3.

A pénzügyi követelések aszerint is megkülönböztethetőek, hogy átruházhatóak-e vagy nem. Egy követelés akkor átruházható, ha tulajdonjoga azonnal átruházható egy egységről egy másikra átadás vagy forgatmányozás, illetve származtatott eszközök esetében ellenirányú ügylet kötése révén. Míg bármelyik pénzügyi eszközzel lehet potenciálisan kereskedni, az átruházható eszközöket szervezett tőzsdén történő vagy „tőzsdén kívüli” (OTC) kereskedésre tervezték, bár a tényleges kereskedés nem képezi az átruházhatóság szükségszerű feltételét. A. táblázat A BA-k eszközei és forrásai instrumentumkategóriáinak meghatározása ESZKÖZKATEGÓRIÁK Kategória A főbb jellemzők leírása 1. Betétek és hitelkövetelések Az adatszolgáltatási program alkalmazásában ez a tétel tartalmazza a BA-k által a hitelfelvevők részére nyújtott pénzeszközöket vagy a BA-k által megszerzett hiteleket jelenti, amelyeket nem átruházható dokumentum bizonyít, illetve amelyeket nem bizonyít dokumentum. Ez a következő tételeket tartalmazza: — a BA-k által elhelyezett betétek, így az egynapos betétek, a határozott futamidejű betétek és a felmondásos betétek, — át nem ruházható értékpapírok állománya: hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok állománya, amelyek nem átruházhatóak és amelyekkel másodlagos piacon sem lehet kereskedni, — eladható hitelek, — a ténylegesen átruházhatóvá vált hiteleket a „betétek és hitelkövetelések” eszköztételbe kell besorolni, feltéve, hogy a másodlagos piaci kereskedésre bizonyíték nincsen. Egyébként azok hitelviszonyt megtestesítő értékpapírnak minősülnek, — betétek vagy hitelek formájában megjelenő alárendelt követelés: az alárendelt követelést megtestesítő instrumentumok a kibocsátó intézménnyel szemben fennálló olyan járulékos követelések, amelyeket csak az összes, magasabb státusú követelés kielégítését követően lehet érvényesíteni, s ez az egyéb részesedések egyes jellemzőivel ruházza fel azokat. statisztikai alkalmazásban az alárendelt követelést az instrumentum jellegének megfelelően kell kezelni, azaz a „hitelek” vagy a „hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok” sorban kell szerepeltetni. Amennyiben a BA állományában levő alárendelt követelés valamennyi formáját a statisztikai nyilvántartás céljára jelenleg egyetlen számadat formájában azonosítják, ezt a számadatot a „hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok” sorban kell szerepeltetni azon az alapon, hogy az alárendelt követelés túlnyomórészt nem hitelek, hanem értékpapírok formájában jelenik meg, — vagy készpénzfedezet mellett fordított repoügyletek alapján fennálló követelések: a BA-k által egy adott áron megvett olyan értékpapírokért cserébe kifizetett készpénz ellentétele, amelyekre határozott kötelezettséget vállaltak, hogy ugyanazon (vagy hasonló) értékpapírokat egy meghatározott jövőbeli napon rögzített áron újból eladnak, — a készpénzfedezet melletti értékpapír-kölcsönzés alapján fennálló követelések: a BA-k által kölcsönzött értékpapírok ellenében kifizetett készpénz ellentétele. E rendelet alkalmazásában ez a tétel szintén tartalmazza a fizetésre általánosan használt, forgalomban levő euro- és külföldi bankjegyek és pénzérmék állományait. 2. Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok az adósság tényét tanúsító átruházható pénzügyi eszközök, amelyek általában a másodlagos piacokon értékesíthetők vagy a piacon kompenzációs célokra felhasználhatók, és a tulajdonosuknak nem biztosítanak a kibocsátó intézményben semmiféle tulajdonjogot. E tételbe az alábbiak tartoznak: — olyan értékpapírok állománya, amelyek birtokosa feltétlen jogot szerez egy rögzített vagy szerződésben meghatározott, szelvények révén hozzáférhető jövedelemre és/vagy egy meghatározott összegre, ami adott napon (napokon), illetve a kibocsátáskor meghatározott időponttól kezdődően jár, — olyan kölcsönök, amelyek átruházhatóvá válnak egy szervezett piacon, feltéve, hogy van bizonyíték a másodlagos piaci kereskedelemre, beleértve az árjegyzők meglétét is, és gyakori a pénzügyi eszköz jegyzése, például a vételi és eladási árfolyam különbözetének megadásával. Amennyiben ez nem áll fenn, a hitel „betétek és hitelkövetelés”-nek minősül, — hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok formájában fennálló, alárendelt követelés. Az értékpapír-kölcsönzési műveletek keretében kölcsönbe adott értékpapírokat az eredeti tulajdonosuk mérlegében kell nyilvántartani, és azok nem helyezhetők át az azokat ideiglenesen megszerző mérlegébe, ha határozott kötelezettségvállalás történt a művelet későbbi visszafordítására, és annak megtétele nem egyszerűen opció. Ha az ideiglenes megszerző az értékpapírokat eladja, akkor az ilyen értékesítést végleges értékpapír-adásvételként kell nyilvántartásba venni, és az értékpapír-portfólió negatív előjelű pozíciójaként kell bevezetni az ideiglenes megszerző mérlegébe. 3. Tulajdoni részesedések és befektetési jegyek Vállalatokban vagy kvázivállalatokban fennálló tulajdonjogot megtestesítő pénzügyi eszközök. Az ilyen pénzügyi eszközök általában arra jogosítják tulajdonosaikat, hogy részesüljenek a vállalatok, illetve a kvázivállalatok nyereségéből, továbbá felszámolás esetén részesedjenek nettó vagyonukból. Ebbe a tételbe tartoznak a tőzsdei és a nem tőzsdei részvények, egyéb részesedések, PPA-k befektetési jegyei és nem PPA BA-k befektetési jegyei. Az értékpapír-kölcsönzési ügyletek keretében kölcsönadott vagy repomegállapodás keretében értékesített értékpapírokat a 2. kategóriába tartozó, „hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok” szabályai szerint kell kezelni. 3a. Tulajdoni részesedések és befektetési jegyek/egységek, ebből: tőzsdei részvények A tőzsdei részvények olyan tulajdonosi követelést megtestesítő értékpapírok, amelyeket egy tőzsdén jegyeznek. Az adott tőzsde lehet elismert értékpapírtőzsde vagy a másodlagos értékpapírpiac valamilyen más formája. A tőzsdei részvényeket tőzsdén jegyzett részvényeknek is nevezik. A tőzsdén jegyzett részvényekhez azonnal elérhetők a folyó piaci árak a jegyzett árfolyamuk révén. 3b. Tulajdoni részesedések és befektetési jegyek/egységek, ebből: befektetési jegyek Ez a tétel magában foglalja azon PPA-k és a nem PPA BA-k (azaz a PPA-kon kívüli BA-k) által kibocsátott befektetési jegyek/egységek állományait, amelyek szerepelnek a BA-k és MPI-k statisztikai célból készült jegyzékén. A PPA-k fogalommeghatározása a 1071/2013/EU (EKB/2013/33) rendeletben szerepel. A nem PPA BA-k fogalommeghatározását e rendelet 1. cikke tartalmazza. (2 + 3)a, ebből: értékpapír (hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, a tulajdoni részesedések, befektetési jegyek/egységek), amelyeket visszavásárlási megállapodás alapján kikölcsönöztek vagy eladtak Ennek a tételnek részét képezik azok a 2. (hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok) és 3. (tulajdoni részesedések, befektetési jegyek) kategóriában jelentett értékpapírok, amelyeket értékpapír-kölcsönzési ügyletek keretében kölcsön adtak vagy visszavásárlási megállapodások (vagy bármely más, hasonló típusú művelet, így sell and buy back ügyletek) keretében eladtak. 4. Pénzügyi derivatívák A pénzügyi derivatívák olyan pénzügyi eszközök, amelyek meghatározott pénzügyi eszközhöz, mutatóhoz vagy áruhoz kapcsolódnak, amelyek révén a pénzügyi kockázatokkal saját jogon lehet a pénzpiacokon kereskedni. E tételbe az alábbiak tartoznak: — opciók, — opciós utalványok, — tőzsdei határidős ügyletek, — határidős ügyletek, — swapügyletek, — hitelderivatívák. A pénzügyi derivatívákat a mérlegben bruttó módon, piaci értéken kell kimutatni. A pozitív piaci értéket képviselő egyedi származtatott szerződéseket a mérleg eszközoldalán, a negatív piaci értéket képviselőket pedig a forrásoldalán kell nyilvántartani. A származtatott szerződésekből eredő, jövőbeni bruttó kötelezettségvállalásokat nem szabad a mérlegben kimutatni. Az eltérő értékelési módszerek következtében előfordulhat, hogy a pénzügyi derivatívákat nettó értéken tartják nyilván. Abban az esetben, ha kizárólag a nettó pozíciók állnak rendelkezésre, vagy a pozíciókat a piaci értéktől eltérő értéken tartják nyilván, az adatszolgáltatáskor e pozíciókat kell jelenteni. Ez a tétel nem tartalmazza azokat a pénzügyi derivatívákat, amelyeket a nemzeti szabályok szerint nem kell a mérlegben kimutatni. 5. Nem pénzügyi eszközök (beleértve az állóeszközöket) A pénzügyi eszköznek nem minősülő materiális vagy immateriális javak. A materiális javak olyan nem pénzügyi eszközök, amelyeket a BA-k egymást követően több éven keresztül ismételten vagy folyamatosan fel kívánnak használni. Ebbe a tételbe tartoznak lakások, egyéb épületek és építmények, gépek és berendezések, értéktárgyak és szellemi tulajdont képező termékek, így a számítógépes szoftverek és adatbázisok. 6. Egyéb eszközök Ez mérleg eszközoldalán fennmaradó, „a máshova nem sorolt eszközök”-ként meghatározott tétel. E tétel esetében az NKB-k a következők egyedi lebontását is előírhatják: — a betétek és hitelek után járó felhalmozott kamatkövetelés, — értékpapírok után járó felhalmozott kamat, — esedékes felhalmozott bérleti díjak, — a BA-k főtevékenységéhez nem kapcsolódó követelések.

FORRÁSKATEGÓRIÁK Kategória A főbb jellemzők leírása 7. Kapott hitelek és betétek Az átruházható értékpapírok kibocsátásából eredő tartozások kivételével a BA hitelezőkkel szemben fennálló tartozásai. Ez a tétel az alábbiakat foglalja magában: — hitelek: a BA-k részére nyújtott olyan hitelek, amelyeket nem átruházható dokumentum igazol, illetve amelyeket nem igazol dokumentum, — készpénzfedezet melletti repók és repo-típusú ügyletek: a BA által egy adott áron eladott olyan értékpapírokért cserébe kapott készpénz ellentétele, amelyekre a BA azt a határozott kötelezettséget vállalta, hogy ugyanazon (vagy hasonló) értékpapírokat egy meghatározott jövőbeli napon rögzített áron visszavásárol. a BA által harmadik személy („ideiglenes megszerző”) részére átruházott értékpapírok ellenében kapott összegeket ebben a sorban kell szerepeltetni, feltéve, hogy határozott kötelezettségvállalás történik a művelet irányának megfordítására, és az nem pusztán opció. Ez azzal jár, hogy a BA-k az egész művelet lebonyolítása során megtartják az ügylet alapját képező értékpapírok tekintetében a kockázatviselés és a haszonszedés jogát, — az értékpapír-kölcsönzésért cserébe kapott készpénzfedezet: harmadik személy részére készpénzbiztosíték mellett történő értékpapír-kölcsönzési művelet formájában ideiglenesen átruházott értékpapírokért cserébe kapott összegek, — az arany fedezet melletti ideiglenes átruházásával járó műveletekben kapott készpénzfedezet 8. BA befektetési jegyek Azon BA-k által kibocsátott befektetési jegyek (beleértve a saját tőke formájában létezőket), amelyek szerepelnek a BA-k statisztikai célból készült jegyzékén. Ez a tétel a BA-k „tulajdonosai” felé fennálló teljes kötelezettség. Ide tartoznak a fel nem osztott eredményből vagy tőkéből származó, a jövőben várhatóan szükséges kifizetésekre és kötelezettségekre a BA-k által félretett összegek is. 9. Pénzügyi derivatívák Lásd a 4. kategóriát 10. Egyéb források Ez mérleg forrásoldalán fennmaradó, „a máshol nem említett források”-ként meghatározott tétel. E tétel esetében az NKB-k a következők egyedi lebontását is előírhatják: — kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok A BA által kibocsátott nem részvény értékpapírok, amelyek rendszerint átruházhatók, és amelyekkel másodlagos értékpapírpiacokon kereskednek, illetve amelyek a piacon jóváírásra használhatók, és amelyek birtokosai nem szereznek semmiféle tulajdonosi jogot a kibocsátó intézménnyel szemben, — a betétek és hitelek után járó, felhalmozott kamattartozás, — a BA fő üzleti tevékenységéhez nem kapcsolódó fizetendő összegek, azaz a szállítóknak járó összegek, adók, bérek, társadalombiztosítási hozzájárulások stb., — harmadik személyekkel szembeni kötelezettségeket, azaz nyugdíjakat, osztalékokat, stb. képviselő céltartalékok, — a készpénzbiztosíték nélkül nyújtott értékpapírkölcsönökből eredő nettó pozíciók, — értékpapírokkal végzett ügyletek jövőbeli elszámolása során fizetendő nettó összegek.