olyan személy, illetve meghatalmazottja részére, aki a 4. cikk értelmében bizonyítja az ajánlati felhíváson való részvételi jogosultságát, azért, hogy ajánlatának előkészítése végett látogatást tegyen. Ez az engedély az ajánlati kötöttség időtartamnak lejáratát követő napon hatályát veszíti.

29. cikk

A pályázatok aláírása

29.1. Az ajánlatot az ajánlattevőknek adott utasításoknak megfelelően az ajánlattevő vagy annak megfelelően felhatalmazott megbízottja írja alá. Az ajánlatot egyetlen eredeti példányban készítik el, amelyet az "eredeti" szóval jelölnek. Az ajánlattevők által benyújtandó másolati példányok számát az ajánlattevőknek adott utasítások határozzák meg. A másolati példányokat az eredetivel megegyező módon írják alá, és azokat a "másolat" szóval jelölik.

29.2. A megbízott által benyújtott ajánlatnak tartalmaznia kell a meghatalmazó nevét, akinek a nevében cselekszik. Egy megbízott nem képviselhet egynél több ajánlattevőt. A megbízottak mellékelik a pályázathoz a szerződést, köz- vagy magánokiratot, amely felhatalmazza őket, hogy az ajánlattevők nevében eljárjanak. A magánokiraton lévő aláírást a meghatalmazó állama nemzeti jogszabályainak megfelelően kell hitelesíteni.

29.3. Ha az ajánlattevő két vagy több személyből álló közös vállalat vagy konzorcium, a pályázatnak meg kell felelnie az egyetlen ajánlatra vonatkozó feltételeknek, az ajánlatot minden személynek alá kell írnia, és egyetemleges felelősség terhel minden ilyen személyt az ajánlatkérő államának jogszabályai szerinti a szerződés és az azzal összefüggésben lévő feladatok tekintetében, ki kell jelölni közülük azt a személyt, aki jogosult a közös vállalat vagy konzorcium nevében kötelezettségeket vállalni. A közös vállalat vagy a konzorcium összetétele vagy szervezete az ajánlatkérő előzetes írásbeli jóváhagyása nélkül nem változtatható meg.

29.4. A pályázatot a közös vállalat vagy konzorcium képviselője csak akkor írhatja alá, ha arra a közös vállalat vagy konzorcium tagjai írásban kifejezetten feljogosították, és csatolták a meghatalmazást, vagy a köz- vagy magánokiratot. A meghatalmazó okiraton lévő minden aláírást a közös vállalatot vagy konzorciumot alkotó felek mindegyike nemzeti jogszabályainak és rendelkezéseinek megfelelően kell hitelesíteni azzal az írásos meghatalmazással együtt, amely megállapítja, hogy az ajánlat aláírói jogosultak a közös vállalat vagy a konzorcium nevében kötelezettségeket vállalni. Az ilyen közös vállalat vagy konzorcium minden egyes tagjának ugyanúgy rendelkezésre kell bocsátania a 4. cikk értelmében megkövetelt bizonyítékokat, mintha ő, saját maga lenne az ajánlattevő.

29.5. A teljes pályázatnak módosításoktól, átírásoktól és törlésektől mentesnek kell lennie, kivéve, ha azokat az ajánlatkérő utasításai szerint végezték, vagy ha azok az ajánlattevő által elkövetett hibák kijavításához szükségesek. A módosításokat és javításokat a pályázatot aláíró személy(ek) kézjeggyel látja/látják el.

29.6. Minden egyes ajánlattevő csak egy pályázatot adhat be, a 21. cikkben meghatározott tételek és a 27. cikk szerinti eltérő megoldások kivételével. Egyetlen ajánlattevő sem szerepelhet semmilyen minőségben egy másik ajánlattevő pályázatában ugyanazon szerződés vonatkozásában.

A PÁLYÁZATOK BENYÚJTÁSA

30. cikk

Határidő

30.1. A pályázatoknak legkésőbb a 13. cikknek megfelelően megjelölt napon és időben be kell érkezniük az ajánlatkérőhöz az általa megadott címre. E nap megállapítása során az ajánlatkérőnek biztosítania kell, hogy megfelelő időtartam álljon rendelkezésre a tervezett projekt jellegét, terjedelmét, összetettségét és helyét, valamint más lényeges tényezőket figyelembe véve. Az ilyen időtartam azonban a nyílt pályázati felhívás esetében nem lehet 90 napnál kevesebb.

30.2. Az ajánlatkérő saját belátása szerint dönthet a 30. cikk (1) bekezdésében említett határidő meghosszabbításáról úgy, hogy a 18. cikknek megfelelően módosítja a pályázati kiírást, amely esetben az ajánlatkérő és az ajánlattevők minden jogára és kötelezettségére – az előző határidőre is figyelemmel – a meghosszabbított határidő vonatkozik. Ha az ajánlattevő a meghosszabbításról szóló értesítést követően él az ajánlat-visszavonási jogával, az ajánlatát visszaküldik részére, és a pályázati biztosítékát visszafizetik az ajánlatok felbontását követően.

30.3. Az ajánlatkérőhöz a pályázatok elfogadására megállapított határidőn túl beérkezett pályázatokat a 13. cikk (4) bekezdése g) pontjának és a 18. cikknek megfelelően elutasítják, és azokat az ajánlatok felbontását követően visszajuttatják az ajánlattevő részére.

31. cikk

A borítékok lezárása és megjelölése

31.1. Az ajánlatot, annak az ajánlattevőknek adott utasításokban meghatározott mellékleteit, valamint a 4. cikkben említett dokumentumokat zárt, nem beazonosítható borítékba kell helyezni, amelyen kizárólag az alábbiakat tüntetik fel:

a) az ajánlati felhívás hirdetményében vagy az ajánlati felhívásban a pályázatok benyújtására megjelölt cím;

b) az ajánlati felhívás hirdetményére történő hivatkozás, amelyre válaszolva az ajánlatot benyújtják;

c) adott esetben a megpályázott tételek száma; és

d) a "kizárólag az ajánlatok felbontásakor nyitható fel" szavak a pályázati kiírás nyelvén.

31.2. Az ajánlattevőknek adott utasításoknak minden egyes esetben meg kell határozniuk, hogy az árajánlatra vonatkozó dokumentumokat és a műszaki ajánlatot azonos vagy külön borítékba helyezzék-e. Az utóbbi esetben az árajánlatot külön, beazonosítható, az "ajánlati ár" szavakkal jelölt borítékba helyezik, amelyet lezárnak és a műszaki ajánlattal együtt a 31. cikk (1) bekezdésében említett borítékba helyezik.

32. cikk

Visszavonás és módosítás

32.1. A 30. cikk (3) bekezdésében említett határidőt megelőzően bármelyik ajánlattevő módosíthatja vagy visszavonhatja pályázatát, feltéve, hogy az ajánlatkérő a módosításról vagy visszavonásról szóló értesítést a határidő előtt megkapja.

32.2. Az ajánlattevő a módosításról vagy a visszavonásról szóló értesítését a 31. cikk rendelkezéseinek megfelelően készíti el, zárja le, jelöli és küldi el. A visszavonási értesítést személyesen is kézbesíthetik, vagy telex, távirat vagy fax útján is elküldhetik, amit a pályázatok benyújtásának határidejét megelőzően postára adott aláírt másolattal erősítenek meg. A visszavonás feltétel nélküli, és a pályázati eljárásban történő további részvételből való kizárással jár.

32.3. Egyetlen pályázat sem módosítható a 30. cikk (3) bekezdésében említett határidőt követően, ez alól kivételt képeznek a 34. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó módosítások.

32.4. Egyetlen pályázat sem vonható vissza a 30. cikk (3) bekezdésében említett határidő és az ajánlati kötöttség időtartamának vége közötti időszakban. A pályázat visszavonása ezen időszakban a pályázati biztosíték elvesztésével járhat.

AZ AJÁNLATOK VIZSGÁLATA

33. cikk

Az ajánlatok felbontása

33.1. Az ajánlatokat beérkezésüket követően beérkezési sorrendjük szerint különleges nyilvántartásba veszik. A nyilvántartási számot, valamint a beérkezés napját és időpontját a borítékon rögzítik. A borítékokat biztonságos helyen lezárva tartják mindaddig, amíg azokat 33. cikk (2) és (3) bekezdése szerint felbontják.

33.2. Az ajánlatok nyilvános felbontásakor bejelentik az ajánlattevők nevét, az ajánlati árakat, az ajánlat módosításáról és visszavonásáról szóló írásos értesítéseket, a szükséges pályázati biztosíték meglétét, valamint minden egyéb olyan részletet – ha vannak ilyenek – amelyet az ajánlatkérő szükségesnek ítél. A 31. cikk (2) bekezdésében említett "kétborítékos" rendszer esetében a bejelentés azt a tényt is tartalmazza, hogy egyetlen árajánlatot tartalmazó borítékot sem bontottak fel.

33.3. Az ajánlatok felbontását és értékelését az érintett TOT szabályai szerint végzik, és célja a pályázatok teljességének ellenőrzése, a szükséges pályázati biztosíték rendelkezésre bocsátásának, a dokumentumok megfelelő aláírásának és annak ellenőrzése, hogy az ajánlattevő általában betartotta-e az előírásokat.

33.4. A 31. cikknek megfelelően az "ajánlati ár" szavakkal jelölt borítékokat nem bontják fel mindaddig, amíg az árak kivételével be nem fejezik a pályázatok értékelését.

33.5. Az értékelés során kizárólag azon borítékokban lévő ajánlatokat veszik figyelembe, amelyeket a 30. cikk (3) bekezdésében említett határidőt megelőzően nyújtottak be.

33.6. Az ajánlatkérő saját nyilvántartási céllal jegyzőkönyvet készít az ajánlatok felbontásáról, ideértve a jelenlevő felek részére a 33. cikk (2) bekezdésének megfelelően nyilvánosságra hozott információkat.

33.7. Az ajánlatok nyilvános felbontását követően azok vizsgálatára, pontosítására, értékelésére és összevetésére vonatkozó információk és a szerződések odaítélésére vonatkozó javaslatok nem hozhatók nyilvánosságra az ajánlattevők vagy az ilyen eljárásban hivatalosan nem érintett személyek részére.

33.8. Az ajánlattevő részéről az ajánlatok vizsgálata, pontosítása, értékelése és összevetése során, valamint a szerződés odaítélésében az ajánlatkérő befolyásolására tett minden kísérlet a kérdéses ajánlattevő ajánlatának elutasítását vonja maga után.

33.9. A küldött jelen van az ajánlatok felbontásánál és minden egyes ajánlatról másolatot kap.

34. cikk

Az ajánlatok értékelése

34.1. Az ajánlatok vizsgálatának, értékelésének és összevetésének elősegítése céljából az ajánlatkérő az egyes ajánlattevőket külön-külön kérheti pályázatuk értelmezésére, ideértve az egységárak felosztását. Az értelmezés kérése és a válaszadás írásban történik, és a 12. cikkben említett módozatok egyikének útján közlendő, de az ajánlati ár vagy a tartalom tekintetében semmilyen változtatás nem követelhető meg, nem ajánlható fel vagy engedélyezhető azok kivételével, amelyek az ajánlatkérő által az ajánlatok – a 34. cikk (7) bekezdése szerinti – értékelése során felismert számítási hibák kijavítására korlátozódnak.

34.2. Az ajánlatok részletes elbírálása előtt az ajánlatkérő megállapítja, hogy az egyes ajánlatok alapjában véve megfelelnek-e a pályázati kiírás követelményeinek.

34.3. A 34. cikk alkalmazásában megfelelő az az ajánlat, amely a pályázati kiírás minden kikötésének, feltételének és meghatározásának megfelel lényeges eltérés vagy fenntartás nélkül. Lényeges eltérés vagy fenntartás az, amely befolyásolja a szerződés hatályát, minőségét vagy teljesítését, illetve amely bármilyen jelentős kérdésben nem felel meg pályázati kiírásnak, vagy korlátozza az ajánlatkérő szerződéses jogait vagy az ajánlattevő szerződéses kötelezettségeit, és tisztességtelen módon befolyásolja a szabályos ajánlatokat benyújtó ajánlattevők versenyhelyzetét.

34.4. Az ajánlatot az ajánlatkérő elutasítja, ha az nem felel meg a pályázati kiírásnak, és az az eltérés vagy fenntartás utólagos kijavításával vagy visszavonásával nem tehető szabályossá.

34.5. Az alkalmasnak ítélt ajánlatokat a pályázati kiírásnak és a 36. cikk rendelkezéseinek való megfelelés szempontjából műszakilag értékelik, majd azokat a műszaki jellemzőik alapján rangsorolják. Adott esetben a különleges feltételek meghatározzák a műszaki értékelés részletes szempontjait.

34.6. A műszaki értékelést követően azon ajánlatokat, amelyeket a 34. cikk (5) bekezdése alapján műszaki szempontból alkalmasnak találtak, pénzügyileg is kiértékelik. Az ajánlatokat a nemzeti pénznemben vetik össze.

34.7. Az alkalmasnak talált ajánlatokat az ajánlatkérő ellenőrzi a számításbeli és összegzésbeli hibák kiszűrése érdekében. A hibákat az ajánlatkérő a következőképpen javítja ki:

a) amennyiben a számokkal és szavakkal meghatározott összegek között eltérést talál, a szavakban megadott összeg az érvényes; és

b) az átalányáras szerződések kivételével az egységár, illetve az egységár és a mennyiség szorzatából adódó teljes összeg közötti ellentmondás esetében az említett egységár az érvényes, kivéve, ha az ajánlatkérő véleménye szerint az egységár nyilvánvaló hibát tartalmaz, amely esetben az említett teljes összeg az érvényes, és az egységárat az ajánlatkérő kijavítja.

34.8. Az ajánlatban megadott összeg, és az ajánlatkérő által szükség szerint a 34. cikk (7) bekezdésének megfelelően kijavított összeg kötelező az ajánlattevőre nézve. Az ajánlattevő ajánlatát elutasítják, ha a kijavított összeget nem fogadja el.

34.9. Azt követően, hogy a pályázatokat a 34. cikk rendelkezéseinek megfelelően teljes egészében kiértékelték, a szabályos ajánlatokat a 9. cikk értelmében elsőbbségre jogosult ajánlattevők által benyújtott ajánlatokra és más ajánlattevők által benyújtott ajánlatokra csoportosítják. Az elsőbbségre nem jogosult ajánlattevők szükség szerint kijavított ajánlati árait – kizárólag az ajánlatok további értékelése és összevetése céljából – az elsőbbség százalékos különbségével növelik. A 9. cikknek az elsőbbség mértékére vonatkozó rendelkezései érvényesítésében használandó eljárások további részleteit az ajánlatkérő a pályázati kiírásban határozza meg.

34.10. Az értékelési eljárást megfelelően aláírt jegyzőkönyvben rögzítik, amely nem hozható nyilvánosságra és nem közölhető egyetlen ajánlattevővel sem. A jegyzőkönyvek másolatát eljuttatják a küldöttnek.

35. cikk

A pályázati eljárás megszüntetése

35.1. Az ajánlatkérő a szerződés odaítélése előtt, az ajánlattevők kötelezettségekkel való megterhelése nélkül és a szerződés megkötéséhez vezető folyamatban elért szint ellenére:

a) dönthet a pályázati eljárás megszüntetéséről a 35. cikk (2) bekezdésének megfelelően, vagy utasítást adhat az eljárás újrakezdésére, szükség esetén más módszerrel; vagy

b) amennyiben a projektet tételekre bontották, csak bizonyos tételeket ítél oda és esetleg dönthet arról, hogy a többi tétel más pályázat(ok) tárgya legyen, szükség esetén más módszert alkalmazva.

35.2. Az ajánlatkérő a pályázati eljárást a következő esetekben szüntetheti meg:

a) ha egyetlen szabályos, a pályázati kiírásnak megfelelő ajánlat sem érkezett;

b) ha egyetlen ajánlat sem tesz eleget a 36. cikkben a szerződés odaítélésére megállapított szempontoknak;

c) ha a projekt gazdasági vagy műszaki adatait megváltoztatták;

d) ha különleges körülmények miatt nem lehetséges a szerződés szokványos kivitelezése;

e) ha minden egyes beérkezett ajánlat meghaladja a szerződésre elkülönített pénzügyi eszközök összegét;

f) ha a beérkezett ajánlatok súlyos szabálytalanságokat tartalmaznak, amelyek megakadályozzák a piaci erők rendes működését; vagy

g) ha nem volt verseny.

35.3. A pályázati eljárás megszüntetése esetén az ajánlatkérő értesíti azon ajánlattevőket, akiknél még nem járt le az ajánlati kötöttség időtartama. Az ilyen ajánlattevők nem jogosultak kártérítésre; jogosultak azonban a pályázati biztosítékuk azonnali visszafizetésére.

35.4. Ha a pályázati eljárás megszüntetését olyan körülmények okozzák, amelyek nem teszik szükségessé az ajánlatok felbontását, az árajánlatokat tartalmazó felbontatlan és lezárt borítékokat adott esetben és a pályázat többi elemét minden esetben az ajánlattevő költségére visszaküldik az ajánlattevőnek.

A SZERZŐDÉS ODAÍTÉLÉSE

36. cikk

Kiválasztás

36.1. Az ajánlatkérő a szerződést annak az ajánlattevőnek ítéli oda:

a) akinek az ajánlatát a pályázati kiírásnak megfelelőnek találták; és

b) építési beruházásra irányuló és szolgáltatási szerződések esetében annak, aki a legelőnyösebb ajánlatot nyújtotta be, többek között az alábbiak alapján:

i. az ár, az üzemeltetési és karbantartási költségek;

ii. az ajánlattevők minősítése és az ajánlattevők által kínált biztosítékok, valamint az ajánlat műszaki jellemzői, ideértve a TOT-on történő értékesítés utáni szolgáltatások felajánlását;

iii. a szerződés jellege, a szerződés végrehajtásának feltételei és határideje, valamint a helyi viszonyokhoz való igazodás;

c) szolgáltatási szerződések esetében annak, aki többek között az ajánlati ár és műszaki érték, a szolgáltatások rendelkezésre bocsátására javasolt szervezet és módszertan, valamint a javasolt személyzet szakértelme, függetlensége és rendelkezésre állása alapján a legelőnyösebb ajánlatot tette.

36.2. Amennyiben a fenti szempontok alapján két ajánlatot egyenértékűnek tekintenek, elsőbbséget élvez:

a) a TOT- vagy AKCS-állam ajánlattevője; vagy

b) ha ilyen ajánlat nem érkezett be, az az ajánlattevő, aki a TOT fizikai és emberi erőforrásainak a legjobb kihasználását teszi lehetővé.

36.3. Az ajánlatkérő:

a) az ajánlati kötöttség időtartamán belül befejezi az ajánlatok értékelését a szerződések jóváhagyásához szükséges időszak figyelembe vétele mellett;

b) továbbítja az ajánlatok vizsgálatának eredményét és a szerződés odaítélésére vonatkozó javaslatot a küldött részére.

36.4. A küldött:

a) az ajánlatkérőnek a szerződés odaítélésére vonatkozó javaslatát 30 napon belül jóváhagyja az alábbiak esetében:

i. szabadkézi vétel;

ii. szolgáltatási szerződések;

iii. gyorssegély szerződések; és

iv. gyorsított eljárású szerződések, az 5 millió ECU értéket nem meghaladó építési beruházásra irányuló szerződések, valamint az 1 millió ECU értéket nem meghaladó árubeszerzésre irányuló szerződések;

b) az ajánlatkérőnek a 36. cikk (4) bekezdésének a) pontja alá nem eső szerződés odaítélésére vonatkozó javaslatát 30 napon belül jóváhagyja, ha az alábbi feltételek teljesülnek: a kiválasztott ajánlat a pályázati kiírásnak megfelelők közül a legalacsonyabb árajánlatot tartalmazza, teljesíti az abban meghatározott kiválasztási szempontokat, és nem haladja meg a szerződésre elkülönített összeget;

c) amennyiben a 36. cikk (4) bekezdésének b) pontjában megállapított feltételek nem teljesülnek, a szerződés odaítélésére tett javaslatot a Bizottsághoz továbbítja, amely a küldött általi átvételtől számított 60 napon belül döntést hoz. Amennyiben a kiválasztott ajánlat meghaladja a szerződésre elkülönített összeget, a Bizottság az odaítélés jóváhagyásakor határoz a szükséges pénzügyi kötelezettségekről.

37. cikk

Értesítés az odaítélésről

37.1. Az ajánlati kötöttség időtartamának lejárta előtt az ajánlatkérő írásban értesíti a nyertes ajánlattevőt arról, hogy ajánlatát elfogadták.

37.2. Ha a pályázati kiírás erről másként nem rendelkezik, az építési beruházásra, árubeszerzésre irányuló szerződések esetében az ajánlatkérő haladéktalanul értesíti a többi ajánlattevőt pályázatuk elutasításáról és pályázati biztosítékukat visszafizeti, ha a nyertes ajánlattevő a 40. cikk rendelkezéseinek megfelelően rendelkezésre bocsátotta a teljesítési biztosítékot.

37.3. Az ajánlatkérő nem köteles a választását megindokolni és nem köteles az ajánlattevőkkel sem írásban sem szóban megvitatni az ajánlati felhívás eredményeit.

37.4. A nyílt pályázati felhívás eredményeit az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában és az érintett TOT gyakorlatára is figyelemmel az állam hivatalos lapjában és/vagy egyéb megfelelő információhordozóban hirdetik ki.

38. cikk

A szerződés dokumentumainak előkészítése

38.1. A pályázat eredményének közlését követően az ajánlatkérő a 37. cikknek megfelelően előkészíti a szerződést arra, hogy azt a nyertes ajánlattevőnek aláírás céljából bemutassák. E dokumentumnak legalább az alábbiakat kell tartalmaznia:

a) a szerződést alkotó dokumentumok listája, amely meghatározza a dokumentumok sorrendjét;

b) az ilyen dokumentumok bármilyen megállapodáson alapuló kiegészítése vagy az azoktól történő eltérés;

c) a szerződéses ár;

d) az ajánlatkérő által a 34. cikk (7) bekezdése szerint hozott döntések;

e) a felügyelő és a felügyelő képviselőjének neve, ha azokat a különleges feltételek nem tartalmazzák.

38.2. A szerződés dokumentumát aláírás céljából bemutatják a nyertes ajánlattevőnek.

39. cikk

A szerződés aláírása

39.1. Ha a pályázati kiírás erről másként nem rendelkezik, a nyertes ajánlattevő a szerződés dokumentumának átvételét követő 30 napon belül aláírja a szerződést. A nyertes ajánlattevő általi aláírást követően a szerződés dokumentumát visszaküldik az ajánlatkérő, annak meghatalmazott képviselője vagy a TOT illetékes hatósága részére jóváhagyás és szükség esetén aláírás céljából.

39.2. A pályázati kiírás eltérő rendelkezése hiányában az ajánlatkérő nem írja alá a szerződést mindaddig, amíg a teljesítési biztosítékot nem bocsátották rendelkezésre a 40. cikknek megfelelően.

39.3. Az ajánlatkérő aláírását követően a szerződés mindkét fél számára kötelezővé válik, és a nyertes ajánlattevőt értesítik az aláírás tényéről.

39.4. A 39. cikk (1)–(3) bekezdésének rendelkezéseinek sérelme nélkül az ajánlatkérő a szerződés jellegének függvényében dönthet úgy is, hogy a szerződés odaítéléséről szóló értesítés a szerződés megkötését jelenti. Ilyen esetben a 38. cikk (1) bekezdésében felsorolt tételeket mellékelik a nyilatkozathoz.

39.5. A nyertes ajánlattevő visszalépése esetén az ajánlatkérő lehívhatja a pályázati biztosítékot. Emellett az ajánlatkérő – az ajánlatok minősítésének sorrendjében – kapcsolatba léphet a többi ajánlattevővel vagy új ajánlati felhívást kezdeményezhet. Szükség esetén szabadkézi vétel alkalmazható.

40. cikk

Teljesítési biztosíték

40.1. Ha a pályázati kiírás erről másként nem rendelkezik, az építési beruházásra vagy árubeszerzésre irányuló szerződés nyertes ajánlattevője az ajánlatkérő részére az általános feltételekben meghatározottak szerinti teljesítési biztosítékot nyújt a szerződés odaítéléséről szóló értesítés átvételétől számított 30 napon belül.

40.2. Ha a nyertes ajánlattevő nem teljesíti a 40. cikk (1) bekezdésében megállapított követelményeket, a szerződés odaítélését semmissé nyilvánítják, és a pályázati biztosíték elvész, amely esetben az ajánlatkérő a 39. cikk (5) bekezdésének megfelelően járhat el.

ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

41. cikk

Általános és záró rendelkezések

41.1. Az ajánlatkérő által a Bizottság vagy a küldött részére beleegyezés vagy jóváhagyás céljából ezen általános előírásoknak megfelelően benyújtott minden dokumentációt és javaslatot jóváhagynak vagy jóváhagyottnak tekintenek az általános szabályokban megállapított határidőkön belül vagy – amennyiben a szabályok nem jelölnek meg időkorlátot – 30 napon belül.

41.2. A nem határidőben történő kifizetésekre nézve elfogadott követeléseket az érintett TOT, illetve a Bizottság fedezi saját külön erőforrásaiból a késedelemnek azon részére vonatkozóan, amelyért felelős.

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

AZ EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAPBÓL (EFA) FINANSZÍROZOTT, TOT-BELI ÉPÍTÉSI BERUHÁZÁSRA IRÁNYULÓ SZERZŐDÉSEK ÁLTALÁNOS FELTÉTELEI

TARTALOMJEGYZÉK

ELŐZETES RENDELKEZÉSEK

1. cikk – Fogalommeghatározások

2. cikk – A szerződés irányadó joga és nyelve

3. cikk – A szerződés dokumentumainak rangsora

4. cikk – Értesítések és írásbeli közlések

5. cikk – A felügyelő és a felügyelő képviselője

6. cikk – Átruházás

7. cikk – Alvállalkozás

8. cikk – Dokumentumok rendelkezésre bocsátása

9. cikk – Bejárás a munkaterületre

10. cikk – Segítségnyújtás a helyi előírásokkal kapcsolatban

11. cikk – Késedelmes kifizetés a nyertes ajánlattevő személyzete részére

12. cikk – Általános kötelezettségek

13. cikk – A munkálatok felügyelete

14. cikk – Személyzet

15. cikk – Teljesítési biztosíték

16. cikk – Biztosítás

17. cikk – Teljesítési program

18. cikk – Az árak felosztása

19. cikk – A nyertes ajánlattevő rajzai

20. cikk – Az ajánlati árak megfelelősége

21. cikk – Különleges kockázatok

22. cikk – A munkaterületek biztonsága

23. cikk – A határos ingatlanok védelme

24. cikk – A forgalom akadályoztatása

25. cikk – Kábelek és vezetékek

26. cikk – Kijelölés

27. cikk – Elbontott anyago

28. cikk – Leletek

29. cikk – Ideiglenes szerkezetek

30. cikk – Talajvizsgálat

31. cikk – Szerződéses átfedések

32. cikk – Szabadalmak és licenciák

33. cikk – A kezdéssel kapcsolatos utasítások

34. cikk – Teljesítési időszak

35. cikk – A teljesítési időszak meghosszabbítása

36. cikk – Teljesítési késedelem

37. cikk – Módosítások

38. cikk – Felfüggesztés

39. cikk – A munkálatok nyilvántartása

40. cikk – A munkálatok és anyagok minősége

41. cikk – Ellenőrzés és vizsgálat

42. cikk – Visszautasítás

43. cikk – Berendezések és anyagok tulajdonjoga

44. cikk – Általános rendelkezések

45. cikk – Feltételes áron kötött szerződések

46. cikk – Előlegek

47. cikk – Visszatartott összegek

48. cikk – Az árak módosítása

49. cikk – Mérés

50. cikk – Időközi kifizetések

51. cikk – Végleges elszámolási kimutatás

52. cikk – Közvetlen kifizetések az alvállalkozók részére

53. cikk – Késedelmes kifizetések

54. cikk – Kifizetések harmadik felek részére

55. cikk – További kifizetésekre iránti követelések

56. cikk – Kifizetések külföldi pénznemben

57. cikk – Általános rendelkezések

58. cikk – Záró vizsgálatok

59. cikk – Részleges átvétel

60. cikk – Feltételes átvétel

61. cikk – Szavatossági kötelezettségek

62. cikk – Végleges átvétel

63. cikk – Szerződésszegés

64. cikk – Ajánlatkérő általi felmondás

65. cikk – Nyertes ajánlattevő általi felmondás

66. cikk – Vis maior

67. cikk – Elhalálozás

68. cikk – A viták rendezése

ELŐZETES RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Fogalommeghatározások

1.1. Ezen általános feltételekre és a szerződésre vonatkozó fogalommeghatározások a következők:

EGK: Európai Gazdasági Közösség,

TOT: az EGK-val társult országok és területek,

szerződés: a felek között a munkálatok végrehajtására létrejött, aláírt megállapodás, ideértve annak összes mellékletét és az annak részét képező minden dokumentumot,

nyertes ajánlattevő: az a fél, akivel az ajánlatkérő szerződést köt,

ajánlatkérő: az állam, a közjog vagy magánjog hatálya alá tartozó jogi személy, amely a szerződést megköti vagy amely nevében a szerződést megkötik,

ajánlatkérő állama: az a TOT, amely felségterületén az építési beruházásra irányuló szerződés végrehajtandó,

felügyelő: kormányhivatal, közjog által szabályozott jogi személy, illetve az ajánlatkérő által az ajánlatkérő állama jogszabályainak megfelelően kijelölt természetes vagy jogi személy, aki a szerződés teljesítésének irányításáért és/vagy felügyeletéért felelős, és akire az ajánlatkérő jogokat és/vagy hatásköröket ruházhat a szerződés szerint,

felügyelő képviselője: a felügyelő által a szerződés szerint a felügyelő képviselőjének kijelölt és feladatainak ellátásában, valamint a személyére ruházott jogok és/vagy hatáskörök gyakorlásában a felügyelő képviseletére feljogosított bármely természetes vagy jogi személy. Ennek megfelelően, amennyiben a felügyelő feladatait, jogait és/vagy hatásköreit a felügyelő képviselőjére ruházzák, a felügyelőre való hivatkozások a felügyelő képviselőjére is vonatkoznak,

építési munkálatok: a szerződés szerint végrehajtandó ideiglenes és állandó munkálatok,

berendezés: gépek, készülékek, részegységek valamint számos olyan dolog, amelyet a szerződésnek megfelelően kell beépíteni,

felszerelés: készülékek és más gépek, valamint az esettől függően az ajánlatkérő állama jogának és/vagy gyakorlatának megfelelően, a munkaterületen lévő ideiglenes építmények, amelyek a szerződés végrehajtásához szükségesek, de a végleges munka részét képező berendezést vagy egyéb tételeket nem ideértve,

mennyiség-kimutatás: az egységáras szerződés keretében elvégzendő feladatok részletezett felosztását tartalmazó dokumentum, amely az egyes tételek mennyiségét és az arra vonatkozó egységárat mutatja,

árjegyzék: az árak végleges jegyzéke, amely tartalmazza a teljes ár felosztását, és amelyet az ajánlattevő az ajánlattal együtt nyújt be, szükség szerint módosítva, és amely az egységáras szerződés részét képezi,

teljes ár felosztása: az árfolyamok és árak részletezett listája, amely az átalányáras szerződésben az ár összetételét mutatja, de nem képezi részét a szerződésnek,

szerződéses ár: a szerződésben megállapított összeg, amely az építési munkálatok elvégzéséért fizetendő összeg előzetes becslését jelenti, vagy a végleges elszámolási kimutatásokban megállapított összeg, amelyet a szerződés lejártakor megállapítottak,

előzetes összeg: a szerződésben foglalt és a munkálatok végrehajtására vagy az áruk, anyagok, berendezések beszerzésére vagy szolgáltatások létrehozására vagy előre nem látható kiadásokra fordítandó összeg, amely a felügyelő utasításainak megfelelően egészben vagy részben felhasználható, vagy egyáltalán nem használható fel,

rajzok: az ajánlatkérő és/vagy a felügyelő által, és/vagy a nyertes ajánlattevő által benyújtott és a felügyelő által jóváhagyott, a munkálatok végrehajtása céljából rendelkezésre bocsátott rajzok,

munkaterület: az ajánlatkérő által a munkálatok végrehajtására rendelkezésre bocsátott területek, valamint a munkaterület részét képező, a szerződésben megállapított egyéb helyek,

szavatossági időszak: a szerződésben meghatározott, közvetlenül a feltételes átvétel dátuma utáni időszak, amely során a nyertes ajánlattevőnek be kell fejeznie a munkát és a felügyelő utasításai alapján a hiányosságok vagy hibák kijavítását,

végleges átvételi igazolás: a felügyelő által az ajánlatkérő részére a szavatossági időszak leteltét követően kiállított igazolás(ok), amely(ek) igazolja/igazolják, hogy a nyertes ajánlattevő eleget tett a kérdéses építési, befejezési és karbantartási kötelezettségeinek,

nap: naptári nap,

határidők: a szerződésbe foglalt azon időszakok, amelyek az ilyen időszakok kezdőpontjául szolgáló tevékenységet vagy eseményt követő naptól kezdődnek. Ha a határidő utolsó napja nem munkanapra esik, akkor az az utolsó napot követő első munkanap végén ér véget,

írásban: bármely kézzel írott, gépelt vagy nyomtatott közlés, ideértve a telexet, táviratot és faxüzenetet,

tájékoztatás: a szerződés szerint kibocsátott igazolások, felhívások, utasítások és útmutatások,

hatósági utasítás: a felügyelő által a nyertes ajánlattevő részére írásban tett bármely utasítás vagy rendelkezés a munkálatok végrehajtásának vonatkozásában,

nemzeti pénznem: az ajánlatkérő államának pénzneme,

külföldi valuta: a nemzeti pénznemtől eltérő minden megengedett pénznem, amelyet a szerződésben meghatároztak,

általános kártérítés: a szerződésben előzőleg nem meghatározott összeg, amelyet bíróság vagy választottbíróság ítél meg, vagy a felek közötti megállapodás tárgyát képezi, és amelyet a szerződés megszegése miatt az egyik fél kártérítésként a másik fél részére fizet,

kötbér: a szerződésben meghatározott, a nyertes ajánlattevő által az ajánlatkérő részére kártérítésként fizetendő összeg, abban az esetben amikor a nyertes ajánlattevő az építési munkálatok vagy azok egy részének befejezésével a szerződésben megállapodott időpontokig nem készül el, vagy a felek bármelyike által a másik fél részére, a szerződésben meghatározott szerződésszegés esetén fizetendő összeg,

különleges feltételek: az ajánlatkérő által az ajánlati felhívás részeként kibocsátott, adott esetben módosított, a szerződés részét képező különleges feltételek, amik az alábbiakat tartalmazzák:

a) ezen általános feltételek módosításai;

b) különös szerződési feltételek;

c) műszaki előírások; és

d) a szerződésre vonatkozó bármely egyéb kérdés.

1.2. Az ilyen általános előírások címsorai és címei nem tekinthetők a szerződés részének és nem vehetők figyelembe ezen előírások értelmezésekor.

1.3. Ahol a szövegkörnyezet lehetővé teszi, az egyes számban használt szavak a többes számot is magukban foglalják és fordítva, valamint a hímnemű jelentésű szavak a nőnemű jelentést is magukban foglalják és fordítva.

1.4. A személyekre vagy felekre vonatkozó szavak magukban foglalják a cégeket és társaságokat, valamint a jogképességgel rendelkező bármely szervezetet.

2. cikk

A szerződés irányadó joga és nyelve

2.1. A szerződés irányadó joga az ajánlatkérő államának joga, amennyiben a különleges feltételek másképp nem rendelkeznek.

2.2. A szerződés irányadó joga alkalmazandó minden olyan kérdésben, amelyre ezen általános feltételek nem vonatkoznak.

2.3. A szerződés, illetve a nyertes ajánlattevő, az ajánlatkérő és a felügyelő vagy képviselőik közötti értesítések nyelvét a különleges feltételek határozzák meg.

3. cikk

A szerződés dokumentumainak rangsora

Amennyiben a szerződés másképp nem rendelkezik a szerződéses dokumentumok rangsorát a különleges feltételek határozzák meg.

4. cikk

Értesítések és írásbeli közlések

4.1. Amennyiben különleges feltételek másképp nem rendelkeznek egyrészről az ajánlatkérő és/vagy a felügyelő, másrészről az ajánlattevő vagy nyertes ajánlattevő közötti értesítéseket postán, táviratilag, telex, fax vagy személyes kézbesítés útján küldik az érintett felek által az értesítések eljuttatása céljából meghatározott megfelelő címekre.

4.2. Ha a küldő átvételi elismervényt kér, az ilyen igényét jelzi az értesítésében, valamint köteles átvételi elismervényt kérni minden olyan esetben, ha az értesítés átvétele határidő-köteles. A küldő fél bármely esetben minden szükséges intézkedést megtesz annak érdekében, hogy biztosítsa az értesítés átvételét.

4.3. Minden olyan esetben, ha a szerződés rendelkezései bármilyen értesítés, beleegyezés, jóváhagyás, igazolás vagy döntés meghozataláról vagy kibocsátásáról tesznek említést, eltérő rendelkezés hiányában az írásos formát kell alkalmazni, és az "értesít", "igazol", "jóváhagy" vagy "dönt" szavakat ennek megfelelően kell értelmezni. Az ilyen beleegyezés, jóváhagyás, igazolás vagy döntés ok nélkül nem tartható vissza és nem késleltethető.

5. cikk

A felügyelő és a felügyelő képviselője

5.1. A felügyelő elvégzi a szerződésben meghatározott feladatokat. A felügyelőnek nincs joga felmenteni a nyertes ajánlattevőt a szerződésben vállalt egyetlen kötelezettsége alól sem, kivéve azt az esetet, amikor ebben a felek a szerződésben kifejezetten így állapodtak meg.

5.2. A felügyelő az alapvető felelősségének megtartása mellett időről időre a felügyelő képviselőjére ruházhatja feladatait és hatáskörét, az ilyen megbízást bármikor visszavonhatja és helyettesítheti a képviselőt. Az ilyen megbízást, visszahívást vagy helyettesítést írásosan kell rögzíteni, és akkor lép hatályba, ha annak egy példányát a nyertes ajánlattevő kézhez kapta.

5.3. A felügyelő képviselőjétől a nyertes ajánlattevőnek az ilyen megbízás feltételeinek megfelelően adott minden értesítésnek ugyanaz a hatálya, mintha azt a felügyelő küldte volna, feltéve, hogy:

a) a felügyelő képviselője részéről bármely munka, anyag vagy berendezés kifogásolásának elmulasztása nem jelenti a felügyelő jogvesztését az ilyen munka, anyag vagy berendezés kifogásolására és azok kiigazításához szükséges utasítások adására;

b) a felügyelőnek jogában áll az ilyen közléseket érvényteleníteni vagy azokat tartalmilag megváltoztatni.

5.4. A felügyelő utasításait és/vagy rendelkezéseit hatósági utasítások formájában bocsátja ki. Az ilyen utasításokat a felügyelő dátummal és sorszámmal látja el és azokat nyilvántartásba veszi, és adott esetben azok másolatait személyesen kézbesíti a nyertes ajánlattevő képviselőjének.

6. cikk

Átruházás

6.1. Az átruházás csak akkor érvényes, ha az írásbeli szerződés útján történik, amelyben a nyertes ajánlattevő a szerződéses jogait vagy kötelezettségeit vagy azok egy részét harmadik félre ruházza át.

6.2. Az ajánlatkérő előzetes írásbeli beleegyezése nélkül a nyertes ajánlattevő nem ruházhatja át szerződéses jogait vagy kötelezettségeit, illetve annak bármely részét, az abból származó bármely hasznot vagy igényt az alábbi esetek kivételével:

a) a szerződés szerint esedékes vagy esedékessé váló bármely pénzösszeget érintő díjak a nyertes ajánlattevő bankárjai javára; vagy

b) a nyertes ajánlattevőnek a harmadik felelős személlyel szemben fennálló kártérítési igényének a nyertes ajánlattevő biztosítójára való átruházása, amennyiben a biztosító a nyertes ajánlattevő veszteségeit vagy kötelezettségeit átvállalta.

6.3. A 6. cikk (2) bekezdésének értelmezésében az átruházás ajánlatkérő általi jóváhagyása nem mentesíti a nyertes ajánlattevőt a szerződés már elvégzett vagy még nem átruházott részeire vonatkozó kötelezettségei alól.

6.4. Ha a nyertes ajánlattevő a szerződéses jogait és kötelezettségeit engedély nélkül ruházta át, az ajánlatkérő hivatalos értesítés nélkül jogosult a 63. és 64. cikkben meghatározott, a szerződésszegéssel kapcsolatos szankciók alkalmazására.

6.5. Az engedményeseknek teljesíteniük kell a szerződés odaítélésekor alkalmazott kiválasztási kritériumokat.

7. cikk

Alvállalkozás

7.1. Az alvállalkozásba adás csak olyan írásos szerződés esetében érvényes, amelyben a nyertes ajánlattevő harmadik félre ruházza át a szerződés egy részének teljesítését.

7.2. A nyertes ajánlattevő csak az ajánlatkérő előzetes írásos felhatalmazásával vonhat be alvállalkozót a szerződés teljesítésébe. Az alvállalkozásba adandó feladatot és az alvállalkozók személyét közölni kell az ajánlatkérővel. Az ajánlatkérő, kellőképpen figyelembe véve a 4. cikk (3) bekezdését, az értesítés átvételétől számított 30 napon belül értesíti a nyertes ajánlattevőt döntéséről, az engedély megtagadása esetén annak okaival együtt.

7.3. Az alvállalkozók kiválasztása során a nyertes ajánlattevő előnyben részesíti a szükséges munkát azonos feltételek mellett elvégezni képes, az ajánlatkérő államából származó természetes személyeket, társaságokat és vállalkozásokat.

7.4. Az alvállalkozóknak teljesíteniük kell a szerződés odaítélésekor alkalmazott kiválasztási kritériumokat.

7.5. Az 52. cikkre is figyelemmel az ajánlatkérő nem áll szerződéses kapcsolatban az alvállalkozókkal.

7.6. A nyertes ajánlattevő felelős az alvállalkozóinak, azok meghatalmazottjainak vagy alkalmazottainak tevékenységéért, mulasztásáért olyan módon, mintha az a nyertes ajánlattevő annak meghatalmazottja vagy alkalmazottai által végzett tevékenység vagy mulasztás volna. A szerződés bármely része alvállalkozásba adásának ajánlatkérő általi jóváhagyása vagy az alvállalkozó általi munkavégzés engedélyezése nem mentesíti a nyertes ajánlattevőt semely szerződéses kötelezettsége alól.

7.7. Ha az alvállalkozó a szerződéses szavatossági időszakot meghaladó bármilyen folyamatos kötelezettséget vállalt a nyertes ajánlattevő felé az alvállalkozó által elvégzendő munka vagy az általa nyújtandó áruk, anyagok, berendezés vagy szolgáltatás tekintetében, a nyertes ajánlattevő a szavatossági időszak végét követően az ajánlatkérő kérésére és költségére haladéktalanul átruházza az ilyen kötelezettség fennmaradó időszakából származó hasznokat.

7.8. Az ajánlatkérőnek jogában áll hivatalos értesítés nélkül alkalmazni a 63. és 64. cikkben meghatározott, a szerződésszegésére vonatkozó szankciókat, ha a nyertes ajánlattevő jóváhagyás nélkül köt alvállalkozási szerződést.

AZ AJÁNLATKÉRŐ KÖTELEZETTSÉGEI

8. cikk

Dokumentumok rendelkezésre bocsátása

8.1. A 15. cikkben meghatározott teljesítési biztosíték létesítését követő 30 napon belül a felügyelő a nyertes ajánlattevő részére díjmentesen rendelkezésre bocsátja a szerződés teljesítéséhez szükséges rajzok, leírások és egyéb szerződéses dokumentumok két másolatát. A nyertes ajánlattevő e rajzokból, leírásokból és dokumentumokból további példányokat vásárolhat, amennyiben azok rendelkezésre állnak. A nyertes ajánlattevő minden rajzot, leírást és egyéb szerződéses dokumentumot visszajuttat a felügyelő részére a szavatossági igazolás kiadásakor vagy a végleges átvételkor.

8.2. Amennyiben ezt a szerződés céljai nem indokolják, a felügyelő előzetes beleegyezése nélkül az ajánlatkérő által átadott rajzokat, leírásokat és egyéb dokumentumokat a nyertes ajánlattevő nem használhatja fel és nem adhatja át harmadik feleknek.

8.3. A felügyelőnek jogában áll a nyertes ajánlattevő részére hatósági utasításokat kibocsátani, amelyek magukban foglalják azon kiegészítő dokumentumokat és utasításokat, amelyek a munkálatok megfelelő és elfogadható végrehajtásához, valamint az azokban lévő hiányosságok kijavításához szükségesek.

9. cikk

Bejárás a munkaterületre

9.1. Az ajánlatkérő kellő időben és a munkálatok előrehaladásával összhangban biztosítja a nyertes ajánlattevő részére a munkaterületet és az arra való bejárást az ezen általános feltételekben említett teljesítési programnak megfelelően. A nyertes ajánlattevő más érintett személyeknek megad minden indokolt lehetőséget arra, hogy a munkájukat elvégezzék a különleges feltételekben meghatározottak vagy a hatósági utasítások követelményei szerint.

9.2. Az ajánlatkérő által a nyertes ajánlattevő részére rendelkezésre bocsátott bármely földterületet a nyertes ajánlattevő kizárólag a szerződés teljesítésének céljára használhat.

9.3. A nyertes ajánlattevő munkája közben megfelelő állapotban tartja a rendelkezésére bocsátott helyiségeket, és az ajánlatkérő vagy a felügyelő kérésére a szerződés teljesítését követően azokat eredeti állapotukba állítja vissza, figyelembe véve az elfogadható elhasználódást.

9.4. A nyertes ajánlattevő nem jogosult, semmilyen a saját kezdeményezésére elvégzett korszerűsítés költségeinek megtérítésére.

10. cikk

Segítségnyújtás a helyi előírásokkal kapcsolatban

10.1. A nyertes ajánlattevő kérheti az ajánlatkérő segítségét abban, hogy megszerezze a munkavégzés helyszínéül szolgáló ország helyi szokásaira, rendeleteire vagy szabályzataira vonatkozó törvényeket, jogszabályokat és információkat, amelyek befolyásolhatják szerződéses kötelezettségeinek teljesítését. Az ajánlatkérő a kért segítséget a nyertes ajánlattevő költségére nyújthatja.

10.2. A munkavégzés helyéül szolgáló állam külföldi munkaerőre vonatkozó törvényeire és rendelkezéseire is figyelemmel az ajánlatkérő minden szükséges erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy elősegítse a nyertes ajánlattevő számára a szükséges vízumok és engedélyek beszerzését, ideértve a munkavégzési és tartózkodási engedélyeket is, amelyeket a nyertes ajánlattevő és az ajánlatkérő által szükségesnek tartott személyzet igényel, ideértve családjaik tartózkodási engedélyét.

11. cikk

Késedelmes kifizetés a nyertes ajánlattevő személyzete részére

A nyertes ajánlattevő munkavállalóinak fizetendő bérek és fizetések, valamint a munkavégzés helye szerinti állam jogszabályai alapján járó juttatások és hozzájárulások kifizetése késedelmének esetén az ajánlatkérő értesítheti a nyertes ajánlattevőt, hogy az értesítéstől számított 15 napon belül a béreket, fizetéseket, juttatásokat és hozzájárulásokat