A Bizottság irányelve

(1985. január 31.)

az anyagi hosszúságmérőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 73/362/EGK irányelv műszaki fejlődéshez történő igazításáról

(85/146/EGK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a legutóbb a 83/575/EGK irányelvvel [1] módosított, a mérőműszerekkel és a metrológiai ellenőrzés módszereivel kapcsolatos közös rendelkezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1971. július 26-i 71/316/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 17. cikkére,

mivel a 78/629/EGK irányelvvel [3] módosított 73/362/EGK tanácsi irányelvet [4] az érintett területen bekövetkezett műszaki fejlődés figyelembevételének érdekében módosítani kell;

mivel a 71/316/EGK keretirányelv a mérőeszközök gyártása műszaki fejlődéséhez hozzáigazításra került, és következésképpen megengedi az EGK-elsőhitelesítéshez a statisztikai ellenőrzések elvégzését a külön irányelvekben megállapított eljárással összhangban; mivel ezért a statisztikai ellenőrzési eljárás meghatározásához bizonyos kiegészítéseket kell tenni a 73/362/EGK egyedi irányelv mellékletében;

mivel a kiegészítések alapján pontosabban kell megállapítani az anyagi hosszúságmérőkre az EGK-típusjóváhagyás és EGK-elsőhitelesítés megadásának feltételeit;

mivel az ezen irányelvben meghatározott intézkedések összhangban vannak a mérőműszerek kereskedelme műszaki jellegű akadályainak elhárítását célzó irányelveknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításával foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 73/362/EGK irányelv mellékletében:

(1) A 2.1., 7., 7.1., 7.4. és 8. pont az ezen irányelv mellékletének megfelelő pontjaival összhangban módosul.

(2) A melléklet az ezen irányelv mellékletének 10., 11. és 12. pontjával kiegészül.

2. cikk

A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1986. január 1-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

3. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 1985. január 31-én.

a Bizottság részéről

Cockfield

alelnök

[1] HL L 332., 1983.11.28., 43. o.

[2] HL L 202., 1971.9.6., 1. o.

[3] HL L 206., 1978.7.29., 8. o.

[4] HL L 335., 1973.12.5., 56. o.

--------------------------------------------------

MELLÉKLET

2.1. Rendeltetésszerű használat mellett a referenciahőmérséklet alatt vagy felett 8°C hőmérséklet-tartományban a hosszúság változásai nem nagyobbak, mint a legnagyobb megengedett hibák.

7. Legnagyobb megengedhető hiba

Az ezen irányelvben meghatározott hosszúságmérőket pontosságuk mértékével összhangban három osztályba (megjelölésük: I., II. és III.) kell sorolni.

7.1. A legnagyobb megengedhető pozitív vagy negatív hibát:

a) a névleges hosszúságra, vagy

b) bármely két nem egymást követő skálaosztás közti bármilyen más távolságra,

az adott hossz függvényeként, (a + bL) alakú kifejezéssel kell megadni milliméterben, ahol:

- "L" az adott hosszúság egész méterre kerekítve,

- "a"

és

"b"

az egyes pontossági osztályokra a következő táblázat szerint meghatározott együttható:

Pontossági osztály | a | b |

I. | 0,1 | 0,1 |

II. | 0,3 | 0,2 |

III. | 0,6 | 0,4 |

7.4. A használatban lévő hosszúságmérők legnagyobb megengedett hibája az EGK-elsőhitelesítésre előírt legnagyobb megengedett hiba kétszeresével egyenlő.

8. EGK-elsőhitelesítési jelek

8.1. Az EGK-elsőhitelesítési jel rögzítéséhez helyet kell biztosítani magán a mérőn az eleje közelében, vagy egy kiegészítő tartozékon.

8.2. A jelöléseket a legutóbb az 1983. október 25-i 83/575/EGK tanácsi irányelvvel módosított, 1971. július 26-i 71/316/EGK tanácsi irányelv II. mellékletének 3.1. pontjával összhangban kell rögzíteni.

8.3. A 3.1. ponttól eltérően azonban az EGK-elsőhitelesítési jel állhat egy hatszögben lévő kis "e" betűből, mely tartalmazza az "e" betű felső felében az EGK-elsőhitelesítés helyéül szolgáló tagállamot azonosító nagy betű(ke)t, alsó felében pedig a hitelesítés évét. A 12. pontban található erre példa.

8.4. A jel egyik vagy másik alakja közötti választás az EGK-elsőhitelesítésért felelős hatóság mérlegelési jogkörébe tartozik.

10. EGK-típusjóváhagyás és EGK-elsőhitelesítés

Az anyagi hosszúságmérők EGK-típusjóváhagyását és EGK-elsőhitelesítését a 71/316/EGK irányelvben meghatározott eljárással összhangban végzik el.

10.1. EGK-típusjóváhagyási vizsgálat

A véleményező dokumentumokon kívül a vizsgálat a benyújtott típus 2., 3., 4., 5., 6. (kivéve a 6.4. pontot), 7., 8. és 9. pontnak való megfelelőségét biztosító ellenőrzést is magában foglal.

10.2. EGK-elsőhitelesítési ellenőrzések

10.2.1. Az EGK-elsőhitelesítési ellenőrzéseket vagy az összes benyújtott hosszúságmérőn, vagy a 11. ponttal összhangban mérőkből álló vizsgálati tételeken végzik el.

10.2.2. Az EGK-elsőhitelesítési ellenőrzések a hosszúságmérő vizuális vizsgálatából állnak annak biztosítása érdekében, hogy a mérő a jóváhagyott típusnak megfeleljen; ez különösen a 3.6., 4.1. és 4.3. pontok rendelkezéseit érinti.

10.2.3. Azt is hitelesíteni kell, hogy a hosszúságmérő eleget tesz a névleges hosszúság megengedhető legnagyobb hibáira vonatkozó követelményeknek, indokolt esetben megfelelően tekintetbe véve a 9.5. pont rendelkezéseit.

10.2.4. Ezenkívül a hosszúságmérőn véletlenszerűen elosztott öt különböző helyen ellenőrzik:

- két nem egymást követő osztásjel távolságát,

- az osztásköz hosszúságát,

- két egymást követő osztásköz hosszúságának eltérését

annak érdekében, hogy hitelesítsék a 7.1. b), 7.2.1. és 7.2.2. pont rendelkezéseinek teljesülését, indokolt esetben a 7.3. és 9.3. pont rendelkezéseit megfelelően tekintetbe véve.

Ha a vizsgálat eredményei indokolják, az illetékes hatóság csökkentheti vagy növelheti az ellenőrzések számát.

10.2.5. Minden fent említett ellenőrzést a 7.5. pontban előírt referencia-feltételek mellett végeznek el.

11. EGK-elsőhitelesítési ellenőrzésként alkalmazott statisztikai ellenőrzés

Ha a hosszúságmérőket sorozatban gyártják, és az EGK-elsőhitelesítésre való benyújtásért felelős személy kijelenti, hogy már kielégítően megvizsgálták azokat, kérésére a benyújtott vizsgálati tételen tuljdonságok szerinti statisztikai ellenőrzést végeznek el a következő feltételek mellett.

11.1. Általános

11.1.1. Vizsgálati tétel

A vizsgálati tételek hosszúságmérőkből állnak, amelyek:

- azonos típusúak,

- azonos pontossági osztályba tartoznak,

- azonos gyártási eljárással készültek.

A vizsgálati tétel mérete a benne foglalt hosszúságmérők száma. Az EGK-elsőhitelesítéshez a vizsgálati tétel maximális mérete 10000 egység.

11.1.2. Minta

A minta a tételből véletlenszerűen kiválasztott hosszúságmérőkből áll. A mintában lévő hosszúságmérők száma adja meg a minta nagyságát.

11.1.3. Tulajdonságok szerinti statisztikai ellenőrzés

A tulajdonságok szerinti statisztikai ellenőrzés olyan vizsgálat, amelynek során a hitelesítő szervezet a mintában lévő hosszúságmérőket ezen irányelvnek megfelelően "hibás" vagy "nem hibás" osztályba sorolja be.

11.1.4. Határminőség-szint (LQ 5)

A határminőség a bemutatott tétel azon minőségszintje, amely a mintavételi tervben 5 %-os átvételi valószínűségnek felel meg.

11.1.5. Elfogadható minőség szint (SQL)

A standard minőségszint a benyújtott tétel minőségszintje, amely a mintavételi tervben 95 %-os átvételi valószínűségnek felel meg.

11.1.6. Elfogadhatósági szám

A tulajdonság szerinti statisztikai ellenőrzésnél az elfogadhatósági szám a vizsgált mintában talált hibás hosszúságmérők legnagyobb száma, amelyet ha a számuk elér, akkor a vizsgált tétel még elfogadható.

11.1.7. Elutasítási szám

A tulajdonság szerinti statisztikai ellenőrzésnél az elutasítási szám: a vizsgált mintában talált hibás mértékek száma, amelynél ha a vizsgálat során a számuk nagyobb, az a tétel elutasítását vonja maga után.

11.1.8. Egyszeres mintavételi terv

A vizsgált hosszúságmérők számának egyenlőnek kell lennie a tervben meghatározott mintaszámmal. Ha a mintában talált hibás hosszúságmérők száma kevesebb, mint az elfogadhatósági szám, vagy azzal egyenlő, a tételt el kell fogadni. Ha hibás mértékek száma nagyobb, mint az elutasítási szám, vagy azzal egyenlő, akkor a tételt el kell utasítani.

11.1.9. Kétszeres mintavételi terv

A vizsgált hosszúságmérők számának egyenlőnek kell lennie a terv által az első mintára meghatározott számmal. Ha az első mintában talált hibás hosszúságmérők száma kevesebb, mint az első elfogadhatósági szám, vagy azzal egyenlő, akkor a tételt el kell fogadni. Ha az első mintában talált hibás hosszúságmérők száma nagyobb, mint az első elutasítási szám, vagy azzal egyenlő, akkor a tételt el kell utasítani. Ha az első mintában talált hibás hosszúságmérők száma az első elfogadhatósági szám és az első elutasítási szám közé esik, akkor egy második mintát kell vizsgálni, amelynek darabszámát a terv határozza meg. Ezután az első és a második mintában talált hibás mértékeket össze kell adni. Ha a hibás mértékek összegzett száma kisebb, mint a második elfogadhatósági szám, vagy azzal egyenlő, akkor a tételt el kell fogadni. Ha a hibás mértékek összegzett száma nagyobb, mint a második elutasítási szám, vagy azzal egyenlő, akkor a tételt el kell utasítani.

11.2. Vizsgálati eljárások

Az alábbiakban leírt két vizsgálati módszer egyikét kell alkalmazni a hitelesítő szervezet választása szerint.

Az első módszer (a továbbiakban: "A" módszer) egyszeres bemutatási sémát, míg a második módszer (a továbbiakban: "B" módszer) többszörös bemutatási sémát tartalmaz. A vizsgálat a mintában található hibás hosszúságmérők megszámlálásából áll.

11.2.1. Az "A" módszer szerint a hitelesítő szervezet a benyújtott tétel elfogadását vagy elutasítását az alábbi mintavételi terv alapján végzi:

- elfogadható minőségszint (SQL) 0,40 és 0,90 % között,

- határ minőségszint (LQ5) 4,0 és 6,5 % között.

Példák a mintavételi tervekre:

Egyszeres mintavételi terv

| Mintanagyság | Elfogadhatósági szám | Elutasítási szám | LQ 5 | SQL |

a | 80 | 1 | 2 | 5,8 | 0,44 |

b | 125 | 2 | 3 | 5,0 | 0,65 |

Kettős mintavételi terv

| Minta-nagyság | Teljes nagyság | Elfoga-dhatósági szám | Elutasítási szám | LQ 5 | SQL |

a | Első minta | 50 | 50 | 0 | 2 | 5,8 | 0,44 |

Második minta | 50 | 100 | 1 | 2 |

b | Első minta | 80 | 80 | 0 | 3 | 5,0 | 0,65 |

Második minta | 80 | 160 | 3 | 4 |

Ha a tétel elutasításra kerül, akkor a hitelesítő szervezet a tétel 100 %-át megvizsgálja, vagy megteszi a megfelelő intézkedéseket, hogy az elutasított tétel változatlan állapotban piacra ne kerülhessen.

11.2.2. Ha a hitelesítő szervezet a benyújtott tétel elfogadásához vagy elutasításához a "B" módszert alkalmazza, akkor a mintavételi terveknek a következő táblázatnak kell megfelelniük:

Mintavételi tervek

Bemutatás sorrendje | Nagyság | Elfogadhatósági szám | Elutasítási szám |

1 | 70 | 0 | 1 |

2 | 85 | 0 | 1 |

3 | 105 | 0 | 1 |

4 | 120 | 0 | 1 |

Miután a tétel elfogadása megtörtént, a következőként benyújtott tétel vizsgálatát a bemutatási sorrendben 1. számmal jelöltek szerint kell elvégezni.

Ha a tételt elutasították, a hitelesítő szervezet megteszi a szükséges intézkedéseket, hogy megakadályozza az elutasított tétel változatlan állapotban való piacra kerülését, és a mérők EGK-elsőhitelesítésre történő benyújtásáért felelős személy ugyanazt a tételt vagy egy másikat nyújthat be vizsgálatra. A tételen ekkor a bemutatási sorrendben közvetlenül következő vizsgálatot kell elvégezni. Ha azonban a tételt a bemutatási sorrend 4. számmal jelölt változata szerint nem fogadták el, akkor a hitelesítő szervezet a tétel 100 %-os vizsgálatát végzi el.

11.3. A vizsgálati tétel gyakori elutasításának következményei

A vizsgálati tételek gyakori elutasítása esetén a felelős szerv felfüggesztheti a statisztikai ellenőrzést. Ha az EGK-típusjóváhagyás birtokosának a hiányosságra történő figyelmeztetése után nem történik minőségjavítás, megindítható az EGK-típusjóváhagyás visszavonási eljárása a 71/316/EGK irányelv 7. cikkének megfelelően.

12. Példa a 8.3. pontban leírt EGK-elsőhitelesítési jelre:

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------