A BIZOTTSÁG (EU) 2022/973 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2022. március 14.)

az (EU) 2019/1009 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a melléktermékek uniós termésnövelő termékekben való felhasználásának agronómiai hatékonyságára és biztonságosságára vonatkozó kritériumok megállapítása révén történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az uniós termésnövelő anyagok forgalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, az 1069/2009/EK és az 1107/2009/EK rendelet módosításáról, valamint a 2003/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. június 5-i (EU) 2019/1009 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 42. cikke (7) bekezdésére,

mivel:

(1) Az (EU) 2019/1009 rendelet szabályokat állapít meg az uniós termésnövelő anyagok forgalmazására vonatkozóan. Az uniós termésnövelő anyagok az említett rendelet II. mellékletében felsorolt egy vagy több kategóriába tartozó összetevőket tartalmaznak. Az említett mellékletben szereplő 11. összetevő-kategóriának megfelelően az uniós termésnövelő anyagok – néhány kivételtől eltekintve – tartalmazhatnak a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) értelmében vett melléktermékeket, amelyeket az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) megfelelően regisztrálni kell.

(2) Az (EU) 2019/1009 rendelet 42. cikkének (7) bekezdése alapján a Bizottságnak oly módon kell kiegészítenie a rendelet II. mellékletének II. részében szereplő 11. összetevő-kategória 3. pontját, hogy az meghatározza a 2008/98/EK irányelv szerinti melléktermékek uniós termésnövelő anyagokban való felhasználásának agronómiai hatékonyságára és biztonságosságára vonatkozó kritériumokat. A Bizottság ezért tudományos tanácsadás biztosításával (4) bízta meg a Közös Kutatóközpontot (JRC).

(3) A 2008/98/EK irányelv értelmében vett melléktermékek az anyagok rendkívül heterogén kategóriáját alkotják. Ezek az anyagok eltérő fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, és különféle gyártási folyamatokból származhatnak. Ez a rendelet agronómiai hatékonyságuk típusától függően két kategóriába sorolja a melléktermékeket. Az első kategóriába azok a melléktermékek tartoznak, amelyek tápanyagként szolgálnak a növények vagy a gombák számára, vagy fokozzák azok tápanyag-hasznosítási hatékonyságát. A második kategória azokat a melléktermékeket tartalmazza, amelyeket kisebb koncentrációkban technikai adalékanyagokként használnak. Ezek – bár nem befolyásolják közvetlenül a tápértéket vagy a tápanyag-hasznosítási hatékonyságot – javítják a termésnövelő anyag minőségét, vagy biztonságosabbá teszik annak kezelését.

(4) Az első kategória esetében a JRC különböző gyártási folyamatokból származó, ammóniumsókat, szulfátsókat, foszfátsókat, elemi ként, kalcium-karbonátot és kalcium-oxidot tartalmazó melléktermékeket határozott meg. Annak biztosítása érdekében, hogy ezek a melléktermékek agronómiai szempontból egyértelmű értéket képviseljenek, továbbá hogy ne gyakoroljanak káros hatást az emberi egészségre és a környezetre, szigorú tisztasági követelményeket kell megállapítani.

(5) A második kategória esetében a JRC a melléktermékek technikai adalékanyagként, például keményítő-, kötő- vagy töltő-, illetve a használók egészségének hatékonyabb védelmét szolgáló porosodásgátló anyagként történő felhasználásának engedélyezését javasolta. Annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen melléktermékek használata ne veszélyeztesse az uniós termésnövelő anyagok általános agronómiai hatékonyságát, továbbá ne gyakoroljon káros hatást az emberi egészségre vagy a környezetre, meg kell határozni azok végső uniós termésnövelő anyagokban megengedett maximális koncentrációját.

(6) A JRC ezenkívül a jelenlegi gyakorlatoknak megfelelően értékelte a leggyakrabban használt melléktermékeket. Tekintettel az értékelés elvégzéséhez rendelkezésre álló idő szűkösségére, a JRC ezeket a melléktermékeket piaci potenciáljuk, a rendelkezésre álló adatok, jelenlegi jogi helyzetük, múltbeli felhasználásuk és egyértelmű agronómiai értékük, valamint a biztonsági kritériumok kidolgozásának egyszerűsége alapján választotta ki. Az azonosított melléktermékek a következők voltak: a metionin előállítási folyamata során az 5(β-metil-tioetil)-hidantoin és a kálium-karbonát reakciójából keletkező anyalúg, az ásvány- és ércfeldolgozásból és -tisztításból származó maradékanyagok, a Solvay-eljárásból származó, desztilláció után hátramaradó folyadék, az acetiléngyártásból származó karbidmész, a vassalak, az érckoncentrátumok feldolgozásából és a fémfelület-kezelésből származó fémsók, valamint az elszíneződött ivóvízből származó humin- és fulvosavak. E konkrét melléktermékek esetében célszerű engedélyezni, hogy anélkül is felhasználhatók legyenek az uniós termésnövelő anyagokban, hogy megfelelnének a melléktermékek első kategóriájára vonatkozó korlátozó tisztasági szinteknek, illetve a második kategóriába tartozó melléktermékek esetében meghatározott felhasználási célnak és maximális koncentrációnak. Ennek oka az, hogy ezek egyértelműen azonosított melléktermékek, ami lehetővé tette a JRC számára, hogy alaposan felmérje agronómiai értéküket és az általuk esetlegesen jelentett összes konkrét kockázatot.

(7) Ezenkívül meg kell határozni a melléktermékek felhasználására vonatkozó kiegészítő biztonsági kritériumokat.

(8) A szóban forgó melléktermékek némelyike esetében helyénvaló megkövetelni a szennyező anyagok és egyéb, aggodalomra okot adó anyagok mennyiségét korlátozó – az (EU) 2019/1009 rendelet I. mellékletében a megfelelő funkció szerinti termékkategóriára vonatkozóan meghatározottakon túl és az (EU) 2019/1021 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) sérelme nélkül alkalmazandó – biztonsági kritériumoknak való megfelelést.

(9) Az összes krómra, a talliumra és a vanádiumra mint szennyező anyagokra vonatkozóan további határértékeket kell megállapítani. A szóban forgó melléktermékek némelyikében az előállítási folyamat sajátosságai miatt lehetnek jelen ilyen szennyező anyagok. Az említett szennyező anyagokra vonatkozóan javasolt határértékeknek biztosítaniuk kell, hogy az ilyen anyagokkal szennyezett melléktermékeket tartalmazó uniós termésnövelő anyagok használata ne vezessen azok talajban történő felhalmozódásához. Az ilyen szennyező anyagokra vonatkozó határértékeket az (EU) 2019/1009 rendelet I. mellékletében megállapított követelményekhez hasonlóan a végtermékben megengedett koncentrációként kell meghatározni. Ezt az indokolja, hogy az azonosított konkrét kockázatokra válaszul bevezetett biztonsági kritériumok általános szabályként a végtermékre, nem pedig az egyes összetevőkre vonatkoznak. Ez várhatóan megkönnyíti majd az ilyen termékekkel kapcsolatos megfelelőségértékelést és piacfelügyeletet, mivel a vizsgálatokat csak a végterméken kell elvégezni.

(10) Az üledékes foszfátérc feldolgozásából, illetve tisztításából származó maradékanyagok közismerten a természetben előforduló radionuklidokat tartalmazhatnak. Az ilyen melléktermékek uniós termésnövelő anyagokban való biztonságos használatának biztosítása érdekében helyénvaló meghatározni az uránsor és a tóriumsor természetben előforduló radionuklidjainak az ilyen anyagokat tartalmazó uniós termésnövelő anyagokban megengedett maximális aktivitáskoncentrációs értékeit.

(11) Ezenkívül további biztonsági kritériumokat kell meghatározni 16 többgyűrűs aromás szénhidrogén (PAH16) (6), valamint a poliklórozott dibenzo-p-dioxinok és dibenzofuránok (PCDD/PCDF) (7) mennyiségére vonatkozóan. Az (EU) 2019/1021 rendelet rendelkezik ugyan a PAH16 és a PCDD/PCDF mint a gyártási folyamatok során nem szándékosan előállított anyagok kibocsátásának csökkentéséről, ám esetükben nem állapít meg határértéket. Tekintettel arra, hogy az ilyen szennyező anyagok termésnövelő termékekben való jelenléte komoly kockázatot jelent, helyénvaló az említett rendeletben meghatározottaknál szigorúbb követelményeket bevezetni. Az (EU) 2019/1021 rendelettel való összhang biztosítása érdekében ezeket a határértékeket nem a végtermékben megengedett koncentrációként, hanem az összetevők szintjén kell meghatározni.

(12) A szennyező anyagokra, a PAH16-ra és a PCDD/PCDF-re vonatkozó határértékek nem minden esetben relevánsak. Ezért a gyártók számára lehetővé kell tenni, hogy ellenőrzés – például vizsgálatok elvégzése – nélkül vélelmezhessék, hogy a termésnövelő anyag megfelel egy adott követelménynek, amennyiben az említett követelménynek való megfelelés biztosan és vitathatatlanul következik a 11. összetevő-kategóriába tartozó melléktermékek vagy az ilyen mellékterméket tartalmazó uniós termésnövelő anyagok természetéből vagy gyártási folyamatából.

(13) Egyes melléktermékek szelént tartalmazhatnak, amely magas koncentrációban mérgező lehet. A melléktermékek némelyike kloridot is tartalmazhat, ami a talaj sótartalma szempontjából adhat okot aggodalomra. Amennyiben ezek az anyagok egy bizonyos határértéket meghaladó koncentrációban vannak jelen, mennyiségüket – a termésnövelő anyag használóinak megfelelő tájékoztatása céljából – fel kell tüntetni a termék címkéjén.

(14) Mivel az (EU) 2019/1009 rendelet 2022. július 16-tól alkalmazandó teljes egészében, e rendelet alkalmazásának kezdőnapját ugyanerre az időpontra kell halasztani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk (1) Az (EU) 2019/1009 rendelet II. mellékletének II. részében szereplő 11. összetevő-kategóriába tartozó azon melléktermékeknek, amelyek tápanyagként szolgálnak a növények vagy a gombák számára, vagy fokozzák azok tápanyag-hasznosítási hatékonyságát, meg kell felelniük a következő agronómiai hatékonysági és biztonsági kritériumoknak: a) szárazanyagra vonatkoztatva legalább 95 %-ban ammóniumsót, szulfátsót, foszfátsót, elemi ként, kalcium-karbonátot vagy kalcium-oxidot vagy ezek keverékeit kell tartalmazniuk; b) előállításuknak olyan termelési folyamat szerves részeként kell végbemennie, amely bemeneti anyagként az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) hatálya alá tartozó állati melléktermékektől és a belőlük származó termékektől eltérő anyagokat és keverékeket használ fel; c) a melléktermék szárazanyag-mennyiségére vonatkoztatva legfeljebb 0,5 % szerves szenet (Corg) tartalmazhatnak; d) szárazanyagra vonatkoztatva legfeljebb 6 mg/kg többgyűrűs aromás szénhidrogént (PAH16) (9) tartalmazhatnak; e) a poliklórozott dibenzo-p-dioxinok és dibenzofuránok (PCDD/PCDF) (10) tekintetében szárazanyagra vonatkoztatva kg-onként legfeljebb 20 ng WHO-toxicitásiegyenértéket (11) tartalmazhatnak. A növények vagy gombák számára tápanyagként szolgáló vagy azok tápanyag-hasznosítási hatékonyságát fokozó melléktermékeket tartalmazó vagy azokból álló uniós termésnövelő anyagok legfeljebb a következőket tartalmazhatják: a) szárazanyagra vonatkoztatva 400 mg/kg összes króm (Cr); b) szárazanyagra vonatkoztatva 2 mg/kg tallium (Tl). (2) Az (EU) 2019/1009 rendelet II. mellékletének II. részében szereplő 11. összetevő-kategóriába tartozó, technikai adalékanyagokként felhasznált melléktermékeknek meg kell felelniük a következő agronómiai hatékonysági és biztonsági kritériumoknak: a) rendeltetésüket tekintve az uniós termésnövelő anyag biztonságosságának vagy agronómiai hatékonyságának fokozására kell szolgálniuk; b) az uniós termésnövelő anyagban legfeljebb 5 tömegszázalék összkoncentrációban lehetnek jelen; c) szárazanyagra vonatkoztatva legfeljebb 6 mg/kg többgyűrűs aromás szénhidrogént (PAH16) tartalmazhatnak; d) a poliklórozott dibenzo-p-dioxinok és dibenzofuránok (PCDD/PCDF) tekintetében szárazanyagra vonatkoztatva kg-onként legfeljebb 20 ng WHO-toxicitásiegyenértéket (12) tartalmazhatnak.

2. cikk (1) Az 1. cikkben meghatározott kritériumok nem alkalmazandók az (EU) 2019/1009 rendelet II. mellékletének II. részében szereplő 11. összetevő-kategóriába tartozó alábbi melléktermékekre: a) a metionin előállítási folyamata során az 5(β-metil-tioetil)-hidantoin és a kálium-karbonát reakciójából keletkező anyalúg; b) az ásvány- és ércfeldolgozásból és -tisztításból származó maradékanyagok, amennyiben a maradékanyag szárazanyag-tartalmára vonatkoztatva összesen több mint 60 %-ban kalcium-karbonátokat, magnézium-karbonátokat, kalcium-szulfátokat, magnézium-oxidot, foszfátsókat és/vagy vízben oldható kálium-, magnézium- vagy nátriumsókat tartalmaznak; c) a Solvay-eljárásból származó, desztilláció után hátramaradó folyadék; d) az acetiléngyártásból származó karbidmész; e) vassalak; f) az érckoncentrátumok feldolgozásából és a fémfelület-kezelésből származó anyagok, amelyek oldott formában legalább 2 tömegszázalék két vagy három vegyértékű átmenetifém-kationt (cink [Zn], réz [Cu], vas [Fe], mangán [Mn] vagy kobalt [Co]) tartalmaznak; g) az elszíneződött ivóvízből származó humin- és fulvosavak. (2) Az (1) bekezdés b) pontjával összhangban az üledékes foszfátérc feldolgozásából, illetve tisztításából származó maradékanyagokat tartalmazó vagy azokból álló uniós termésnövelő anyagokban az U-238 és a Th-232 bomlási sorába tartozó, természetben előforduló radionuklidok aktivitáskoncentrációs értékei a termék tömegére vonatkoztatva nem haladhatják meg az 1 kBq/kg-ot. (3) Az (1) bekezdés e) és f) pontjában említett melléktermékeket tartalmazó vagy azokból álló uniós termésnövelő anyagok legfeljebb a következőket tartalmazhatják: a) szárazanyagra vonatkoztatva 400 mg/kg összes króm (Cr); b) szárazanyagra vonatkoztatva 2 mg/kg tallium (Tl); c) szárazanyagra vonatkoztatva 600 mg/kg vanádium (V).

3. cikk Amennyiben az 1. cikk (1) bekezdése első albekezdésének d) és e) pontjában, az 1. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében, az 1. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontjában, valamint a 2. cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek való megfelelés biztosan és vitathatatlanul következik a melléktermék vagy adott esetben az ilyen mellékterméket tartalmazó uniós termésnövelő anyag természetéből vagy gyártási folyamatából, a megfelelés – a gyártó felelősségére – ellenőrzés (például vizsgálatok elvégzése) nélkül is vélelmezhető a megfelelőségértékelési eljárás során.

4. cikk (1) Amennyiben egy uniós termésnövelő anyag az 1. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében és a 2. cikk első bekezdésének b)–f) pontjában említett melléktermékeket tartalmaz vagy azokból áll, és szeléntartalma (Se) szárazanyagra vonatkoztatva meghaladja a 10 mg/kg-ot, fel kell tüntetni a szeléntartalmát. (2) Amennyiben egy uniós termésnövelő anyag az 1. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében és a 2. cikk első bekezdésének b), c) és g) pontjában említett melléktermékeket tartalmaz vagy azokból áll, és kloridtartalma (Cl-) szárazanyagra vonatkoztatva meghaladja a 30 g/kg-ot, fel kell tüntetni a kloridtartalmát, kivéve, ha az uniós termésnövelő anyagot olyan gyártási eljárással állították elő, amelyben kloridot tartalmazó anyagokat vagy keverékeket használtak alkálifémsók vagy alkáliföldfémsók előállítása vagy a termékbe történő belefoglalása céljából, és a III. mellékletnek megfelelően feltüntetik az ezekre a sókra vonatkozó információkat. (3) Az (1) és a (2) bekezdéssel összhangban feltüntetett szelén-, illetve kloridtartalom a tápanyagokra vonatkozó információktól egyértelműen elkülönítve jelenítendő meg, és értéktartományként is megadható. (4) Amennyiben az, hogy az uniós termésnövelő anyag szelén- vagy kloridtartalma nem éri el az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott határértékeket, biztosan és vitathatatlanul következik a melléktermék vagy adott esetben az ilyen mellékterméket tartalmazó uniós termésnövelő anyag természetéből vagy gyártási folyamatából, úgy a gyártó felelősségére ellenőrzés (például vizsgálatok elvégzése) nélkül is mellőzhető az e paraméterekre vonatkozó információknak a címkén történő feltüntetése.

5. cikk Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. Ezt a rendeletet 2022. július 16-tól kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 2022. március 14-én. a Bizottság részéről az elnök Ursula VON DER LEYEN

(1) HL L 170., 2019.6.25., 1. o.

(2) Az Európai Parlament és a Tanács 2008/98/EK irányelve (2008. november 19.) a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).

(3) Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

(4) Huygens D, Saveyn HGM, Technical proposals for by-products and high purity materials as component materials for EU Fertilising Products (A melléktermékekre és a nagy tisztaságú anyagokra mint az uniós termésnövelő termékek összetevőire vonatkozó technikai javaslatok), JRC128459, az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg, 2022.

(5) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1021 rendelete (2019. június 20.) a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról (HL L 169., 2019.6.25., 45. o.).

(6) Az összes naftalin, acenaftilén, acenaftén, fluorén, fenantrén, antracén, fluorantén, pirén, benzo[a]antracén, krizén, benzo[b]fluorantén, benzo[k]fluorantén, benzo[a]pirén, indenol[1,2,3-cd]pirén, dibenzo[a,h]antracén és benzo[g,h,i]perilén.

(7) Az összes 2,3,7,8-TCDD, 1,2,3,7,8-PeCDD; 1,2,3,4,7,8-HxCDD; 1,2,3,6,7,8-HxCDD; 1,2,3,7,8,9-HxCDD; 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD; OCDD; 2,3,7,8-TCDF; 1,2,3,7,8-PeCDF; 2,3,4,7,8-PeCDF; 1,2,3,4,7,8-HxCDF; 1,2,3,6,7,8-HxCDF; 1,2,3,7,8,9-HxCDF; 2,3,4,6,7,8-HxCDF; 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF; 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF; valamint OCDF.

(8) Az Európai Parlament és a Tanács 1069/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (állati melléktermékekre vonatkozó rendelet) (HL L 300., 2009.11.14., 1. o.).

(9) Az összes naftalin, acenaftilén, acenaftén, fluorén, fenantrén, antracén, fluorantén, pirén, benzo[a]antracén, krizén, benzo[b]fluorantén, benzo[k]fluorantén, benzo[a]pirén, indenol[1,2,3-cd]pirén, dibenzo[a,h]antracén és benzo[g,h,i]perilén.

(10) Az összes 2,3,7,8-TCDD, 1,2,3,7,8-PeCDD; 1,2,3,4,7,8-HxCDD; 1,2,3,6,7,8-HxCDD; 1,2,3,7,8,9-HxCDD; 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD; OCDD; 2,3,7,8-TCDF; 1,2,3,7,8-PeCDF; 2,3,4,7,8-PeCDF; 1,2,3,4,7,8-HxCDF; 1,2,3,6,7,8-HxCDF; 1,2,3,7,8,9-HxCDF; 2,3,4,6,7,8-HxCDF; 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF; 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF; valamint OCDF.

(11) van den Berg M., L.S. Birnbaum, M. Denison, M. De Vito, W. Farland, et al. (2006) The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds (Az Egészségügyi Világszervezet 2005. évi humán és emlős toxicitásiegyenérték-tényezőinek újraértékelése a dioxinok és dioxin jellegű vegyületek tekintetében). Toxicological Sciences: a Toxikológiai Társaság hivatalos lapja 93:223-241. doi:10.1093/toxsci/kfl055.

(12) van den Berg M., L.S. Birnbaum, M. Denison, M. De Vito, W. Farland, et al. (2006) The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds (Az Egészségügyi Világszervezet 2005. évi humán és emlős toxicitásiegyenérték-tényezőinek újraértékelése a dioxinok és dioxin jellegű vegyületek tekintetében). Toxicological Sciences: a Toxikológiai Társaság hivatalos lapja 93:223-241. doi:10.1093/toxsci/kfl055.