A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1399 RENDELETE

(2021. augusztus 24.)

az 1881/2006/EK rendeletnek a bizonyos élelmiszerekben előforduló anyarozs-szkleróciumok és anyarozs-alkaloidok felső határértékei tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó közösségi eljárások megállapításáról szóló, 1993. február 8-i 315/93/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

(1) Az 1881/2006/EK bizottsági rendelet (2) felső határértékeket állapít meg az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagokra, többek között az anyarozs-szkleróciumokra és az anyarozs-alkaloidokra vonatkozóan.

(2) Az „ergot” (anyarozs) vagy „anyarozs-szkleróciumok” kifejezés a Claviceps fajták gombaszerkezeteire utal, amelyek a gabona-, illetve fűfélék kalászán a magok helyét foglalják el hosszú, elszíneződött szkleróciumok formájában. Ezek a szkleróciumok különböző alkaloidosztályokat tartalmaznak.

(3) 2012. június 28-án az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) véleményt fogadott el az élelmiszerekben és takarmányokban előforduló anyarozs-alkaloidokról (3). A Hatóság a főbb Claviceps purpurea anyarozs-alkaloidokra alapozta kockázatértékelését, nevezetesen az ergometrinre, az ergotaminra, az ergozinra, az ergokrisztinre, az ergokriptinre, az ergokorninra, valamint a megfelelő -inin epimerekre. 1 μg/testtömeg kg mértékű csoportos akut referenciadózist, valamint 0,6 μg/testtömeg kg mértékű csoportos tolerálható napi bevitelt állapított meg. Arra a következtetésre jutott, hogy bár a rendelkezésre álló adatok nem utaltak arra, hogy a népesség bármely alcsoportja tekintetében aggodalomra lenne ok, az étrendi expozícióra vonatkozó becslések korlátozott számú élelmiszercsoportra vonatkoznak, és nem lehet kizárni más élelmiszerek esetleges ismeretlen mértékű hozzájárulását.

(4) 2017. július 6-án a Hatóság tudományos jelentést tett közzé az emberek és állatok étrendi eredetű, anyarozs-alkaloidoknak való expozíciójáról (4). Egyes népességcsoportok esetében az anyarozs-alkaloidok tekintetében az expozíciós becslések a tolerálható napi bevitelhez közeli expozíciót jeleznek. A legmagasabb expozíciós becslések szerint a krónikus étrendi expozícióhoz elsősorban a kenyér és a zsemlefélék különböző típusai járultak hozzá, különösen azok, amelyek kizárólag rozsból készültek. A legmagasabb akut expozíciós becslés az akut referenciadózishoz közeli akut expozíciót jelzi.

(5) A Hatóság megvizsgálta az anyarozs-szkleróciumok és az anyarozs-alkaloidok jelenléte közötti kapcsolatot is. Magasabb szinteken statisztikailag szignifikáns lineáris összefüggés figyelhető meg a szklerócium-tartalom és az anyarozs-alkaloidok szintje között. Ez az összefüggés azonban nem mindig mutatható ki alacsonyabb szinteken, ami azt jelzi, hogy a szklerócium hiánya nem zárja ki az anyarozs-alkaloidok jelenlétét. Ennek egyik oka az, hogy a gabonafélék kezelésekor a szklerócium összetörik, és a belőle keletkező anyarozspor ezután a gabonaszemekhez adszorbeálódik.

(6) Ezért helyénvaló csökkenteni az anyarozs-szkleróciumok tekintetében meghatározott felső határértéket, és felső határértékeket kell megállapítani az anyarozs-alkaloidokra vonatkozóan az ilyen alkaloidokat jelentős mennyiségben tartalmazó, és az emberi expozícióhoz jelentősen hozzájáruló élelmiszerek, valamint a veszélyeztetett népességcsoportok expozíciója szempontjából releváns élelmiszerek tekintetében.

(7) A helyes mezőgazdasági gyakorlatok, valamint a válogatási és tisztítási technikák alkalmazásával a legtöbb gabonaféle esetében már biztosítható az anyarozs-szklerócium alacsonyabb szintje. Következésképpen a gabonafélékre vonatkozó jelenlegi felső határértéket csökkenteni kell. E tekintetben, az alkalmazásukkal kapcsolatos problémák kiküszöbölése érdekében, helyénvaló azt is pontosítani, hogy mely szakaszban kell alkalmazni a feldolgozatlan gabonafélékben előforduló anyarozs-szkleróciumokra vonatkozó felső határértékeket.

(8) Az őrlési termékeket illetően helyénvaló a gabonafajoktól függően különböző felső határértékeket megállapítani az anyarozs-alkaloidokra vonatkozóan. Mivel a rozs az anyarozs-szkleróciummal való szennyeződés nagyobb kockázatával járó gabonafaj, esetében nehezebb elérni az anyarozs-alkaloidok alacsonyabb szintjét, ezért a rozs őrléséből származó termékekre külön felső határértéket kell megállapítani, míg az egyéb gabonafélékből őrléséből származó termékekre alacsonyabb szintet kell megállapítani. Az egyéb gabonafélék őrlési termékei tekintetében azonban a termékek hamutartalmától függően különböző felső határértékeket kell megállapítani annak figyelembevétele érdekében, hogy a több korpát tartalmazó termékek (magasabb hamutartalom) természetes módon magasabb anyarozs-alkaloid-szinttel rendelkeznek, mivel az anyarozs szklerócium porát a korpa adszorbeálja.

(9) Továbbá, mivel egyes őrlési termékek esetében várhatóan egyre alacsonyabb szintű szennyezettséget lehet majd elérni, helyénvaló úgy rendelkezni, hogy ezekre a termékekre középtávon szigorúbb felső határértékeket kell alkalmazni. Annak érdekében, hogy a Bizottság nyomon követhesse az e szigorúbb felső határértékek felé történő előrehaladást, és értékelhesse a mezőgazdasági gyakorlatokban, valamint az éghajlati és környezeti tényezőkben bekövetkező változásokból eredő lehetséges változásokat, elő kell írni a tagállamok és az érdekelt felek számára, hogy bocsássák rendelkezésre a szükséges adatokat és információkat.

(10) A nedves őrlési eljárás melléktermékeként keletkező búzasikérről bebizonyosodott, hogy a helyes gyakorlatok alkalmazása ellenére magasabb arányban tartalmaz anyarozs-alkaloidokat, mivel a gyártási folyamat következményeként az anyarozs-alkaloidok koncentrálódnak. Ezért magasabb felső határértéket kell megállapítani az anyarozs-alkaloidok búzasikérben való előfordulására.

(11) A 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) I. mellékletének módosítása miatt módosítani kell az 1881/2006/EK bizottsági rendelet mellékletének megfelelő lábjegyzetét.

(12) Annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők felkészülhessenek az e rendelettel bevezetett új szabályok alkalmazására, helyénvaló észszerű időt biztosítani a felső határértékek alkalmazásáig, és átmeneti időszakot biztosítani az e rendelet alkalmazásának kezdőnapja előtt jogszerűen forgalomba hozott élelmiszerek tekintetében. A rozs tekintetében azonban még nem lehet észszerűen számítani az anyarozs-szkleróciummal való szennyezettség elérhető szintjének csökkentésére, ezért helyénvaló hosszabb időt hagyni a helyes mezőgazdasági gyakorlatok szigorúbb alkalmazásának lehetővé tételére, valamint a jobb válogatási és tisztítási technikák alkalmazására.

(13) Az 1881/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

(14) Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk Az 1881/2006/EK rendelet a következőképpen módosul: 1. A 9. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „(4) A tagállamok és az érdekelt felek 2023. január 1-jéig közlik a Bizottsággal a rozs és a rozs őrléséből származó termékek anyarozs-szkleróciumokkal és anyarozs-alkaloidokkal, valamint az árpa, a búza, a tönköly és a zab őrléséből származó termékek anyarozs-alkaloidokkal való szennyeződésének megakadályozása tekintetében lefolytatott vizsgálataik eredményeit, valamint az e célt szolgáló megelőző intézkedések alkalmazásában tett lépéseket. A tagállamok és az érdekelt felek rendszeresen jelentést nyújtanak be az EFSA-adatbázisba az anyarozs-szkleróciumoknak és anyarozs-alkaloidoknak a rozsban és a rozs őrléséből származó termékekben, valamint az anyarozs-alkaloidoknak az árpa, a búza, a tönköly és a zab őrléséből származó termékekben való előfordulásáról.” 2. A melléklet az e rendelet mellékletében foglaltaknak megfelelően módosul.

2. cikk A mellékletben felsorolt, 2022. január 1-je előtt jogszerűen forgalomba hozott élelmiszerek minőségmegőrzési vagy fogyaszthatósági idejükig forgalomban maradhatnak.

3. cikk Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. Ezt a rendeletet 2022. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 2021. augusztus 24-én. a Bizottság részéről az elnök Ursula VON DER LEYEN

(1) HL L 37., 1993.2.13., 1. o.

(2) A Bizottság 1881/2006/EK rendelete (2006. december 19.) az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról (HL L 364., 2006.12.20., 5. o.).

(3) Tudományos szakvélemény az élelmiszerekben és takarmányokban előforduló anyarozs-alkaloidokról. EFSA Journal 2012;10(7):2798. (158 o.) doi:10.2903/j.efsa.2012.2798.

(4) Arcella, D., Gomez Ruiz, J-A., Innocenti, ML and Roldán, R., 2017. Scientific report on human and animal dietary exposure to ergot alkaloids. (Tudományos jelentés az emberek és állatok étrendi eredetű, anyarozs-alkaloidoknak való expozíciójáról.) EFSA Journal 2017;15(7):4902, 53 o. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6109.

(5) Az Európai Parlament és a Tanács 396/2005/EK rendelete (2005. február 23.) a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 70., 2005.3.16., 1. o.).