A Tanács 2287/2003/EK rendelete

(2003. december 19.)

a bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2004. évre történő meghatározásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a 2003. évi csatlakozási okmányra [1] és különösen annak 24. cikkére, VI., VIII., IX. és XII. mellékletére,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre [2], és különösen annak 20. cikkére,

tekintettel a Déli-sarkvidéken folytatott halászati tevékenységekre alkalmazandó egyes védelmi és ellenőrző intézkedések megállapításáról szóló, 1997. december 18-i 66/98/EK tanácsi rendeletre [3] és különösen annak 21. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

(1) A 2371/2002/EK rendelet 4. cikke előírja a Tanács számára a vizekhez és erőforrásokhoz való hozzáférés és a halászati tevékenységek fenntartható folytatásának biztosításához szükséges intézkedések elfogadását, a rendelkezésre álló tudományos javaslatok, és különösen a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság által készített jelentés figyelembevételével.

(2) A 2371/2002/EK rendelet 20. cikke alapján a Tanácsra hárul a teljes kifogható mennyiségek (TAC) halászterületenkénti vagy halászterület-csoportonkénti megállapítása. A halászati lehetőségeket a tagállamok és harmadik országok számára az említett rendelet 20. cikkében megállapított kritériumoknak megfelelően kell elosztani.

(3) A teljes kifogható mennyiségek és a kvóták hatékony kezelésének biztosítása érdekében meg kell állapítani a halászati műveleteket szabályozó egyedi feltételeket.

(4) A halászterületek kezelésének elveit és egyes eljárásait közösségi szinten szükséges megállapítani, hogy a tagállamok biztosíthassák a lobogójuk alatt hajózó hajók irányítását.

(5) A teljes kifogható mennyiségek és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről szóló, 1996. május 6-i 847/96/EK tanácsi rendelet [4] 2. cikkének megfelelően szükség van azon állományok azonosítására, amelyek az ott rögzített különféle intézkedések hatálya alá tartoznak.

(6) A halászati kapcsolatokról szóló megállapodásokban vagy jegyzőkönyvekben előírt eljárásnak megfelelően a Közösség konzultációkat folytatott a halászati jogokról Norvégiával [5], a Feröer-szigetekkel [6], Grönlanddal [7], Izlanddal [8], Lettországgal [9], Litvániával [10] és Észtországgal [11].

(7) Az 1994. évi csatlakozási okmány 124. cikke alapján a Svédország és Finnország által harmadik országokkal kötött halászati megállapodásokat a Közösség kezeli. E megállapodásoknak megfelelően a Közösség konzultációkat folytatott Lengyelországgal.

(8) A 2003. évi csatlakozási okmány alapján az Észtország, Lettország, Litvánia és Lengyelország halászati lehetőségeire vonatkozó rendelkezéseknek a csatlakozás napjától összhangban kell lenniük a csatlakozási szerződéssel. A halászati lehetőségek elosztásának 2004. január 1-jétől a csatlakozás napjáig azonban ugyanazon az alapon kell történnie.

(9) A Közösség számos regionális halászati szervezet szerződő fele. Ezek a halászati szervezetek egyes fajok esetében fogási korlátozások megállapítását és más védelmi szabályokat ajánlottak. Ezeket az ajánlásokat ezért a Közösségnek végre kell hajtania.

(10) Az atlanti tonhalfélék védelmére létrehozott nemzetközi bizottság (ICCAT) éves ülésén az ICCAT szerződő felei halászati lehetőségeinek alulhasznosítását és túlzott kihasználását bemutató táblázatokat fogadott el. Ebben az összefüggésben az ICCAT határozatot fogadott el, amelyben megjegyezte, hogy az Európai Közösség a 2002. év folyamán a kvótáját számos állomány tekintetében nem használta ki teljes mértékben.

(11) Az ICCAT által megállapított közösségi kvóták kiigazításának tiszteletben tartása érdekében az alulhasznosítás elosztását az egyes tagállamok az alulhasznosításhoz való saját hozzájárulását alapul véve kell elvégezni, az e rendeletben a teljes kifogható mennyiségek éves elosztására meghatározott elosztási kulcs módosítása nélkül.

(12) A halászati lehetőségek megvalósításának összhangban kell lennie az erre vonatkozó közösségi jogszabályokkal, és különösen a halászhajók jelzésére és okmányaira vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1987. május 20-i 1381/87/EGK bizottsági rendelettel [12], a tagállami halfogásokra vonatkozó információk feljegyzésére vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1983. szeptember 22-i 2807/83/EGK tanácsi rendelettel [13], a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendelettel [14], a földközi-tengeri halászati erőforrások védelme érdekében bizonyos technikai intézkedések megállapításáról szóló, 1994. június 27-i 1626/94/EK tanácsi rendelettel [15], a különleges halászati engedélyekre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 1994. június 27-i 1627/94/EK tanácsi rendelettel [16], a 66/98/EK rendelettel, a Balti-tenger, a Bæltek és az Øresund vizei halászati erőforrásainak védelme érdekében bizonyos technikai intézkedések megállapításáról szóló, 1997. december 18-i 88/98/EK tanácsi rendelettel [17], a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló, 1998. március 30-i 850/98/EK tanácsi rendelettel [18], valamint a közvetlen emberi fogyasztáson kívüli ipari célokra felhasznált hering kirakodásának feltételeiről szóló, 1998. június 29-i 1434/98/EK tanácsi rendelettel [19].

(13) A halállományok védelméhez való hozzájárulás érdekében 2004-ben bizonyos, a halászat ellenőrzésére és műszaki feltételeire vonatkozó kiegészítő intézkedéseket kell bevezetni.

(14) Közösségi rendelkezések elfogadására van szükség a Rigai-öbölben folytatott halászat tekintetében, a 2003. évi csatlakozási okmányban megállapított iránymutatásoknak megfelelően. Az e vizekhez való hozzáféréshez helyénvaló bevezetni a különleges halászati engedély kötelezettségét.

(15) Az Amerika-közi Trópusi Tonhal Bizottság (IATTC) 2003. októberi ülésén a teljes fogás megtartására vonatkozó technikai intézkedésekkel, a járulékos fogásra, valamint a tengeri teknősökre vonatkozó rendelkezésekkel egyetemben elfogadta a halászterületek különleges lezárását az erszényes kerítőhálós flottával szemben. Bár a Közösség ennek a szervezetnek nem tagja, e halászati erőforrások fenntartható kezelésének biztosítása érdekében be kell vezetni az említett fogási korlátozásokat.

(16) Az olyan állományokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeknek, amelyekre vonatkozóan már 2004-ben helyreállítási tervet lehet végrehajtani, meg kell felelniük az e tervekben megállapított helyreállítási stratégiáknak. Azon állományok esetében, amelyekre ilyen helyreállítási tervet 2004-ben nem lehet végrehajtani, korlátozóbb rövid távú gazdálkodást kell alkalmazni.

(17) A helyreállítási tervek elfogadásáig és az azokban foglalt gazdálkodási rendszerek bevezetéséig ideiglenes gazdálkodási rendszerek alkalmazására van szükség, legalább a leginkább veszélyeztetett fajok esetében, amelyekre a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) a 2004. évre nulla teljes kifogható mennyiséget ajánlott.

(18) Az ICES tanácsát követve ideiglenes rendszert kell alkalmazni a halászati erőkifejtés irányítására a homoki angolna ipari halászatában a IV. ICES-alterületen (Skagerrak és az Északi-tenger).

(19) 2003. szeptember 15–19. közötti 25. éves ülésén az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet (NAFO) elfogadta a grönlandi laposhal újratelepítési tervét a 2. NAFO-alterületre és a 3KLMNO körzetekre. A terv a teljes kifogható mennyiség szintjének 2007-ig tartó csökkentését irányozza elő, valamint kiegészítő intézkedéseket a csökkentés hatékonyságának biztosítására. Ezeket az intézkedéseket ezért már 2004-től be kell vezetni a grönlandi laposhal állomány újratelepítésére irányuló többéves intézkedések végrehajtásáról szóló tanácsi rendelet elfogadásáig.

(20) A Közösség által az Antarktisz tengeri élővilágának védelméről szóló egyezmény (CCAMLR) szerződő feleként vállalt nemzetközi kötelezettségek – beleértve a CCAMLR-bizottság által elfogadott intézkedések alkalmazásának kötelezettségét is – betartása érdekében az utóbbi által a 2003–2004. szezonra elfogadott teljes kifogható mennyiségeket és a szezont meghatározó megfelelő dátumokat kell alkalmazni.

(21) A 2003-ban rendezett XXII. éves ülésén a CCAMLR jóváhagyta a közösségi lobogó alatt hajózó hajók részvételét a Dissostichus spp. felderítő halászatában a 88.1. és 48.6. FAO-alterületen, és az érintett halászati tevékenységeket fogási és járulékos fogási korlátozásoktól, valamint bizonyos műszaki intézkedésektől tette függővé. Az említett korlátozásokat és műszaki intézkedéseket szintén alkalmazni kell.

(22) A közösségi halászok megélhetésének biztosítása érdekében fontos, hogy ezeket a halászterületeket 2004. január 1-jén megnyissák. Az ügy sürgősségére való tekintettel, haladéktalanul kivételt kell biztosítani az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösségeket létrehozó szerződésekhez csatolt, a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló jegyzőkönyv I. szakaszának 3. pontjában említett hathetes időszak alól,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet rögzíti a 2004. évre vonatkozó halászati lehetőségeket bizonyos halállományok és halállomány-csoportok tekintetében, valamint az ilyen halászati lehetőségek felhasználásának egyedi feltételeit.

Egyes antarktiszi állományok esetében azonban a rendelet az IF. mellékletben meghatározott időszakra vonatkozó halászati lehetőségeket és az egyedi feltételeket rögzíti.

2. cikk

Hatály

Ezt a rendeletet a következőkre kell alkalmazni:

a) a közösségi halászhajók (a továbbiakban: közösségi hajók); és

b) a harmadik országok lobogója alatt hajózó és ott lajstromozott halászhajók (a továbbiakban: harmadik országbeli hajók) a tagállamok felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken (a továbbiakban: közösségi vizek).

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

a) "halászati lehetőségek":

i. a teljes kifogható mennyiségek (TAC) vagy azon hajók száma, amelyek számára engedélyezik a halászatot és/vagy az ilyen engedélyek érvényességi ideje;

ii. a teljes kifogható mennyiségekből a Közösség rendelkezésére álló részesedés;

iii. a harmadik országok vizein a Közösségnek kiosztott kvóták;

iv. a ii. és iii. alpont szerinti közösségi halászati lehetőségek elosztása a tagállamok között, kvóták formájában;

v. a közösségi vizekből kifogható kvóták elosztása harmadik országok között.

b) "nemzetközi vizek": a bármely állam felségterületén vagy joghatóságán kívüli vizek;

c) "NAFO szabályozási terület": a NAFO-egyezmény (Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet) területének a parti államok felségterületén vagy joghatóságán kívüli része;

d) "Skagerrak": a nyugaton a Hanstholm világítótoronytól a Lindesnes világítótoronyig, délen a Skagen világítótoronytól a Tistlarna világítótoronyig, és innen a svéd part legközelebbi pontjáig húzott vonallal határolt terület;

e) "Kattegat": északon a Skagen világítótoronytól a Tistlarna világítótoronyig, és innen a svéd part legközelebbi pontjáig, és délen Hasenøre-től Gnibens Spidsig, Korshage-től Spodsbjergig és Gilbjerg Hovedtől Kullenig húzott vonallal határolt terület;

f) "Északi-tenger": a IV. ICES-alterület és a IIIa. ICES-körzetnek az a része, amelyet a Skagerrak c) pontban megadott meghatározása nem foglal magában;

g) "3. gazdálkodási egység": a 30. és 31. ICES-alkörzet és a 29. alkörzetnek az északi szélesség 59°30'-től északra található része.

h) "Rigai-öböl": a nyugaton az Ovisi világítótoronytól (északi szélesség 57°34,1234', keleti hosszúság 21°42,9574') Lettország nyugati partján a Saaremaa-szigeten a Loode-fok déli sziklájáig (északi szélesség 57°57,4760', keleti hosszúság 21°58,2789'), majd déli irányban a Sõrve-félsziget legdélebbi pontjáig, és ezután északkeleti irányban a Saaremaa-sziget keleti partja mentén húzott vonallal, és északon az északi szélesség 58°30,0', keleti hosszúság 23°13,2'-től az északi szélesség 58°30,0', keleti hosszúság 23°41,1'-ig húzott vonallal határolt terület.

i) "új tagállamok": a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság.

4. cikk

Halászati övezetek

E rendelet alkalmazásában:

a) az ICES övezetek (Nemzetközi Tengerkutatási Tanács) a 3880/91/EGK rendeletben meghatározottak;

b) a CECAF övezetek (Kelet közép atlanti területek vagy a FAO 34. fő halászati övezete) a 2597/95/EK rendeletben meghatározottak;

c) a NAFO övezetek (Északnyugat atlanti Halászati Szervezet) a 2018/93/EGK rendeletben meghatározottak;

d) a CCAMLR övezetek (egyezmény az antarktiszi tengeri élővilág védelméről) a 66/98/EK rendeletben meghatározottak.

II. FEJEZET

HALÁSZATI LEHETŐSÉGEK ÉS KAPCSOLÓDÓ FELTÉTELEK A KÖZÖSSÉGI HAJÓK SZÁMÁRA

5. cikk

Halászati lehetőségek és elosztásuk

(1) A halászati lehetőségeket a közösségi hajók számára a közösségi vizeken vagy egyes nem közösségi vizeken, valamint az ilyen halászati lehetőségek tagállamok közötti elosztását az I. és II. melléklet határozza meg.

(2) A közösségi hajók számára engedélyezik az Észtország, a Feröer-szigetek, Grönland, Izland, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Norvégia halászati joghatósága alá tartozó vizeken, valamint a Jan Mayen körüli halászati övezetben és az Orosz Föderáció vizein történő halfogásokat az I. mellékletben meghatározott kvóta keretein belül, a 9., 16. és 17. cikkben meghatározott feltételekre is figyelemmel.

(3) A Bizottság a kapelánlazac tekintetében a Közösség rendelkezésére álló halászati lehetőségeket az V., XIV. (grönlandi vizek) övezetben a Grönland által kifogható teljes kapelánmennyiség részesedésének 70 %-ában rögzíti, amint a TAC-ot megállapították. Miután Izland részére 30000 tonnát, a Feröer-szigetek részére 10000 tonnát és Norvégia részére 6700 tonnát átruháztak, a fennmaradó mennyiség a tagállamok rendelkezésére áll.

(4) A kék puha tőkehal állományára az I–XIV. övezetben (közösségi vizek és nemzetközi vizek) és a heringállományra az I. és II. övezetben (közösségi vizek és nemzetközi vizek) vonatkozó halászati lehetőségeket a Bizottság a 2371/2002/EK rendelet 30. cikke (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően növelheti, amennyiben harmadik országok nem tartják tiszteletben az említett állományok felelősségteljes kezelését.

6. cikk

Az elosztásra vonatkozó különös rendelkezések

A halászati lehetőségeknek az I. és II. mellékletben előírt, tagállamok közötti elosztása nem érinti a következőket:

a) a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkének (5) bekezdése alapján végrehajtott cserék;

b) a 2847/93/EGK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése, 23. cikkének (1) bekezdése és 32. cikkének (2) bekezdése alapján történő újraelosztás;

c) a 847/96/EK rendelet 3. cikke szerint engedélyezett további fogások;

d) a 847/96/EK rendelet 4. cikkének megfelelően visszatartott mennyiségek;

e) a 847/96/EK rendelet 5. cikke alapján végrehajtott levonások.

7. cikk

A kvóta rugalmassága

A 2004. évre az elővigyázatossági vagy analitikai TAC alá vont állományokat – azokat az állományokat, amelyekre a 847/96/EK rendelet 3. és 4. cikkében meghatározott évi rugalmassági feltételeket alkalmazzák, valamint azokat az állományokat, amelyekre az említett rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében előírt szankcionáló együtthatókat kell alkalmazni – e rendelet I. melléklete határozza meg.

8. cikk

A fogás és járulékos fogás kirakodásának feltételei

(1) A rögzített halászati lehetőségek alá tartozó állományok halait nem lehet a hajón megtartani vagy kirakodni, kivéve ha a következő feltételek valamelyike teljesül:

a) a fogásokat egy kvótával rendelkező tagállam hajói hajtották végre, és az említett kvóta még nem merült ki;

b) a fogások egy olyan közösségi részesedés részét képezik, amelyet nem osztottak el a tagállamok között kvótánként, és ez a részesedés még nem merült ki;

c) a hering és a makréla kivételével minden faj esetében, amennyiben más fajokkal keverten fogják ki a halakat, a fogás – a 850/98/EK rendelet 4. cikkének megfelelően – 32 milliméternél kisebb szembőségű hálóval történik és a fogást sem a hajón, sem a kirakodáskor nem válogatják szét;

d) a hering esetében, amennyiben a fogások megfelelnek a 1434/98/EK rendelet 2. cikkének;

e) a makréla esetében, amennyiben fattyúmakrélával vagy szardíniával vegyesen fogják ki, a makréla nem haladja meg a hajón lévő makréla, fattyúmakréla és szardínia össztömegének 10 %-át, és a fogást nem válogatják szét;

f) a fogásokat a 850/98/EK rendelet szerint végrehajtott tudományos vizsgálatok folyamán végzik.

(2) Minden fogást be kell számítani a kvótába vagy – amennyiben a közösségi részesedést nem osztották fel kvótákra a tagállamok között – a közösségi részesedésbe, az (1) bekezdés c), d), e) és f) pontja szerint végrehajtott fogások kivételével.

(3) Az (1) bekezdés ellenére, amennyiben a II. mellékletben feltüntetett halászati lehetőségek bármelyike kimerül, megtiltják a szétválogatás nélküli, heringet tartalmazó fogások kirakását az azokon a halászterületeken halászó hajók számára, amelyekre a vonatkozó fogási korlátozásokat alkalmazzák.

(4) A járulékos fogások százalékának és visszaengedésének meghatározása a 850/98/EK rendelet 4. cikkének megfelelően történik.

9. cikk

Hozzáférési korlátozások

(1) Közösségi hajók a Skagerrak területén Norvégia alapvonalaitól számított 12 tengeri mérföldön belül nem halászhatnak. A Dánia vagy Svédország lobogója alatt hajózó hajók számára azonban a Norvégia alapvonalaitól számított 4 mérföldig engedélyezik a halászatot.

(2) A közösségi hajók halászata az izlandi joghatóság alá tartozó vizeken a következő koordinátákat összekötő egyenes folyamatos vonallal körülhatárolt területre korlátozódik:

Délnyugati terület:

1. északi szélesség 63°12' és nyugati hosszúság 23°05', az északi szélesség 62°00' és nyugati hosszúság 26°00' pontján keresztül,

2. északi szélesség 62°58' és nyugati hosszúság 22°25',

3. északi szélesség 63°06' és nyugati hosszúság 21°30',

4. északi szélesség 63°03' és nyugati hosszúság 21°00', onnan a déli szélesség 180°00'-ig.

Délkeleti terület:

1. északi szélesség 63°14' és nyugati hosszúság 10°40',

2. északi szélesség 63°14' és nyugati hosszúság 11°23',

3. északi szélesség 63°35' és nyugati hosszúság 12°21',

4. északi szélesség 64°00' és nyugati hosszúság 12°30',

5. északi szélesség 63°53' és nyugati hosszúság 13°30',

6. északi szélesség 63°36' és nyugati hosszúság 14°30',

7. északi szélesség 63°10' és nyugati hosszúság 17°00', onnan a déli szélesség 180°00'-ig.

10. cikk

Az északi-tengeri heringre vonatkozó különleges feltételek

Az Északi-tengeren, a Skagerrak és a Kattegat területén fogott hering fogása, szétválogatása és kirakodása tekintetében a III. mellékletben meghatározott intézkedéseket kell alkalmazni.

11. cikk

Más technikai és ellenőrző intézkedések

A 850/98/EK rendeletben, a 88/98/EK rendeletben, az 1626/94/EK rendeletben és a 973/2001/EK rendeletben meghatározottakon kívül a 2004. évben a IV. mellékletben megállapított technikai intézkedéseket is alkalmazni kell.

A IV. melléklet 11. és 12. pontjának végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat a 2371/2002/EK rendelet 30. cikkének (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően lehet elfogadni.

12. cikk

Az erőkifejtés korlátozásai és az állománygazdálkodásra vonatkozó kapcsolódó feltételek

(1) A 2004. január 1-jétől 2004. január 31-ig tartó időszakban a tőkehalállomány kezelésére a Skagerrak, a Kattegat és az Északi-tenger területén, valamint a Skóciától nyugatra található területen a 2341/2002/EK rendelet [20] XVII. mellékletében megállapított halászati erőkifejtési korlátozásokat és kapcsolódó feltételeket kell alkalmazni.

(2) A 2004. február 1-jétől 2004. december 31-ig tartó időszakban a tőkehalállomány kezelésére a Skagerrak, a Kattegat, az Északi-tenger és a keleti La Manche-csatorna, valamint az Ír-tenger területén és a Skóciától nyugatra található területen az V. mellékletben megállapított halászati erőkifejtési korlátozásokat és kapcsolódó feltételeket kell alkalmazni.

(3) A homoki angolna állományainak kezelésére a IV. ICES-alterületen (Skagerrak és Északi-tenger) a VI. mellékletben megállapított erőkifejtési korlátozásokat és kapcsolódó feltételeket kell alkalmazni.

(4) A VI. melléklet (6) bekezdésének részletes végrehajtási szabályait a 2371/2002/EK rendelet 30. cikkének (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően lehet elfogadni.

III. FEJEZET

HALÁSZATI LEHETŐSÉGEK ÉS KAPCSOLÓDÓ FELTÉTELEK A HARMADIK ORSZÁGBELI HAJÓK SZÁMÁRA

13. cikk

Engedélyezés

A Barbados, Észtország, Guyana, Japán, Dél-Korea, Lengyelország Lettország, Litvánia, Norvégia, az Orosz Föderáció, Suriname, Trinidad és Tobago, valamint Venezuela lobogója alatt hajózó hajók és a Feröer-szigeteken lajstromozott hajók számára engedélyezik a halfogást a közösségi vizeken az I. mellékletben meghatározott kvóta keretein belül, a 14., 15., 18., 19., 20., 21., 22., 23. és 24. cikkben megállapított feltételekre is figyelemmel.

14. cikk

Földrajzi korlátozások

A halászat:

a) a Norvégia lobogója alatt hajózó, illetve a Feröer-szigeteken lajstromozott hajók számára a 200 tengeri mérföldes övezetnek azon részeire korlátozódik, amely a tagállamok alapvonalaitól több, mint 12 tengeri mérföldre a tenger felé az Északi-tengeren, a Kattegaton, a Balti-tengeren és az Atlanti-óceánon az északi szélesség 43°00'-től északra fekszik, a 2371/2002/EK rendelet 18. cikkében említett terület kivételével; a Norvégia lobogója alatt hajózó hajók számára a Skagerrak területén a halászat Dánia és Svédország alapvonalától a tenger felé több, mint négy tengeri mérföldnyire engedélyezett;

b) az Észtország, Lettország és Litvánia lobogója alatt hajózó hajók számára a 200 tengeri mérföldes övezetnek azon részeire korlátozódik, amely a tagállamok alapvonalaitól több, mint 12 tengeri mérföldre a tenger felé a Balti-tengeren az északi szélesség 59°30'-től délre fekszik;

c) a Lengyelország és az Orosz Föderáció lobogója alatt hajózó hajók számára a 200 tengeri mérföldes övezetnek azon svéd részeire korlátozódik, amely Svédország alapvonalától több, mint 12 tengeri mérföldre a tenger felé a Balti-tengeren az északi szélesség 59°30'-től délre fekszik;

d) a Barbados, Guyana, Japán, Dél-Korea, Suriname, Trinidad és Tobago, valamint Venezuela lobogója alatt hajózó hajók számára a 200 tengeri mérföldes övezetnek azon részeire korlátozódik, amely Francia Guyana alapvonalaitól több, mint 12 tengeri mérföldre a tenger felé fekszik.

15. cikk

A fogás és járulékos fogás kirakodásának feltételei

A rögzített halászati lehetőségek alá tartozó állományok halait nem lehet a hajón megtartani, illetve partra rakni, kivéve ha a fogást egy kvótával rendelkező harmadik ország hajója hajtotta végre, és az említett kvóta még nem merült ki.

IV. FEJEZET

A KÖZÖSSÉGI HAJÓKRA VONATKOZÓ ENGEDÉLYEZÉSI RENDELKEZÉSEK

16. cikk

Engedélyek és kapcsolódó feltételek

(1) A halászati engedélyekre és a különleges halászati engedélyekre az 1627/94/EK rendeletben előírt általános szabályok ellenére a harmadik országok vizein történő halászat a harmadik ország hatóságai által kibocsátott engedélyhez kötött.

Az első albekezdés azonban nem vonatkozik az Északi-tenger norvég vizein halászó hajókra a következő esetekben:

a) a 200 GT vagy annál kisebb űrtartalmú hajók;

b) a makrélától eltérő fajokra, emberi fogyasztásra szánt halászatot végző hajók;

c) a svéd hajók, a bevett gyakorlattal összhangban.

(2) Az engedélyek legnagyobb számát és a többi kapcsolódó feltételt a VII. melléklet I. részében meghatározottaknak megfelelően rögzítik. Az engedélykérelemben feltüntetik a halászat típusát, valamint azon hajó nevét és jellemzőit, amelyre az engedélyt kérik, és a tagállamok hatóságai továbbítják azt a Bizottság felé. A Bizottság benyújtja ezeket a kérelmeket az érintett harmadik ország hatóságaihoz.

(3) A közösségi hajók betartják a tevékenységük szerinti övezetre irányadó védelmi és ellenőrző intézkedéseket és minden más rendelkezést.

17. cikk

A Feröer-szigetek

A Feröer-szigetek vizein egy faj célzott halászatára engedéllyel rendelkező közösségi hajók végezhetnek célzott halászatot egy másik fajra, amennyiben a változásról előzetesen értesítik a feröer-szigeteki hatóságokat.

V. FEJEZET

A HARMADIK ORSZÁGBELI HAJÓKRA VONATKOZÓ ENGEDÉLYEZÉSI RENDELKEZÉSEK

18. cikk

Az engedély és különleges halászati engedély kötelezettsége

(1) A 2847/93/EK rendelet 28b. cikke ellenére a 200 GT-nál kisebb norvég hajók mentesülnek az engedély és a halászati engedély kötelezettsége alól.

(2) Az engedélyt és a különleges halászati engedélyt a hajón kell tartani. A Feröer-szigeteken vagy Norvégiában lajstromozott hajók mentesülnek az említett kötelezettség alól.

(3) A 2003. december 31-én halászati engedéllyel rendelkező, harmadik országbeli hajók a 2004. év kezdetétől folytathatják a halászatot a halászatra engedélyezett hajók listájának a Bizottsághoz történő benyújtásáig és a Bizottság általi jóváhagyásáig.

19. cikk

Engedély és különleges halászati engedély iránti kérelem

Egy harmadik ország hatósága részéről a Bizottságnak küldött, engedély és különleges halászati engedély iránti kérelemhez csatolni kell a következő információkat:

a) a hajó neve;

b) lajstromszám;

c) külső azonosító betűk és számok;

d) lajstromozás szerinti kikötő;

e) a tulajdonos vagy bérlő neve és címe;

f) bruttó űrtartalom és teljes hossz;

g) motorteljesítmény;

h) hívójel és rádiófrekvencia;

i) tervezett halászati mód;

j) tervezett halászati terület;

k) azok a fajok, amelyekre a halászat irányul;

l) az időszak, amelyre az engedélyt kérik.

20. cikk

Az engedélyek száma

Az engedélyek számát és a különleges kapcsolódó feltételeket a VII. melléklet II. részében meghatározottaknak megfelelően rögzítik.

21. cikk

Érvénytelenítés és visszavonás

(1) Az engedélyek és a különleges halászati engedélyek visszavonhatók új engedélyek és különleges halászati engedélyek kibocsátása érdekében. Az ilyen érvénytelenítés az új engedélyek és különleges halászati engedélyek Bizottság általi kibocsátását megelőző napon lép hatályba. Az új engedélyek és különleges halászati engedélyek kiállításuk napjától érvényesek.

(2) Az engedélyeket és különleges halászati engedélyeket a lejárat napja előtt részben vagy teljesen visszavonják, amennyiben a szóban forgó állományra az I. mellékletben előírt kvóta kimerült.

(3) Az engedélyeket és különleges halászati engedélyeket az e rendeletben megállapított kötelezettségek betartásának elmulasztása esetén visszavonják.

22. cikk

A vonatkozó szabályok betartásának elmulasztása

(1) Annak a hajónak a részére, amely nem teljesíti az e rendeletben megállapított kötelezettségeket, egy 12 hónapot nem meghaladó időszakra nem bocsátanak ki engedélyt és különleges halászati engedélyt.

(2) A Bizottság átadja az érintett harmadik ország hatóságainak azon hajók nevét és jellemzőit, amelyek számára a következő hónapban vagy hónapokban a vonatkozó szabályok megsértése következtében nem engedélyezik a halászatot a közösségi halászati övezetben.

23. cikk

Az engedély jogosultjának kötelezettségei

(1) A harmadik országbeli hajók betartják a tevékenységük szerinti övezetben a közösségi hajók halászatát szabályozó védelmi és ellenőrző intézkedéseket és más rendelkezéseket, különösen a 2847/93/EGK, 1627/94/EK, 88/98/EK, 850/98/EK, 1434/98/EK rendeletet és az 1381/87/EGK bizottsági rendeletet.

(2) Az (1) bekezdésben említett hajókról hajónaplót vezetnek, amelybe bejegyzik a VIII. melléklet I. részében meghatározott információkat.

(3) A harmadik országbeli hajók, a IIIa. ICES-körzetben halászó norvég hajók kivételével, továbbítják a Bizottság felé a IX. mellékletben meghatározott információkat, az említett mellékletben megállapított szabályoknak megfelelően.

24. cikk

Különös rendelkezések Francia Guyana tekintetében

(1) A Francia Guyana vizein történő halászatra vonatkozó engedélyeket akkor adják meg, ha az érintett hajó tulajdonosa vállalja, hogy lehetővé teszi egy megfigyelő hajóra szállását a Bizottság kérésére.

(2) Minden olyan hajó parancsnoka, amely engedéllyel rendelkezik az úszós halfajok vagy tonhal halászatára Francia Guyana vizein, az egyes utakat követően a fogás kirakásakor benyújt egy nyilatkozatot a francia hatóságok felé az utolsó nyilatkozat óta kifogott és a hajón tartott garnélarákok mennyiségéről. Ezt a nyilatkozatot a VII. melléklet III. részében megadott mintának megfelelő formanyomtatványon teszik meg. A nyilatkozat pontosságáért a hajóparancsnok felel. A francia hatóságok megteszik a megfelelő intézkedéseket a nyilatkozatok pontosságának ellenőrzésére, különösen a 23. cikk (2) bekezdésében említett hajónaplóval való összevetés segítségével. Az ellenőrzés után a nyilatkozatot az illetékes tisztviselő aláírja. Minden hónap vége előtt a francia hatóságok elküldik a Bizottságnak az előző hónapra vonatkozó valamennyi nyilatkozatot.

(3) A Francia Guyana vizein halászó hajókról a VIII. melléklet II. részében megadott mintának megfelelő hajónaplót kell vezetni. A hajónapló másolatát az egyes halászutak utolsó napjától számított 30 napon belül elküldik a Bizottságnak, a francia hatóságokon keresztül.

(4) Amennyiben a Bizottság egy egyhónapos időszakban nem kap tájékoztatást egy, Francia Guyana vizein történő halászatra engedéllyel rendelkező hajóról, az említett hajó engedélyét visszavonják.

VI. FEJEZET

A NAFO SZABÁLYOZÁSI TERÜLETEN HALÁSZATOT FOLYTATÓ KÖZÖSSÉGI HAJÓKRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK

1. SZAKASZ

A Közösség részvétele

25. cikk

A hajók listája

(1) Csak a lobogó szerinti tagállam által kibocsátott különleges halászati engedéllyel rendelkező, bruttó 50 tonnát meghaladó közösségi hajók számára engedélyezik – az engedélyben meghatározott feltételekkel –, hogy a NAFO szabályozási terület halászati erőforrásait halásszák, a hajón tartsák, átrakják, illetve kirakják.

(2) Mindegyik tagállam számítógéppel olvasható formában elküldi a Bizottságnak az összes olyan, a lobogója alatt hajózó, bruttó 50 tonnánál nagyobb és a Közösségben lajstromozott hajót tartalmazó listát, amely engedéllyel rendelkezik a NAFO szabályozási területen folytatott halászatra.

(3) A (2) bekezdésben említett listát e rendelet hatálybalépésétől számított 15 napon belül továbbítják a Bizottsághoz, és – a lista módosítása esetén – legalább öt nappal azt megelőzően, hogy az új hajó belép a NAFO szabályozási területre. A Bizottság ezt az információt haladéktalanul továbbítja a NAFO titkárságának.

(4) A (2) bekezdésben említett lista a következő adatokat tartalmazza:

a) a hajó belső száma, a közösségi halászhajó-nyilvántartásról szóló, 1998. szeptember 30-i 2090/98/EK bizottsági rendelet [21] I. mellékletében meghatározottak szerint;

b) nemzetközi rádióhívójel;

c) a hajó bérlője, adott esetben;

d) a hajó típusa.

(5) Az ideiglenesen egy tagállam lobogója alatt hajózó hajók (személyzet nélküli hajóbérlet) esetében a továbbított információ a következőket tartalmazza:

a) az a nap, amelytől kezdve a hajó számára engedélyezték a tagállam lobogója alatti hajózást;

b) az a nap, amelytől kezdve a hajó számára a tagállam engedélyezte a halászati tevékenységet a NAFO szabályozási területen;

c) az állam neve, ahol a hajó lajstromban van vagy korábban lajstromozták, valamint az a nap, amelytől kezdve megszűnt az említett állam lobogója alatt hajózni;

d) a hajó neve;

e) az illetékes nemzeti hatóságok által a hajóhoz rendelt hivatalos lajstromszám;

f) a hajó anyakikötője az átruházást követően;

g) a hajó tulajdonosának vagy bérlőjének neve;

h) egy nyilatkozat arról, hogy a hajóparancsnok másolatot kapott a NAFO szabályozási területen hatályban lévő rendeletekről;

i) a fő fajok, amelyeket a hajó a NAFO szabályozási területen halászhat;

j) azok az alterületek, ahol a hajó várhatóan halászni fog.

2. SZAKASZ

Technikai intézkedések

26. cikk

Hálószembőség

A X. mellékletben említett fajok célzott halászatában tilos az olyan vonóháló használata, amelynek bármelyik szakasza 130 mm-nél kisebb méretű hálószemeket tartalmaz. Ez a szembőség minimum 60 mm-re csökkenthető a sebeskalmár (Illex illecebrosus) célzott halászata esetében. A rája (Rajidae) célzott halászatában ezt a szembőséget legalább 280 mm-re kell növelni a zsákvégen, és 220 mm-re a vonóháló összes többi részén.

A garnélarákra (Pandalus borealis) halászó hajók legalább 40 mm-es szembőségű hálót használnak.

27. cikk

Hálótartozékok

(1) Tilos bármely olyan, az e cikkben leírtaktól eltérő eszköz használata, amely akadályt képez a háló szemeiben vagy csökkenti azok méretét.

(2) A sérülés csökkentése vagy megakadályozása érdekében a zsákvég alsó oldalához vásznat, léhést vagy más anyagot lehet rögzíteni.

(3) A zsákvég felső oldalához olyan eszközök kapcsolhatók, amelyek nem képeznek akadályt a zsákvég szemeiben. A felső kopásvédők használata a XI. mellékletben felsoroltakra korlátozódik.

(4) A garnélarákra (Pandalus borealis) halászó hajók használhatnak szelektáló ablakot, a rácsok között legfeljebb 22 mm távolsággal. A 3L. körzetben garnélarákra halászó hajókat legalább 72 cm-es hosszúságú kampós lánccal is felszerelik.

28. cikk

Járulékos fogások

(1) A hajó parancsnoka nem folytathatja olyan fajok célzott halászatát, amelyekre járulékos fogási korlátozások vonatkoznak. Egy faj célzott halászatáról akkor beszélünk, ha bármely fogás legnagyobb tömegszázalékát az a faj alkotja.

(2) Az ID. mellékletben felsorolt fajok esetében, amelyekre a Közösség nem rögzített kvótát a NAFO szabályozási terület egy részére, bármely faj célzott halászata során, az azon a területen fogott járulékos fogás az egyes fajokra nem haladhatja meg a 2500 kg vagy a hajón megtartott teljes fogás 10 tömegszázaléka közül a nagyobb mennyiséget. A szabályozási terület olyan részén azonban, ahol bizonyos fajok célzott halászata tiltott, az ID. mellékletben felsorolt egyes fajok esetében a járulékos fogás nem haladhatja meg az 1250 kg-ot vagy az 5 %-ot.

(3) Amennyiben a járulékos fogási korlátozások alá tartozó fajok teljes mennyisége bármely fogásban meghaladja a (2) bekezdésben megállapított értékeket, a hajóknak haladéktalanul legalább öt tengeri mérfölddel el kell távolodniuk az előző fogási pozíciótól. Amennyiben a járulékos fogási korlátozások alá tartozó fajok teljes mennyisége bármely ezt követő fogásban meghaladja az említett értékeket, a hajóknak ismét haladéktalanul legalább öt tengeri mérfölddel el kell távolodniuk az előző fogási pozíciótól, és a területre legalább 48 óráig nem térhetnek vissza.

(4) A garnélarákra (Pandalus borealis) halászó hajóknál, abban az esetben, ha a járulékos fogás teljes mennyisége az ID. mellékletben felsorolt valamennyi fajra bármely fogásban meghaladja az 5 tömegszázalékot a 3M. körzetben és a 2,5 tömegszázalékot a 3L. körzetben, a hajóknak haladéktalanul legalább öt tengeri mérfölddel el kell távolodniuk az előző fogási pozíciótól.

A garnélarákfogásokat nem veszik figyekembe a tengerfenéken élő halfajok járulékos fogásainak kiszámításában.

29. cikk

A halak legkisebb mérete

A XII. mellékletben előírt méreteknek nem megfelelő, a NAFO szabályozási területről származó halakat nem lehet feldolgozni, a hajón megtartani, átrakni, kirakni, szállítani, tárolni, eladni, bemutatni vagy eladásra kínálni, ehelyett haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe. Ahol az előírt méretnek nem megfelelő kifogott halak mennyisége meghaladja a teljes mennyiség 10 %-át, a hajónak haladéktalanul legalább öt tengeri mérfölddel el kell távolodnia az előző fogási pozíciótól a halászat folytatása előtt. Minden olyan, legkisebb halméret követelmények alá tartozó feldolgozott halat, amely nem éri el a XII. melléklet szerintivel egyenértékű hosszúságot, úgy tekintenek, hogy az a halak legkisebb mérete alatti halból származik.

3. SZAKASZ

Ellenőrző intézkedések

30. cikk

Hajónapló és tárolási terv

(1) A 2847/93/EGK rendelet 6., 8., 11. és 12. cikkének betartása mellett a hajó parancsnoka az e rendelet XIII. mellékletében felsorolt információkat is bejegyzi a hajónaplóba.

(2) A tagállamok minden hónap 15. napja előtt számítógéppel olvasható formában értesítik a Bizottságot a XIV. mellékletben felsorolt állományoknak az előző hónapban kirakodott mennyiségeiről, és közlik a 2847/93/EGK rendelet 11. és 12. cikke szerint kapott információkat.

(3) A közösségi hajó parancsnoka az ID. mellékletben felsorolt fajok fogásai tekintetében vezeti:

a) a hajónaplót, amely megadja az összesített eredményt fajonként és feldolgozott termékenként; vagy

b) a feldolgozott termékek tárolási tervét, fajonként feltüntetve elhelyezésüket a rakodótérben.

(4) A hajóparancsnok biztosítja a szükséges segítséget a hajónaplóban feltünetetett mennyiségek és a hajón tárolt feldolgozott termékek ellenőrzésének lehetővé tételéhez.

31. cikk

Hálók

A X. mellékletben felsorolt egy vagy több faj célzott halászatakor a hajók nem hordozhatnak a 26. cikkben megállapítottnál kisebb szembőségű hálókat. A NAFO szabályozási területen kívüli területeken azonban ugyanazon út során a halászhajók tarthatnak a hajón ilyen hálókat, feltéve hogy ezeket a hálókat biztonságosan feltekerik és elrakják, és azok közvetlen használatra nem állnak rendelkezésre, azaz:

a) a hálókat leoldozzák a lemezeikről és a húzó- vagy vonókábeleikről vagy -köteleikről; és

b) a fedélzeten vagy fölötte szállított hálókat biztonságosan hozzáerősítik a hajó vízszint feletti részének valamely pontjához.

32. cikk

Átrakodás

A közösségi hajók nem végezhetnek átrakodási műveleteket NAFO szabályozási területen, kivéve ha illetékes hatóságaiktól erre előzetes engedélyt kaptak.

33. cikk

A halászati erőkifejtés nyomon követése

(1) Minden tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a 25. cikkben említett hajóinak halászati erőkifejtése arányban álljon a NAFO szabályozási területen az említett tagállam rendelkezésére álló halászati lehetőségekkel.

(2) A tagállamok továbbítják a Bizottságnak a NAFO szabályozási területen, az érintett fajokra halászó hajóik halászati tervét, legkésőbb 2004. január 31-ig, illetve azt követően az ilyen tevékenység megkezdése előtt legalább 30 nappal. A halászati terv megjelöli többek között az ezekben a halászatokban részt vevő hajót vagy hajókat. A halászati terv bemutatja a halászterület tekintetében alkalmazandó teljes halászati erőkifejtést, az értesítést küldő tagállam rendelkezésére álló halászati lehetőségek mértékéhez viszonyítva.

A tagállamok legkésőbb 2004. december 31-ig beszámolnak a Bizottságnak halászati terveik végrehajtásáról, az ebben a halászatban ténylegesen részt vevő hajók számát és a halászattal töltött napok teljes számát is beleértve.

4. SZAKASZ

A norvég garnélára vonatkozó különös rendelkezések

34. cikk

Az norvég garnéla halászata

Minden tagállam naponta beszámol a Bizottságnak a NAFO szabályozási terület 3L. körzetében a lobogója alatt hajózó és a Közösségben lajstromozott hajók által fogott norvég garnéla mennyiségeiről. Minden halászati tevékenységet 200 métert meghaladó mélységben kell végezni, és a halászat tagállamonként egy időben egy hajóra korlátozódik.

5. SZAKASZ

A grönlandi laposhalra vonatkozó különös rendelkezések

35. cikk

A grönlandi laposhalra vonatkozó különleges halászati engedély

(1) A 24 métert meghaladó teljes hosszúságú, a (2) bekezdésben említett listában nem szereplő közösségi hajók számára tilos a grönlandi laposhal halászata, a hajón való megtartása, átrakása vagy kirakodása.

(2) Mindegyik tagállam elküldi a Bizottságnak azoknak a 24 métert meghaladó teljes hosszúságú, a lobogója alatt hajózó és a Közösségben lajstromozott hajóknak a listáját, amelyek számára egy különleges halászati engedély kibocsátásával engedélyezi a grönlandi laposhal halászatát a 2. alterületen és a 3KLMNO körzetekben.

(3) A (2) bekezdésben említett lista tartalmazza a 2090/98/EK bizottsági rendelet I. mellékletében meghatározott belső számot.

(4) A listát számítógéppel olvasható formában e rendelet hatálybalépésétől számított 15 napon belül továbbítják a Bizottsághoz, a lista módosításai esetében pedig legalább 5 nappal azt megelőzően, hogy az új hajó belép a 2. alterületre és a 3KLMNO körzetekbe. A Bizottság késedelem nélkül továbbítja a listát a NAFO titkárságnak.

(5) Mindegyik tagállam megteszi az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a grönlandi laposhalra vonatkozó kvótáját a (2) bekezdésben említett, engedélyezett hajói között ossza fel. A tagállamok a kvóta felosztásáról szóló információt e rendelet hatálybalépésétől számított 15 napon belül továbbítják a Bizottsághoz.

36. cikk

Jelentések

(1) A 35. cikk (2) bekezdésében említett hajók parancsnokai beszámolnak a lobogó szerinti tagállamnak a következőkről:

a) A grönlandi laposhalnak a hajón tartott mennyisége a közösségi hajó a 2. alterületre és a 3KLMNO körzetekbe történő belépésekor. Ezt a jelentést a hajó ebbe az övezetbe történő valamennyi belépését legfeljebb 12 órával és legalább 6 órával megelőzően kell továbbítani.

b) A grönlandi laposhal heti fogásai. Ezt a jelentést első alkalommal legkésőbb a hajó a 2. alterületre és a 3KLMNO körzetekbe történő belépését követő hetedik nap végén kell továbbítani, vagy – ha a halászút hét napnál hosszabb ideig tart – a 2. alterületen és a 3KLMNO körzetekben a vasárnap éjfélkor lezáruló előző hét során végrehajtott fogások tekintetében legkésőbb hétfőn.

c) A grönlandi laposhalnak a hajón tartott mennyiségei a közösségi hajó a 2. alterületről és a 3KLMNO körzetekből történő kilépésekor. Ezt a jelentést a hajó ebből az övezetből történő valamennyi kilépését legfeljebb 12 órával és legalább 6 órával megelőzően kell továbbítani, és tartalmaznia kell a halászattal töltött napok számát és a teljes fogást ebben az övezetben.

d) A grönlandi laposhal minden átrakodásakor berakott és kirakott mennyiségek a hajónak a 2. alterületen és a 3KLMNO körzetekben való tartózkodása idején. Ezeket a jelentéseket az átrakodás elvégzése után legfeljebb 24 órával kell továbbítani.

(2) A tagállamok az (1) bekezdés a), c) és d) pontja szerinti jelentések kézhezvételekor továbbítják azokat a Bizottságnak.

(3) Ha úgy ítélik, hogy a grönlandi laposhalnak a (2) bekezdés szerinti értesítésben szereplő mennyiségei kimerítik a tagállamoknak kiosztott kvóta 70 %-át, a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket a fogások nyomon követésének megerősítésére, és tájékoztatják a Bizottságot ezekről az intézkedésekről.

37. cikk

Kijelölt kikötők

(1) A NAFO szerződő felei által kijelölt kikötőkön kívül tilos a grönlandi laposhal bármilyen mennyiségének kirakodása. A grönlandi laposhal kirakodása tilos a nem szerződő felek kikötőiben.

(2) A tagállamok kijelölik azokat a kikötőket, ahol a grönlandi laposhal kirakodható, és meghatározzák a kapcsolódó ellenőrzési és felügyeleti eljárásokat, beleértve az egyes kirakásokon belül a grönlandi laposhal mennyiségeinek feljegyzésére és jelentésére vonatkozó feltételeket.

(3) A tagállamok e rendelet hatálybalépésétől számított 15 napon belül elküldik a Bizottságnak a kijelölt kikötők listáját és – ezt követően 15 napon belül – a (2) bekezdésben említett kapcsolódó ellenőrzési és felügyeleti eljárásokat. A Bizottság azonnal továbbítja ezt az információt a NAFO-titkárságnak.

(4) A Bizottság azonnal továbbítja a (2) bekezdésben említett kijelölt kikötők, valamint a NAFO más szerződő felei által kijelölt kikötők listáját valamennyi tagállamnak.

38. cikk

Kikötői ellenőrzés

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a kijelölt kikötőkbe grönlandi laposhal kirakása és/vagy átrakása céljából belépő hajók egy kikötői ellenőrzésen menjenek keresztül a NAFO kikötői ellenőrzési rendszerének megfelelően.

(2) Az ellenőrök megérkezéséig az (1) bekezdésben említett hajókból tilos fogásokat kirakni és/vagy átrakni.

(3) Az összes kirakott mennyiséget fajonként le kell mérni, mielőtt hűtőházba vagy más rendeltetési helyre szállítják.

(4) A tagállamok az ellenőrzés befejezésétől számított 7 munkanapon belül továbbítják a vonatkozó kikötői ellenőrzési jelentést a NAFO titkárságának, és egy másolatot a Bizottságnak.

39. cikk

A kirakodás és átrakodás tilalma a nem szerződő felek hajói számára

A tagállamok biztosítják, hogy megtiltják a nem szerződő felek hajóinak, amelyek a NAFO szabályozási területen halászati tevékenységet végeznek, a grönlandi laposhal kirakodását és átrakodását.

40. cikk

A halászati tevékenységek követése

A tagállamok legkésőbb 2004. december 31-ig jelentést nyújtanak be a Bizottságnak a 34–39. cikkben megállapított intézkedések végrehajtásáról, a halászattal töltött napok teljes számát is beleértve.

6. SZAKASZ

A vörös álsügérre vonatkozó különös rendelkezések

41. cikk

A mélyvízi vörös álsügér halászata

(1) A NAFO szabályozási terület 2. alterületén és IF., 3K. és 3M. körzetében vörös álsügérre halászó hajó parancsnoka minden második hétfőn értesíti a lobogó vagy lajstromozás szerinti tagállam illetékes hatóságait a vörös álsügér mennyiségeiről, amelyet az említett területeken és övezetekben az előző vasárnap éjfélkor véget érő kéthetes időszakban fogott. Amikor az összesített fogások elérik a teljes kifogható mennyiség 50 %-át, az értesítést minden hétfőn meg kell tenni.

(2) A tagállamok minden második kedden déli 12 óra előtt beszámolnak a Bizottságnak az előző vasárnap éjfélkor véget érő kéthetes időszakban a vörös álsügérnek a NAFO szabályozási terület 2. alterületén és IF., 3K. és 3M. körzetében a lobogójuk alatt hajózó és területükön lajstromozott hajók által fogott mennyiségeiről. Amikor az összesített fogások elérik a teljes kifogható mennyiség 50 %-át, a jelentéseket hetente kell elküldeni.

VII. FEJEZET

A CCAMLR TERÜLETÉN HALÁSZÓ KÖZÖSSÉGI HAJÓKRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK

1. SZAKASZ

Korlátozások

42. cikk

Tilalmak és fogási korlátozások

(1) A XV. mellékletben meghatározott fajok célzott halászata az abban a mellékletben feltüntetett övezetekben és a megadott időszakokban tilos.

(2) Az új és felderítő halászatra a XVI. mellékletben meghatározott fogási és járulékos fogási korlátozásokat kell alkalmazni az említett mellékletben feltüntetett alterületeken/körzetekben.

2. SZAKASZ

Felderítő halászat

43. cikk

Részvétel felderítő halászatban

(1) A Spanyolország lobogója alatt hajózó és ott lajstromozott halászhajók, amelyekről a CCAMLR-t a 66/98/EK rendelet 16. cikke rendelkezéseinek megfelelően értesítették, részt vehetnek a Dissostichus spp. horogsoros felderítő halászatában a 48.6. és 88.1. FAO-alterületen. A 48.6. alterületen egy időben csak egy halászhajó halászhat. A teljes fogási és járulékos fogási korlátozásokat alterületenként és ezek felosztását kisléptékű kutatási egységenként (SSRU-k) a két alterület mindegyikén belül a XVI. melléklet határozza meg.

(2) A halászatot földrajzilag és a tengermélység-tartomány szempontjából a lehető legkiterjedtebb területen kell végezni, a halászati potenciál meghatározásához szükséges információ megszerzése és a fogás és erőkifejtés túlzott koncentrációjának elkerülése érdekében. E célból bármelyik kisléptékű kutatási egység területén berekesztik a halászatot, ha a bejelentett fogás eléri a meghatározott fogási korlátot, és az említett kisléptékű kutatási egységet a szezon hátralévő részére lezárják a halászat elől.

44. cikk

Jelentési rendszerek

A 43. cikkben említett felderítő halászatokban részt vevő halászhajókra a következő fogási és erőkifejtési jelentési rendszerek vonatkoznak:

a) a 66/98/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében meghatározott ötnapos fogási és erőkifejtési jelentési rendszer;

b) a 66/98/EK rendelet 12. cikkében meghatározott havi, részletes bontású fogási és erőkifejtési jelentési rendszer;

c) jelentést kell tenni a visszaengedett Dissostichus eleginoides és Dissostichus mawsoni teljes számáról és tömegéről, a "megkocsonyásodott" állapotúakat is beleértve.

45. cikk

Különleges követelmények

(1) A 43. cikkben említett felderítő halászatot a 66/98/EK rendelet 14. cikke (3) bekezdésének megfelelően végzik, tekintettel a horogsoros halászatok folyamán a tengeri madarak ezzel járó halálozásának csökkentésére alkalmazandó intézkedésekre. Ezen intézkedéseken kívül ezeken a halászterületeken tilos a belsőségeket a tengerbe dobni.

(2) A 88.1. FAO-alterületen felderítő halászatban részt vevő halászhajókra továbbá a következő követelmények vonatkoznak:

a) a hajóknak megtiltják a következőket:

i. olaj vagy üzemanyag-termékek vagy olajos szermaradványok tengerbe ürítése, a 73/78 MARPOL I. mellékletében engedélyezettek kivételével;

ii. a szemét kirakása;

iii. olyan élelmiszer-hulladék kirakása, amely egy legfeljebb 25 mm-es lyukú szűrőn nem megy át;

iv. baromfihús vagy részei (a tojáshéjat is beleértve) kirakása; vagy

v. a szennyvíz kiürítése a szárazföldtől vagy jégselfektől 12 tengeri mérföld távolságon belül, illetve olyankor, amikor a hajó 4 csomónál kisebb sebességgel halad.

b) A 88.1. alterületre tilos élő baromfit vagy más élő szárnyast behozni, és az el nem fogyasztott tisztított baromfit el kell távolítani a 88.1. alterületről.

c) A Dissostichus spp. halászata a 88.1. alterületen a Balleny-szigetek partjától mért 10 tengeri mérföld távolságon belül tilos.

46. cikk

A fogások meghatározása

(1) E szakasz alkalmazásában egy fogás egy vagy több horogsor elhelyezéséből áll egyetlen helyszínen. A fogási vagy tevékenységi jelentés alkalmazásában a fogás pontos földrajzi helyzetét a felhasznált horogsor vagy horogsorok középpontja határozza meg.

(2) Ahhoz, hogy kutatási fogásnak minősüljön:

a) az egyes kutatási fogásoknak a többi kutatási fogástól legalább 5 tengeri mérföld távolságra kell lenniük, amely távolságot az egyes kutatási fogások földrajzi középpontjától kell mérni;

b) az egyes fogások legalább 3500 és legfeljebb 10000 horogból állnak; ez ugyanazon a helyszínen több külön horogsor kihelyezésével is megvalósítható;

c) egy horogsor minden egyes fogásánál legfeljebb hatórás merítési időt kell hagyni, amelyet a kihelyezési eljárás befejezésének idejétől a bevonási eljárás megkezdéséig mérnek.

47. cikk

Kutatási tervek

A 43. cikkben említett felderítő halászatban részt vevő halászhajók a 48.6. és 88.1. FAO-alterület felosztásával keletkezett valamennyi kisléptékű kutatási egység területén végrehajtják a kutatási terveket. A kutatási tervet a következőképpen hajtják végre:

a) a kisléptékű kutatási egység területére való első belépéskor az első 10 fogást – amelyet az "első sorozat"-ként jelölnek – "kutatófogás"-ként kell feltüntetni, és meg kell felelniük a 46. cikk (2) bekezdésében meghatározott kritériumoknak;

b) a következő 10 fogást vagy 10 tonnányi fogást – amelyik jelzőszintet előbb elérik – a "második sorozat"-nak nevezik. A második sorozat fogásai, a hajóparancsnok döntésétől függően, a rendes felderítő halászat részeként is kifoghatók. Ezek a fogások azonban kutatófogásoknak is tekinthetők, amennyiben teljesítik a 46. cikk (2) bekezdésének kritériumait;

c) a fogások első és második sorozatának befejezésekor, amennyiben a hajóparancsnok folytatni kívánja a halászatot a kisléptékű kutatási egység területén, a hajónak "harmadik sorozat"-ot kell vállalnia, amelynek eredményeképpen a három sorozatban összesen 20 kutatófogást hajtanak végre. A fogások harmadik sorozatát a kisléptékű kutatási egység területén tett ugyanazon látogatás során kell elvégezni, mint az első és második sorozatot;

d) 20 kutatófogás teljesítését követően a hajó tovább halászhat a kisléptékű kutatási egység területén;

e) a 88.1. alterület A., B., C., D., E. és G. kisléptékű kutatási egységén, ahol a tengerfenék halászható területe 15000 km2-nél kisebb, a b), c) és d) pontot nem kell alkalmazni, és 10 kutatófogás teljesítését követően a hajó tovább halászhat a kisléptékű kutatási egység területén.

48. cikk

Adatgyűjtési tervek

(1) A 43. cikkben említett felderítő halászatokban részt vevő halászhajók a 48.6. és 88.1. FAO-alterület felosztásával keletkezett valamennyi kisléptékű kutatási egység területén végrehajtják az adatgyűjtési terveket. Az adatgyűjtési terv a következő adatokat tartalmazza:

a) helyzet és tengermélység egy fogás minden horogsorának mindkét végén;

b) a kihelyezés, merítés és fogás ideje;

c) a felszínen elvesztett halak száma és faja;

d) a kihelyezett horgok száma;

e) a csali típusa;

f) a csali alkalmazásának sikeressége (%);

g) a horog típusa; és

h) tenger- és felhőviszonyok, valamint a holdfázis a horogsorok kihelyezése idején.

(2) Minden kutatófogás esetében össze kell gyűjteni az (1) bekezdésben meghatározott valamennyi adatot; különösen, a kutatófogásban minden halat – 100 darabig – meg kell mérni, és legalább 30 halból álló mintát kell kivenni biológiai vizsgálatokra. Ha a fogás több mint 100 halból áll, alkalmazni kell egy módszert a halak véletlenszerű almintákra osztására.

49. cikk

Jelölési program

A 43. cikkben említett felderítő halászatokban részt vevő valamennyi halászhajó végrehajt továbbá egy jelölési programot a következőképpen:

a) a Dissostichus spp. példányokat megjelölik és visszaengedik a szezon folyamán ejtett egyes fogások friss tömegének egy tonnája után egy példány arányban. A hajók csak akkor hagyják abba a jelölést, ha már 500 példányt megjelöltek, illetve elhagyják a halászterületet, miután a fogott mennyiség friss tömegének minden tonnája után egy példányt megjelöltek;

b) a programnak a 100 cm alatti kis példányokra kell irányulnia, de ennél nagyobb példányokat is meg kell jelölni, ha az a fogás friss tömegének minden tonnája után egy megjelölt példány követelmény teljesítéséhez szükséges. Minden visszaengedett példányt kétszeresen kell megjelölni, és a visszaengedésnek a lehető legkiterjedtebb földrajzi területen kell megtörténnie;

c) minden jelzésen jól olvasható, egyedi sorszámnak kell szerepelnie, valamint egy visszaküldési címnek, amely biztosítja, hogy a megjelölt példány újbóli kifogása esetén a jelzés eredete visszakereshető;

d) minden vonatkozó jelölési adatról és a Dissostichus spp. jelölt példányainak a halászterületen történő újbóli kifogásairól számítógéppel olvasható formában kell beszámolni a CCAMLR-nek, két hónapon belül azt követően, hogy a hajó elhagyta ezeket a halászterületeket.

50. cikk

Tudományos megfigyelők

A 43. cikkben említett felderítő halászatokban részt vevő valamennyi halászhajóval legalább két tudományos megfigyelő foglalkozik; egyikük a CCAMLR nemzetközi tudományos megfigyelési rendszerének megfelelően kinevezett megfigyelő, aki a halászati időszakban valamennyi halászati tevékenység során a hajón tartózkodik.

VIII. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

51. cikk

Adatátvitel

A 2847/93/EGK rendelet alapján a tagállamok számítógéppel olvasható formában elküldik a Bizottságnak a fogott állományok kirakodott mennyiségeire vonatkozó adatokat, az egyes állományok táblázataiban meghatározott állománykódok felhasználásával.

52. cikk

Az új tagállamok kvótái

Az új tagállamok hajói által a 2004. január 1-je és a csatlakozás napja közötti időszakban végrehajtott fogásokat beszámítják az I. mellékletben megállapított kvótákba.

Az új tagállamok a csatlakozásuk napjától számított 15 napon belül értesítik a Bizottságot a 2004. január 1-je és a csatlakozás napja közötti fogásaik összegéről.

53. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet 2004. január 1-jén lép hatályba.

Ahol a CCAMLR-területre vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket a 2004. január 1-je előtt kezdődő időszakra határozták meg, a 42. cikket a teljes kifogható mennyiségek megfelelő alkalmazási időszakainak kezdetétől kell alkalmazni.

A IV. melléklet 12. pontjának rendelkezései 2004. február 1-jén lépnek hatályba, a 12.3. pont és a 12.7. pont második bekezdése kivételével, amelyek 2004. január 1-jén lépnek hatályba.

A 13. és 14. cikket Észtországra, Lengyelországra, Lettországra és Litvániára a felsorolt államok csatlakozásától kezdve nem kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2003. december 19-én.

a Tanács részéről

az elnök

Giovanni Alemanno

[1] HL L 236., 2003.9.23., 1. o.

[2] HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

[3] HL L 6., 1998.1.10., 1. o. A 2742/1999/EK rendelettel (HL L 341., 1999.12.31., 1. o.) hatályon kívül helyezett rendelet.

[4] HL L 115., 1996.5.9., 3. o.

[5] HL L 226., 1980.8.29., 48. o.

[6] HL L 226., 1980.8.29., 12. o.

[7] HL L 29., 1985.2.1., 9. o.

[8] HL L 161., 1993.7.2., 1. o.

[9] HL L 332., 1996.12.20., 1. o.

[10] HL L 332., 1996.12.20., 6. o.

[11] HL L 332., 1996.12.20., 16. o.

[12] HL L 132., 1987.5.21., 9. o.

[13] HL L 276., 1983.10.10., 1. o. A legutóbb az 1965/2001/EK bizottsági rendelettel (HL L 268., 2001.10.9., 23. o.) módosított rendelet.

[14] HL L 261., 1993.10.20., 1. o. A legutóbb az 1954/2003/EK rendelettel (HL L 289., 2003.11.7., 1. o.) módosított rendelet.

[15] HL L 171., 1994.7.6., 1. o. A legutóbb a 973/2001/EK rendelettel (HL L 137., 2001.5.19., 1. o.) módosított rendelet.

[16] HL L 171., 1994.7.6., 7. o.

[17] HL L 9., 1998.1.15., 1. o. A legutóbb az 1520/98/EK rendelettel (HL L 201., 1998.7.17., 1. o.) módosított rendelet.

[18] HL L 125., 1998.4.27., 1. o. A legutóbb a 973/2001/EK rendelettel (HL L 137., 2001.5.19., 1. o.) módosított rendelet.

[19] HL L 191., 1998.7.7., 10. o.

[20] A Tanács 2002. december 20-i 2341/2002/EK rendelete bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2003. évre történő meghatározásáról (HL L 356., 2002.12.31., 12. o.). A legutóbb az 1754/2003/EK rendelettel (HL L 252., 2003.10.4., 1. o.) módosított rendelet.

[21] HL L 266., 1998.10.1., 27. o. A 839/2002/EK bizottsági rendelettel (HL L 134., 2002.5.22., 5. o.) módosított rendelet.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

KÖZÖSSÉGI HAJÓKRA ALKALMAZANDÓ HALÁSZATI LEHETŐSÉGEK OLYAN TERÜLETEKEN, AHOL FOGÁSI KORLÁTOZÁSOK VANNAK ÉRVÉNYBEN, TOVÁBBÁ HARMADIK ORSZÁGOK HAJÓIRA VONATKOZÓ HALÁSZATI LEHETŐSÉGEK KÖZÖSSÉGI VIZEKEN, FAJ ÉS TERÜLET SZERINT (ELTÉRŐ RENDELKEZÉS HIÁNYÁBAN ÉLŐSÚLYTONNÁBAN)

Az e mellékletben meghatározott fogási korlátozásokat a 9. cikk alkalmazásában kvótáknak kell tekinteni, és ezért ezekre a 2847/93/EK rendeletben, különösen annak 14. és 15. cikkében megállapított szabályok vonatkoznak.

A halállományokra minden területen a fajok latin nevének betűrendi sorrendjét követve kell utalni. A következő táblázat e rendelet alkalmazásában a fajok közönséges nevének és latin nevének megfelelését tartalmazza:

Közönséges név | 3-alfa kód | Tudományos név |

Álsügérek | RED | Sebastes spp. |

Aranylazac | ARU | Argentina silus |

Ausztráliai szürke tőkehal | NOS | Lepidonotothen squamifrons |

Búvárcápa | SCK | Dalatias licha |

Chilei tengeri sügér | TOP | Dissostichus eleginoides |

Csíkos jéghal | ANI | Champsocephalus gunnari |

Dél-georgiai jéghal | SGI | Pseudochaenichthys georgianus |

Érdes laposhal | PLA | Hippoglossoides platessoides |

Érdes lepényhal | FLX | Platichthys flesus |

Érdes tüskéscápa | GUQ | Centrophorus squamosus |

Északatlanti gránátoshal | RHG | Macrourus berglax |

Északi menyhal | LIN | Molva molva |

Farkassügér | BSS | Dicentrarchus labrax |

Fattyúmakrélák | JAX | Trachurus spp. |

Fehér marlin | WHM | Tetrapturus alba |

Fekete abroncshal | BSF | Aphanopus carbo |

Fekete tőkehal | POK | Pollachius virens |

Fekete tüskéscápa | ETX | Etmopterus spinax |

Foltos tőkehal | HAD | Melanogrammus aeglefinus |

Germon | ALB | Thunnus alalunga |

Gránátos sügér | ORY | Hoplostethus atlanticus |

Gránátoshalak | GRV | Macrourus spp. |

Grönlandi laposhal | GHL | Reinhardtius hippoglossoides |

Hering | HER | Clupea harengus |

Heringcápa | POR | Lamna nasus |

Homoki angolnafélék | SAN | Channichthys rhinoceratus |

Kapelán lazac | CAP | Mallotus villosus |

Karcsú menyhal | SLI | Molva macrophthalmus |

Kardhal | SWO | Xiphias gladius |

Kék menyhal | BLI | Molva dypterigia |

Kék puha tőkehal | WHB | Micromesistius poutassou |

Kisfejű lepényhal | LEM | Microstomus kitt |

Kormos nyársorrúhal | BUM | Makaira nigricans |

Közönséges kutyacápa | GAG | Galeorhinus galeus |

Közönséges lepényhal | DAB | Limanda limanda |

Közönséges nyelvhal | SOL | Solea solea |

Krill | KRI | Euphausia superba |

Lámpáshal | LAC | Lampanyctus achirus |

Lazac | SAL | Salmo salar |

Lepényhal-alakúak | FLX | Pleuronectiformes |

Madárcsőrű macskacápa | DCA | Deania calcea |

Makréla | MAC | Scomber scombrus |

Márványos sügér | NOR | Notothenia rossii |

Nagy lámpáscápa | TUR | Etmopterus princeps |

Nagyszemű tonhal | BET | Thunnus obesus |

Nagyszemű vörösdurbincs | SBR | Pagellus bogaraveo |

Norvég garnéla | PRA | Pandalus borealis |

Norvég menyhal | USK | Brosme brosme |

Norvég rák | NEP | Nephrops norvegicus |

Norvég tőkehal | NOP | Trisopterus esmarki |

Nyálkásfejű halak | ALF | Beryx spp. |

Nyelvhalak | LEZ | Lepidorhombus spp. |

Óriás laposhal | HAL | Hippoglossus hippoglossus |

Óriáscápa | BSK | Cetorhinus maximus |

Ostoros garnélák | PEN | Penaeus spp. |

Ördöghalfélék | ANF | Lophiidae |

Patagóniai foghal | TOP | Dissostichus eleginoides |

Pásztás farkashal | CAT | Anarhichas lupus |

Pisze hosszúfarkúhal | RNG | Coryphaenoides rupestris |

Portugál cápa | CYO | Centroscymnus coelolepis |

Púpos tőkehal | NOG | Gobionotothen gibberifrons |

Sárgafarkú lepényhal | YEL | Limanda ferruginea |

Sárgaúszójú tonhal | YFT | Thunnus albacares |

Sarki tőkehal | POC | Boreogadus saida |

Sávos tőkehal | POL | Pollachius pollachius |

Scotia-tengeri jéghal | SSI | Chaenocephalus aceratus |

Sebes kalmár | SQI | Illex illecebrosus |

Sima lámpáscápa | ETP | Etmopterus pusillus |

Sima lepényhal | PLE | Pleuronectes platessa |

Spratt | SPR | Sprattus sprattus |

Szardella | ANE | Engraulis encrasicolus |

Szürke tőkehal | HKE | Merluccius merluccius |

Tarisznyarák | PAI | Paralomis spp. |

Tengeripókok | PCR | Chionoecetes spp. |

Tonhal | BFT | Thunnus thynnus |

Tőkehal | COD | Gadus morhua |

Tüskéscápa | DGS | Squalus acanthias |

Valódi rájafélék | SRX-RAJ | Rajidae |

Vékonybajszú tőkehal | WHG | Merlangius merlangus |

Villás tőkehal | FOX | Phycis spp. |

Vörös lepényhal | WIT | Glyptocephalus cynoglossus |

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

NEM EMBERI FOGYASZTÁSRA SZÁNT, VÁLOGATÁS NÉLKÜL KIRAKODOTT HERINGRE ALKALMAZANDÓ HALÁSZATI LEHETŐSÉGEK 2004-BEN (ÉLŐSÚLYTONNÁBAN)

Az e mellékletben meghatározott fogási korlátozásokat a 3. cikk alkalmazásában kvótáknak kell tekinteni, és ezért ezekre a 2847/93/EK rendeletben, különösen annak 14. és 15. cikkében megállapított szabályok vonatkoznak.

Faj: | Hering Clupea harengus | Övezet: | Skagerrak és Kattegat HER/03A-BC |

Dánia | 17950 | | |

Németország | 160 | | |

Svédország | 2890 | | |

EK | 21000 | | |

TAC | 21000 | | |

Faj: | Hering Clupea hare ngus | Övezet: | IIa. (közösségi vizek), Északi-tenger, VIId. HER/2A47DX |

Belgium | 189 | | |

Dánia | 36377 | | |

Németország | 189 | | |

Franciaország | 189 | | |

Hollandia | 189 | | |

Svédország | 178 | | |

Egyesült Királyság | 691 | | |

EK | 38000 | | |

TAC | 38000 | | |

--------------------------------------------------

III. MELLÉKLET

AZ ÉSZAKI-TENGERI HERINGRE VONATKOZÓ KÜLÖNLEGES INTÉZKEDÉSEK

1. A tagállamok különleges intézkedéseket fogadnak el az Északi-tengerből vagy a Skagerrak és Kattegat tengerszorosból kifogott hering fogására, válogatására vagy kirakodására vonatkozóan azzal a céllal, hogy biztosítsák a fogási korlátozások – különösen a II. mellékletben meghatározottak – betartását. Ezek az intézkedések különösen a következőket foglalják magukban:

- különleges ellenőrzési és vizsgálati programok,

- halászati tevékenységi tervek, beleértve az engedélyezett hajók listáját, valamint – amennyiben a 70 %-ot meghaladó kvótafelhasználás alapján szükségesnek tartják – az engedélyezett hajók tevékenységére vonatkozó korlátozások,

- az átrakodás és olyan gyakorlatok ellenőrzése, amelyek a halállomány bizonyos részének visszaengedését vonják magukkal,

- amennyiben lehetséges, a halászat ideiglenes betiltása azokon a területeken, ahol a hering, különösen az ivadékok, járulékos fogásának aránya magas.

2. A fogás maradékából nem kiválogatott hering kirakodása esetén a tagállamok biztosítják, hogy megfelelő mintavételi programok állnak rendelkezésre a járulékos heringfogás kirakodásának hatékony megfigyelésére azokban a kikötőkben, ahol az említett mintavételi programok nem álljanak rendelkezésre, be kell tiltani az olyan halfogások kirakodását, amelyek nem kiválogatott heringet tartalmaznak.

3. A Bizottsági ellenőrök – a 2847/93/EGK rendelet 29. cikkével összhangban és bármikor, amikor a Bizottság az 1. és 2. pont értelmében szükségesnek tartja –független vizsgálatokat folytatnak annak ellenőrzése céljából, hogy az illetékes hatóságok végrehajtják a mintavételi programokat és az 1. pontban említett különleges intézkedéseket.

4. A Bizottság betiltja a hering kirakodását, amennyiben úgy vélik, hogy az 1. és 2. pontban említett intézkedések végrehajtása nem biztosítja valamennyi halászterületen a halászat okozta állománypusztulás szigorú ellenőrzését.

5. A hering valamennyi kirakodott mennyiségét, amelyet a IIIa., IV. és VIId. ICES-területen fogtak olyan hajók, amelyek kizárólag legalább 32 mm szembőségű vontatott hálóval rendelkeznek az említett területeken folytatott halászat során, levonják az I. mellékletben meghatározott vonatkozó kvótából.

6. A hering valamennyi kirakodott mennyiségét, amelyet a IIIa., IV. és VIId. ICES-területen fogtak olyan hajók, amelyek kizárólag 32 mm-nél kisebb szembőségű vontatott hálóval rendelkeznek az említett területeken folytatott halászat során, levonják a II. mellékletben meghatározott vonatkozó kvótából. Az ilyen feltételekkel tevékenykedő hajók által kirakodott heringet nem kínálhatják emberi fogyasztásra történő eladásra.

--------------------------------------------------

IV. MELLÉKLET

ÁTMENETI TECHNIKAI INTÉZKEDÉSEK

1. A közönséges tőkehal balti-tengeri halászatához engedélyezett halászfelszerelés-típusok

1.1. Vontatott háló

1.1.1. Szelektáló ablak nélkül

Szelektáló ablak nélküli vontatott hálók használata tilos.

1.1.2. Szelektáló ablakkal

A 88/98/EK rendelet V. mellékletében szereplő, a különleges szelektáló eszközökre vonatkozó rendelkezésektől eltérve, e melléklet 1. függelékének rendelkezéseit kell alkalmazni.

1.2. Kopoltyúháló

A 88/98/EK rendelet IV. mellékletének rendelkezéseitől eltérve, a kopoltyúháló esetében a legkisebb szembőség 110 mm.

A hálók hosszúsága nem haladhatja meg a 12 km-t olyan hajók esetében, amelyek teljes hossza legfeljebb 12 m.

A hálók hosszúsága nem haladhatja meg a 24 km-t olyan hajók esetében, amelyek teljes hossza meghaladja a 12 m-t.

A hálók vízbentartási ideje nem haladhatja meg 48 órát a hálók első vízbe merítésétől a hálóknak a halászhajó fedélzetére történő teljes visszahúzásáig.

2. A közönséges tőkehal balti-tengeri járulékos fogása

A 88/98/EK rendelet 3. cikke (4) bekezdésének rendelkezéseitől eltérve, méreten aluli közönséges tőkehal nem tartható a hajón. Azonban az említett rendelet 3. cikke (5) bekezdésének rendelkezéseitől eltérve, a közönséges tőkehalnak a legfeljebb 32 mm szembőséggel történő, hering- és spratthalászat melletti járulékos fogása nem haladhatja meg a 3 súlyszázalékot. E járulékos fogásból legfeljebb 5 % mennyiségű méreten aluli közönséges tőkehal tartható a hajón.

A közönséges tőkehal járulékos fogása nem haladhatja meg a 10 %-ot a heringtől és a sprattól eltérő halfajtáknak az 1.1.2. pontban említettektől eltérő vonóhálóval és dán kerítőhálóval történő halászata esetén.

3. Legkisebb méret közönséges tőkehal esetén

A 88/98/EK rendelet III. mellékletében megállapított rendelkezésektől eltérve, a közönséges tőkehal esetében a legkisebb fogható méret 38 cm.

4. A balti-tengeri közönséges tőkehalra vonatkozó nyári tilalom

A Balti-tengeren, a Bæltek és az Øresund területén 2004. június 1-jétől augusztus 31-éig tilos a közönséges tőkehal halászata.

5. A Bornholm-árok lezárása

2004. május 15-től augusztus 31-ig tilos a halászat a Bornholm-árokban, a következő koordinátákat összekötő vonalak által meghatározott tengerszakaszon:

- ÉSZ 55°30', KH 15°30',

- ÉSZ 55°30', KH 16°30',

- ÉSZ 55°00', KH 16°30',

- ÉSZ 55°00', KH 16°00',

- ÉSZ 55°15', KH 16°00',

- ÉSZ 55°15', KH 15°30',

- ÉSZ 55°30', KH 15°30'.

6. Technikai védelmi intézkedések a Skagerrak és a Kattegat területén

A 850/98/EK rendelet IV. mellékletében meghatározott feltételek ellenére 2004-ben a következő szabályokat kell alkalmazni:

a) Fűrészes garnélarák (Pandalus borealis) halászatakor 35 mm-es szembőséget kell alkalmazni;

b) Ezüstlazac (Argentina spp.) halászatakor 30 mm-es szembőséget kell alkalmazni;

c) Vékonybajszú tőkehal 70–89 mm-es szembőséggel történő halászatakor a járulékos fogás nem haladhatja meg a 30 %-ot a következő fajok esetében: közönséges tőkehal, foltos tőkehal, szürke tőkehal, sima lepényhal, vörös lepényhal, kisfejű lepényhal, nagy rombuszhal, sima rombuszhal, érdes lepényhal, nyelvhalak, közönséges lepényhal, fekete tőkehal és homár;

d) Norvég homár 70–89 mm-es szembőséggel történő halászatakor a járulékos fogás nem haladhatja meg a 60 %-ot a következő fajok esetében: közönséges tőkehal, foltos tőkehal, szürke tőkehal, sima lepényhal, vörös lepényhal, kisfejű lepényhal, nagy rombuszhal, sima rombuszhal, érdes lepényhal, nyelvhalak, vékonybajszú tőkehal, közönséges lepényhal, fekete tőkehal és homár;

e) Fűrészes garnélarák (Pandalus borealis) 35–69 mm-es szembőséggel történő halászatakor a járulékos fogás nem haladhatja meg az 50 %-ot a következő fajok esetében: közönséges tőkehal, foltos tőkehal, szürke tőkehal, sima lepényhal, vörös lepényhal, kisfejű lepényhal, nagy rombuszhal, sima rombuszhal, érdes lepényhal, hering, makréla, nyelvhalak, vékonybajszú tőkehal, közönséges lepényhal, fekete tőkehal, norvég homár és homár;

f) A c), d) és e) pontban említettektől eltérő valamennyi, 90 mm alatti szembőséggel történő halászatkor a járulékos fogás nem haladhatja meg a 10 %-ot a következő fajok esetében: közönséges tőkehal, foltos tőkehal, szürke tőkehal, sima lepényhal, vörös lepényhal, kisfejű lepényhal, nagy rombuszhal, sima rombuszhal, érdes lepényhal, közönséges makréla, nyelvhalak, vékonybajszú tőkehal, közönséges lepényhal, fekete tőkehal, norvég homár és homár.

7. A foltos tőkehal védett területe (Rockall)

A horogsorral történő halászat kivételével valamennyi halászat tilos a közösségi és nemzetközi vizeken a következő koordinátákkal határolt területen:

Pont | Északi szélesség | Nyugati hosszúság |

1. | 57°00' | 15°00' |

2. | 57°00' | 14°00' |

3. | 56°30' | 14°00' |

4. | 56°30' | 15°00 |

8. Heringhalászat a IIa. területen (közösségi vizek)

A IIa. területen (közösségi vizek) 54 mm-nél kisebb szembőségű vontatott halászfelszereléssel vagy erszényes kerítőhálóval történő halászat csak március 1. és május 15. között engedélyezett.

9. Technikai védelmi intézkedések a Földközi-tengeren

A jelenleg az 1626/94/EK rendelet 3. cikkének (1) és (1a) bekezdésében, valamint 6. cikkének (1) és (1a) bekezdésében előírt eltérések alapján működő halászterületek átmenetileg folytathatják tevékenységüket 2004-ben.

10. A homoki angolnára vonatkozó területlezárás

Tilos Anglia és Skócia keleti partja és a következő koordinátákat folyamatosan összekötő vonal által határolt földrajzi területen fogott homoki angolna kirakodása vagy a hajón tartása:

- Anglia keleti partja az ÉSZ 55°30′-nél,

- ÉSZ 55°30', NYH 1°00',

- ÉSZ 58°00', NYH 1°00',

- ÉSZ 58°00', NYH 2°00',

- Skócia keleti partja a NYH 2°00'-nél,

- Skócia keleti partja a NYH 2°00-nél.

A területen lévő homokiangolna-állomány és a zárlat hatásának figyelése érdekében azonban a halászatot korlátozott mértékben engedélyezik.

11. A Rigai-öbölre vonatkozó különös rendelkezések

11.1. Különleges halászati engedély

1. A hajóknak az 1627/94/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kiállított különleges halászati engedéllyel kell rendelkezniük, hogy halászati tevékenységet folytassanak a Rigai-öbölben.

2. A tagállamok biztosítják, hogy azok a hajók, amelyek számára kiállítottak az (1) bekezdésben említett különleges halászati engedélyt, szerepelnek a nevüket és a belső lajstromszámot tartalmazó, az egyes tagállamok által a Bizottságnak átadandó listán.

A listán szereplő hajók megfelelnek a következő feltételeknek:

a) a listán szereplő hajók összesített motorteljesítménye (kW) nem haladhatja meg az egyes tagállamok esetében a Rigai-öbölben 2000–2001-ben megállapított értéket;

b) egy hajó motorteljesítménye semmilyen esetben sem haladhatja meg a 221 kilowattot.

11.2. Hajó- és motorcsere

1. A 11.1.2. pontban említett listán szereplő bármely hajó lecserélhető egy másik hajóval vagy hajókkal, feltéve hogy:

a) az ilyen csere nem eredményezi a 11.1.2. a) pontban feltüntetett összmotorteljesítmény növekedését az érintett tagállam tekintetében; és

b) a cserehajó motorteljesítménye semmilyen esetben sem haladja meg a 221 kilowattot.

2. A 11.1.2. pontban említett listán szereplő bármely hajó motorja lecserélhető, feltéve hogy:

a) a motorcsere semmilyen esetben sem eredményezi, hogy a hajó motorteljesítménye meghaladja a 221 kW-ot; és

b) a cseremotor teljesítménye nem olyan, hogy a csere a 11.1.2.a) pontban feltüntetett összesített motorteljesítmény növekedését eredményezze az érintett tagállam tekintetében.

12. A heringre, a makrélára és a fattyúmakrélára vonatkozó mérlegelési eljárások

12.1. A következő eljárásokat kell alkalmazni az olyan hering, makréla és fattyúmakréla, illetve ezek keverékének az Európai Közösségben, közösségi és harmadik országbeli hajók által történő – alkalmanként 10 tonnát meghaladó mennyiségének– kirakodására, amelyeket a következő területeken fogtak:

hering: I., II. ICES-alterület és IIIa. északi, IV., Vb., VI. és VIIb,c,d. körzet,

makréla és fattyúmakréla: IIa. ICES-alterület és IIIa,b,d., IV., VI. és VII. körzet.

12.2. A 12.1. pontban említett kirakodás csak a kijelölt kikötőkben engedélyezett.

12.3. Valamennyi érintett tagállam 2004. január 15-e előtt átadja a Bizottságnak azon kijelölt kikötők listáját, amelyekben a hering, a makréla és a fattyúmakréla kirakodására sor kerülhet, valamint az ettől számított 30 napon belül az azon kikötőkre vonatkozó ellenőrzési és felügyeleti eljárásokat, beleértve a 12.1. pontban említett bármely halfaj vagy -állomány mennyiségének az egyes kirakodásokkor történő feljegyzésére és bejelentésére vonatkozó feltételeket. A Bizottság valamennyi érintett tagállamnak továbbítja ezt az információt, valamint a harmadik országok által kijelölt kikötők listáját.

12.4. A 12.1. pontban említett halászhajó parancsnoka legalább négy órával az érintett tagállam kirakodási kikötőjébe való belépés előtt a következőkről tájékoztatja annak a tagállamnak az illetékes hatóságait, ahol a kirakodást elvégzik:

a) a kikötő, ahova belépni szándékozik;

b) a kikötőbe érkezés körülbelüli időpontja;

c) a hajón megtartott mennyiségek fajonként, élősúly kilogrammban megadva.

Az érintett tagállam illetékes hatóságai megkövetelik, hogy a kirakodást az engedély megadása előtt ne kezdjék meg.

12.5. A 2807/83/EGK rendelet IV. melléklete 4.2. pontjának rendelkezéseitől eltérve, a halászhajó parancsnoka a kikötőbe érkezést követően azonnal bemutatja a hajónapló megfelelő oldalát vagy oldalait a kirakodási kikötő illetékes hatósága által megköveteltek szerint.

A hajón megtartott, a 12.4. c) pontban említettek szerint a kirakodást megelőzően bejelentett mennyiségeknek meg kell egyezniük a hajónaplóban a kirakodás befejezését követően feljegyzett mennyiségekkel.

A 2807/83/EGK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének rendelkezéseitől eltérve, a hajón megtartott hal kilogrammban kifejezett, a hajónaplóban feljegyzett becsült mennyiségének tekintetében a megengedett hibahatár 7 %.

12.6. A friss halat vásárlók valamennyi átvett mennyiséget megmérnek. A mérést a hal válogatása, feldolgozása, hűtőtárolóban tartása, a kirakodási kikötőből történő elszállítása vagy viszonteladása előtt végzik el.

A tömeg meghatározásakor a víztartalom miatti levonás nem haladhatja meg a 2 %-ot.

A 2847/93/EK rendelet 9. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott kötelezettségeken túlmenően a kirakodott mennyiségek feldolgozója vagy vásárlója az érintett tagállam illetékes hatóságainak bemutatja a számla vagy az azt helyettesítő okmány egy példányát a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv [1] 22. cikkének (3) bekezdésében említettek szerint. Az ilyen számla vagy okmány tartalmazza a 2847/93/EK rendelet 9. cikke (3) bekezdésének rendelkezései által előírt információt, és kérésre vagy a mérés elvégzésétől számított 48 órán belül kell bemutatni.

12.7. A fagyasztott hal vásárlói vagy tulajdonosai a kirakodott mennyiséget a hal feldolgozása, hűtőtárolóban tartása, a kirakodási kikötőből történő elszállítása vagy viszonteladása előtt mérik meg. A megmérendő hal bepakolására szolgáló láda, műanyag vagy egyéb tartály súlyával megegyező göngyölegsúly levonható a kirakodott mennyiségek súlyából.

Egy másik lehetőség szerint a ládákba pakolt fagyasztott hal súlyát a ládából kivett, műanyag csomagolás nélküli mennyiségnek a hal felületén lévő jég kiolvadása előtti vagy utáni mérésén alapuló reprezentatív minta átlagsúlyának beszorzásával lehet meghatározni. A tagállamok 2004. január 31-je előtt bejelentik a mintavételi módszerüket, amelyet a Bizottság hagy jóvá.

12.8. A tagállamok illetékes hatóságai biztosítják, hogy a halat ellenőr jelenlétében mérik meg.

13. A közönséges tőkehal halászatára vonatkozó korlátozások a Skóciától nyugatra található területen

2004. december 31-ig tilos bármilyen halászati tevékenységet végezni a következő földrajzi koordinátákat összekapcsoló folyamatos egyenes vonallal bezárt területen:

ÉSZ 59°05', NYH 06°45'

ÉSZ 59°30', NYH 06°00'

ÉSZ 59°40', NYH 05°00'

ÉSZ 60°00', NYH 04°00'

ÉSZ 59°30', NYH 04°00'

ÉSZ 59°05', NYH 06°45'

14. Szembőség tartományok, célfajok és az egységes szembőség tartomány vontatott halászfelszereléseknél történő használatára alkalmazható előírt fogási arányok a Skagerrak és a Kattegat területén

A 850/98/EK rendelet IV. mellékletében megállapítottak szerint a vontatott halászfelszereléseknek a Skagerrak és a Kattegat területén való használatára vonatkozó rendelkezésektől eltérve, 2004. március 1-jétől e melléklet függelékének rendelkezéseit kell alkalmazni.

15. Erszényes kerítőháló használata a Csendes-óceán keleti részén [az Amerikaközi Trópusi Tonhal Bizottság (IATTC) szabályozási területe]

A sárgaúszójú tonhal (Thunnus albacares), a nagyszemű tonhal (Thunnus obesus) és a bonitó (Katsuwonus pelamis) erszényes kerítőhálós hajóval folytatott halászata 2004. augusztus 1-jétől szeptember 11-ig tilos a következő határokkal megállapított területen:

Észak- és Dél-Amerika csendes-óceáni partvonala,

NYH 150°,

ÉSZ 40°,

DSZ 40°.

E rendelet alkalmazásának napjától az Amerikaközi Trópusi Tonhal Bizottság szabályozási területén tonhalhalászatot folytató erszényes kerítőhálós hajóknak meg kell tartani az összes kifogott nagyszemű tonhalat, bonitót és sárgaúszójú tonhalat, a mérettől eltérő okok miatt emberi fogyasztásra alkalmatlannak tartottak kivételével. Ez a rendelkezés azonban nem alkalmazható a hajóút utolsó fázisára.

Az erszényes kerítőhálós hajók – amennyire ez megvalósítható – haladéktalanul és sértetlenül visszaengedik a tengeri teknősöket, cápákat, amerikai vitorláshalakat, rájákat, mahi-mahit és az egyéb nem célfajokat. A halászokat arra ösztönzik, hogy fejlesszenek ki és alkalmazzanak olyan technikákat és felszereléseket, amelyek megkönnyítik az ilyen állatok gyors és biztonságos visszaengedését.

A bekerített vagy a hálóba beleakadt tengeri teknősökre a következő különleges intézkedéseket kell alkalmazni:

amikor észrevesznek a hálóban egy tengeri teknőst, minden ésszerű erőfeszítést meg kell tenni a teknős kiszabadítására, mielőtt belegabalyodik a hálóba, beleértve a motorcsónak alkalmazását is, amennyiben szükséges,

ha a teknős belegabalyodik a hálóba, abba kell hagyni a háló összegöngyölítését, amint a teknős kijön a vízből, és nem szabad újra elkezdeni, amíg a teknős ki nem szabadul és vissza nem engedik,

ha a teknőst felveszik a hajóra, a felépüléséhez minden szükséges eljárást el kell végezni, mielőtt visszaengedik a vízbe,

a tonhalhalászattal foglalkozó hajóknak megtiltják, hogy a sós zsákokat és bármilyen más műanyag hulladékot a tengerbe ürítsék.

16. Technikai védelmi intézkedések az Ír-tengeren

2004-ben átmenetileg a 254/2002/EK rendelet 2., 3. és 4. cikkében említett technikai védelmi intézkedéseket kell alkalmazni.

17. A foltos tőkehalnak az Északi-tengeren folytatott halászatára vonatkozó különleges feltételek

a) E pont alkalmazásában a közönséges tőkehal védett területe a következő ICES-négyszögekbe tartozó IV. ICES-körzetek azon része, amely a parti alapvonaltól 12 tengeri mérföldnél távolabb található:

49E6, 48E6, 47E6, 46E6, 50E7, 49E7, 48E7, 50E8, 49E8, 51E9, 50E9, 49E9, 48E9, 47E9, 50F0, 49F0, 48F0, 47F0, 51F1, 50F1, 49F1, 50F2, 49F2, 46F3, 45F3, 45F4, 44F4, 43F5, 43F6, 43F7, 42F7, 38E9, 37E9, 37F0, 46E8, 45E8, 47E9, 46E9, 45E9, 44E9, 47F0, 46F0, 45F0, 44F0, 47F1, 46F1, 45F1, 44F1.

b) Azok a hajók, amelyek számára valamely tagállam különleges halászati engedélyt állított ki a foltos tőkehal célzott halászatára az 1627/94/EK rendelet 7. cikkének megfelelően, a következő feltételeknek felelnek meg:

i. legalább négy órával a kirakodás előtt értesítik a nemzeti hatóságokat a kirakodás helyéről és időpontjáról, kivéve ha a kirakodást az adott tagállam által meghatározott időszakban végzik el;

ii. az említett kirakodásokat kizárólag a lobogó szerinti tagállam által kijelölt kikötőkben végzik el;

iii. a hajón megtartott fogás kirakodásának megkezdése előtt a nemzeti hatóságoknak bemutatják a hajónapló megfelelő oldalát/oldalait;

iv. nem rakják ki a hajón megtartott halat, amíg a megfelelő nemzeti hatóságok engedélyt nem adnak a kirakodásra;

v. a hajón található tengeri élőlények élősúlyához viszonyítva legfeljebb 5 % közönséges tőkehalat tartanak meg;

vi. hal átrakodását nem végzik a tengeren;

vii. kizárólag a közönséges tőkehal védett területén kívül halásznak;

viii. csak akkor haladnak át a közönséges tőkehal védett területén, ha a halászfelszerelést a fedélzeten biztonságosan rögzítik és tárolják;

ix. 100 mm-nél kisebb szembőségű vonóhálót nem tartanak a hajón, és nem alkalmazzák azt.

c) A b) alpontban említett különleges halászati engedélyeket nem állítják ki három hónapnál hosszabb időtartamra.

d) Nem állítanak ki különleges halászati engedélyt, amely ugyanazon hajó előző különleges halászati engedélyének lejártát követő három hónapban érvényes, amennyiben az engedély érvényességi ideje alatt a következő események bármelyike bekövetkezett:

i. a nemzeti halászati ellenőrző szolgálat vizsgálata kiderítette, hogy a hajón az összes többi halfaj élősúlyához viszonyítva 5 %-nál több közönséges tőkehalat tartanak a fedélzeten;

ii. a hajó nem szolgáltat VMS-jelentést vagy – a VMS-rendszer meghibásodása esetén – kézi helyzetjelentést, vagy hamis helyzetjelentést ad;

iii. a nemzeti halászati ellenőrző szolgálatnak a kirakodásra vonatkozó vizsgálata kiderítette, hogy valamely halfajból – a hajónaplónak a 17. b) iii. pont szerint bemutatott megfelelő oldalán/oldalain – az adott fajra vonatkozóan bejelentett mennyiségnél 10 %-kal (élősúlyban kifejezve) többet rakodtak ki hajóról, vagy tartottak meg a hajón;

iv. a nemzeti halászati ellenőrző szolgálat észlelte, hogy a hajóról egy másik hajóra rakodnak át a tengeren;

v. a nemzeti halászati ellenőrző szolgálat észlelte, hogy a hajóról halat rakodnak ki a 17. b) iv. pontban említett engedély megadása előtt;

vi. a nemzeti halászati ellenőrző szolgálat észlelte, hogy a hajó halászfelszerelésének megfelelő rögzítése és tárolása nélkül tartózkodik a közönséges tőkehal védett területén;

vii. a nemzeti halászati ellenőrző szolgálat vizsgálata kiderítette, hogy a hajó megsérti a 850/98/EK tanácsi rendelet rendelkezéseit;

viii. a nemzeti halászati ellenőrző szolgálat észlelte, hogy hajónapló megfelelő oldalának/oldalainak a 17. b) iii. pontban meghatározottak szerinti előzetes bemutatása nélkül halat rakodnak ki a hajóról.

[1] HL L 145., 1977.6.13., 1. o. A legutóbb a 2003/92/EK irányelvvel (HL L 260., 2003.10.11., 8. o.) módosított irányelv.

--------------------------------------------------

V. MELLÉKLET

A HALÁSZATI TEVÉKENYSÉGEK ÁTMENETI KORLÁTOZÁSA ÉS AZ ELLENŐRZÉSRE, VIZSGÁLATRA ÉS FELÜGYELETRE VONATKOZÓ KIEGÉSZÍTŐ FELTÉTELEK EGYES HALÁLLOMÁNYOK HELYREÁLLÍTÁSÁNAK ÖSSZEFÜGGÉSÉBEN

Általános rendelkezések

1. Az e mellékletben megállapított feltételeket a legalább 10 méter teljes hosszúságú közösségi halászhajókra kell alkalmazni.

2. E melléklet alkalmazásában a következő földrajzi területet kell alkalmazni:

a) Kattegat (IIIa. déli ICES-körzet),

Skagerrak és az Északi-tenger (IVa,b,c., IIIa. északi ICES-körzet, és IIa. EK-körzet),

a Skóciától nyugatra található terület (VIa. ICES-körzet),

keleti La Manche-csatorna (VIId. ICES-körzet), és

Ír-tenger (VIIa. ICES-körzet).

b) Azon hajók esetében, amelyek tekintetében a Bizottságot tájékoztatták arról, hogy megfelelő hajómegfigyelési rendszerrel vannak felszerelve, a Skóciától nyugatra található terület – a VIa. ICES-körzet – következő meghatározását kell alkalmazni:

VIa. ICES-körzet, kivéve azt a részt, amely nyugatra fekszik a következő földrajzi koordinátákat folyamatos egyenes vonalakkal összekötő vonaltól:

ÉSZ 60°00', NYH 04°00'

ÉSZ 59°45', NYH 05°00'

ÉSZ 59°30', NYH 06°00'

ÉSZ 59°00', NYH 07°00'

ÉSZ 58°30', NYH 08°00'

ÉSZ 58°00', NYH 08°00'

ÉSZ 58°00', NYH 08°30'

ÉSZ 56°00', NYH 08°30'

ÉSZ 56°00', NYH 09°00'

ÉSZ 55°00', NYH 09°00'

ÉSZ 55°00', NYH 10°00'

ÉSZ 54°30', NYH 10°00'.

3. E melléklet alkalmazásában az adott területen belüli tartózkodás és a kikötőből való távolmaradás napja a következő:

a) egy adott naptári nap 00:00 órájától ugyanezen nap 24:00 órájáig tartó 24 órás időszak, vagy az említett időszak bármely része, amelynek során a hajó a 2. pontban meghatározott területek valamelyikén belül tartózkodik és távol marad a kikötőből; vagy

b) a közösségi hajónaplóban feljegyzett folyamatos 24 órás időszak, amelynek során a hajó a 2. pontban meghatározott területek valamelyikén belül tartózkodik és távol marad a kikötőből, illetve az említett időszak bármely része.

Az a tagállam, amely alkalmazni kívánja az adott területen belüli tartózkodás és a kikötőből való távolmaradás napjának a b) alpontban megállapított meghatározását, értesíti a Bizottságot a hajó tevékenységei megfigyelésének módjáról a b) pontban megállapított feltételeknek való megfelelés biztosítása céljából.

4. E melléklet alkalmazásában a halászfelszerelések következő csoportosítását kell alkalmazni:

a) legalább 100 mm szembőségű, fenéken vontatott zsákháló, kerítőháló vagy hasonló vontatott halászfelszerelés, a merevítőrudas zsákháló kivételével;

b) legalább 80 mm szembőségű merevítőrudas zsákháló;

c) rögzített fenékháló, az eresztőhálót, tükörhálót és nyaklóhálót beleértve;

d) fenékhorogsor;

e) 70–99 mm szembőségű, fenéken vontatott zsákháló, kerítőháló vagy hasonló vontatott halászfelszerelés, a 80–99 mm szembőségű merevítőrudas zsákháló kivételével;

f) 16–31 mm szembőségű, fenéken vontatott zsákháló, kerítőháló vagy hasonló vontatott halászfelszerelés, a merevítőrudas zsákháló kivételével.

Halászati erőkifejtés

5. Valamennyi tagállam biztosítja, hogy amennyiben a lobogója alatt hajózó és a Közösségben lajstromozott halászhajója a 4. pontban említett halászfelszerelések bármelyikét szállítja, legfeljebb a 6. pontban meghatározott számú napig tartózkodik az adott területen belül és marad távol a kikötőből.

6. a) Az I. táblázat megadja azoknak a napoknak a maximális számát, amelyek során egy naptári hónapban a 4. pontban említett halászfelszerelések valamelyikét szállító hajó az adott területen belül tartózkodhat és a kikötőből távol maradhat.

I. táblázat – Az adott területen belüli tartózkodás és a kikötőből való távolmaradás maximális ideje (napok) halászfelszerelések szerint

A következő pontban meghatározott terület | A következő pontban említett halászfelszerelés-csoportok |

4a. | 4b. | 4c. | 4d. | 4e. | 4f. |

2a.Kattegat, Északi-tenger és Skagerrak, a Skóciától nyugatra található terület, keleti La Manche-csatorna, Ír-tenger | 10 | 14 | 14 | 17 | 22 | 20 |

b) A tagállamok legfeljebb tizenegy naptári hónapból álló gazdálkodási időszakokon belül összesíthetik az I. táblázatban az adott területen belüli tartózkodásra és a kikötőből való távolmaradásra megadott napokat. A tagállamok az összesített időszak kezdete előtt értesítik a Bizottságot a gazdálkodási időszakok összesítésére vonatkozó szándékukról.

c) A Bizottság a 2002. január 1-je óta megvalósított területpihentetési programok eredményei alapján többletnapokat oszthat ki a tagállamoknak a 4. pontban említett halászfelszerelések valamelyikét szállító hajók adott területen belüli tartózkodására és a kikötőből való távolmaradására.

Azok a tagállamok, amelyek részesedni kívánnak az említett többletnapokból, kérelmet nyújtanak be a Bizottságnak a befejezett területpihentetési programjuk részleteit tartalmazó jelentéssel együtt.

Az ilyen kérelem alapján a Bizottság a tagállamokkal folytatott konzultációt követően módosíthatja az adott tagállamra vonatkozóan az a) pontban meghatározott napok számát.

d) A tagállamok az adott területen belüli tartózkodás és a kikötőből való távolmaradás tekintetében az I. táblázatban megadott napok számától való eltéréseket a II. táblázatban feltüntetett feltételekkel engedélyezik a hajóknak.

Azok a tagállamok, amelyek szeretnék kiosztani ezeket a többletnapokat, legalább két héttel a többletnapok odaítélése előtt közlik a Bizottsággal az érintett hajók és azok teljesítményének adatait.

II. táblázat – Az adott területen belüli tartózkodás és a kikötőből való távolmaradás I. táblázatban megadott maximális idejétől (napok) való eltérések és a kapcsolódó feltételek

A 2. pontban meghatározott terület | A 4. pontban meghatározott halászfelszerelés | A hajó 2002. évi teljesítménye | Napok |

2a) | 4a) és 4e) | 5 %-nál kevesebb közönséges tőkehal, közönséges nyelvhal és sima lepényhal | Nincs korlátozás |

2a) | 4a) | 5 %-nál kevesebb közönséges tőkehal | 100–120 mm: maximum 14 nap, 120 mm fölött: maximum 15 nap |

2a) Kattegat (IIIa déli ICES-körzet), Északi-tenger | 4c) legalább 220 mm szembőségű halászfelszerelés | 5 %-nál kevesebb közönséges tőkehal, 5 %-nál több nagy rombuszhal és tengeri nyúlhal | Maximum 16 nap |

2a) keleti La Manche-csatorna (VIId. ICES-körzet) | 4c) legfeljebb 110 mm szembőségű halászfelszerelés | 15 méternél rövidebb hajók, amelyek fogásában a nem szabályozott fajok aránya meghaladja a 35 %-ot, és amelyek a kikötőből legfeljebb 24 óráig maradnak távol | Maximum 20 nap |

Amennyiben egy hajó esetében ily módon megnövelik a rendelkezésre álló napok számát az egyes fajok fogására vonatkozó teljesítménye alacsony százalékos aránya következtében, az érintett hajó semmilyen esetben sem tarthat meg az adott fajokból a fedélzetén a II. táblázatban százalékban megadott mennyiségnél többet. Amennyiben a hajó nem teljesíti ezt a feltételt, azonnali hatállyal elveszti a többletnapokra való jogosultságát.

e) A Bizottság a tagállamok kérésére engedélyezheti a II. táblázat első sora szerinti eltérést a fekete tőkehal halászata tekintetében anélkül, hogy teljesítenék az előző évek fogásonként 5 %-nál kevesebb halászati teljesítményére vonatkozó követelményt. A tagállam a kérelemmel együtt benyújtja az érintett hajó adatait, valamint a kvótáira és a tervezett tevékenységre vonatkozó bizonyítékokat. A kérelmet a Bizottsághoz kell benyújtani legalább négy héttel az első gazdálkodási időszak kezdete előtt, amelyben a többletnapokat megállapítják.

Az a hajó, amelynek e rendelkezés alapján többletnapokat osztottak ki, nem tarthat meg a fedélzeten 5 %-nál többet a következő halfajokból: közönséges tőkehal, közönséges nyelvhal és sima lepényhal.

Az illetékes hatóságok a fenti követelmény betartásának ellenőrzése céljából vizsgálatot végeznek és felügyeletet látnak el a tengeren és a kikötőben. Ha egy hajóról kiderül, hogy nem teljesíti a fenti követelményt, azonnali hatállyal elveszti a többletnapokra való jogosultságát.

f) Az Ír-tengeren az ívó halak védelmére történő területlezárást és a közönséges tőkehalra vonatkozó halászat okozta állománypusztulás feltételezett mérséklődését elismerve, a 4.a) és 4.b) pontban meghatározott halászfelszereléseket szállító hajóknak – amelyek egy adott gazdálkodási időszakban a kiosztott napok számának több mint felét az Ír-tengeren (VIIa. ICES-körzet) halászva töltik el – további két napot biztosítanak.

7. A hajóparancsnok vagy képviselője az egyes gazdálkodási időszakok első napját megelőzően értesíti a lobogó szerinti tagállam hatóságait arról, milyen halászfelszerelést vagy halászfelszereléseket szándékozik használni a következő gazdálkodási időszakban. A hajó csak akkor jogosult a 2. pontban meghatározott területeken folytatott halászatra, ha az említett értesítést benyújtják.

Amennyiben a hajóparancsnok vagy képviselője azt közli, hogy a 4. pontban meghatározott halászfelszerelés-csoportból kettőt használnak, a következő gazdálkodási időszakban rendelkezésre álló napok száma nem lehet több a hajó által az egyes halászfelszerelések tekintetében felhasználható összes napok felénél, egész napokra kerekítve. Az érintett halászfelszerelések egyikének alkalmazása sem engedélyezett az I. táblázatban az adott halászfelszerelésre vonatkozóan megállapított napoknál hosszabb ideig.

Két halászfelszerelés használatára csak akkor van lehetőség, ha a következő ellenőrző intézkedéseket teljesítik:

- Egy adott út során a halászhajó csak egyfajta halászfelszerelést szállíthat,

- A hajóparancsnok vagy képviselője az út előtt előzetesen értesíti az illetékes hatóságokat a hajón szállítandó halászfelszerelés típusáról.

Az illetékes hatóságok a fenti követelmény betartásának ellenőrzése céljából vizsgálatot végeznek és felügyeletet látnak el a tengeren és a kikötőben. Ha egy hajóról kiderül, hogy nem teljesíti a fenti követelményeket, azonnali hatállyal elveszti jogosultságát két halászfelszerelés-csoport használatára.

8. A 2. pontban meghatározott területek valamelyikén belül tartózkodó és a 4. pontban említett halászfelszerelések valamelyikét szállító hajó egyidejűleg nem szállíthat a 4. pontban említett egyéb halászfelszerelést.

9. a) Az a hajó, amely egy adott gazdálkodási időszakban felhasználta az adott területen belüli tartózkodásra és a kikötőből való távolmaradásra számára biztosított napokat, a kikötőben vagy a 2. pontban említett területeken kívül marad a gazdálkodási időszak hátralévő részében.

b) Egy adott gazdálkodási időszakban a hajók vállalhatnak halászathoz nem kapcsolódó tevékenységeket anélkül, hogy ezt az időt levonnák a 6. pont alapján számukra kiosztott napokból, feltéve hogy a hajó először értesíti a tagállamot erről a szándékáról, a tevékenység jellegéről és arról, hogy erre az időre lemond halászati engedélyéről. Az ilyen hajók ez idő alatt nem szállítanak halászfelszerelést vagy halat.

10. a) A tagállamok engedélyezhetik, hogy bármelyik halászhajójuk átadja az adott területen belüli tartózkodásra és a kikötőből való távolmaradásra számára biztosított napokat egy másik halászhajójuknak ugyanarra a gazdálkodási időszakra és ugyanarra a területre vonatkozóan, feltéve hogy a hajó által átvett napok és a hajó kilowattban kifejezett motorteljesítményének szorzata nem haladja meg a napokat átadó hajó által átadott napok és e hajó kilowattban kifejezett motorteljesítményének szorzatát. A hajók kilowattban kifejezett motorteljesítménye azonos az egyes hajókra vonatkozóan a közösségi halászflotta-lajstromban feljegyzett motorteljesítménnyel.

b) Az a) pont alapján átadott, az adott területen belüli tartózkodásra és a kikötőből való távolmaradásra vonatkozó napok számának és az átadó hajó kilowattban kifejezett motorteljesítményének szorzata nem haladhatja meg az átadó hajó közösségi hajónaplóban igazoltak szerinti, a 2001., 2002. és 2003. évre vonatkozó átlagos évi napjainak és a hajó kilowattban kifejezett motorteljesítményének szorzatát.

c) A napoknak az a) pontban előírtak szerinti átadása csak az ugyanazon halászfelszerelés-csoportot alkalmazó és a 6. a) pontban említett ugyanazon területkategóriában, valamint ugyanazon gazdálkodási időszak alatt működtetett hajók között engedélyezett.

d) A 6.d), 6.e) és 7. pontban említett kiosztásból részesülő hajók nem adhatnak át napokat.

e) A tagállamok a Bizottság kérésére jelentést adnak a végrehajtott átadásokról.

11. Az a hajó, amely nem végzett halászati tevékenységet a 2. pontban meghatározott területek valamelyikén, áthaladhat ezeken a területeken, feltéve hogy először értesítette a hatóságokat erről a szándékáról. Amíg a hajó a 2. pontban meghatározott területek bármelyikén belül tartózkodik, a hajón szállított minden halászfelszerelést fel kell tekerni és el kell rakni a 2847/93/EGK rendelet 20. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltételeknek megfelelően.

12. A tagállamok nem engedélyezik a 4. pontban meghatározott halászfelszerelések bármelyikével, a 2. pontban meghatározott bármely területen, bármely olyan hajójuk által végzett halászatot, amely esetében az adott területen a 2001., 2002. és 2003. évre vonatkozóan nem jegyeztek fel ilyen halászati tevékenységet, hacsak nem biztosítja, hogy a kilowattban mért azonos értékű teljesítmény akadályozza a szabályozási területen való halászatát.

Ellenőrzés, vizsgálat és felügyelet

13. A 2847/93/EGK rendelet 19a. cikke ellenére a rendelet 19b., 19c., 19d., 19e. és 19j. cikkét kell alkalmazni a 4. pontban meghatározott halászfelszereléseket alkalmazó és a 2. pontban meghatározott területeken működő hajókra.

14. A tagállamok alkalmazhatnak alternatív ellenőrző intézkedéseket az e melléklet 13. pontjában említett jelentési kötelezettségek betartására, amelyek ugyanolyan hatékonyak és átláthatóak, mint ezek a jelentési kötelezettségek. Az említett alternatív ellenőrző intézkedésekről az alkalmazásuk előtt értesíteni kell a Bizottságot.

15. A halászhajó parancsnoka vagy annak képviselője, a III. táblázatban említett területek egyikén való tartózkodást követően, mielőtt valamely halfajra vonatkozóan az említett táblázatban megadottnál nagyobb mennyiséggel behajózik valamely tagállam kikötőjébe, legalább négy órával a behajózás előtt értesíti az adott tagállam illetékes hatóságait a következőkről:

- a kikötő neve,

- a kikötőbe érkezés körülbelüli ideje,

- azon halfajok élősúlykilogrammban megadott mennyisége, amelyekből 50 kg-nál többet tartanak meg a hajón.

16. Annak a tagállamnak az illetékes hatóságai, amelyek a kirakodást előzetes értesítéshez kötik, kérhetik hogy a kirakodást ne kezdjék meg, amíg a hatóságok azt nem engedélyezik.

III. táblázat – Tonnában megadott kirakodási mennyiségek területenként és fajonként, amelyek fölött különleges feltétel alkalmazandó

PN

– A 16. pontban említett előzetes értesítés.

DP

– A 17. pontban említett kijelölt kikötő.

A következő pontban meghatározott terület | Halfaj mennyisége tonnában: közönséges tőkehal |

PN | DP |

2.a. Kattegat, Északi-tenger és Skagerrak, a Skóciától nyugatra található terület, k