HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 191/1

A TANÁCS HATÁROZATA

(2012. május 14.)

az Európai Unió és a Libériai Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás megkötéséről

(2012/373/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére és (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának v. alpontjával, valamint 218. cikkének (7) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

mivel:

(1) 2003 májusában a Bizottság elfogadta a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett, „Az erdészeti jogszabályok végrehajtása, irányítás és kereskedelem (FLEGT) – Javaslat uniós cselekvési tervre” című közleményt, amely az illegális fakitermelés kezelését célzó intézkedéseket sürgetett a fakitermelő országokkal kialakított önkéntes partnerségi megállapodások útján. A Tanács 2003 októberében következtetéseket fogadott el a cselekvési tervről (1), az Európai Parlament pedig 2005. július 11-én fogadott el állásfoglalást (2) e témában.

(2) A Tanács 2011/475/EU határozata (3) értelmében 2011. július 27-én aláírták az Európai Unió és a Libériai Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodást, annak megkötésére figyelemmel.

(3) A megállapodást jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió és a Libériai Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) az Unió nevében jóváhagyásra kerül.

A megállapodás szövegét e határozat melléklete tartalmazza.

2. cikk

A Tanács elnöke kijelöli a megállapodás 31. cikkében előírt értesítésnek az Unió nevében történő megtételére jogosult személyt annak kifejezésére, hogy az Unió a megállapodást magára nézve jogilag kötelező erejűnek ismeri el (4).

3. cikk

A megállapodás 19. cikke szerint létrehozott, a megállapodás végrehajtására irányuló közös bizottságban az Uniót a Bizottság képviselői képviselik.

A tagállamok az Unió delegációjának tagjaiként részt vehetnek a megállapodás végrehajtására irányuló közös bizottság ülésein.

4. cikk

A megállapodás mellékleteinek a megállapodás 26. cikke alapján történő módosítása céljából a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az Európai Közösségbe irányuló faanyag-behozatal FLEGT engedélyezési rendszerének létrehozásáról szóló, 2005. december 20-i 2173/2005/EK tanácsi rendelet (5) 11. cikkének (3) bekezdésében megállapított eljárással összhangban az Unió nevében jóváhagyja a megállapodás mellékleteinek módosításait.

5. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2012. május 14-én. a Tanács részéről az elnök M. GJERSKOV

(1) HL C 268., 2003.11.7., 1. o.

(2) HL C 157. E, 2006.7.6., 482. o.

(3) HL L 196., 2011.7.28., 2. o.

(4) A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács főtitkársága az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszi közzé.

(5) HL L 347., 2005.12.30., 1. o.

HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 191/1

ÖNKÉNTES PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁS

az Európai Unió és a Libériai Köztársaság között az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről

AZ EURÓPAI UNIÓ, a továbbiakban: az Unió,

és

A LIBÉRIAI KÖZTÁRSASÁG, a továbbiakban: Libéria,

a továbbiakban együttesen a felek,

FIGYELEMBE VÉVE az Unió és Libéria közötti szoros munkakapcsolatot, különös tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között Cotonouban 2000. június 23-án aláírt, 2005. június 25-én Luxemburgban felülvizsgált partnerségi megállapodásra (1), (a továbbiakban: Cotonoui Megállapodás);

FIGYELEMBE VÉVE az erdészeti jogszabályok végrehajtására, az erdészeti irányításra és az erdészeti termékek kereskedelmére irányuló uniós cselekvési tervről szóló, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett bizottsági közleményt (2), mint az illegális fakitermelés és az ahhoz kapcsolódó kereskedelem azonnali intézkedést szükségessé tévő problémája elleni küzdelemben tett első lépést;

TEKINTETTEL az 1992. évi Riói Nyilatkozatban foglalt alapelveknek a fenntartható erdőgazdálkodás biztosításában betöltött szerepére, ideértve különösen a 10. alapelvet, amely a nyilvánosság tájékozottságának és környezetvédelmi kérdésekben való részvételének a fontosságára vonatkozik, továbbá a 22. alapelvet, amely az őshonos lakosoknak és az egyéb helyi közösségeknek a környezetgazdálkodásban és -fejlesztésben betöltött kulcsszerepére vonatkozik;

FIGYELEMBE VÉVE a valamennyi erdőtípus kezelésére, megőrzésére és fenntartható fejlődésére vonatkozó globális megegyezés alapelveiről szóló, jogilag nem kötelező érvényű 1992. évi irányadó nyilatkozatot, valamint a valamennyi erdőtípusról szóló, az Egyesült Nemzetek Közgyűlése által a közelmúltban elfogadott, jogilag nem kötelező érvényű jogi aktust (3);

TEKINTETTEL a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezményre (CITES) és különösen arra a követelményre, hogy a CITES-egyezményben részes felek az I., a II. vagy a III. függelékben felsorolt fajok egyedeire vonatkozóan csak bizonyos feltételek teljesülése esetén adhatnak ki exportengedélyt, ideértve azt is, hogy ezeknek az egyedeknek a beszerzése során nem került sor az állat- és növényvilág védelmét szolgáló vonatkozó jogszabályok megsértésére;

FIGYELEMBE VÉVE, hogy a felek fontosnak tartják a nemzetközi szinten meghatározott fejlesztési célokat és az ENSZ millenniumi fejlesztési céljait;

MEGERŐSÍTVE, hogy a felek fontosnak tartják a többoldalú kereskedelmi rendszereket szabályozó alapelveket és szabályokat, különösen az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezményben (GATT), valamint a Kereskedelmi Világszervezetet (WTO) létrehozó egyéb többoldalú megállapodásokban foglalt jogokat és kötelezettségeket, továbbá azt, hogy ezeket átlátható és megkülönböztetéstől mentes módon kell alkalmazni;

TEKINTETTEL az Európai Közösségbe irányuló faanyag-behozatal FLEGT engedélyezési rendszerének létrehozásáról szóló, 2005. december 20-i 2173/2005/EK tanácsi rendeletre (4);

FIGYELEMBE VÉVE a libériai nemzeti erdészeti reformtörvény (5) által létrehozott keretrendszert, amely egyensúlyt teremt az egymással versengő hatályos kereskedelmi, közösségi és természetvédelmi prioritások között, és az erdészeti erőforrások kezelése és védelme között, előmozdítva ezáltal az ilyen erőforrásoknak a gazdasági fejlődést célzó hatékony felhasználását, egyúttal pedig biztosítva, hogy az erdészeti erőforrások a jövő generációk számára is rendelkezésre álljanak;

ELISMERVE továbbá, hogy Libéria fontosnak tartja a lakosság bevonását a fenntartható erdőhasználatba és az erdészeti irányításba, valamint ez utóbbiak átláthatóságát, ideértve az erdészeti engedélyek odaítélését, a környezetbarát műveletek ösztönzését és az adóügyi és egyéb jogszabályi követelményeknek való megfelelés nyomon követését;

ELISMERVE, hogy Libéria jogszerűség-igazolási rendszerének célja valamennyi, Libériából a világ bármely pontjára exportált fatermék jogszerűségének biztosítása, a jogszerűség követelményének a belföldi piacon használt valamennyi fatermékre történő alkalmazására és/vagy kiterjesztésére törekedve;

FIGYELEMBE VÉVE Libériának a fenntartható erdő- és növénygazdálkodással kapcsolatos, és különösen a famozgások legalitásának biztosítása érdekében tett erőfeszítéseit az ország területén;

ELISMERVE továbbá, hogy a FLEGT önkéntes partnerségi megállapodás végrehajtása elő fogja segíteni az éghajlatváltozás elleni küzdelmet, összhangban azokkal az erőfeszítésekkel, hogy az erdészeti jogszabályok végrehajtásának és az erdészeti irányításnak az előmozdítása révén csökkentsék az erdőpusztulás és erdőromlás okozta kibocsátásokat (REDD+);

FIGYELEMBE VÉVE, hogy a felek fontosnak tartják a civil társadalomnak, a magánszféra szereplőinek és a helyi lakosságnak a bevonását az erdészeti irányítási politikák sikeressége érdekében, különös tekintettel a konzultációra és tájékoztatásra,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODNAK MEG:

1. cikk

Célkitűzés

E megállapodás célja a feleknek a valamennyi erdőtípus fenntartható kezelésére vonatkozó közös elkötelezettségével összhangban az, hogy jogi keretet szolgáltasson annak biztosítására, hogy a Libériából az Unióba importált és e megállapodás hatálya alá tartozó valamennyi fatermék előállítása jogszerűen történjen, és hogy ezzel ösztönözze a fatermékek kereskedelmét.

Ezen túlmenően ez a megállapodás biztosítja a felek által folytatott párbeszéd és együttműködés alapjait e megállapodás teljes körű végrehajtásának ösztönzése és előmozdítása, valamint az erdészeti jogszabályok végrehajtásának és az erdészeti irányításnak a javítása érdekében.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E megállapodás alkalmazásában:

a) „behozatal az Unióba”: olyan fatermékeknek az Unióban történő szabad forgalomba bocsátása a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (6) 79. cikke értelmében, amelyek a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (7) 1. cikkének 6. pontjában meghatározottak szerint nem minősíthetők „nem kereskedelmi jellegű” áruknak;

b) „kivitel”: fatermékek Libéria földrajzi területének bármely részéről történő fizikai kivitele vagy kiszállítása, a Libérián áthaladó fatermékek kivételével;

c) „tranzitfa”: a libériai vámhatóságok felügyelete mellett harmadik országból Libéria területére behozott és ugyanolyan formában kivitt fatermékek, amelyek származási helye nem változik;

d) „fatermékek”: az I. mellékletben felsorolt termékek;

e) „HR-nómenklatúra”: a Vámigazgatások Világszervezetének Harmonizált Áruleíró- és Kódrendszeréről szóló nemzetközi egyezmény által létrehozott Harmonizált Áruleíró- és Kódrendszerben meghatározott négy vagy hat számjegyű kód;

f) „FLEGT-engedély”: olyan dokumentum, amely igazolja, hogy a szállítmány jogszerű forrásból származik, és az e megállapodásban foglalt kritériumok alapján ellenőrizték. A FLEGT-engedélyeket papír alapon vagy elektronikus formában állítják ki;

g) „engedélyező hatóság”: a Libéria által a FLEGT-engedélyek kiadására és érvényesítésére kijelölt hatóság;

h) „hatáskörrel rendelkező hatóságok”: az Unió tagállamai által a FLEGT-engedélyek átvételére, elfogadására és ellenőrzésére kijelölt hatóságok;

i) „szállítmány”: a FLEGT-engedély hatálya alá tartozó azon fatermékmennyiség, amelyet az áruküldő vagy a feladó Libériából küldött, és amelyet egy uniós vámhivatalban szabad forgalomba bocsátás céljából bemutatnak;

j) „jogszerűen előállított fatermékek”: a II. mellékletben meghatározottak szerint a Libériában hatályos törvényi és rendeleti rendelkezéseknek megfelelő beszerzési, termelési és forgalombahozatali eljárásból származó fatermékek;

k) „szabad forgalomba bocsátás”: olyan vámeljárás, amely során a nem uniós áru uniós vámjogi státust szerez (a 2913/92/EGK rendelet értelmében), amely a következőket foglalja magában: az esedékes behozatali vámok beszedése, lehetőség szerint egyéb terhek beszedése, valamint kereskedelempolitikai intézkedések, tilalmak és korlátozások alkalmazása, és más, az áruk behozatala tekintetében megállapított alakiságok elvégzése;

l) „Európai Bizottság”: az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikkének (1) bekezdésében és 17. cikkében említett uniós intézmény, amely többek között az Unió külképviseletét látja el és koordinációs, végrehajtó és irányító szerepet tölt be.

3. cikk

FLEGT engedélyezési rendszer

(1) A felek között létrejön az erdészeti jogszabályok végrehajtására, az erdészeti irányításra és a kereskedelemre vonatkozó engedélyezési rendszer (a továbbiakban: FLEGT engedélyezési rendszer). Az ennek keretében létrehozott eljárások és követelmények célja, hogy a FLEGT-engedélyek útján ellenőrizzék és igazolják, hogy az Unióba szállított fatermékeket jogszerűen állították elő vagy szerezték be. Az Unió a 2173/2005/EK rendelettel és e megállapodással összhangban az ilyen szállítmányok Libériából az Unióba történő behozatalát csak akkor fogadja el, ha azok rendelkeznek FLEGT-engedélyekkel.

(2) A FLEGT engedélyezési rendszer az I. mellékletben felsorolt fatermékekre vonatkozik.

4. cikk

Engedélyező hatóság

(1) Libéria kijelöli engedélyező hatóságát (a továbbiakban: engedélyező hatóság), és tájékoztatja az Európai Bizottságot az engedélyező hatóság elérhetőségéről. Ezt az információt mindkét fél nyilvánosságra hozza.

(2) Az engedélyező hatóság igazolja, hogy a fatermékek előállítása jogszerűen, a II. mellékletben felsorolt jogszabályokkal összhangban történt. A II. mellékletben meghatározott feltételek szerint kiállítja a jogszerűen előállított vagy beszerzett és az Unióba irányuló kivitelre szánt fatermékek szállítmányaira vonatkozó FLEGT-engedélyeket.

(3) Az engedélyező hatóság nem állítja ki a FLEGT-engedélyt azon fatermékek tekintetében, amelyek harmadik országból Libériába behozott fatermékből állnak, vagy ilyen terméket tartalmaznak, kivéve, ha bizonyítható, hogy e fatermékeket az érintett harmadik ország jogszabályaival összhangban állították elő és vitték ki, valamint hogy azok megfelelnek az e megállapodás II. mellékletének és más, a fatermékek Libériába történő behozatalára vonatkozó jogszabályoknak.

(4) Az engedélyező hatóság megállapítja és nyilvánosságra hozza a FLEGT-engedélyek kiállítására vonatkozó eljárásait. Ezenkívül a FLEGT-engedélyek hatálya alá tartozó valamennyi szállításról nyilvántartást vezet, és az adatvédelemre vonatkozó nemzeti jogszabályokkal összhangban, az exportőrök védett adatai bizalmas jellegének tiszteletben tartása mellett lehetővé teszi az említett nyilvántartás független megfigyelését.

5. cikk

Az Unió hatáskörrel rendelkező hatóságai

(1) Az Európai Bizottság tájékoztatja Libériát az Unió tagállamai által kijelölt hatáskörrel rendelkező hatóságok elérhetőségéről. Ezt az információt mindkét fél nyilvánosságra hozza.

(2) A hatáskörrel rendelkező hatóságok a szállítmányoknak az Unióban történő szabad forgalomba bocsátását megelőzően igazolják, hogy valamennyi szállítmány rendelkezik érvényes FLEGT-engedéllyel. Amennyiben a FLEGT-engedély érvényességét illetően kétség merül fel, a szállítmány szabad forgalomba bocsátása felfüggeszthető, és a szállítmány lefoglalható. A III. melléklet tartalmazza a FLEGT-engedélyek hatálya alatt álló szállítmányoknak az Unióban történő szabad forgalomba bocsátását szabályozó eljárásokat.

(3) A hatáskörrel rendelkező hatóságok nyilvántartják a beérkezett FLEGT-engedélyeket, és a nyilvántartást évente közzéteszik.

(4) A hatáskörrel rendelkező hatóságok az adatvédelemre vonatkozó nemzeti jogszabályokkal összhangban lehetővé teszik a vonatkozó iratokhoz és adatokhoz való hozzáférést azon személyek vagy szervezetek számára, akiket/amelyeket Libéria független ellenőrként jelöl ki.

(5) Mindazonáltal olyan fatermékek vonatkozásában, amelyek a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES) függelékeiben felsorolt fajokból származnak, és amelyek FLEGT-engedélyek hatálya alatt állnak, az Unióba való behozatalkor csak a vadon élő állat- és növényfajok számára kereskedelmük szabályozása által biztosított védelemről szóló, 1996. december 9-i 338/97/EK tanácsi rendeletben (8) foglalt egyetlen ellenőrzésen kell átmenniük. A FLEGT-engedély rendszere mindazonáltal biztosítékot nyújt ezen termékek jogszerű kitermelése tekintetében.

6. cikk

FLEGT-engedélyek

(1) A FLEGT-engedélyeket az engedélyező hatóság állítja ki annak igazolására, hogy a fatermékeket jogszerűen állították elő vagy szerezték be.

(2) Az engedélyeket angol nyelven kell kiállítani és kitölteni.

(3) A felek közös megállapodással elektronikus rendszert hozhatnak létre a FLEGT-engedélyek kiadására, továbbítására és átvételére.

(4) A IV. melléklet tartalmazza a FLEGT-engedélyek kiadására vonatkozó eljárásokat és műszaki előírásokat.

7. cikk

A jogszerűen előállított fatermék fogalmának meghatározása

E megállapodás alkalmazásában a „jogszerűen előállított fatermékek” meghatározását a 2. cikk és a II. melléklet tartalmazza. A fogalommeghatározás előírja, hogy Libéria mely nemzeti jogszabályainak, illetve mely kapcsolódó jogszabályoknak kell megfelelni ahhoz, hogy a fatermékek FLEGT-engedéllyel rendelkezhessenek. A II. melléklet ezenfelül „jogszerűségi mátrixokat”, valamint „jogszerűségi mutatókat” és „ellenőrző szempontokat” tartalmaz, és részletesen bemutatja a libériai jogszabályoknak való megfelelés megállapításakor követendő igazolási eljárásokat.

8. cikk

A jogszerűen előállított fatermék igazolása

(1) Libéria rendszert vezet be annak igazolására, hogy a fatermékeket jogszerűen állították elő vagy szerezték be, és hogy az Unióba csak az így igazolt szállítmányokat viszik ki. Az igazolási rendszer keretében megfelelőségi ellenőrzéseket kell végezni annak biztosítása céljából, hogy az Unióba exportálandó fatermékeket jogszerűen állították elő, vagy szerezték be, és hogy nem adtak ki FLEGT-engedélyeket olyan fatermékszállítmányokra, amelyeket illegálisan állítottak elő vagy szereztek be, vagy amelyeknek származása ismeretlen. A rendszer olyan eljárásokat is magában foglal, amelyek biztosítják, hogy illegális vagy ismeretlen eredetű fa ne kerüljön be az ellátási láncba.

(2) A fatermékszállítmányok jogszerű előállítását igazoló rendszert a II. melléklet határozza meg.

9. cikk

A FLEGT engedélyezési rendszer alkalmazása az Unióba nem exportált fatermékekre

(1) Libéria törekszik a nem uniós piacokra exportált fatermékek, a belföldi piacán értékesített faanyagok és a behozott fatermékek jogszerűségének igazolására, és ennek során lehetőség szerint az e megállapodás végrehajtása céljából kialakított igazolási rendszereket alkalmazza.

(2) Az Unió e törekvések támogatása érdekében az érdekelt felekkel párbeszédet folytatva ösztönzi az e megállapodás végrehajtása céljából kialakított rendszerek használatát a más nemzetközi piacokon vagy harmadik országokkal folytatott kereskedelem során.

10. cikk

Az engedélyek érvényességére vonatkozó konzultáció

(1) Amennyiben kétség merülne fel bármely engedély érvényességével kapcsolatban, az érintett hatáskörrel rendelkező hatóság haladéktalanul kiegészítő tájékoztatást és további magyarázatot kérhet az engedélyező hatóságtól. Ha a hatáskörrel rendelkező hatóság a kiegészítő tájékoztatás iránti megkeresés kézhezvételétől számított 21 naptári napon belül nem kap választ az engedélyező hatóságtól, akkor a hatályos nemzeti jogszabályok szerint jár el, és nem fogadja el az engedélyt. Ha a kiegészítő tájékoztatásnyújtás és a további vizsgálódás nyomán azt állapítják meg, hogy az engedélyen szereplő információ nem felel meg a szállítmánynak, akkor a hatáskörrel rendelkező hatóság a hatályos nemzeti jogszabályok szerint jár el, és nem fogadja el az engedélyt. Az engedélyező hatóságot írásban haladéktalanul tájékoztatni kell a FLEGT-engedély minden elutasításáról, megjelölve annak indokát.

(2) Ha a FLEGT-engedélyekkel kapcsolatos konzultációk során tartós ellentétek vagy nehézségek merülnek fel, akkor az ügy a megállapodás végrehajtásával foglalkozó vegyes bizottság elé utalható.

11. cikk

Független ellenőr

(1) A felek megállapodnak abban, hogy a FLEGT engedélyezési rendszer teljesítményének és hatékonyságának az V. mellékletben bemutatott vizsgálata céljából közösen megállapított időközönként független ellenőr szolgáltatásait veszik igénybe.

(2) Libéria az Unióval folytatott konzultációt követően igénybe veszi a független ellenőr szolgáltatásait.

(3) A független ellenőr a munkájával kapcsolatosan felmerülő panaszokat a megállapodás végrehajtásával foglalkozó vegyes bizottság elé utalja.

(4) A független ellenőr az V. mellékletben szereplő eljárás szerint, jelentések útján továbbítja észrevételeit a feleknek. A független ellenőr jelentéseit az V. mellékletben ismertetett eljárás szerint nyilvánosságra hozzák.

(5) A felek támogatják a független ellenőr munkáját, különösen azáltal, hogy mindkét fél területén biztosítják a részére az olyan információkhoz való hozzáférést, amelyek a feladatainak ellátásához szükségesek. A felek azonban – az adatvédelemre vonatkozó nemzeti jogszabályaikkal összhangban – visszatarthatnak minden olyan információt, amelynek közlésére nem jogosultak.

12. cikk

Szabálytalanságok

A felek tájékoztatják egymást arról, ha a FLEGT engedélyezési rendszer kijátszásával vagy a rendszert érintő szabálytalansággal kapcsolatos gyanújuk merül fel, vagy ilyen bizonyítékot szereznek, ideértve a következőket is:

a) a kereskedelem kijátszása, ideértve a Libériából az Unióba irányuló kereskedelem harmadik országon keresztül történő átirányítását, amennyiben okkal feltételezhető az, hogy erre az engedélyeztetés kijátszásának szándékával került sor;

b) FLEGT-engedélyek kiadása olyan fatermékek tekintetében, amelyek gyanús forrásból származó, harmadik országból behozott termékeket is tartalmaznak; vagy

c) a FLEGT-engedélyek megszerzésével vagy felhasználásával kapcsolatos csalás.

13. cikk

A FLEGT engedélyezési rendszer működésbe lépése

(1) A felek megállapodnak abban, hogy a FLEGT engedélyezési rendszer milyen dátummal kezdi meg működését.

(2) Mielőtt a FLEGT-engedélyek kiadását megkezdenék, a felek közös technikai értékelést végeznek, amelynek a célkitűzéseit és kritériumait a VI. melléklet tartalmazza. Az értékelés megállapítja, hogy a FLEGT engedélyezési rendszer alapját képező jogszerűség-igazolási rendszer megfelelően betölti-e a funkcióit, és hogy működnek-e a FLEGT-engedélyek átvételére, ellenőrzésére és elfogadására szolgáló uniós rendszerek.

14. cikk

E megállapodás végrehajtásnak ütemterve

(1) A felek megállapodnak a VII. mellékletben meghatározott végrehajtási ütemtervben.

(2) A felek a megállapodás végrehajtásával foglalkozó vegyes bizottság útján értékelik a végrehajtásnak a VII. mellékletben meghatározott ütemtervhez viszonyított alakulását.

15. cikk

Kísérő intézkedések

(1) A felek megállapították, hogy a VIII. mellékletben meghatározott területeken e megállapodás végrehajtása érdekében kiegészítő technikai és pénzügyi erőforrásokra van szükség.

(2) Az ilyen források folyósítására az Unió és tagállamai által Libériának nyújtott támogatások rendes programozási eljárásai, valamint Libéria saját költségvetési eljárásai vonatkoznak.

(3) A felek közös eljárást állapítanak meg, amelynek révén az Európai Bizottság és az Unió tagállamai által az említett folyamatok támogatása érdekében nyújtott finanszírozás és technikai hozzájárulás összehangolható lesz.

(4) Libéria biztosítja, hogy az e megállapodás végrehajtásához szükséges kapacitások kiépítése tükröződjék az olyan nemzeti tervezési aktusokban, mint amilyenek a szegénységcsökkentési stratégiák és a költségvetések.

(5) A felek biztosítják, hogy az e megállapodás végrehajtásával összefüggő tevékenységeket összehangolják olyan meglévő és jövőbeni fejlesztési kezdeményezésekkel, mint amilyenek többek között az erdőirtás és erdőpusztulás következtében keletkező kibocsátások csökkentését (REDD+) célzó fellépést támogató intézkedések.

(6) A kiegészítő források biztosítására a Cotonoui Megállapodásban meghatározott, az Unió segítségnyújtására vonatkozó eljárások, valamint az Unió tagállamai által Libéria részére nyújtott kétoldalú támogatást szabályozó eljárások alapján kerül sor.

16. cikk

Az érdekelt felek részvétele e megállapodás végrehajtásában

(1) Libéria a részvételen alapuló erdészetierőforrás-gazdálkodáshoz kapcsolódó libériai nemzeti erdészeti reformtörvénnyel összhangban gondoskodik arról, hogy e megállapodás végrehajtása és nyomon követése az adott érdekelt felekkel folytatott konzultáció mellett történjen, ideértve az ágazatot, a civil társadalmat, a helyi közösségeket és azon további személyeket, akiknek megélhetése az erdőktől függ. Az érdekelt felek részvételét a meglévő erdészeti irányítási struktúrák keretében és az e cikk (2) bekezdése szerint létrehozandó nemzeti szervben betöltött tagság útján biztosítják.

(2) Libéria az e megállapodás végrehajtását nyomon követő nemzeti bizottságot hoz létre, amelynek tagjai az érintett kormányzati szervek képviselői és más érdekelt felek.

(3) Az Európai Unió rendszeres konzultációkat folytat az érdekelt felekkel e megállapodás végrehajtásáról, a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, 1998. évi Aarhusi Egyezmény alapján fennálló kötelezettségeire is figyelemmel.

17. cikk

Társadalmi biztosítékok

(1) A felek az e megállapodásból eredő esetleges kedvezőtlen hatások minimalizálása érdekében megállapodnak abban, hogy előmozdítják az adott esetben érintett őshonos és helyi közösségek – ideértve az illegális fakitermeléssel foglalkozó személyeket is – megélhetési lehetőségeinek jobb megismerését.

(2) A felek figyelemmel kísérik az e megállapodás által az (1) bekezdésben említett közösségekre kifejtett hatásokat, és megteszik a kedvezőtlen hatások csökkentését célzó indokolt lépéseket. A felek a kedvezőtlen hatások csökkentése érdekében további intézkedésekről állapodhatnak meg.

18. cikk

A piacok ösztönzését célzó intézkedések

Az Unió nemzetközi kötelezettségeire is figyelemmel arra törekszik, hogy az e megállapodás hatálya alá tartozó fatermékek tekintetében előmozdítsa a piacára történő kedvezményes bejutást. Ennek keretében:

a) ösztönzi azokat a közbeszerzési és magánbeszerzési politikákat, amelyek elismerik a jogszerűen előállított erdészeti termékek ellátásának biztosítása érdekében tett erőfeszítéseket; és

b) az uniós piacon népszerűsíti a FLEGT-engedéllyel rendelkező termékeket.

19. cikk

A megállapodás végrehajtásával foglalkozó vegyes bizottság

(1) A felek e megállapodás nyomon követésének és értékelésének előmozdítása érdekében a megállapodás végrehajtásával foglalkozó vegyes bizottságot (a továbbiakban: vegyes bizottság) hoznak létre. A vegyes bizottság megkönnyíti a felek közötti párbeszédet és információcserét.

(2) Mindkét fél kinevezi képviselőit a vegyes bizottságba, amely bizottság konszenzussal hozza döntéseit. A vegyes bizottság elnökségét társelnöki rendszerben egy uniós és egy libériai tag látja el.

(3) A vegyes bizottság a megállapodás hatékony végrehajtásával kapcsolatos valamennyi ügyet megvizsgál. Ennek során különösen:

a) évente legalább kétszer ülésezik a felek által közösen megállapított időpontban és helyszínen;

b) kidolgozza munkája napirendjét és a közös fellépés alapjául szolgáló feladatmeghatározásokat;

c) létrehozza eljárási szabályzatát;

d) ülésein az elnökséget az általa meghatározott társelnöki rendszerben látják el;

e) biztosítja munkája átláthatóságát, és a munkáival és határozataival kapcsolatos információhoz való hozzáférést a nyilvánosság számára;

f) szükség esetén munkacsoportokat vagy más kisegítő testületeket hoz létre olyan területek tekintetében, amelyek különleges szakértelmet igényelnek;

g) éves jelentést tesz közzé. E jelentés tartalmáról a IX. melléklet rendelkezik.

(4) A vegyes bizottság részletes feladatait e megállapodás X. melléklete ismerteti.

(5) A megállapodás parafálása és hatálybalépése közötti időszakra létrejön egy közös egyeztetési és nyomonkövetési mechanizmus a megállapodás végrehajtásának megkönnyítésére.

20. cikk

E megállapodás végrehajtására vonatkozó közlemények

(1) E megállapodás végrehajtásával kapcsolatos hivatalos közlemények megtételére a felek következő képviselői jogosultak:

Libéria részéről: az Európai Unió részéről: a mezőgazdasági miniszter az Unió libériai küldöttségének vezetője

(2) A felek kellő időben közlik egymással az e megállapodás végrehajtásához szükséges információkat.

21. cikk

Jelentéstétel és az információk nyilvánosságra hozatala

(1) Az információk nyilvánosságra hozatala elengedhetetlen az irányítás javításához, ezért az érdekelt feleknek nyújtott tájékoztatásnak az önkéntes partnerségi megállapodás központi elemét kell képeznie. Az információkat rendszeresen közzé kell tenni a rendszerek végrehajtásának és nyomon követésének megkönnyítése, az átláthatóság javítása és ezáltal az érdekelti és fogyasztói bizalom növelése, valamint a felek fokozottabb elszámoltathatóságának biztosítása érdekében. A nyilvánosságra hozandó információk részletes leírását e megállapodás IX. melléklete tartalmazza.

(2) Mindkét fél meghatározza az információ nyilvánosságra hozatala szempontjából legmegfelelőbb mechanizmusokat. A felek különösen törekszenek arra, hogy megbízható és naprakész információt bocsássanak az erdészeti ágazatban tevékenykedő, érdekelt felek rendelkezésére.

(3) A vegyes bizottság működését szabályozó feladatmeghatározásokat és eljárásokat nyilvánosságra hozzák.

22. cikk

Bizalmas információk

(1) A felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy az e megállapodás alapján egymással megosztott bizalmas információkat a jogszabályaik által előírt mértékben bizalmasan kezelik. Egyik fél sem hoz nyilvánosságra az e megállapodás alapján egymással megosztott kereskedelmi titkokat vagy bizalmas kereskedelmi információkat, és ezek nyilvánosságra hozatalát az e megállapodás végrehajtásában részt vevő hatóságai számára sem engedélyezi.

(2) Az (1) bekezdésre is figyelemmel, nem minősül bizalmasnak a következő információ:

a) a Libéria által kiadott és az Unió által átvett FLEGT-engedélyek száma és típusa, valamint a Libériából exportált és az Unió által ilyen engedélyek alapján átvett fatermékek mennyisége;

b) a FLEGT-engedély érintett jogosultjának és az importőrnek a neve és címe;

c) az exportőrök által fizetett illetékek és adók összege;

d) a valamely vállalkozóra vagy FLEGT-engedély-jogosultra kiszabott pénzbírságok vagy a velük szemben hozott szabályozási intézkedések.

23. cikk

Területi hatály

E megállapodást egyrészről azon a területen kell alkalmazni, ahol az Európai Unió működéséről szóló szerződést az abban meghatározott feltételek szerint alkalmazni kell, másrészről pedig Libéria területén.

24. cikk

Vitarendezés

(1) A felek arra törekednek, hogy az e megállapodás alkalmazásával és értelmezésével kapcsolatos vitákat azonnali konzultációk útján rendezzék.

(2) Amennyiben egy vita az eredeti konzultációkérés időpontját követő két hónapon belül konzultáció útján nem rendezhető, akkor azt bármelyik fél a vegyes bizottság elé utalhatja, amely törekszik a vita rendezésére. A vegyes bizottság részére minden olyan vonatkozó információt meg kell adni, amely a helyzet részletes vizsgálatához egy elfogadható megoldás megtalálása céljából szükséges. A vegyes bizottság ennek érdekében minden olyan lehetőséget megvizsgál, amely e megállapodás hatékony végrehajtását fenntarthatja.

(3) Ha a vegyes bizottság két hónapon belül nem képes a vita rendezésére, a felek közösen harmadik személy által nyújtott jószolgálatot vehetnek igénybe, vagy független harmadik személy részéről közvetítést kérhetnek.

(4) Ha a vita rendezése a (3) bekezdéssel összhangban nem lehetséges, akkor bármelyik fél értesítheti a másikat választott bíró kijelöléséről; a másik fél pedig az első választott bíró kijelölését követő 30 naptári napon belül köteles kijelölni a második választott bírót. A felek a harmadik választott bírót a második választott bíró kijelölését követő két hónapon belül közösen jelölik ki.

(5) A választott bírák döntéseiket többségi szavazással hozzák meg a harmadik választott bíró kijelölését követő hat hónapon belül.

(6) Az ítélet a felekre nézve kötelező, és ellene fellebbezésnek nincs helye.

(7) A választott bíráskodási eljárást a vegyes bizottság határozza meg.

25. cikk

Felfüggesztés

(1) E megállapodás alkalmazását bármelyik fél felfüggesztheti, amennyiben a másik fél a) az e megállapodásban meghatározott kötelezettségeinek nem tesz eleget; b) nem tartja fenn az e megállapodás végrehajtásához szükséges rendeleti és közigazgatási intézkedéseket és eszközöket; illetve c) olyan módon jár el vagy olyan mulasztást követ el, amellyel súlyosan veszélyezteti a környezetet, valamint az Unió vagy Libéria polgárainak egészségét, biztonságát és védelmét. A felfüggesztésről szóló döntést és annak indokolását a másik féllel írásban kell közölni.

(2) E megállapodás feltételeinek alkalmazhatósága a fenti közlés megtételét követő 30. naptári napon szűnik meg.

(3) A megállapodás alkalmazása harminc naptári nappal azt követően kezdődik újra, hogy az alkalmazást felfüggesztő fél arról tájékoztatja a másik felet, hogy a felfüggesztés okai már nem állnak fenn, és a felek közösen megállapodnak a megállapodás ismételt alkalmazásáról.

26. cikk

Módosítások

(1) Az e megállapodást módosítani kívánó fél javaslatát legalább a vegyes bizottság soron következő ülését megelőző három hónappal köteles előterjeszteni. A vegyes bizottság megvitatja a javaslatot, és egyetértés esetén ajánlást tesz. Az ajánlást mindkét fél megvizsgálja, és megállapodás esetén saját belső eljárásainak megfelelően elfogadja.

(2) A mindkét fél által így jóváhagyott módosítások az azt követő hónap első napján lépnek hatályba, amikor a felek tájékoztatták egymást az ebből a célból szükséges eljárások befejeződéséről.

(3) A vegyes bizottság módosíthatja a mellékleteket.

(4) Az esetleges módosításokról szóló értesítést e megállapodás letéteményeseihez kell elküldeni, és az az e cikk (2) bekezdésében foglalt határidők és módozatok szerint lép hatályba.

27. cikk

Mellékletek

E megállapodás mellékletei annak elválaszthatatlan részét képezik, és azokat végre kell hajtani.

28. cikk

Időtartam

A megállapodás a hatálybalépését követően határozatlan ideig érvényes.

29. cikk

E megállapodás felmondása

A 28. cikk ellenére ezt a megállapodást a másik félnek küldött írásbeli értesítés útján bármelyik fél felmondhatja. A megállapodás alkalmazhatósága az ilyen értesítést követő 12 hónappal szűnik meg.

30. cikk

Hiteles szövegek

Ez a megállapodás két–két példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven, amelyek mindegyike egyformán hiteles. Eltérés esetén az angol nyelvű szöveg irányadó.

31. cikk

Hatálybalépés

(1) Ez a megállapodás az azt a napot követő hónap első napján lép hatályba, amikor a felek írásban értesítették egymást az ebből a célból szükséges eljárásaik befejeződéséről.

(2) Az értesítést az Európai Unió Tanácsának főtitkára és a Libériai Külügyminisztérium részére kell elküldeni, akik a megállapodás közös letéteményesei.

Съставено в Брюксел на двадесет и седми юли две хиляди и единадесета година. Hecho en Bruselas, el veintisiete de julio de dos mil once. V Bruselu dne dvacátého sedmého července dva tisíce jedenáct. Udfærdiget i Bruxelles den syvogtyvende juli to tusind og elleve. Geschehen zu Brüssel am siebenundzwanzigsten Juli zweitausendelf. Kahe tuhande üheteistkümnenda aasta juulikuu kahekümne seitsmendal päeval Brüsselis. Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι εφτά Ιουλίου δύο χιλιάδες έντεκα. Done at Brussels on the twenty-seventh day of July in the year two thousand and eleven. Fait à Bruxelles, le vingt-sept juillet deux mille onze. Fatto a Bruxelles, addì ventisette luglio duemilaundici. Briselē, divi tūkstoši vienpadsmitā gada divdesmit septītajā jūlijā. Priimta du tūkstančiai vienuoliktų metų liepos dvidešimt septintą dieną Briuselyje. Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenegyedik év július huszonhetedik napján. Magħmul fi Brussell, fis-sebgħa u għoxrin jum ta' Lulju tas-sena elfejn u ħdax. Gedaan te Brussel, de zevenentwintigste juli tweeduizend elf. Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego siódmego lipca roku dwa tysiące jedenastego. Feito em Bruxelas, em vinte e sete de Julho de dois mil e onze. Întocmit la Bruxelles la douăzeci și șapte iulie două mii unsprezece. V Bruseli dvadsiateho siedmeho júla dvetisícjedenásť. V Bruslju, dne sedemindvajsetega julija leta dva tisoč enajst. Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä heinäkuuta vuonna kaksituhattayksitoista. Som skedde i Bryssel den tjugosjunde juli tjugohundraelva. За Европейския съюз Por la Unión Europea Za Evropskou unii For Den Europæiske Union Für die Europäische Union Euroopa Liidu nimel Για την Ευρωπαϊκή Ένωση For the European Union Pour l’Union européenne Per l’Unione europea Eiropas Savienības vārdā – Europos Sąjungos vardu Az Európai Unió részéről Għall-Unjoni Ewropea Voor de Europese Unie W imieniu Unii Europejskiej Pela União Europeia Pentru Uniunea Europeană Za Európsku úniu Za Evropsko unijo Euroopan unionin puolesta För Europeiska unionen За Република Либерия Por la República de Liberia Za Liberijskou republiku For Republikken Liberia Für die Republik Liberia Libeeria Vabariigi nimel Για τη Δημοκρατία της Λιβερίας For the Republic of Liberia Pour la République du Liberia Per la Repubblica di Liberia Libērijas Republikas vārdā – Liberijos Respublikos vardu A Libériai Köztársaság részéről Għar-Repubblika tal-Liberja Voor de Republiek Liberia W imieniu Republiki Liberii Pela República da Libéria Pentru Republica Liberia Za Libérijskú republiku Za Republiko Liberijo Liberian tasavallan puolesta För Republiken Liberia

(1) HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

(2) COM(2003) 251 végleges, 2003.5.21.

(3) 2008. január 31-i A/RES 62/98. számú dokumentum.

(4) HL L 347., 2005.12.30., 1. o.

(5) 2006. évi nemzeti erdészeti reformtörvény (NFRL).

(6) HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

(7) HL L 253., 1993.10.11., 1. o.

(8) HL L 61., 1997.3.3., 1. o.

MELLÉKLETEK TARTALOMJEGYZÉKE

I. melléklet A FLEGT engedélyezési rendszer hatálya alá tartozó termékek listája II. melléklet A libériai jogszerűség-igazolási rendszer III. melléklet A Libériából exportált és FLEGT-engedéllyel rendelkező fatermékek Unión belüli szabad forgalomba bocsátását szabályozó feltételek IV. melléklet A FLEGT-engedélyek kiadására vonatkozó feltételek és műszaki előírások V. melléklet A független ellenőr feladatai: feladatmeghatározás VI. melléklet A jogszerűség-igazolási rendszer értékelésének kritériumai VII. melléklet Végrehajtási ütemterv VIII. melléklet Kísérő intézkedések IX. melléklet Az információkhoz való nyilvános hozzáférés és az átláthatóságot célzó intézkedések X. melléklet A megállapodás végrehajtásával foglalkozó vegyes bizottság feladatai

I. MELLÉKLET

A FLEGT ENGEDÉLYEZÉSI RENDSZER HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ TERMÉKEK LISTÁJA

HR-Kod Kereskedelmi megnevezés 4401 Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában; faforgács vagy hasonló részek; fűrészpor és fahulladék és -maradék, hasáb, brikett, labdacs (pellet) vagy hasonló alakra tömörítve is; beleértve a kaucsukfa forgácsát is 4403 Gömbfa, kérgezetten vagy háncsoltan vagy durván szögletesre alakítva is 4406 Vasúti vagy villamosvasúti talpfa 4407 Hosszában fűrészelt vagy szélezett, vágott vagy hántolt 6 mm-nél vastagabb fa, gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is 4408 Furnérlap rétegelt lemez vagy más hasonló rétegelt fa készítésére (beleértve a rétegelt fa szeletelésével készítettet is) és hosszában fűrészelt, vágott vagy hántolt más falemez gyalulva, csiszolva, lapolva vagy végillesztéssel összeállítva is, legfeljebb 6 mm vastagságban 4409 Fa (beleértve az össze nem állított lécet és szegélylécet parkettához) bármelyik széle, vége vagy felülete mentén összefüggő (folytatólagos) összeillesztésre előkészítve (hornyolt, barázdált, lesarkított, ferdén levágott, „V” illesztésű, peremezett, mintázott, legömbölyített vagy hasonló módon formázott), gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is 4410 Forgácslemez, irányított forgácselrendezésű lemez (OSB) és hasonló tábla (például: ostyalemez) fából vagy más fatartalmú anyagból gyantával vagy más szerves kötőanyagokkal agglomerálva (tömörítve) is 4411 Rostlemez fából vagy más fatartalmú anyagból, gyantával vagy más szerves anyaggal összeragasztva is 4412 Rétegelt lemez, furnérozott panel és hasonló réteges faáru 4414 Festmény, fénykép, tükör vagy hasonló tárgyak fakerete 4415 Fából készült láda, doboz, rekesz, dob és hasonló csomagolóanyag; kábeldob fából; rakodólap, keretezett és más szállítólap; rakodólapkeret fából 4416 Hordó, kád, dézsa és fából készült más kádáripari termék és azok elemei, beleértve a hordódongát is 4417 Szerszám, szerszámfoglalat, szerszámnyél és -fogantyú, seprű-, vagy kefe- és ecsetnyél és -test fából; csizma- vagy cipőkaptafa és sámfa fából 4418 Ács- és épületasztalos-ipari termék, beleértve az üreges fapanelt is, összeállított padlópanelek, zsindely 9403.30 Hivatali fabútor 9403.40 Fa konyhabútor 9403.50 Fa hálószobabútor 9403.60 Más fabútor

II. MELLÉKLET

A LIBÉRIAI JOGSZERŰSÉG-IGAZOLÁSI RENDSZER

1. BEVEZETÉS

A libériai jogszerűség-igazolási rendszer (LAS) célja, hogy biztosítsa az erdőhasználati jogok odaítélésének, valamint a faanyag kitermelésének, szállításának, feldolgozásának és értékesítésének jogszerűségét. A rendszer a hatályos nemzeti jogszabályokon és a meglévő kormányzati ellenőrzési rendszereken alapul, és számos érdekelt fél – többek között közösségek, civil társadalmi szervezetek (CSO-k), kormányhivatalok és a magánszféra képviselőinek – részvételével zajló nemzeti folyamat révén jött létre. Ezek az érdekelt felek – konzultációs és egyeztetési folyamat során – a jogszerűség-igazolási rendszer alábbi elemeiben állapodtak meg:

— a jogszerűség fogalommeghatározása,

— a jogszerűség fogalommeghatározásának való megfelelés igazolása,

— visszakövetési rendszer,

— FLEGT engedélyezési rendszer,

— független ellenőrzés.

A jogszerűség fogalommeghatározása az erdészeti ágazatban alkalmazandó jogszabályok alapvető követelményeit állapítja meg. A jogszerűség fogalommeghatározását a nemzeti érdekelt felek az önkéntes partnerségi megállapodásról folytatott tárgyalások során véglegesítették és hagyták jóvá.

A jogszerűség igazolása következetesen megállapítja a jogszerűség fogalommeghatározásában foglalt követelményeknek való megfelelést. Ez a jogszabályok, valamint az önkéntes partnerségi megállapodás által kijelölt kormányzati szervek feladata.

A visszakövetési rendszert (COCS) a faellátási lánc ellenőrzésére alkalmazzák az erdőtől a kivitel vagy a belföldi piacon történő értékesítés helyéig. A visszakövetési rendszer a vállalatok által végzett operatív ellenőrzéseket, a visszakövetési rendszer vezetője által végzett igazolásokat és azt az információs rendszert foglalja magában, amelyben az operatív ellenőrzések és az igazolási tevékenységek adatait tárolják és elemzik. A jogszerűség-igazolási rendszer követelményeinek jórészt megfelelő visszakövetési rendszer már az önkéntes partnerségi megállapodásról folytatott tárgyalások megkezdése előtt működött. Ezt a rendszert egy külső szolgáltató hozta létre és működteti, és végül az Erdészeti Fejlesztési Hatóság (FDA) veszi majd át.

Libéria azokra a kivitelre kerülő fatermék-szállítmányokra adja ki a FLEGT-engedélyeket, amelyeket a jogszerűség fogalommeghatározásának megfelelően állítottak elő, és amelyeket a visszakövetési rendszer megfelelően ellenőrzött.

A független ellenőrzés azáltal növeli a jogszerűség-igazolási rendszer hitelességét, hogy a rendszer minden egyes elemét ellenőrzi annak érdekében, hogy biztosítsa a rendszer előírásszerű működését. Az ellenőrzést olyan hatáskörrel rendelkező szerv végzi, amely független a libériai erdészeti ágazat szabályozó hatóságaitól és a magánszféra szereplőitől. Az ellenőrzés eredményeiről jelentést tesznek a megállapodás végrehajtásával foglalkozó vegyes bizottságnak, és a jelentések a nyilvánosság számára is hozzáférhetők.

Az érdekelt felekből álló munkacsoport körvonalazta a jogszerűség igazolásának, az engedélyezésnek és a független ellenőrzésnek a funkcióit, amelyeket az önkéntes partnerségi megállapodás végrehajtása során majd továbbfejlesztenek és megvalósítanak.

Ez a melléklet bemutatja, hogy a jogszerűség-igazolási rendszer elvileg hogyan fog működni a gyakorlatban.

2. A RENDSZER ALKALMAZÁSI KÖRE

2.1. A faanyag eredete

A jogszerűség-igazolási rendszer által ellenőrzött valamennyi belföldön termesztett fának, valamint a fatermékeknek olyan jogszerűen kijelölt területről kell származnia, amelyek használati jogának odaítélése a jogi rendelkezéseknek megfelelően történt. Ezek a források lehetnek olyan természetes erdők és telepített erdők, amelyekre az Erdészeti Fejlesztési Hatóság által kiadott alábbi engedélyek valamelyike vonatkozik:

— erdőgazdálkodási szerződés (FMC),

— fa értékesítéséről szóló szerződés (TSC),

— magánhasználati engedély (PUP),

— erdőhasználati engedély (FUP),

— láncfűrészre vonatkozó engedély.

A fenti engedélyekről a nemzeti erdészeti reformtörvény, a közösségi jogokról szóló törvény, a láncfűrészről szóló rendelet és más vonatkozó jogszabályok rendelkeznek. A közösségi jogokról szóló szabályozás és a láncfűrészről szóló rendelet jelenleg kidolgozás alatt áll, és amint ennek folyamata lezárul, a módosításokat beépítik a jogszerűség-igazolási rendszerbe, hogy az a kiegészítéseket is tartalmazza.

A jogszerűség-igazolási rendszer hatálya a mezőgazdasági koncessziós megállapodások alapján kitermelt kaucsukfa- és más fatermékekre is kiterjed.

A visszahagyott faanyag szintén bekerül a rendszerbe, amint a faanyag tulajdonjogát az árverés után megállapították.

A szabályok megszegése miatt lefoglalt faanyagot jelenleg nem lehet a rendszerbe bevinni. A lefoglalt faanyagok kezelésére vonatkozó jogszabályokat, valamint a jogszabály jogszerűség-igazolási rendszerbe történő beillesztésének módját két éven belül, de még a FLEGT engedélyezési rendszer működésbe lépése előtt ki kell dolgozni.

A jogszerűség-igazolási rendszer keretében ellenőrzik az ennek a megállapodásnak az I. mellékletében felsorolt valamennyi importált faterméket is. Ennek a mellékletnek az 5.9. szakasza további részleteket tartalmaz.

2.2. Termékek

A jogszerűség-igazolási rendszer keretében az alábbi termékeket ellenőrzik:

— rönkfa

— faforgács

— vasúti talpfa

— fűrészáru

— furnérok

— rétegelt lemez

— parketta

— fakeret

— fából készült láda, doboz

— asztalosipari termék

— bútor

Az I. melléklet tartalmazza az e megállapodás hatálya alá tartozó termékeket, valamint azoknak a nemzetközi kereskedelemben áruosztályozásra alkalmazott HR-kódjait.

A végrehajtás során Libéria fontolóra veszi majd, hogy más termékeket, többek között a faszenet is felveszi a jogszerűség-igazolási rendszer hatálya alá tartozó termékek körébe.

2.3. Célpiacok

A jogszerűség igazolását mind a belföldi piacon értékesített, mind a kivitelre kerülő fatermékekre alkalmazzák, a rendeltetési országra tekintet nélkül. A belföldi piacon értékesített termékek ellenőrzését lépcsőzetesen vezetik be, olyan ütemtervet követve, amely a közösségi jogokról szóló törvény, valamint a láncfűrészről szóló rendelet végrehajtásától függ, továbbá figyelembe veszi az ECOWAS regionális kereskedelmi szerződéseket, valamint azok jogszerűség-igazolási rendszerbe történő beillesztését is.

3. INTÉZMÉNYI FELÉPÍTÉS

Az Erdészeti Fejlesztési Hatóság a jogszerűség fogalommeghatározásának való megfelelés igazolása, valamint a visszakövetési rendszer üzemeltetése érdekében egy új szervezeti egységet hoz létre: a Libériai Igazoló Hatóságot (LVD). Az első öt évben egy szolgáltatóval „BOT-szerződést” (kiépítés–üzemeltetés–átadás) kötnek a szükséges igazolási módszertan kidolgozására, valamint az Erdészeti Fejlesztési Hatóság jogszerűség-igazolási rendszer végrehajtásában érintett hivatalai és részlegei kapacitásának kiépítésére.

A Libériai Igazoló Hatóság együttműködik az Erdészeti Fejlesztési Hatóság más hivatalaival és részlegeivel, a Környezetvédelmi Ügynökséggel (EPA), a Kereskedelmi és Ipari Minisztériummal, a Pénzügyminisztériummal, a Munkaügyi Minisztériummal és az erdészeti ágazat szabályozásának konkrét területeiért felelős más kormányhivatalokkal. Ezek a kormányzati szervek a Libériai Igazoló Hatósághoz bizonyítékokat nyújtanak be azzal kapcsolatban, hogy az egyes szereplők megfelelnek a jogszerűség meghatározásának. Ezenkívül a civil társadalmi szervezetek számára kommunikációs csatornát hoznak létre annak érdekében, hogy a Libériai Igazoló Hatóság és más érintett hatóságok számára biztosítsák az annak nyomon követéséből származó adatokat, hogy az egyes szereplők a jogszerűség-igazolási rendszer követelményeinek megfelelnek.

Az Erdészeti Fejlesztési Hatóság a kivitelre kerülő fatermékekre vonatkozó FLEGT-engedélyek kiadása érdekében létrehozza a Libériai Engedélyező Hatóságot (LLD). Az exportőrök a FLEGT-engedélyek iránti kérelmüket a Libériai Engedélyező Hatósághoz nyújtják be (lásd az 1. ábrát).

1. ábra Az igazolás és az engedélyezés intézményi felépítése

4. JOGSZERŰSÉG-IGAZOLÁS

4.1. A jogszerűség fogalommeghatározása és az azzal összefüggő igazolási eljárások

A jogszerűség fogalommeghatározása 11 alapelvből tevődik össze: mindegyik alapelvhez számos olyan mutatót rendeltek, amelyek azokat a jogi követelményeket képviselik, amelyeknek meg kell felelni. Mindegyik mutatóhoz ellenőrző szempontok tartoznak, amelyek segítségével azt lehet meghatározni, hogy a magánszféra szereplői vagy a kormányhivatalok megfelelnek-e a szóban forgó mutatóra vonatkozó jogi követelményeknek.

Ennek a mellékletnek az A. függeléke tartalmazza a jogszerűség fogalommeghatározását és körvonalazza az igazolási eljárásokat annak érdekében, hogy a megfelelőség értékeléséhez útmutatót biztosítson a felelős minisztérium, kormányhivatal, valamint a Libériai Igazoló Hatóság számára. Ez az igazolási keret a következőket határozza meg:

— az igazolási eljárás céljának megállapítására vonatkozó célkitűzést,

— szabályozási ellenőrzést a törvényi és/vagy rendeleti előírások, valamint az egyes mutatókra vonatkozó felelősség megállapítása érdekében,

— igazolási módszertant az igazolás leírására és módjára, amely magában foglalja az okiratok felülvizsgálatát, a helyszíni ellenőrzést, a jóváhagyást és/vagy a konzultációt,

— annak megállapítását, hogy a Libériai Igazoló Hatóságnak milyen gyakran kell az egyes mutatóknak, illetve azok bizonyos szempontjainak való megfelelést értékelni.

Az önkéntes partnerségi megállapodás végrehajtása során még részletesebb eljárásokat, többek között a jogszerűség fogalommeghatározásának való megfelelés értékelésére szolgáló ellenőrzési listákat dolgoznak majd ki.

4.2. Adatkezelés

Az igazolások eredményeit egy adatkezelő rendszerben rögzítik, amely lehetővé teszi, hogy azonnal ellenőrizzék, hogy egy gazdasági szereplő megfelel-e a jogszerűség fogalommeghatározásának. Az adatkezelésért, többek között a nyilvántartások igazolási eljárásokban meghatározott időközönkénti frissítéséért a Libériai Igazoló Hatóság felel.

A visszakövetési információs rendszer (COCIS) a jogszerűségre vonatkozó olyan adatokat tartalmaz, amelyeket az ellátási láncban a jogszerűség fogalommeghatározásának való megfelelés értékelése érdekében gyűjtöttek össze. Ezeket a nyilvántartásokat a termékláncban való továbbhaladás kiindulópontjaként használják, mint pl. a fakitermelés megkezdéséhez vagy a rönkfa ellátási láncban való továbbításához. A tervek szerint a visszakövetési információs rendszert az igazolás céljára szolgáló adatkezelő rendszer részének tekintik majd.

Az adatkezelő rendszert úgy kell kidolgozni, hogy az valós idejű információcserét tegyen lehetővé annak érdekében, hogy az igazolási eljárásban feltárt, a követelményeknek meg nem felelő faanyag ne haladhasson tovább a folyamatban, és az ellátási lánc további szakaszaiban is ellenőrzéseket végezzenek.

Az adatkezelő rendszer felépítését és műszaki előírásait, valamint az adatkezelésre vonatkozó részletes eljárásokat az önkéntes partnerségi megállapodás végrehajtása során dolgozzák ki.

4.3. Független erdőgazdálkodási tanúsítási rendszer alapján működő gazdasági szereplők jogszerűségének igazolása

A libériai kormány által tanúsított, független tanúsítási rendszer alapján működő gazdasági szereplők úgy tudják igazolni a jogszerűség libériai fogalommeghatározásának való megfelelésüket, hogy benyújtják a rendszerükre vonatkozó érvényes tanúsítványt a Libériai Igazoló Hatósághoz és a Libériai Engedélyező Hatósághoz.

A libériai kormány a tanúsítási rendszer jóváhagyása előtt konzisztenciaértékelést végez annak érdekében, hogy meggyőződjön arról, hogy a tanúsítási rendszer a jogszerűség libériai fogalommeghatározásának valamennyi mutatóját tartalmazza, a mutatóknak való megfelelést rendszeresen ellenőrzik, és az egész tanúsítási folyamat megbízható. Libéria jogszerűség-igazolási rendszerébe csak azok a rendszerek integrálhatók, amelyek a fenti értékelésen megfeleltek.

A libériai jogszabályok szerint minden gazdasági szereplő, többek között a saját tanúsított visszakövetési rendszerrel rendelkező valamennyi gazdasági szereplő is a libériai nemzeti visszakövetési rendszer hatálya alá tartozik.

5. VISSZAKÖVETÉSI RENDSZER

5.1. Szabványos működési eljárások

Szabványos működési eljárásokat dolgoztak ki annak meghatározására, hogy a) az erdészeti vállalatok hogyan ellenőrzik az ellátási láncukat; és b) a vállalatok ezen tevékenységeit a visszakövetési rendszer segítségével hogyan igazolják:

a) a 01. sz. általános szabványos működési eljárás (GSOP 01) általános leírást ad arról, hogy a faértékesítési szerződések, az erdőgazdálkodási szerződések, valamint a magánhasználati engedélyek alapján kitermelt fára és fatermékekre vonatkozó ellenőrzési és igazolási tevékenységeket hogyan kell végezni;

b) minden egyes tevékenységre számos szabványos működési eljárás vonatkozik;

c) amennyiben az ellenőrzési és igazolási tevékenységek változnak, pl. a visszakövetési rendszerbe új faanyag-forrásokat vezetnek be, úgy az általános szabványos működési eljárásokat és a szabványos működési eljárásokat ennek megfelelően módosítják.

Az önkéntes partnerségi megállapodás aláírásától számított két éven belül kidolgozzák a következő forrásokból származó faanyagokra vonatkozó ellenőrzést és igazolást:

a) a közösségi jogokról szóló törvény hatálya alatt álló erdők;

b) láncfűrésszel végzett fakitermelési műveletek;

c) importált fa;

d) tranzitfa;

e) lefoglalt fa.

A következő néhány szakasz és a B. függelék a visszakövetési rendszer fő ellenőrzési pontjait és irányadó elveit ismerteti.

5.2. Kitermelés előtti eljárások

A szerződés jogosultja felelős a szerződésben szereplő terület és a kitermelési blokkok körülhatárolásáért, valamint a fák számbavételéért (állományfelmérés). A Libériai Igazoló Hatóság igazolja, hogy a blokktérkép és az állományfelmérés pontos, és az Erdészeti Fejlesztési Hatóság Kereskedelmi Hivatalának megadja azokat az információkat, amelyek a blokktérkép felmérési munkáit jóváhagyó igazolás, valamint az éves fakitermelési igazolás (AHC) kiadásához szükségesek.

Az Erdészeti Fejlesztési Hatóság munkatársai igazolják, hogy a blokktérkép és az állományfelmérés megfelelően elkészült, és a szerződés jogosultjai a formanyomtatványokat és a térképeket pontosan kitöltötték. Az eljárás két szakaszból áll: először is hivatali ellenőrzést végeznek, hogy kiszűrjék az adminisztrációs hibákat, és ha az első ellenőrzés kielégítő eredménnyel zárult, úgy az erdőben folytatják a további ellenőrzést az állományfelmérés területének legalább 5 %-át kitevő mintán, ennek során ellenőrzik a fák helyét, átmérőjét, faját és magasságát.

A visszakövetési információs rendszer automatikusan ellenőrzi a következőket:

a) a szerződésben szereplő terület hivatkozási száma megfelel-e a szerződés jogosultja azonosítójának;

b) a blokktérkép négy sarokpontja a szerződésben szereplő bruttó területen belül esik-e;

c) a fák azonosító számait kiosztották-e a szerződés jogosultja számára azért, hogy a szerződés jogosultja azokat a szerződésben szereplő területen a fák címkézésére felhasználja.

A visszakövetési rendszer helyszíni ellenőre személyesen ellenőrzi a blokktérképet annak érdekében, hogy meggyőződjön a következőkről:

a) a szerződésben szereplő terület hivatkozási száma és a szerződés jogosultjának azonosítója megfelel a benyújtott állományfelmérési formanyomtatványon szereplő adatoknak;

b) a felmérés dátumai megfelelnek az állományfelmérési formanyomtatványon szereplő dátumoknak;

c) a Universal Transverse Mercator (UTM) földrajzi koordinátái megegyeznek az állományfelmérési formanyomtatványon szereplő koordinátákkal;

d) a léptéket helyesen tüntették fel a térképen, a cellák közötti távolság megfelelő és a távolságokat pontosan jelölték a térképen;

e) az alapvonal irányát megfelelően rögzítették, és az északi irányt az alapvonalhoz viszonyítva helyesen jelölték;

f) a felmérési vonal számait és a távolságokat jelző számokat megfelelően tüntették fel;

g) a blokktérképen megjelölt blokkhatár megegyezik a szerződésben szereplő terület helyének meghatározására szolgáló térképen szereplő adatokkal, továbbá belül esik a szerződésben szereplő teljes terület határán;

h) a fák azonosító száma a térkép megfelelő celláiban szerepel, azaz megegyezik az állományfelmérési formanyomtatványon szereplő adatokkal;

i) a fajkódok megfelelőek.

A visszakövetési rendszer helyszíni ellenőre kitölti a visszakövetési információs rendszer szabványos formanyomtatványát, amely számos ellenőrző mezőt tartalmaz, majd ezt a formanyomtatványt az adatrögzítőhöz vagy a visszakövetési információs rendszer kezelőjéhez továbbítják, hogy az adatokat a visszakövetési információs rendszerben rögzítsék.

Amennyiben az állományfelmérési formanyomtatvány vagy a blokktérkép személyes ellenőrzése során hibát találnak, úgy a visszakövetési információs rendszer kezelője kinyomtatja a hibát tartalmazó formanyomtatványokat/térképeket. A visszakövetési rendszer adatbeviteli ellenőre javítás céljából elküldi azokat a szerződés jogosultjának, és az eljárást a javított adatokkal megismétlik.

5.3. Kitermelés

Ez a folyamatleírás a szerződés jogosultjai által a kitermelés során követendő címkézési, mérési és dokumentálási eljárásokat ismerteti. A rönkök és a tönkök mérése és címkézése ahhoz szükséges, hogy a fák (állományfelmérés során adott) eredeti azonosító számát összekapcsolják a fakitermelésből származó rönkökkel és az erdőben maradó tönkökkel, így biztosítva a visszakövethetőséget.

Az éves fakitermelési igazolás kiadása után a szerződés jogosultjainak vonalkódot tartalmazó rönkcímkéket bocsátanak a rendelkezésére, és engedélyt adnak arra, hogy a blokktérképen megjelölt területeken megkezdje a fakitermelést:

a) a fa kivágása előtt a szerződés jogosultjának rönkmérője feljegyzi a fa állományfelmérés során kapott azonosító címkéjének a számát;

b) a rönkmérő a fa kivágásakor a rönk aljához és a tönkhöz rögzít egy-egy új címkét. Megméri a keletkező hosszúfa átmérőjét mindkét végén és a rönk hosszát a koronatörésig (10 cm-re kerekítve). A rönkmérő kéziszámítógépre (PDA) vagy a megfelelő formanyomtatványra rögzíti az adatokat.

Ezután a következő kivágandó fa esetében megismétli ugyanezt az eljárást. Az összegyűjtött adatok a visszakövetési rendszer adatrögzítőjéhez kerülnek, aki azokat feldolgozza és a visszakövetési információs rendszerben rögzíti.

5.4. Erdei rönktelepek

Ez a folyamatleírás ismerteti, hogy a szerződés jogosultja a kivágott fát a rönktelepre történő szállítás és darabolás után hogyan méri és címkézi. Ugyanezt az eljárást kell követni, ha a rönköket egy későbbi szakaszban tovább darabolják vagy egyszerűen lehámozzák (azaz az első néhány centit eltávolítják, hogy a fa az értékesítés vagy az export szempontjából tetszetősebb legyen). A lényeg az, hogy az azonosító címkét minden egyes új rönkre rögzítsék annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a visszakövethetőséget az eredeti rönkig, fáig és blokktérképig.

A visszakövetési rendszer faosztályozói mintavétellel igazolják, hogy a kitermelő a rönköket pontosan felcímkézte és megmérte. A fa faját, átmérőjét és rönkhosszát rögzítik a visszakövetési információs rendszerben, amely a rönkadatokat automatikusan összeveti a szerződés jogosultja által a rendszerbe bevitt információkkal.

5.5. A rönkfa vagy feldolgozott fa szállítása

Ez a folyamatleírás ismerteti a követendő eljárásokat, amikor a rönköket és/vagy fatermékeket az erdei rönktelepen a tehergépjárműre rakodják, amikor a rönköket a kikötőn kívüli tárolóhelyen rakodják, és amikor a fűrészárukat a kikötőbe szállítást megelőzően rakodják és szállítják. Mivel a visszakövetési rendszert úgy dolgozták ki, hogy valós idejű adatokat biztosítson arra vonatkozóan, hogy a rönkök vagy a fatermékek az ellátási láncban éppen hol találhatók, a következő intézkedéseket kell alkalmazni:

a) Amikor a szállítmány rakodásra kész, a kitermelő alkalmazottja (azaz a rönkmérő vagy a fűrészüzem méretjegyzék-vezetője) kitölti a fuvarlevelet az alábbiak szerint: — kitölti a megfelelő mezőket (vonalkód, fafajok, átmérő és hossz), — a fuvarlevél megfelelő helyére felragasztja a vonalkódot tartalmazó címkéket, — felsorolja a szállítmányt alkotó fatermékek vonalkódos címkéinek a számát vagy a vonalkódot tartalmazó felragasztott címkéket – ezeket a számokat kézzel kell bemásolni, — ledátumozza és aláírja a fuvarlevelet.

b) A rönköket vagy a fatermékeket úgy kell a szállítóeszközre felrakni, hogy a kéziszámítógép olvasója a vonalkódokat az áru lerakása nélkül le tudja olvasni. Ezért (a tehergépjármű típusától függően) helyet kell hagyni a jármű homlokfala és a rönkök vége között, vagy valamennyi rönköt úgy kell felrakni, hogy a címkék a jármű hátsó része felé essenek, azaz jól láthatóak legyenek. Ez megkönnyíti a visszakövetési rendszer faosztályozói, illetve az Erdészeti Fejlesztési Hatóság számára az úton lévő szállítmányok címkéin lévő azonosítók ellenőrzését.

A Libériai Igazoló Hatóság a kiadott és kézhez vett fuvarleveleket/szállítóleveleket 100 %-osan ellenőrzi, és mobil faosztályozó/ellenőr csoportjai segítségével minden szállítmányból mintát vesz, és azt ellenőrzi. Nyilvántartásba veszik a fafajokat, a rönkök átmérőjét és hosszát. A libériai rendőrség ugyanakkor azt vizsgálja, hogy az ellenőrző pontokon áthaladó valamennyi szállítmány rendelkezik-e a szükséges fuvarlevéllel.

5.6. A faanyag feldolgozása

Az önkéntes partnerségi megállapodás végrehajtásának első három évében részletes eljárásokat dolgoznak ki arra vonatkozóan, hogy a fűrészárugyártást és a fatermékek egyéb feldolgozását hogyan kell értékelni. A fűrészüzem üzemeltetőjének operatív ellenőrzése és a visszakövetési rendszer igazolása elvileg a következőkre terjed ki: i. a fa nyersanyag fűrésztelepre történő beérkezése; ii. a fa nyersanyag tárolása; iii. feldolgozás; iv. a feldolgozott termék tárolása és v. a termékek fűrésztelepről történő elszállítása.

A következő ellenőrzési és igazolási intézkedéseket kell alkalmazni:

a) az üzemeltető nyilvántartást vezet a fűrésztelepre beérkező valamennyi fa nyersanyagról, és a megfelelő adatokat feltölti a visszakövetési információs rendszerbe;

b) az üzemeltető nyilvántartást vezet a fűrésztelepen tárolt valamennyi fa nyersanyagról, és a megfelelő adatokat feltölti a visszakövetési információs rendszerbe. Az üzemeltetőnek készletgazdálkodási rendszert kell alkalmaznia, amely nyilvántartja a tárolóhelyre beérkező és az onnan kiszállított nyersanyagokat;

c) az üzemeltető alkalmazottai formanyomtatványokra rögzítik a feldolgozóüzembe érkező nyersanyagokra és az onnan kikerülő termékekre vonatkozó adatokat. Ez szolgáltatja az alapadatokat a hasznosítás értékeléséhez (a fűrészárugyártás tekintetében ez a fűrészüzemből kikerülő fűrészáru a beszállított rönkök mennyiségének százalékában kifejezve; más esetekben ez egyszerű átváltási arány lehet, pl. x köbméternyi fűrészáru y egységnyi széklábnak felel meg stb.);

d) az üzemeltető nyilvántartásba veszi a fűrésztelepen tárolt valamennyi feldolgozott faterméket, és a megfelelő adatokat feltölti a visszakövetési információs rendszerbe. Az üzemeltetőnek készletgazdálkodási rendszert kell alkalmaznia, amely nyilvántartja az egyes raktárakba beérkező és onnan kiszállított nyersanyagokat;

e) az üzemeltető nyilvántartást vezet a fűrésztelepről kiszállított valamennyi fa nyersanyagról, és a megfelelő adatokat feltölti a visszakövetési információs rendszerbe;

f) amikor a fűrészüzem kész a termelést megkezdeni, a Libériai Igazoló Hatóság munkatársának a termelési folyamat egy szakaszát teljes mintavétellel ellenőriznie kell (pl. a fűrészüzemben egy műszakot). Ez a minta képezi a „jóváhagyott átváltási arány” alapját;

g) a Libériai Igazoló Hatóság munkatársai rendszeres időközönként és véletlenszerűen újraértékelik a „jóváhagyott átváltási arányt”. A feldolgozóüzemeknél tett látogatások időpontját nem szabad előre bejelenteni;

h) a visszakövetési információs rendszer a „jóváhagyott átváltási arányhoz” viszonyítva ellenőrzi az üzemeltető által benyújtott formanyomtatványon alapuló átváltási arányt. Bármilyen jelentősebb eltérés további vizsgálatot és/vagy hibajelentést eredményezhet;

i) a Libériai Igazoló Hatóság véletlenszerűen ellenőrzi az üzemeltető valamennyi tevékenységét és könyvviteli rendszerét annak érdekében, hogy ellenőrzés alatt tartsa a fa nyersanyagok és feldolgozott termékek fűrészüzemen belül történő mozgását.

5.7. Kivitel

Ez a folyamatleírás ismerteti, hogy a Libériai Igazoló Hatóság által exportra jóváhagyott termékeket hogyan szállítják a kikötőbe, és ezt követően hogyan rakják hajóra.

A visszakövetési rendszer a visszakövetési információs rendszeren belül a kivitel helyén 100 %-ban ellenőrzi a címkéken szereplő számokat, valamint a termékleírásokat, és az exportszállítmányból vett minta fizikai ellenőrzésére is sor kerül.

Az exportőr értesíti a visszakövetési rendszert, amikor a hajó rakodásra kész, így a visszakövetési rendszer egy csoportot küldhet a hajóba történő végső berakodás ellenőrzésére. A visszakövetési rendszer ellenőre az egyes rönköket vagy kötegeket a rakodás közben összeveti a leírásokkal, így meggyőződhet arról, hogy azok érvényes FLEGT-engedéllyel rendelkeznek, majd az adatokat kéziszámítógépre vagy a megfelelő formanyomtatványon rögzíti. A nyilvántartásokat feltöltik a visszakövetési információs rendszerbe, és egyeztetik a korábban bevitt termékleírási adatokkal annak érdekében, hogy nyomon kövessék, pontosan melyik terméket exportálják.

5.8. Belföldi piac

A belföldi piacra az e melléklet 5.2–5.7. szakaszában ismertetett ellenőrzési és igazolási eljárásokat kell alkalmazni, ha a faanyag erdőgazdálkodási szerződések, faértékesítési szerződések és magánhasználati engedélyek hatálya alá tartozó termőterületről származik. A láncfűrésszel végzett fakitermelési műveletekből származó faanyag ellátási láncának felügyeletére vonatkozó eljárásokat a VII. mellékletben megjelölt időszakon belül kell kidolgozni.

5.9. Importált fa

Az importőrnek igazolnia kell, hogy az importált fa jogszerű forrásból származik, és azt a libériai jogszabályoknak megfelelően vámkezelték. A kitermelési országban a fa jogszerűségét a libériai kormány által – az érintett kormányokkal folytatott konzultációt követően – értékelt és jóváhagyott tanúsítási rendszerek vagy más jogszerűség-igazolási rendszerek alapján kiadott igazolásokkal lehet bizonyítani. A működő FLEGT engedélyezési rendszerrel rendelkező és önkéntes partnerségi megállapodással érintett más ország jogszerűség-igazolási rendszere által ellenőrzött importált fa a libériai jogszerűség-igazolási rendszerben jogszerűnek minősül. A bizonyítottan jogszerű importált fa adatait a határon rögzítik a visszakövetési rendszerben, és a faanyagot ezt követően a belföldön termesztett fával megegyező módon ellenőrzik és igazolják.

5.10. Tranzitfa

A tranzitfát a belföldön termesztett vagy importált fától fizikailag el kell különíteni, és azt a libériai vámhatóságok felügyelete mellett továbbítják. A tranzitfa nem kerül be a visszakövetési rendszerbe, és arra a kivitel helyén nem bocsátanak ki libériai FLEGT-engedélyt. A származási és kitermelési országot a hajóraklevélen és az egyéb fuvarokmányokon egyértelműen fel kell tüntetni. Libéria előírja a kifejezetten a tranzitfára vonatkozó okiratokat és vámellenőrzéseket. Az engedélyezési rendszer működésének megkezdése előtt részletes eljárásokat dolgoznak ki.

5.11. Kaucsukfa

A kaucsukfa termékek kitermelését, szállítását, forgácsolását és kivitelét szabályozó szabványos működési eljárásokat az önkéntes partnerségi megállapodások végrehajtása során dolgozzák ki.

5.12. Adategyeztetés

A visszakövetési információs rendszert a mennyiségi adatoknak az ellátási lánc különböző szakaszaiban és szakaszai között történő egyeztetésére használják. Az adategyeztetési folyamat célja annak biztosítása, hogy a famennyiségek fajonként és méretben az egész ellátási láncban megegyezzenek, továbbá a folyamat különösen annak igazolására irányul, hogy a kiszállított mennyiség nem haladja meg a beérkező mennyiséget, és hogy a feldolgozás során az alapanyagok mennyiségének a feldolgozott termékek mennyiségéhez viszonyított aránya ésszerű.

Az összevont adatok különböző ellátási láncok közötti és időbeli egyeztetésére eljárási szabályzatot dolgoznak ki annak érdekében, hogy biztosítsák az egész erdészeti ágazat jogszerűségét regionális vagy nemzeti szinten.

A visszakövetési rendszer a mennyiségi adatok egyeztetésén túlmenően a Libériai Igazoló Hatóság adatbázisában minden egyes értékesítést megelőzően ellenőrzi, hogy az áru a jogszerűség fogalommeghatározásának teljes mértékben megfelel-e, függetlenül attól, hogy azt exportálják vagy Libériában értékesítik.

6. A JOGSZERŰSÉG-IGAZOLÁSI RENDSZER KÖVETELMÉNYEINEK BE NEM TARTÁSA

A FLEGT-engedélyeket csak akkor adják ki, ha az áru a jogszerűség-igazolási rendszer valamennyi követelményének megfelel. A követelmények bárminemű megszegését orvosolni kell. A jogszerűség-igazolási rendszer követelményeinek az igazolási tevékenységek során feltárt megszegése esetén a meglévő jogi eljárásokat és szankciókat kell alkalmazni. A szabálysértéstől függően közigazgatási bírságot lehet kiszabni, korrekciós intézkedést lehet alkalmazni, el lehet rendelni a tevékenység felfüggesztését és/vagy a gazdasági szereplő ellen büntetőeljárást lehet indítani.

A szabályszegések kezelésére és a követelmények be nem tartása miatti szankciók kiszabására vonatkozó részletes iránymutatást a FLEGT engedélyezési rendszer működésének megkezdése előtt ki kell dolgozni.

A jogszerűség fogalommeghatározásának vagy a visszakövetési rendszernek való meg nem felelést és a megfelelő szankciókat rögzítik az igazolási adatbázisban (lásd a 4.2. szakaszt).

7. ENGEDÉLYEZÉS

A Libériai Engedélyező Hatóságot abból a célból hozzák létre, hogy a jogszerűség-igazolási rendszer valamennyi követelményének megfelelő export fatermék-szállítmányokra a FLEGT-engedélyeket kiadja. Az engedélyezési folyamat a következő lépésekből áll:

a) Az exportőr minden egyes exportszállítmány vonatkozásában benyújtja a Libériai Engedélyező Hatósághoz a FLEGT-engedély iránti kérelmét. Az önkéntes partnerségi megállapodás aláírásától számított két éven belül a kérelemhez szabványos űrlapot dolgoznak ki, amely meghatározza a szükséges információkat és okiratokat. A Libériai Engedélyező Hatóság nyilvántartásba veszi a kérelmet, és igazolási megkereséssel fordul a Libériai Igazoló Hatósághoz.

b) A Libériai Igazoló Hatóság igazolja, hogy az exportőr és a szóban forgó exportszállítmánnyal kapcsolatban lévő esetleges beszállítók megfelelnek a jogszerűség libériai fogalommeghatározásának, továbbá hogy az exporttermékek jogszerű forrásból származnak, és a vonatkozó adatokat a visszakövetési információs rendszerben megfelelően rögzítették. A Libériai Igazoló Hatóság igazolási tevékenységéhez szükséges részletes eljárásokat és ellenőrzési listákat az önkéntes partnerségi megállapodás aláírásától számított két éven belül dolgozzák ki.

c) A Libériai Igazoló Hatóság ezt követően az igazolás eredményének megerősítése céljából írásbeli értesítést küld a Libériai Engedélyező Hatóságnak. Ennek az értesítésnek a formátumát és folyamatát az önkéntes partnerségi megállapodás aláírásától számított két éven belül dolgozzák ki. — Amennyiben a Libériai Igazoló Hatóság megerősíti, hogy az áru a jogszerűség fogalommeghatározásának teljes mértékben megfelel, úgy a Libériai Engedélyező Hatóság késedelem nélkül kiadja az érintett exportszállítmányra vonatkozó FLEGT-engedélyt. A kérelmező értesítésére és a FLEGT-engedélyek kiadására vonatkozó részletes eljárásokat az önkéntes partnerségi megállapodás aláírásától számított két éven belül dolgozzák ki. — Amennyiben ebben a szakaszban bármilyen meg nem felelést állapítanak meg, úgy a Libériai Igazoló Hatóság értesíti a Libériai Engedélyező Hatóságot, hogy a FLEGT-engedély nem adható ki, és közli az elutasítás indokait, majd az elutasítást rögzíti a visszakövetési információs rendszerben. A Libériai Engedélyező Hatóság értesíti a kérelmezőt az engedélykérelem elutasításáról és az elutasítás okairól. A követelményeknek meg nem felelő szállítmányok kezelésére és a kérelmező értesítésére vonatkozó részletes eljárásokat az önkéntes partnerségi megállapodás aláírásától számított két éven belül dolgozzák ki.

d) Az exportőr a FLEGT-engedély kiadását követően elküldi az engedély egy-egy példányát, többek között a termékleírást is a vám- és kikötői hatóságnak, és közli a rakodás javasolt időpontját. A vám- és kikötői hatóság ellenőrzi, hogy az engedély összhangban van-e a többi hivatalos exportdokumentumnak és megfelel-e a szabványos formátumoknak. A Libériai Engedélyező Hatóság a hozzá beérkező valamennyi FLEGT-engedély iránti kérelemről, többek között az elutasított kérelmekről is nyilvántartást vezet.

A FLEGT-engedélyekre vonatkozó műszaki előírásokat, többek között az engedély formátumát és érvényességi idejét ennek a IV. melléklet tartalmazza.

8. FÜGGETLEN ELLENŐRZÉS

A független ellenőrzés célja annak megállapítása, hogy a jogszerűség-igazolási rendszer eredményesen, megfelelően és megbízhatóan működik-e, valamint a rendszer felépítésében és végrehajtásában fellelhető esetleges gyengeségek és kockázatok azonosítása.

A független ellenőr feladatmeghatározását, többek között az elvégzendő munkát, a szükséges képesítéseket és a módszertant az V. melléklet tartalmazza.

A. függelék

A JOGSZERŰSÉG FOGALOMMEGHATÁROZÁSA, A MÁTRIX ÉS AZ IGAZOLÁSI ELJÁRÁSOK

1. Erdészeti politikai terv és törvényreform

A jogszerűség alábbi fogalommeghatározását az érdekelt felek széles körének bevonásával lefolytatott, részvételen alapuló eljárás során dolgozták ki. A libériai érdekelt felek a jogszerűség fogalommeghatározásának kidolgozásakor a meghatározás alapjául szolgáló meglévő törvényekben, rendeletekben és szakpolitikákban számos félreérthetőséget, hiányosságot és ellentmondást tártak fel, amelyeket orvosolni kell annak érdekében, hogy a libériai erdészeti ágazatban a felelősségteljes irányítás megvalósítható legyen. A libériai kormány ezért jogi és szakpolitikai reformot kíván végrehajtani az erdészeti ágazatban az érdekelt felek bevonásával. Ezek a jogi reformok várhatóan 2013-ig lezárulnak és a jogszerűség fogalommeghatározását ezt követően aktualizálják annak érdekében, hogy az az említett módosításokat is tükrözze. A következő területeken van szükség szakpolitikai és jogi reformra:

a) szociális megállapodások: a szociális megállapodásokról szóló tárgyalások szabályozására kidolgozott eljárások a következőkre terjednek ki: i. a tárgyalások ütemezése; ii. a közösségeknek biztosítandó pénzösszegek kifizetésének és átutalásának időzítése; iii. a szociális megállapodások minimális tartalma és a rendelkezések végrehajtása; iv. közösségi használati jogok a koncessziós területeken és v. a szakképzetlen munkaerő alkalmazása stb;

b) a közösségi erdőgazdálkodás vonatkozásában különleges iránymutatásokat biztosító közösségi erdészeti rendelet kihirdetése;

c) a visszahagyott rönkök hasznosítása, többek között az árverésükre, a tulajdonjoguk bejegyzésére és a jogszerűség-igazolási rendszerbe történő felvételükre vonatkozó eljárások;

d) a jogszabálysértő kitermelés miatt a kormány által lefoglalt rönkök hasznosítása;

e) a független tanúsítási rendszerek jogszerűség-igazolási rendszerbe történő beépítése: tárgyalás és megállapodás az érdekelt felekkel a független tanúsítási rendszer(ek) Libériában való alkalmazásáról, valamint az önkéntes partnerségi megállapodások hatálya alá nem tartozó országokból importált rönkök jogszerű származásának megállapítása érdekében Libéria által elismert független tanúsítási rendszer(ek) azonosítása;

f) tiltólista: azon személyek felsorolása, akik hozzájárultak a libériai polgárháborúhoz, és akiket ezért – az Erdészeti Fejlesztési Hatóság hatályos rendeletei alapján – eltiltottak az erdészeti ágazatban folytatott munkavégzéstől;

g) feldolgozóüzemek: az i. erdőgazdálkodási szerződések jogosultjai által létesített feldolgozóüzemek létrehozására vonatkozó rendelet, valamint ii. a feldolgozóüzemek üzemeltetésére vonatkozó iránymutatások;

h) harmadik személyek erdészeti termékekhez való hozzáférése és e termékek harmadik személyek általi felhasználása: harmadik személyek egy másik fél koncessziós területén található erdészeti erőforrásokhoz való hozzáférésére, és ezen erőforrások általuk történő felhasználására vonatkozó rendeletek;

i) a láncfűrészről szóló rendeletek jóváhagyása és kihirdetése: útmutató az informális szektorral folytatott együttműködésre vonatkozó új eljárásokhoz.

2. Jogszerűségi mátrix

Annak érdekében, hogy a libériai piacon értékesített vagy Libériából exportált fatermékek vonatkozásában megállapíthassák, hogy azok megfelelnek-e a „jogszerű faanyag” fogalommeghatározásában szereplő jogi előírásoknak, a következő táblázatban foglalt alapelveket, mutatókat és részletes igazolási eljárásokat kell alkalmazni. A következő táblázat a jogszerűségi mátrix formátumát ismerteti (alapelvek, mutatók, ellenőrző szempontok és igazolási útmutató). A mátrix 11 alapelvet tartalmaz: mindegyik alapelv alatt mutatók és ellenőrző szempontok szerepelnek, valamint egy igazolási útmutató arra vonatkozóan, hogy a mutatóknak való megfelelést hogyan kell ellenőrizni. Az (igazolás célkitűzését, a szabályozási ellenőrzést, az igazolás módszertanát és gyakoriságát ismertető) igazolási útmutató a jelenlegi elképzeléseket tükrözi, ám a rendszer, valamint az eljárások későbbi fejlesztésével módosulhat.

Jogszerűségi alapelv A jogszerűség libériai fogalommeghatározása 11 jogszerűségi alapelvre bontható. Minden egyes jogszerűségi alapelv számos jogszerűségi mutatóból áll, amelyek alatt ellenőrző szempontok találhatók. Minden egyes mutatóra igazolási eljárást dolgoztak ki. Jogszerűségi mutatók Ezek azokat a normákat vagy követelményeket körvonalazzák, amelyeket a Libériai Igazoló Hatóságnak az egyes jogszerűségi alapelveknek való megfelelés megállapításához ellenőriznie kell. Ellenőrző szempontok Az ellenőrző szempontok olyan bizonyítékok, amelyeket a Libériai Igazoló Hatóság ellenőrei vagy értékelői az adott normának vagy mutatónak való megfelelés értékelésekor keresnek. A felsorolás nem kimerítő, és az értékelő szükség esetén további eszközöket is igénybe vehet a szóban forgó mutató igazolásához. Igazolási útmutató Ezek az alapelvek útmutatást adnak a Libériai Igazoló Hatóság ellenőrei vagy értékelői számára az egyes mutatók értékeléséhez: 1. Célkitűzés: A célkitűzés az igazolási eljárás céljának megállapítására tesz javaslatot. 2. Szabályozási ellenőrzés: Az egyes mutatók és a felelős kormányzati szervek vonatkozásában meghatározza a törvényi és/vagy rendeleti követelményeket. 3. Az igazolás módszertana: Az igazolás leírását és módszertanát határozza meg, és az okiratok felülvizsgálatát, a helyszíni ellenőrzést, a jóváhagyást és/vagy a konzultációt fogalja magában. 4. Az igazolás gyakorisága: Azt állapítja meg, hogy az egyes mutatókat vagy azok bizonyos szempontjait a Libériai Igazoló Hatóságnak milyen gyakran kell igazolnia.





1. ALAPELV: JOGSZERŰ FENNÁLLÁS/ELISMERÉS ÉS AZ ERDÉSZETI ÁGAZATBAN VALÓ MŰKÖDÉSRE VONATKOZÓ JOGOSULTSÁG Az erdészeti szerződés vagy engedély jogosultja erdészeti tevékenység végzésére jogosult, jogilag elismert üzleti vállalkozás, közösség vagy magánszemély 1.1. mutató A szerződés vagy engedély jogosultja a libériai kormány által szabályszerűen bejegyzett és/vagy az Erdészeti Fejlesztési Hatóság által elismert természetes vagy jogi személy Ellenőrző szempont A szerződés vagy az engedély típusa 1.1.1. Részvénytársaságok és egyéb társas vállalkozások esetében a Kereskedelmi és Ipari Minisztérium (MOCI) által évenként kiadott cégbejegyzési igazolás és engedély Valamennyi szerződés- és engedélytípus, amelynek jogosultja bejegyzett vállalkozás 1.1.2. Vállalati jogalanyok esetében a Külügyminisztériumban (MOFA) iktatott alapító okirat Valamennyi szerződés- és engedélytípus, amelynek jogosultja vállalat 1.1.3. Amennyiben a jogosult nem bejegyzett üzleti vállalkozás, az Erdészeti Fejlesztési Hatóság által kiadott elismerő igazolás vagy okirat Természetes személlyel vagy önálló vállalkozóval a közösségi erdészeti törvény alapján kötött FMC/TSC, e személyek számára kiadott FUP/PUP, illetve láncfűrészhasználatra vonatkozó engedély Igazolási útmutató Az igazolás módszere Az igazolás gyakorisága Célkitűzés: Ennek az eljárásnak az a célja, hogy ellenőrizze, hogy a rönkök vagy bármely egyéb libériai fatermékek kitermelésére, feldolgozására vagy kivitelére vonatkozó erdészeti szerződést megkötni kívánó vagy engedélyért folyamodó személy szabályszerűen bejegyzett üzleti vállalkozás-e, illetve olyan jogalany-e, amelyet az Erdészeti Fejlesztési Hatóság a libériai jogszabályok alapján erdészeti szerződés vagy engedély megszerzésére és betartására alkalmasnak minősít. Szabályozási ellenőrzés: A libériai jogszabályok előírják, hogy üzleti vállalkozást vezető és/vagy üzleti tevékenységet folytató bármely személynek a vállalkozást a Kereskedelmi és Ipari Minisztériumnál be kell jegyeztetnie. A vállalkozás bejegyeztetésének elmulasztása törvénysértésnek minősül. Közösségi erdőgazdálkodás folytatásához az Erdészeti Fejlesztési Hatóságnak el kell ismernie a közösséget. A vállalkozás bejegyzése évente a bejegyzés napján lejár, így azt meg kell újítani. A nemzeti erdészeti reformtörvény (NFRL) arról is rendelkezik, hogy bármely jogosult személy köthet erdészeti szerződést. A „személy” kifejezés magában foglalja a természetes és jogi személyeket, illetve a bejegyzett és be nem jegyzett jogalanyokat is. Meghatározás: A Libériai Igazoló Hatóság az érvényes cégkivonat meglétét ellenőrzi. Amennyiben pontosításra van szükség, a Libériai Igazoló Hatóság a Kereskedelmi és Ipari Minisztériumtól és az Erdészeti Fejlesztési Hatóság Kereskedelmi és Jogi Hivatalaitól további tájékoztatást kérhet. Közösségi erdőgazdálkodás esetén az Erdészeti Fejlesztési Hatóság Jogi és Közösségi Erdészeti Hivatalaitól igazolást lehet kérni arról, hogy az Erdészeti Fejlesztési Hatóság a közösséget elismeri. Az igazolás módja: 1. Az okiratok vizsgálata 2. Konzultáció a Kereskedelmi és Ipari Minisztériummal, valamint az Erdészeti Fejlesztési Hatóság Kereskedelmi, Jogi és Közösségi Erdészeti Hivatalaival Évente Hivatkozások: Az általános vállalkozási törvény (GBL) 4.3–4.5. szakasza és a visszakövetési rendszer szabványos működési eljárása (4) 1.2. mutató A szerződés vagy engedély jogosultjának tulajdonosa(i) vagy részvényese nem lehet Libéria jelenlegi elnöke vagy alelnöke, a törvényhozó testület tagja, a kormány tagja, az Erdészeti Fejlesztési Hatóság igazgatója vagy vezetője, jelenlegi megyei főfelügyelő vagy bármely más személy, akinek nem lehet a tulajdonában erdészeti szerződés jogosultja, illetve erdészeti szerződésben nem lehet érdekeltsége Ellenőrző szempont A szerződés vagy az engedély típusa 1.2.1. Amennyiben a szerződés jogosultja bejegyzett üzleti vállalkozás, a vezérigazgató által aláírt, közjegyző által hitelesített nyilatkozat arról, hogy a tulajdonosok között kizárt személyek nem szerepelnek Valamennyi szerződés- és engedélytípus 1.2.2. Az Erdészeti Fejlesztési Hatóság által azokról a jelenlegi vezető beosztású kormánytisztviselőkről készített lista, akik az NFRL 5.2. szakaszának b) pontja alapján nem lehetnek erdészeti engedélyek jogosultjai Valamennyi szerződés- és engedélytípus 1.2.3. A társasági szerződés vagy engedély jogosultjai jelenlegi részvényeseinek és tényleges tulajdonosainak felsorolása Valamennyi szerződés- és engedélytípus Igazolási útmutató/Eljárás (LAS-LVD-0.1.2) Az igazolás módszere Az igazolás gyakorisága Célkitűzés: Ennek az eljárásnak az a célja, hogy biztosítsa, hogy az erdészeti engedélyt és/vagy koncessziót kérelmezők erdészeti engedélyre jogosultak legyenek. Szabályozási ellenőrzés: A kormány bizonyos pozíciót betöltő tagjai az NFRL 5.2. szakaszának b) pontja alapján a tényleges vagy lehetséges összeférhetetlenség miatt nem végezhetnek kereskedelmi célú erdészeti tevékenységet. Az egyik legfontosabb szabályozási szempont a szerződés jogosultjának jelenlegi tulajdonosa és az Erdészeti Fejlesztési Hatóság által a jelenlegi vezető beosztású, kizárt kormánytisztviselőkről készített felsorolás keresztellenőrzése. Mivel elsődlegesen a szerződés jogosultjának kell arról gondoskodnia, hogy a tulajdonosai jogosult személyek legyenek, ezért közjegyző előtt nyilatkozatot kell tennie, hogy megfelel ennek a feltételnek. A közjegyző előtt, eskü alatt tett nyilatkozat hitelességét a szerződés jogosultjának tulajdonosai tekintetében a meglévő nyilvántartásokban ellenőrizni kell. A kizárt személyek, valamint a szerződéssel vagy engedéllyel rendelkező bejegyzett vállalkozások jelenlegi részvényeseinek felsorolását – ennek a megállapodásnak a IX. mellékletében foglaltak szerint – nyilvánosságra kell hozni. Meghatározás: A Libériai Igazoló Hatóság a fenti követelmények betartásának biztosítása érdekében megvizsgálja a szerződés jogosultjának a tulajdonosokról készült nyilvántartását abból a célból, hogy ellenőrizze, hogy a kérelmező nem kizárt személy vagy olyan jogalany, akinek a tulajdonosa(i) eltiltott személy(ek). Az igazolás módja: 1. Konzultáció az Erdészeti Fejlesztési Hatósággal 2. Az okiratok vizsgálata Szállítmányonként Hivatkozások: Az NFRL 5.2. szakaszának b) pontja, a 103-7. sz. rendelet 21–22. bekezdése, a 104-07. sz. rendelet 62. bekezdése, valamint a közbeszerzési és koncessziós törvény (PPC) 44. szakasza 1.3. mutató A szerződés jogosultját nem tiltották el erdészeti engedély kérelmezésétől vagy bármely más kormányzati szerződésre/koncesszióra vonatkozó ajánlattételtől a közbeszerzési és koncessziós törvény (PPCA) megsértése miatt Ellenőrző szempont A szerződés vagy az engedély típusa 1.3.1. A Közbeszerzési és Koncessziós Bizottság (PPCC) tiltólistát dolgoz ki és tart fenn azokról a személyekről, akiket a közbeszerzési és koncessziós törvény és/vagy az az alapján meghatározott előírások és iránymutatások megsértése miatt bűnösnek találtak 10 000 USD-t meghaladó összegű FMC, TSC és FUP Igazolási útmutató/Eljárás: Az igazolás módszere Az igazolás gyakorisága Célkitűzés: Ennek az eljárásnak az a célja, hogy biztosítsa, hogy az erdészeti szerződést vagy erdészeti engedélyt kérelmező ne szegje meg a koncessziók és egyéb szerződések odaítélését szabályozó közbeszerzési és koncessziós törvényt. Szabályozási ellenőrzés: Az erdészeti engedélyt kérelmező nem lehet eltiltva koncesszióra vagy egyéb közbeszerzési szerződésre vonatkozó ajánlattételtől a PPCC által megállapított pályázati előírások megsértése miatt. Ellenőrizni kell, hogy a nyertes ajánlattevő szerepel-e a közbeszerzési és koncessziós törvény 44. szakasza alapján – amely megakadályozza, hogy egyes jogalanyoknak koncessziót ítéljenek oda a jóváhagyott kérelmet és/vagy sikeres ajánlattételt követően fennálló bizonyos feltételek miatt – a PPCC által készített és fenntartott jelenlegi/aktualizált tiltólistán. Meghatározás: A Libériai Igazoló Hatóságnak a fenti követelmények betartásának biztosítása érdekében ellenőriznie kell, hogy a kérelmező nem szerepel a PPCC tiltólistáján. Ennek a megállapodásnak a IX. melléklete szerint a PPCC tiltólistája az egyik olyan dokumentum, amelyet nyilvánosságra kell hozni. Az igazolás módja: 1. Konzultáció a PPCC-vel 2. Az okiratok vizsgálata A szerződés időtartama alatt egyszer Hivatkozások: A közbeszerzési és koncessziós törvény 44. szakasza 2. ALAPELV: AZ ERDŐHASZNÁLATI JOGOK ODAÍTÉLÉSE A szerződésben szereplő erdőhasználati jogokat a nemzeti erdészeti reformtörvény és a közösségi jogokról szóló törvény alapján ítélték oda. 2.1. mutató Az Erdészeti Fejlesztési Hatóság konzultációt folytatott a javasolt koncessziós terület 3 kilométeres körzetén belül található közösségekkel (a továbbiakban: érintett közösségek), amelyek előzetes tájékoztatás után hozzájárultak a javasolt koncesszióhoz Ellenőrző szempont A szerződés vagy az engedély típusa 2.1.1. Az Erdészeti Fejlesztési Hatóság által a társadalmi-gazdasági felmérésről készített jelentés 10 000 USD-t meghaladó összegű FMC, TSC és FUP 2.1.2. A konzultációs ülés(ek)ről szóló írásbeli értesítések (közlemény a rádióban vagy az újságokban) 10 000 USD-t meghaladó összegű FMC, TSC és FUP 2.1.3. A megvitatott főbb kérdéseket és az elért megállapodásokat ismertető jegyzőkönyv és jelenléti ív 10 000 USD-t meghaladó összegű FMC, TSC és FUP 2.1.4. A közösségek által aláírt szándéknyilatkozat, amelyben a közösségek vállalják, hogy jóhiszeműen tárgyalnak a szerződések végleges jogosultjaival 10 000 USD-t meghaladó összegű FMC, TSC és FUP Igazolási útmutató/Eljárás (LAS-LVD-0.2.1) Az igazolás módszere Az igazolás gyakorisága Célkitűzés: A jogszabályok hangsúlyozzák a nyilvánosság kiemelkedő szerepét a részvételen alapuló irányításban, az átláthatóság megvalósításában, valamint a döntéshozatali eljárásban. Ennek az eljárásnak az a célja, hogy biztosítsa, hogy a libériai erdészeti erőforrások meghatározásánál és odaítélésénél kellő figyelmet fordítsanak erre a szempontra. Szabályozási ellenőrzés: Az Erdészeti Fejlesztési Hatóság felhatalmazást kapott arra, hogy döntsön a kormány vagyonkezelésében lévő erdészeti erőforrások hasznosításáról és odaítéléséről. Az erdészeti erőforrásokkal kapcsolatos erdőrendezési tervek és jóváhagyás kérdésében a nyilvánosság részvétele rendkívül fontos szerepet tölt be, és az Erdészeti Fejlesztési Hatóság feladata, hogy az érintett közösségeket bevonja a döntéshozatalba. A megfelelő részvétel biztosítása érdekében előírták az Erdészeti Fejlesztési Hatóság számára, hogy az érintett közösségeket értesítse, tájékoztassa, velük megbeszéléseket folytasson, az észrevételeiket feljegyezze és a közreműködésüket figyelembe vegye. Ez a részvételen alapuló megközelítés biztosítja, hogy az érdekelt felek véleményét figyelembe veszik, és hogy az erdészeti erőforrásokkal kapcsolatos erdőrendezés és jóváhagyás kérdésében megalapozott döntés szülessen. A részvételen alapuló előkészítési folyamatot követően az Erdészeti Fejlesztési Hatóság által kiadott, jóváhagyott kézikönyv alapján az érintett közösségek a koncessziós terület 3 kilométeres körzetén belül található közösségek. Meghatározás: A Libériai Igazoló Hatóság ellenőrzi, hogy az Erdészeti Fejlesztési Hatóság az erdőrendezést a közösségekkel és más érdekelt felekkel folytatott, jogszabályban előírt konzultációk alapján tervezi-e meg. A Libériai Igazoló Hatóság a közösségekkel folytatott konzultációk esetén – a dokumentáció, többek között a társadalmi-gazdasági felmérésről készített jelentés, valamint a megbeszélések ütemezésének és a megvitatott kérdésekkel kapcsolatos előkészületeknek a felülvizsgálatával – igazolja a konzultációk tényét és színvonalát. Szükség esetén más kormányhivatalokkal, például a Belügyminisztériummal és az érintett közösségekkel is konzultálhat. Az igazolás módja: 1. Konzultáció az Erdészeti Fejlesztési Hatósággal, valamint – szükség esetén – a Belügyminisztériummal és az érintett közösségekkel 2. Az okiratok vizsgálata A szerződés időtartama alatt egyszer Hivatkozások: Az NFRL 4.1–4.5. szakasza, a 102-07. sz. rendelet 21–22. bekezdése, a 104-07. sz. rendelet 62. bekezdése, valamint a közbeszerzési és koncessziós törvény 87. szakasza 2.2. mutató Az Erdészeti Fejlesztési Hatóság az erdészeti szerződés odaítélését megelőzően a Tervezési és Gazdasági Minisztériumtól beszerzett egy koncessziós igazolást, amelyben a minisztérium jóváhagyta az Erdészeti Fejlesztési Hatóság által benyújtott koncessziós tervet, és igazolta, hogy a javasolt koncesszió megfelel a nemzeti fejlesztési célkitűzéseknek Ellenőrző szempont A szerződés vagy az engedély típusa 2.2.1. Az Erdészeti Fejlesztési Hatóság által a Tervezési és Gazdasági Minisztériumhoz (MPEA) benyújtott, a szerződés jogosultjának koncessziójára vonatkozó koncessziós terv 10 000 USD-t elérő vagy meghaladó összegű FMC, TSC és FUP 2.2.2. A Tervezési és Gazdasági Minisztérium által az Erdészeti Fejlesztési Hatóság részére kiadott koncessziós igazolás (vagy írásbeli jóváhagyás), amely felhatalmazza az Erdészeti Fejlesztési Hatóságot arra, hogy a kijelölt erdőterület vonatkozásában a koncesszió/szerződés odaítélését megkezdje 10 000 USD-t elérő vagy meghaladó összegű FMC, TSC és FUP Igazolási útmutató/Eljárás (LAS-LVD-0.2.2) Az igazolás módszere Az igazolás gyakorisága Célkitűzés: Az eljárás célja annak igazolása, hogy Libéria erdészeti célkitűzései – amelyeket a Tervezési és Gazdasági Minisztérium a koncessziós igazolás kiadása révén hagyott jóvá – szerepelnek az ország általános fejlesztési tervében. Szabályozási ellenőrzés: Az Erdészeti Fejlesztési Hatóságnak gondoskodnia kell arról, hogy a kiosztandó erdőterület alkalmas legyen kereskedelmi célú erdőgazdálkodásra, és hogy koncessziós tervet dolgoztak ki annak érdekében, hogy biztosítsák az NFRL, valamint a közbeszerzési és koncessziós törvény valamennyi előírásának betartását, a védett területek és az érintett közösségek jogainak tiszteletben tartását, különös tekintettel a nem fa alapú erdészeti termékek használata vonatkozásában. Meghatározás: Annak érdekében, hogy a pályázati eljárásra vonatkozó, az NFRL-ben, valamint a közbeszerzési és koncessziós törvényben előírt követelmények teljesüljenek, a Libériai Igazoló Hatóságnak ellenőriznie kell, hogy a Tervezési és Gazdasági Minisztérium – az Erdészeti Fejlesztési Hatóság által kidolgozott és benyújtott koncessziós terv felülvizsgálata alapján – valóban kiadta a koncessziós igazolást az Erdészeti Fejlesztési Hatóság részére. Ez az Erdészeti Fejlesztési Hatóság Jogi és/vagy Kereskedelmi Hivatalával folytatott konzultáció révén valósítható meg. Az igazolás módja: 1. Konzultáció a PPCC-vel és/vagy az Erdészeti Fejlesztési Hatóság Jogi és Kereskedelmi Hivatalaival. 2. Az okiratok vizsgálata A szerződés időtartama alatt egyszer Hivatkozások: A 104-07. sz. rendelet 5.2. bekezdése a) pontjának i. alpontja és a közbeszerzési és koncessziós törvény 46. szakasza 2.3. mutató A szerződés jogosultja valóban megfelelt a jogszabályban előírt előminősítési követelményeknek, és az Erdészeti Fejlesztési Hatóságtól megfelelő jogosítványokkal rendelkezik arra vonatkozóan, hogy i. az erdészeti ágazatban folytassa tevékenységét, valamint faértékesítési szerződés, illetve erdőgazdálkodási szerződések esetén ii. a szerződés vonatkozásában ajánlatot tehessen Ellenőrző szempont A szerződés vagy az engedély típusa 2.3.1. Az előminősítést végző bizottság jelentése az előminősítési eljárásról 10 000 USD-t elérő vagy meghaladó összegű FMC, TSC és FUP 2.3.2. A szerződés jogosultja részére kiállított érvényes előminősítési igazolás 10 000 USD-t elérő vagy meghaladó összegű FMC, TSC és FUP 2.3.3. Adóigazolás arról, hogy a szerződés jogosultjának a benyújtáskor nincs adóhátraléka 10 000 USD-t elérő vagy meghaladó összegű FMC, TSC és FUP 2.3.4. Elismert bank által a benyújtás időpontjában kiadott likviditási garancia 10 000 USD-t elérő vagy meghaladó összegű FMC, TSC és FUP 2.3.5. Az előminősítési igazolás időpontját megelőzően kiadott cégbejegyzési igazolás 10 000 USD-t elérő vagy meghaladó összegű FMC, TSC és FUP Igazolási útmutató/Eljárás (LAS-LVD-0.2.3) Az igazolás módszere Az igazolás gyakorisága Célkitűzés: Ennek az eljárásnak az a célja, hogy ellenőrizze, hogy az engedélyezés iránti kérelmet benyújtó vállalat megfelelt-e az összes vonatkozó előminősítési követelménynek, és így eleget tesz-e az ajánlattételi eljárás feltételeinek. Szabályozási ellenőrzés: Az Erdészeti Fejlesztési Hatóságnak meg kell győződnie arról, hogy az adott szerződés jogosultja az ajánlattételi eljárást és/vagy az erdészeti erőforrás megszerzését megelőzően valamennyi előminősítési követelménynek eleget tett. Az előminősítési követelmények többek között az alábbiakat foglalják magukban: 1. a Külügyminisztériumtól (MOFA) beszerzett alapító okirat, 2. a Kereskedelmi és Ipari Minisztérium (MOCI) által kiadott cégbejegyzési igazolás, 3. a Pénzügyminisztérium (MOF) adóigazolása és 4. egy elismert bank likviditási garanciája. Meghatározás: A Libériai Igazoló Hatóságnak ellenőriznie kell, hogy a követelményeknek a jogszabályban előírt időben eleget tettek. Ez azt jelenti, hogy a szerződés jogosultja vagy a feldolgozó cégbejegyzési igazolásának, adóigazolásának és bankgaranciájának kiadása meg kell, hogy előzze az előminősítési igazolás kiadását. Az igazolás módja: 1. Konzultáció az Erdészeti Fejlesztési Hatósággal, a Pénzügyminisztériummal, a Külügyminisztériummal és a Kereskedelmi és Ipari Minisztériummal 2. Az okiratok vizsgálata A szerződés időtartama alatt egyszer Hivatkozások: Az NFRL 5.2. szakasza a) pontjának i. alpontja; a 103-07. sz. rendelet 41–46. bekezdése 2.4. mutató Az erdőgazdálkodási szerződésre vonatkozó ajánlattétel és elbírálás a közbeszerzési és koncessziós törvényben meghatározott pályázati eljárásnak és szabályoknak, valamint az Erdészeti Fejlesztési Hatóság rendeleteinek megfelelően történt. Ellenőrző szempont A szerződés vagy az engedély típusa 2.4.1. Nyilvános pályázati felhívás 10 000 USD-t meghaladó összegű FMC, TSC és FUP 2.4.2. A koncesszióra vonatkozó ajánlatokat értékelő testület jelentése 10 000 USD-t meghaladó összegű FMC, TSC és FUP 2.4.3. Az Erdészeti Fejlesztési Hatóság átvilágításról szóló jelentése 10 000 USD-t meghaladó összegű FMC, TSC és FUP 2.4.4. Az ajánlatokat értékelő testület Koncessziókkal Foglalkozó Tárcaközi Bizottság (IMCC) számára készített jelentése 10 000 USD-t meghaladó összegű FMC, TSC és FUP 2.4.5. Az IMCC ajánlásai az elnöknek 10 000 USD-t meghaladó összegű FMC, TSC és FUP Igazolási útmutató/Eljárás (LAS-LVD-0.2.4) Az igazolás módszere Az igazolás gyakorisága Célkitűzés: Ennek az eljárásnak az a célja, hogy ellenőrizze, hogy a kereskedelmi célú erdészeti tevékenység végzésére vonatkozó erdészeti engedélyt a törvényben előírtak szerint pályázati eljárás alapján ítélték oda. Szabályozási ellenőrzés: A törvény előírja, hogy amennyiben ajánlat benyújtására kerül sor, úgy az ajánlatokat a koncessziós ajánlatokat értékelő testületnek kell elbírálnia, amely az ajánlatok értékeléséről 60 napon belül jelentést küld a koncesszornak (ebben az esetben az Erdészeti Fejlesztési Hatóságnak). Az Erdészeti Fejlesztési Hatóság ezt követően valamennyi javasolt ajánlatról átvilágítási jelentést készít. A koncessziós ajánlatokat értékelő testület ezután végleges jelentést küld az IMCC-nek. Az IMCC áttekinti a jelentést és az ajánlásait a végleges döntés meghozatala érdekében elküldi az elnöknek. Meghatározás: A Libériai Igazoló Hatóságnak – elsődlegesen az Erdészeti Fejlesztési Hatóság Jogi és/vagy Kereskedelmi Hivatalával folytatott konzultáció, valamint a szükséges okiratok meglétének és érvényességének ellenőrzése révén – meg kell győződnie arról, hogy a fenti követelményeknek eleget tettek-e. Amennyiben további pontosításra van szükség, a Libériai Igazoló Hatóság konzultációt folytathat a koncessziós ajánlatokat értékelő testülettel és/vagy az IMCC-vel. Az igazolás módja: 1. Konzultáció az Erdészeti Fejlesztési