A BIZOTTSÁG 588/2010/EU RENDELETE

(2010. július 5.)

az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásában szereplő egyik elnevezéshez tartozó termékleírás kisebb jelentőségű módosításainak jóváhagyásáról (Soprèssa Vicentina [OEM])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésének második mondatára,

mivel:

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Soprèssa Vicentina” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez tartozó termékleírás e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

A frissített egységes dokumentumot e rendelet II. melléklete tartalmazza.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

(1) HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

(2) HL L 327., 1996.12.18., 11. o.

(3) HL L 73., 2003.3.19., 3. o.

II. MELLÉKLET

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A Tanács 510/2006/EK rendelete a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról

„SOPRÈSSA VICENTINA”

EK-szám: IT-PDO-0105-0145-2009.8.10.

OFJ ( ) OEM (X)

1. Elnevezés

„Soprèssa Vicentina”

2. Tagállam vagy harmadik ország

Olaszország

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1. A termék típusa

1.2. osztály Húskészítmények

3.2. A termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik

Leírás: A „Soprèssa Vicentina” bélbe töltött, érlelt, nyers, közepes és nagyméretű szalámi, amely a sertéshús összes nemes részének feldolgozásával készül.

3.3. Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termék esetében)

A Soprèssa Vicentina előállításához felhasznált nyersanyag a Vicenza megye területén található sertéstelepeken született és felnevelt állatokból származó sertéshús.

3.4. Takarmány (kizárólag állati eredetű termék esetében)

Az állatok táplálására születéstől kezdve a növendékkor végéig tilos húslisztet használni, továbbá a hizlalási szakaszban a tejszármazékokon kívül nem használható semmilyen állati eredetű táplálék.

A táplálékot lehetőleg folyékony formában vagy kásaként kell adagolni, víz, vagy ha lehetséges, savó hozzáadásával. A jó minőségű fedő zsírréteg kialakulását szolgálja az az előírás, amelynek értelmében a takarmány szárazanyag-tartalmának linolsav-tartalma legfeljebb 2 % lehet. A savó és író együttes mennyisége nem haladhatja meg a 15 liter/egyed/nap mennyiséget.

Írón a vaj feldolgozásakor keletkező mellékterméket, míg savón az alvadék melléktermékét értjük.

3.5. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani

Sertéstelepek: A Soprèssa Vicentina előállításához felhasznált nyersanyag a Vicenza megye területén található sertéstelepeken született és felnevelt állatokból származó sertéshús.

Genetikai szempontból az előállításhoz kizárólag az alábbi, hagyományos fajtákhoz tartozó, tisztavérű vagy keresztezett, genetikailag nem módosított állatok használhatók: az olasz törzskönyvbe bejegyzett vagy az olasz törzskönyvben elismert, olyan külföldi törzskönyvekbe bejegyzett Nagy Fehér (Large White), Lapály (Landrace) és Duroc, amelyek célja összeegyeztethető az olasz törzskönyv nagysúlyú sertések tenyésztésére vonatkozó célkitűzéseivel.

A felnevelt állatoknak magas vágási tömeget kell elérniük (130 kg vágott tömeg).

A minimális vágási kor kilenc hónap, ami a sertések combján vagy fülén, a születésüket követő 30 napon belül tetoválással elhelyezett azonosító jel adatai alapján ellenőrizhető. A sertéstelep épületeinek és a felszereléseinek jól szigeteltnek és jól szellőzőnek kell lenniük, hogy így biztosítsák a megfelelő hőmérsékletet, az optimális levegőcserét és a mérgező gázok eltávolítását. A padozatot víztaszító, termikus és csúszásgátló anyagból kell készíteni.

Figyelembe véve az állatok táplálékának jellemzőit, az összes berendezésnek és felszerelésnek megfelelő korrózióállósági jellemzőkkel kell rendelkeznie.

Rideg és félrideg tartásban tenyészetett sertések is felhasználhatók.

A sertések vágása: A sertéseket a nemzeti és az uniós jogszabályokban előírt egészségügyi-higiéniai engedélyekkel rendelkező, a bejegyzett OEM területén található üzemekben kell levágni.

A levágott sertések hasított tömegének legalább 130 kg-nak kell lennie.

A vágást követő feldolgozásra nem használható a vágóhídi állatorvos által megállapított húsminőségi rendellenességet (PSE, DFD, gyulladásos folyamat és trauma következményei) mutató sertéshús.

Húsfeldolgozás: A hús feldolgozását és a termékek érlelését a fent meghatározott területen található üzemekben kell végezni. A feldolgozóüzemeknek rendelkezniük kell a nemzeti és az uniós jogszabályokban előírt egészségügyi-higiéniai engedélyekkel.

Receptúra és összetevők: A „Soprèssa Vicentina” előállítása a félsertés kiválasztásával kezdődik, amelynek az összes alábbi értékes részét felhasználják: sonkák, tarja, lapocka, dagadó, tokaszalonna, karaj.

A hozzáadott összetevők maximális mennyisége a következő:

— só: 100 kg masszában 2 700 g,

— durvára (¼-ekre) őrölt bors: 100 kg masszában 300 g,

— finomra őrölt vegyes fűszerkeverék (fahéj, szegfűszeg és rozmaring): 100 kg masszában 50 g,

— fokhagyma: 100 kg masszában 100 g,

— cukor: 100 kg masszában 150 g,

— kálium-nitrát a megengedett mértékig.

A feldolgozás módja: A feldolgozás módja a következő:

A félsertéseket feldarabolják, majd a vágott darabokat 0 °C és + 3 °C közötti hőmérsékleten legalább 24 órán át hűtik. Ezt követi a csontozás, a tisztítás és az idegek eltávolítása.

A kiválasztott húsdarabokat 6 és 7 mm közötti lyukméretű tárcsával felszerelt húsdarálón ledarálják. A + 3 °C és + 6 °C közötti hőmérsékletre lehűtött darált húshoz hozzáadják az előzőleg összekevert összetevőket. A keverékhez adható továbbá autokton indító erjesztőbaktérium-tenyészet. Ezután az egészet jól összekeverik, úgy, hogy a zsíros részek elkeveredjenek a sovány részekkel, míg a massza pépessé nem válik. Az így előállított masszát legalább 8 cm átmérőjű, természetes bélbe töltik.

A töltésnél a kívánatos tömegek a következők: 1–1,5 kg, 1,5–2,5 kg, 2,5–3,5 kg, 3,5–8 kg.

Szárítás: A szárítás menete a következő: a) csepegtetés 12 órán át, 20–24 °C közötti hőmérsékleten; b) szárítás 4-5 napon át 22–24 °C-ról 12–14 °C-ig csökkentve a hőmérsékletet.

Érlelés: A „Soprèssa Vicentina” csepegtetési és szárítási időszakot is magában foglaló érlelési ideje mérettől függően a következő:

az 1–1,5 kg tömegű daraboknál legalább 60 nap,

az 1,5–2,5 kg tömegű daraboknál legalább 80 nap,

a 2,5–3,5 kg tömegű daraboknál legalább 90 nap,

a 3,5–8 kg tömegű daraboknál legalább 120 nap.

3.6. A szeletelésre, aprításra, csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok.

–

3.7. A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

A „Soprèssa Vicentina DOP” megjelölést tilos lefordítani, és a címkén világos és eltávolíthatatlan betűkkel fel kell tüntetni.

A „Soprèssa Vicentina DOP” jelölést a termékleírás „A” mellékletét képező grafikai kézikönyvben található utasítások szerint kell feltüntetni a címkén.

4. A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Soprèssa Vicentina” előállítási területe Vicenza megye teljes területét magában foglalja.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1. A földrajzi terület sajátosságai

Az érlelési szakaszokat a levegő nedvességtartalma befolyásolja, ami követi a hőmérséklet változását. E körülményeknek tulajdonítható a bélbe töltött termékben végbemenő első és második erjedési folyamat.

5.2. A termék sajátosságai

A „Soprèssa Vicentina” terméknek kereskedelmi forgalomba hozatalakor az alábbi jellemzőkkel kell rendelkeznie:

Fizikai jellemzők

Külső megjelenés: A termék hengeres alakú; színtelen, esetleg elasztikus zsineggel hosszában át van kötve (átkötés), vízszintesen pedig ugyanebből az anyagból készült gyűrűk tartják össze a Soprèssát annak teljes hosszában. A kötözéshez háló nem használható. A fokhagymával készített termék esetében megengedett színes zsineg használata is, de kizárólag a záró részen (fűzőlyuk). A gyűrűk közötti távolság körülbelül 2–4 cm, és a terméken legalább három gyűrűnek kell lennie. A külső felületet világos színű réteg borítja, amely az érlelés alatt természetes módon alakul ki.

Vágási felület: A massza tömör, ugyanakkor lágy. A szeleten különféle méretű zsírrészecskék láthatók, amelyek úgy oszlanak el, hogy bevonják az izomrészeket, így a termék hosszabb idejű érlelést követően is lágy marad. A szeleten kissé matt színek láthatók, a közepesen nagy szemű, zsíros és sovány részek nem válnak el élesen egymástól.

Kémiai jellemzők

15 % feletti teljes fehérjetartalom, 30 % és 43 % közötti zsírtartalom, 3,5 % és 5 % közötti ásványisó- (hamu-) tartalom, 55 % alatti nedvességtartalom, 5,4 és 6,2 közötti pH-érték.

Mikrobiológiai jellemzők

Mezofil mikroorganizmusok: Túlsúlyban vannak a tejsavbaktériumok és a mikrokokkuszok.

Érzékszervi jellemzők

Illat : fűszeres, esetleg fűszernövények illatával, fokhagymával vagy anélkül. Íz : kellemes, enyhén édeskés, borsos vagy fokhagymás. Szín : vörösbe hajló rózsaszín. Állag : közepesen nagy szemcseméret, könnyen rágható.

5.3. A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat

A „Soprèssa Vicentina” termék előállításának összes fázisa szorosan kötődik a környezethez.

A termék és a környezet közötti kapcsolatot az emberi tényező tekintetében az bizonyítja, hogy az előállítási területen, azaz Vicenza megye területén hosszú idők óta élnek olyan földművesek és/vagy kézművesek, akik sajátos sertéstenyésztési, húsfeldolgozási és érlelési módszereikkel létrehozták a Soprèssa Vicentinát, ezt a teljesen egyedülálló terméket, amelynek előállítási módja napjainkig változatlan maradt.

A környezethez fűződő kapcsolatot az alapanyag jellemzői támasztják alá, kezdve a sertések hizlalására használt takarmánytól, amely szinte kizárólag a területről származó értékes gabonából áll.

Az alapanyag és a terület kapcsolatát meghatározza továbbá a savó, a sajtgyártás melléktermékének elsősorban kásaként történő takarmányozási célú felhasználása. Régi hagyományra visszatekintő eljárásról van szó, amit az a tény is alátámaszt, hogy Vicenza megye területe egyben két fontos OEM sajt (az Asiago és a Grana Padano) előállítási területe.

A szóban forgó két OEM termék előállítására szánt tej feldolgozásakor keletkező melléktermék a savó.

A feldolgozás fenti melléktermékének jellemzőit erősen meghatározzák a tej jellemzői, valamint a sajtot alkotó anyagok elkülönítési folyamatának jellemzői, és ebből logikusan következik, hogy a fel nem használt elemek meghatározzák a savó tulajdonságait.

A Vicenza megye területén található sertéstelepek a fent említett savót alkalmazzák, és ily módon a savó sajátos jellemzői a sertéshúsban, majd később a feldolgozott termékben is megjelennek.

Mivel a savó tápanyagokban rendkívül szegény táplálék, hiszen víztartalma rendkívül magas, a savó használatához fűződő gazdasági szempont mindig is meghatározó volt a fenti sajtok savójának helyben történő felhasználásában, közrejátszva annak a hagyománynak a kialakulásában, hogy a savót a „Soprèssa Vicentina” előállítására szánt sertések táplálására használják fel.

A „Soprèssa Vicentina” és környezete közötti kapcsolatot alátámasztja továbbá az is, hogy Vicenza megyében számos olyan, kis vágóhíddal és feldolgozóüzemmel rendelkező feldolgozóüzem található, amely a helyi gazdaságok sertéseit dolgozza fel, és ennek köszönhetően az évek során fennmaradt a Vicenza megyei paraszti hagyomány jellegzetes terméke, a „Soprèssa Vicentina” hagyományos előállítási módja.

Az érlelési szakaszokat a levegő nedvességtartalma befolyásolja, ami követi a hőmérséklet változását. E körülményeknek tulajdonítható a bélbe töltött termékben végbemenő első és második erjedési folyamat.

A fenti, a környezethez fűződő természeti és emberi kapcsolat egyedülálló terméket eredményezett, amelynek sajátos jellemzői mindig is megkülönböztették és ma is megkülönböztetik a Vicenza környékén előállított Soprèssát más területek hasonló termékeitől. Mindezt számos régi írásos emlék is alátámasztja.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

Ez a közigazgatási szerv, azzal, hogy a „Soprèssa Vicentina” OEM elismerésére irányuló javaslatát a Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana (Az Olasz Köztársaság Hivatalos Közlönye)2009. március 28-i, 73. számában közzétette, elindította a belföldi kifogásolási eljárást.

A termékleírás egységes szerkezetbe foglalt szövege megtekinthető az alábbi honlapon: www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

vagy közvetlenül a minisztérium honlapján (www.politicheagricole.it) a „Prodotti di Qualità” címszóra (a képernyő bal oldalán), majd a „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg CE 510/2006)” (az 510/2006/EK rendelet szerinti uniós vizsgálat tárgyát képező termékleírások) hivatkozásra kattintva.