ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(308)

A Bizottság véleménye szerint az 1,8 milliárd EUR maximális gazdasági értékű támogatás is — mely a Berlin tartomány és a bank között létrejött, a tartománynak a C 48/2002 eljárás egyik határozatából következő, Landesbank Berlinnel szembeni lehetséges igényeinek kezeléséről szóló megállapodásban áll — a minimumra korlátozódik. A megállapodás nélkül a banknak a hites könyvvizsgálók előírására a 2002. évi zárlatban céltartalékokat kellett volna képeznie a három számjegyű milliós nagyságú kilátásban lévő kötelezettségekhez. Ez a 2002. évi eredményre és a bank saját tőkéjére negatívan hatott volna. A bank azonban a 2002. évi zárlat elkészítésének időpontjában és azután is olyan sajáttőkehányaddal rendelkezett, mely nem haladta meg a 6 %-ot és részben az alatt is volt. A sajáttőkehányad további terhelését a bank a szerkezetátalakításnak ebben a szakaszában nem viselte volna el. Amint már a fentiekben kifejtettük, a Bizottság hosszútávon egy 6,0 %-os sajáttőkehányadot feltétlenül szükségesnek tart. Amennyiben a Bizottság a C 48/2002 eljárásról hozott határozatában Berlin tartománynak egy a közös piaccal összeegyeztethetetlen támogatási elem visszafizetésére vonatkozó, bankkal szembeni igényt rendel el, ezt Berlin tartomány betétként a bankban hagyja. Erre azonban csak annyiban kerülne sor, amennyire szükséges ahhoz, hogy a 2004. január 1-i fordulónapon 6,0 %-os sajáttőkehányad biztosítható legyen, és ezzel a Bizottság véleménye szerint a feltétlenül szükséges minimumot valósítja meg. Az 1,8 milliárd EUR maximális gazdasági értékű visszafizetési megállapodás Bizottság általi engedélyezése egy ilyen kivételre korlátozódik, azaz akkor és csak annyiban, amennyiben a visszakövetelés mértéke elkerülhetetlenül veszélyeztetné a vállalat életképességét és a szerkezetátalakítás terv máskülönben engedélyezésre alkalmatlan. A visszafizetési megállapodás ebben a környezetben további szerkezetátalakítási támogatást valósít meg, és ezzel nagyobb ellenszolgáltatásokat tesz szükségessé, melyekre végül Németország kötelezettséget vállalt, különösen azon ígéretével, hogy biztosítja a Berliner Bank eladását.
1.

Az alábbi bírságok fizetendők: a) Akzo Nobel Polymer Chemicals B.V., Akzo Nobel N.V., Akzo Nobel Chemicals International B.V., egyetemlegesen 0 EUR b) Atofina SA 43,47 millió EUR c) Peroxid Chemie GmbH & Co. KG 8,83 millió EUR d) Peroxid Chemie GmbH & Co. KG and Degussa UK Holdings Limited, egyetemlegesen 16,73 millió EUR e) AC Treuhand AG 1 000 EUR f) Peroxidos Organicos SA 0,50 millió EUR,
(35)

Ugyanakkor, mivel a kötelezettség előírására vonatkozó hivatalos feltételeket nem tartották be, azaz a mindenki számára nyitott közbeszerzési eljárást nem folytatták le, és arról nem tájékoztatták a Bizottságot és a tagállamokat, a szubvenció, az EK-Szerződés 87. cikke értelmében, állami támogatásnak tekinthető, következésképpen arra a Szerződés e témára vonatkozó általános rendelkezései az irányadóak. Ezt az elemzést erősítik meg a Szerződés 92. és 93. cikkének és az EGT-Szerződés 61. cikkének a légi közlekedési szektorban nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló bizottsági közleményben a légi közlekedés számára nyújtott állami támogatások értékeléséről szóló iránymutatások (6), a 23. pontnak megfelelően, miszerint: „a nem a 2408/92/EGK rendelet 4. cikkének megfelelően kiválasztott légi fuvarozó által elszenvedett veszteségek kompenzációját továbbra is az állami támogatásokra alkalmazandó általános szabályok szerint kell értékelni. Ez azokra a kompenzációkra is érvényes, amelyeket nem a rendelet 4. cikke (1) bekezdésének h) pontja szerint számítanak ki.”
(15)

A negyedik szempont, mely a Bizottságot arra késztette, hogy kételkedjen a támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségében, azon évek kiválasztása volt, melyek az elszenvedett veszteség számításának céljából egy normál év termelésének meghatározására szolgáltak. Az iránymutatások 11.3.2. pontja szerint egy normál év bruttó termelését az előző három idény átlagos bruttó termeléséhez viszonyítva kell számolni, kivéve azokat az éveket, melyekben kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt kompenzáció fizetésére került sor. Most az olasz hatóságok az elszenvedett veszteséget a fent említett rossz időt megelőző három évhez viszonyítva számolták, míg – ahogy saját maguk is elismerik – ha igaz is, hogy az őszibarack és a nektarin ágazatában nem nyújtottak semmilyen külön kártérítést, e két gyümölcsfajta termelőgazdaságai a szóban forgó három év folyamán kaptak kamatkedvezményeket a zord időjárás miatt bekövetkező károk megtérítéséhez nyújtott kölcsönökre, melyek az értékesíthető bruttó termelésnek legalább 35 %-át tették ki. Ezen információkkal szemben nehéz volt elképzelni, hogy az őszibarack- és nektarintermelést megkímélte volna a gazdaság egészét sújtó rossz időjárás, és ahogy az előbbiekből szükségszerűen következik, egy gazdálkodó, akinek gazdaságát az egészében sújtotta, egy támogatást az összes termelésére élvezhetett volna, csak az őszibarackéra és nektarinéra nem.
(112)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság az intézkedéseket az 1999-ben elfogadott szerkezetátalakítási irányelvek szempontjából vizsgálta meg. Ezt a megközelítést Franciaország nem vitatta az említett határozatra való válaszában. Megjegyzendő, hogy a hajógyártásról szóló rendelet 5. cikkében említést tesz a nehézségekkel küzdő vállalatok megmentésére és szerkezetátalakítására adott állami támogatásokról szóló 1994. évi közösségi irányelvekről (16) (a továbbiakban „az 1994-es szerkezetátalakítási irányelvek”), amelyek helyébe 1999-be új szerkezetátalakítási irányelvek léptek. A Bizottság mindenesetre úgy véli, hogy még akkor is, ha az 1994-es szerkezetátalakítási irányelveket alkalmazták volna, a fentiekben ismertetett okfejtés nem lenne más. Először is, egy új társaság, jellegéből adódóan, nem lehet nehézségekkel küzdő vállalat. Még akkor is, ha az 1994-es szerkezetátalakítási irányelvek kevésbé határozottan fogalmaznak – nevezetesen a nehézségekkel küzdő vállalat meghatározására vonatkozóan –, világosan a meglévő vállalatok megmentésére és szerkezetátalakítására irányulnak, nem pedig az újonnan létrejöttekére. Másodszor, a támogatásnak egy minimumra való korlátozása létezett már az 1994-es szerkezetátalakítási irányelvekben is (17), és az nem teljesül a jelenlegi ügyben.
(119)

Először is a Bizottság tudomásul veszi a különböző érdekelt felek azon észrevételeit, miszerint a formális vizsgálati eljárást ki kell terjeszteni a kotráságazatban alkalmazott adóügyi intézkedésekre is. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a törvényprogram ezen aspektusa nem képezheti a jelen határozat tárgyát, mivel a formális vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozat ezt nem tartalmazta. Emlékeztet arra, hogy a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában tulajdonképpen úgy ítélte, hogy a törvényprogram által bevezetni kívánt feltételek kellőképpen biztosítják, hogy a tengeri szállításhoz nem tartozó vontatási tevékenységek ne élhessenek az adókedvezményekkel. Ezt az értékelést több érdekelt fél is megkérdőjelezte, jóllehet a 2003. március 19-i határozatban nem is kérték ki a véleményüket a törvényprogram ezen aspektusáról. A Bizottság a törvényprogram ezen aspektusát egy másik határozatban, a törvényprogramnak a belga vontatási szektorra való hatásainak alaposabb tanulmányozása alapján kívánja megvizsgálni.
(197)

Elsősorban bemutatásra kerülnek a közszolgálati tevékenységek céljaira szolgáló felszerelésberuházások (ahogyan azok már az 5. táblázatban is szerepeltek), valamint a beruházások finanszírozására szolgáló kompenzációk (ahogyan azok már a 2. táblázatban is szerepeltek). Másodsorban bemutatásra kerülnek az RTP működtetési likvid költségei (ahogyan azok már a 4. táblázatban is szerepeltek), valamint az ezen költségekre előirányzott kompenzációs költségtérítések (ahogyan azok már az 1. táblázatban is szerepeltek). Utolsósorban a táblázat tartalmazza a társadalombiztosítással kötött megállapodásból és a kölcsönből eredő eseti támogatásokkal nyújtott hasznot. 6. táblázat A közszolgálat működtetésének likvid költsége finanszírozási és kompenzálási szükségleteinek összefoglalása a számviteli szabályokkal összhangban (millió escudoban) 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 Összesen Beruházási költségek 2 632,6 2 102,0 2 763,9 992,7 1 480,4 4 037,4 6 054,2 20 063,2 Tőkeinjekciók – 0 – 0 – 10 000,0 – 12 800,0 – 10 000,0 – 14 000,0 – 0 – 46 800,0 A beruházási költségek és a kompenzáció közötti különbség 2 632,6 2 102,0 – 7 236,1 – 11 807,3 – 8 519,6 – 9 962,6 6 054,2 – 26 736,8 A közszolgálat működtetési költségei 6 718,2 7 960,0 8 384,1 8 103,3 17 217,1 37 972,1 30 101,3 116 456,1 Kompenzációs költségtérítések – 6 200,0 – 7 100,0 – 7 145,0 – 7 200,0 – 14 500,0 – 10 350,0 – 14 000,0 – 66 495,0 Társadalombiztosítás – – 1 206,0 – – – – – – 1 206,0 Kölcsönök – 20 000,0 – 20 000,0 A működtetési költségek és a kompenzáció közötti különbség 518,2 – 346 1 239,1 903,3 2 717,1 27 622,1 – 3 898,7 28 755,1 Forrás: Pénzügyi jelentés és a közszolgálatra vonatkozó beszámolók
(12)

E határozat alkalmazásában a Bizottság csak a 2002. december 24-i törvényben foglalt kezdeti intézkedésekre korlátozza összefoglalóját, részletesebb leírást az olvasók a kezdeményezési határozatban találhatnak. A Belgium által tervezett alternatív intézkedések tekintetében leírás csak azokról olvasható, melyek a koordinációs központok rendszerét a különleges és ellenszolgáltatás nélküli kedvezmények tekintetében igazítják ki. Mivel a munkabéradó és a tőkeilleték tekintetében tervezett intézkedések alkalmazási köre általánosabb, ezek az intézkedések nem jelentik a koordinációs központok rendszerének módosítását. Mivel ezeket az intézkedéseket nem jelentették be, azokat e határozat részletesen nem mutatja be, és nem is értékeli.
(86)

A privatizációs megállapodás 7.6.2. pontja a következőképpen szól: „The projected balance sheet was to reflect a special accrual in the amount of DM 435,500,000.00 meant to finance catch-up investments to be effected by the Company during the restructuring period and a special accrual in the amount of DM 450,000,000.00 meant to finance losses incurred by the companies during the restructuring period due to shortfalls in productivity of the company and for other losses due to the presently lacking competitiveness of the company.” („Az előzetes mérlegnek tükröznie kellett egy speciális, 435 000 000,00 DEM összegű elhatárolást, amelyet a vállalat által a szerkezetátalakítás időszakában elvégzendő felzárkóztató beruházások finanszírozására szántak, valamint egy speciális, 450 000 000,00 DEM összegű elhatárolást, amelyet azoknak a veszteségeknek a fedezésére szántak, amelyek a vállalatoknál a szerkezetátalakítási időszakban merülnek fel, a vállalat termelékenységének hiányosságai és más veszteségekre, amelyek a vállalat jelenleg hiányzó versenyképességéből fakadnak.”) Ebből az következik, hogy a 450 millió DEM kifizetése a veszteségek fedezésére a Warnow Werft megszerzésének feltétele volt, amit az előzetes mérlegben figyelembe vettek. Ezért az előzetes mérleg tartalmazott olyan pozíciókat, amelyek nem tartoztak közvetlenül az átadott eszközökhöz, de amelyeket a KWW azért kapott meg, hogy fedezze a hajóépítési szerződésekből adódó veszteségeit. Az ilyen pozíciók állami támogatást jelentenek.
(2)

Az ügyet az Interbrew N.V. (ma: Inbev N.V.) által a belga sörgyártók kartelljét érintő ügyben közölt tájékoztatás robbantotta ki (utóbbira vonatkozóan lásd a 2001. december 5-i, 2003/569/EK bizottsági határozatot az EK Szerződés 81. cikke szerinti eljárásra vonatkozóan, PO/Interbrew and Alken Maes, HL L 200., 2003.8.7., 1. o.) Az itt kapott tájékoztatás alapján a Bizottság több ellenőrzést is lefolytatott 2000 folyamán, valamint vizsgálatát tájékoztatás kérésével is kiegészítette.
(190)

Az EST-iránymutatások 47. pontja szerint, ami a vágóhídi hulladékokkal kapcsolatos állami támogatásokat illeti, a Bizottság 2001. január óta számos egyedi döntést hozott a fertőző szivacsos agyvelőbántalmakkal (EST) összefüggésben az új közösségi jogszabályok szerint megsemmisítésre kötelezett, meghatározott veszélyt jelentő anyagok, hús- és csontlisztek és az ilyen anyagokat tartalmazó állati takarmányok megsemmisítésével kapcsolatos költségek fedezésére, amelyeknél akár 100 %-os állami támogatást is engedélyeztek. E határozatok alapja elsősorban a mezőgazdasági iránymutatások 11.4. pontja volt, figyelembe véve a támogatások rövid időtartamát és azt, hogy hosszú távon be kell tartani a szennyező fizetési kötelezettségének az elvét. A Bizottság kivételesen elfogadta, hogy ilyen jellegű állami támogatásokat más gazdasági szereplőknek is nyújtsanak, mint az élő állatok termelésével foglalkozó vállalkozásoknak, így például a vágóhidaknak is. A Bizottság ugyanezeket az elveket fogja alkalmazni a 2002 vége előtt nyújtott jogellenes állami támogatások esetében azokra a hasonló költségekre, amelyek az EST-re vonatkozó új közösségi jogszabályozással kapcsolatosak, a közösségi jog egyéb rendelkezései betartásának a sérelme nélkül.
(24)

Először is, a Bizottság úgy találta, kétségbe vonható, hogy elfogadható-e Franciaország indoklása, miszerint a hivatalos támogatásban részesülő kedvezményezett vállalkozást általános gazdasági érdeket képviselő feladattal bízzák meg. A Bizottság valóban kétségbe is vonta, hogy a jelzett feladatot Franciaország világosan megfogalmazta-e. De még ha ezt a feladatot meghatározták is, a Bizottságnak kétségei voltak afelől, hogy Franciaország elégséges indoklást adott-e arra vonatkozóan, hogy nincs szó túlkompenzálásról a jelzett feladattal kapcsolatos többletköltségek vonatkozásában.
(51)

A 2004. január 1-jétől a jelen rendszer alkalmazásának megszűnéséig tartó időszak során az adó összhangban van az 2003/96/EK irányelvvel. Ezért a keretszabály 51.1.b) pont első bekezdésében foglaltak alkalmazandók. E rendelkezés szerint csökkentés akkor kerülhet jóváhagyásra, ha a csökkentést követően a kedvezményezettek által ténylegesen kifizetett összeg továbbra is magasabb, mint a közösségi minimum. A 2003/96/EK irányelv 10. cikke szerint a villamos energiára kivetett adó minimális mértéke üzleti felhasználás esetén 0,5 EUR/MWh. Így a jelen esetben a rögzített minimum nem került alkalmazásra. Ugyanezen irányelv 17. cikke (2) és (4) bekezdése szerint akár adómentesség is engedélyezhető olyan energiaigényes vállalkozások esetében, amelyek szerződésben vagy azzal egyenértékű szabályozás alapján vállalták, hogy olyan intézkedéseket hoznak, amelyek ugyanolyan mértékben valósítanak meg környezetvédelmi célokat, vagy növelik az energiahatékonyságot, mint amilyen mértékben azok a közösségi minimumszintek betartása esetén növekedtek volna. A jelen esetben a nulla kulcsos adó alkalmazásának feltételei nem teljesülnek. Ezért, a 2004. január 1-je óta eltelt időszakra vonatkozóan is a svéd intézkedést csak akkor lehet piackonformnak minősíteni, amennyiben a kedvezményezetteket kötelezik a 2003/96/EK tanácsi irányelvben foglalt minimumadó megfizetésére. Az összeegyeztethetetlen támogatás megfelel a 2003/96/EK irányelvben megállapított minimum adó alkalmazásából eredő összegnek.
(13)

A piacra gyakorolt hatást illetően a CIRFS megjegyzi, hogy a Sioen azon befektetései, amelyekhez állami támogatást terveztek, jelentős kapacitásnövekedést jelentene mind a Sioen, mind az egész ágazat számára. Erre vonatkozólag a CIRFS azt is kijelenti, hogy tagjai között jelenleg egyetlen termelő sem könyvel el elégséges tőkehozadékot és az eladások száma sem kielégítő, olyannyira nem, hogy bármely állami támogatás versenyképességi helyzetükre nézve kifejezetten negatív hatással lenne. A CIRFS ezen kívül azt is kifejti, hogy egy konkurens termelő éppenhogy lábra állt a bíróság által kimondott szanálási eljárást követően, és hogy a szanálási tervére súlyos kihatással lehet, ha valamelyik konkurense állami támogatásban részesülne. Egyéb közösségi termelők 59 millió euróra becsülték az általuk ezen tevékenységbe az elmúlt öt év során befektetett összeget, anélkül hogy még a kedvezményezett régiókban is befektetési támogatásban részesülhettek volna. A CIRFS arra számít, hogy a piacon a továbbiakban is erős marad a verseny, illetve hogy a haszonkulcs az elkövetkezendő néhány évben alacsony szinten marad nemcsak a közösségi termelők közötti verseny, hanem a dömpingimportok miatt is.
10.

A mintavételi tervnek figyelembe kell vennie a következőket is: a) A tenyésztési típusokat és azok különleges veszélyeit; a vizsgálatokat a külterjes, szabad tartásra kell összpontosítani, de figyelembe kell venni a vegyes korosztályú tartást, a felszíni vizek használatát, a viszonylag hosszú élettartamot, több faj jelenlétét a gazdaságban és más lényeges tényezőket is. b) A mintavétel alá eső pulyka-, kacsa- és libatartó gazdaságok számát úgy kell meghatározni, hogy biztosítsa legalább egy fertőzött gazdaság azonosítását, ha a fertőzött gazdaságok előfordulási gyakorisága legalább 5 %, 99 %-os konfidenciaintervallummal (lásd a 2. táblázatot). c) Ha a tagállamban jelentős számban vannak futómadarat és fürjet tenyésztő gazdaságok, akkor azokat be kell vonni a programba. A fürjek esetében kizárólag a felnőtt (vagy tojó) állatokból kell mintát venni. d) A mintavétel idejének egybe kell esnie az időszaki tenyésztés idejével. Szükség esetén azonban a mintavételt helyi szinten olyan meghatározott időszakokhoz lehet igazítani, amelyek során a gazdaságban az egyéb baromfi-vírusgazdák a betegség behurcolásának fokozott veszélyét jelentik. e) Azon tagállamok, amelyeknek a Newcastle-betegségre vonatkozóan mintavételt kell végrehajtaniuk abból a célból, hogy a 94/327/EK bizottsági határozat (1) értelmében továbbra is a Newcastle-betegség ellen oltást nem alkalmazó országnak minősüljenek, felhasználhatják ezeket a szaporító állományból származó mintákat a H5/H7 antitestek felmérésére.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. július 25.)

az izomaltulóznak a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszerként vagy új élelmiszer-összetevőként történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről

(az értesítés a C(2005) 2776. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(2005/581/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az új élelmiszerekről és az új élelmiszer-összetevőkről szóló, 1997. január 27-i 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére,

mivel:

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A mellékletben meghatározott izomaltulóz a Közösségben élelmiszer-ipari felhasználásra forgalomba hozható új élelmiszerként vagy élelmiszer-összetevőként.

2. cikk

A terméken elhelyezett címkén termékmegnevezésként vagy az izomaltulózt tartalmazó élelmiszerek esetében az élelmiszer-összetevők jegyzékében fel kell tüntetni az „izomaltulóz” megnevezést.

Az „izomaltulóz” megjelöléshez csillaggal (*) jelölt, jól olvasható lábjegyzetben meg kell adni a következő szöveget: „Az izomaltulóz glükóz- és gyümölcscukorforrás.” A lábjegyzet szövegét legalább azonos betűmérettel kell szedni, mint az összetevők jegyzékét.

3. cikk

E határozat címzettje a Südzucker AG Mannheim/Ochsenfurt, Maximilianstraβe 10, D-68165 Mannheim.

(1) HL L 43., 1997.2.14., 1. o. A legutóbb az 1882/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

(2) HL L 276., 1990.10.6., 40. o. A legutóbb a 2003/120/EK bizottsági irányelvvel (HL L 333., 2003.12.20., 51. o.) módosított irányelv.

MELLÉKLET

AZ IZOMALTULÓZ LEÍRÁSA

Meghatározás

Redukáló diszacharid, amely egy alfa-1,6-glükozid-kötéssel összekapcsolódó glükóz- és gyümölcscukor-molekularészből áll. Szacharózból, enzimatikus folyamattal állítják elő. A kereskedelmi termék a monohidrát.

Kémiai név

6-O-α-D-glükopiranozil-D-fruktofuranóz, monohidrát

CAS-szám

13718-94-0

Összegképlet

C12H22O11 · H2O

Szerkezeti képlet

Relatív molekulatömeg

360,3 (monohidrát)

Tartalom

Legalább 98 % a szárazanyagra vonatkoztatva.

Leírás

Gyakorlatilag szagtalan, édes ízű, fehér vagy csaknem fehér kristályok.

Szárítási veszteség

Legfeljebb 6,5 % (60 °C, 5 óra).

Ólomtartalom

Legfeljebb 0,1 mg/kg.

Az adott szint szempontjából alkalmas atomabszorpciós eljárással kell kimutatni. A mintanagyság és a minta előkészítésére az FNP 5-ben (1) („Műszeres eljárások”) ismertetett módszerek alapelvei alkalmazhatók.

(1) Food and Nutrition Paper 5 Rev. 2 – Guide to specifications for general notices, general analytical techniques, identification tests, test solutions and other reference materials (JECFA) 1991, 322 oldal, angol nyelven, ISBN 92-5-102991-1.
(54)

A Bizottság nem osztja a Jungbunzlauer Ges.m.b.H azon véleményét, hogy az intézkedés nem jelentene állami támogatást, ha a törvényhozó az adót a végfelhasználótól szedné be. Az intézkedés adminisztrációs szerkezete ebben az esetben nincs hatással a támogatásjellegre. Még akkor is, ha a törvényhozó az adót közvetlenül a végfelhasználótól szedné be és feltehetőleg a különféle felhasználók eltérő bánásmódban való részesítését vezetné be, ez a különbségtétel is állami támogatást testesítene meg.
(30)

2002 januárjában az Akzo Nobel önként nyújtott be jelentést az európai megállapodásokról. Ez a jelentés tartalmazta az európai szintű megállapodások részletes leírását, beleértve olyan számottevő információt is, amellyel a UCB nem szolgált. A bírság csökkentésének megállapításakor azonban figyelembe kell venni azt a tényt, hogy az Akzo Nobel ezt a jelentést két és fél évvel azután nyújtotta be, hogy a UCB a szóban forgó megállapodásokat bejelentette.
(1)

E határozat címzettjei a Chisso Corporation (a továbbiakban: a Chisso), a Daicel Chemical Industries Ltd (a továbbiakban: a Daicel), a Hoechst AG (a továbbiakban: a Hoechst), a The Nippon Synthetic Chemical Industry Co. Ltd (a továbbiakban: a Nippon) és az Ueno Fine Chemicals Industry Ltd (a továbbiakban: az Ueno).
(90)

Az iránymutatás 53. pontja szerint a Bizottságnak a támogatási területeken nyújtott szerkezetátalakítási támogatások értékelésénél területfejlesztési követelményeket is figyelembe kell vennie. Ha egy nehéz helyzetbe került vállalat telephelye támogatási területen található, ez önmagában azonban nem ok az ilyen támogatások tolerálására. Az iránymutatás 54. pontja szerint az iránymutatás értékelési kritériumai tehát regionális támogatási területekre is érvényesek, még akkor is, ha a területfejlesztés követelményeit veszik figyelembe. Mindenesetre a Bizottság ezeken a területeken a strukturális kapacitásfelesleggel rendelkező piacokon megkövetelt kapacitásleépítéssel szemben kevésbé szigorú mércét állapíthat meg, ha a területfejlesztési követelmények ezt igazolják, aminél az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti és az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti támogatási területek közt különbséget kell tenni, hogy az előbb említett területek komolyabb regionális problémáit figyelembe lehessen venni.
(2)

A Bizottság a bejelentett intézkedés vonatkozásában 2003. szeptember 17-i határozatával eljárást indított az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése értelmében. Az ügyet C 56/2003. számmal iktatták be. Németországot a 2003. szeptember 18-án kelt levélben értesítették a határozatról, amit kihirdettek az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). A Bizottsághoz nem érkeztek be észrevételek az érdekelt felektől.