MELLÉKLET

AZ INVESTEU ALAP BERUHÁZÁSI IRÁNYMUTATÁSA

Tartalom

1. HATÁLY 22

2. HORIZONTÁLIS RENDELKEZÉSEK 22

2.1. Hozzájárulás az uniós szakpolitikai célkitűzésekhez és uniós hozzáadott érték 22

2.2. Piaci hiányosságok, optimálistól elmaradó beruházási helyzetek és addicionalitás 23

2.3. A finanszírozási és beruházási műveletekre vonatkozó egyes közös követelmények 23

2.3.1. Végrehajtó partnerek, pénzügyi közvetítők és végső kedvezményezettek 23

2.3.2. A pénzügyi termékek típusai, valamint a végrehajtó partnerekkel és a pénzügyi közvetítőkkel közös érdeket biztosító követelmények 25

2.3.3. Kizárt tevékenységek 26

2.3.4. Állami támogatással kapcsolatos megfontolások 26

2.4. Kockázatértékelés 26

2.5. A finanszírozás pénzneme 27

2.6. A szakpolitikai keretekhez való hozzárendelés elvei 28

2.7. Földrajzi és ágazati diverzifikáció 28

2.8. Tagállami komponensek a szakpolitikai keretekben 29

2.9. Az InvestEU Alapból támogatásban részesülő vegyes finanszírozási műveletek 29

2.10. Stratégiai beruházások 30

3. A FENNTARTHATÓ BERUHÁZÁSOK ELŐMOZDÍTÁSA 31

3.1. Az éghajlattal és a környezettel kapcsolatos nyomon követés és jelentéstétel 32

3.2. Fenntarthatósági vizsgálat 33

3.3. Az InvestEU keretében működő méltányos átállási program 33

4. AZ UNIÓS GARANCIA FELHASZNÁLÁSA 34

4.1. Általános pénzügyi termékek 35

4.1.1. Az uniós garancia hitelfinanszírozás-típusú műveletekhez való felhasználása 35

4.1.2. Az uniós garancia tőkefinanszírozás-típusú műveletekhez való felhasználása 36

4.2. Tematikus pénzügyi termékek 36

4.2.1. Az uniós garancia hitelfinanszírozás-típusú műveletekhez való felhasználása 36

4.2.2. Az uniós garancia tőkefinanszírozás-típusú műveletekhez való felhasználása 36

5. A VÉGREHAJTÓ PARTNER ÁLTAL NYÚJTOTT FINANSZÍROZÁS 36

5.1. Általános pénzügyi termékek 37

5.1.1. A végrehajtó partner által nyújtott hitelfinanszírozás 37

5.1.2. A végrehajtó partner által nyújtott tőkefinanszírozás 37

5.2. Tematikus pénzügyi termékek 38

5.2.1. A végrehajtó partner által nyújtott hitelfinanszírozás 38

5.2.2. A végrehajtó partner által nyújtott tőkefinanszírozás 38

6. SZAKPOLITIKAI KERETEK 39

6.1. Fenntartható infrastruktúra 39

6.1.1. Az érintett szakpolitikai területek 39

6.1.2. A potenciális pénzügyi termékek jellemzői 47

6.2. Kutatás, innováció és digitalizáció 49

6.2.1. Az érintett szakpolitikai területek 49

6.2.2. A potenciális pénzügyi termékek jellemzői 52

6.3. Kis- és középvállalkozások (kkv) 55

6.3.1. Az érintett szakpolitikai területek 55

6.3.2. A potenciális pénzügyi termékek jellemzői 56

6.4. Szociális beruházás és készségfejlesztés 58

6.4.1. Az érintett szakpolitikai területek 58

6.4.2. A potenciális pénzügyi termékek jellemzői 62

1. HATÁLY

Ez a beruházási iránymutatás az InvestEU program létrehozásáról és az (EU) 2015/1017 rendelet módosításáról szóló, 2021. március 24-i (EU) 2021/523 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: InvestEU-rendelet) 8. cikkének (9) bekezdésével összhangban meghatározza az InvestEU Alap szakpolitikai kereteibe tartozó pénzügyi termékekre és finanszírozási és beruházási műveletekre vonatkozó támogathatósági követelményeket:

a) az InvestEU-rendelet 2. cikkének 9. pontjában említett pénzügyi termékeknek, valamint az InvestEU-rendelet 2. cikkének 10. pontjában említett finanszírozási és beruházási műveleteknek meg kell felelniük az InvestEU-rendeletben és a jelen beruházási iránymutatásban meghatározott követelményeknek;

b) a beruházási bizottságnak az InvestEU-rendelet 24. cikkével összhangban történő döntéshozatal során ellenőriznie kell a jelen beruházási iránymutatásnak való megfelelést.

Ezen iránymutatás eltérő rendelkezése hiányában az iránymutatás az InvestEU-rendelet 9. cikkében meghatározott uniós és tagállami komponensekre egyaránt vonatkozik. Az InvestEU-rendelet 2. cikkében foglalt fogalommeghatározások jelen beruházási iránymutatásra is alkalmazandók.

2. HORIZONTÁLIS RENDELKEZÉSEK

2.1. Hozzájárulás az uniós szakpolitikai célkitűzésekhez és uniós hozzáadott érték

Az InvestEU Alap keretében támogatott finanszírozási és beruházási műveleteknek olyan beruházásokra kell összpontosítaniuk, amelyek uniós hozzáadott értéket biztosítanak. Az uniós hozzáadott érték jellege változó lehet a jelen beruházási iránymutatás 6. szakaszában az egyes szakpolitikai keretekben meghatározott konkrét pénzügyi termékekhez kapcsolódó finanszírozási és beruházási műveletek esetében. A pénzügyi termékekhez kapcsolódó finanszírozási és beruházási műveletek uniós hozzáadott értéke a kockázatoknak a különböző ágazatok vagy földrajzi területek közötti, a pénzügyi termékek szintjén megvalósított diverzifikációjából is származhat. Emellett az uniós hozzáadott érték származhat az Unió rezilienciájához való hozzájárulásból is a 2.10. szakaszban részletezett stratégiai jelentőségű területeken.

Az InvestEU által támogatott szakpolitikai területeken az InvestEU-rendelet 3. cikkében és II. mellékletében az ott szereplő ágazatokra vonatkozóan meghatározott uniós szakpolitikai célkitűzések elérése érdekében a finanszírozási és beruházási műveletek kiegészíthetik a vissza nem térítendő támogatást és egyéb támogatást, különösen vegyes finanszírozási műveletek és kombinációk révén. Az InvestEU Alap különösen a következők releváns szakpolitikai célkitűzéseit egészítheti ki: Horizont Európa (2), Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (3), Digitális Európa program (4), egységes piaci program (5), európai űrprogram (6), Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) (7), Kohéziós Alap (8), Európai Szociális Alap+ (ESZA+) (9), Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz (10), Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) (11), Kreatív Európa program (12), Menekültügyi és Migrációs Alap (13), Belső Biztonsági Alap (14), Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) (15), környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) (16), EU ETS Innovációs Alap (17), „az EU az egészségügyért” program (18), Méltányos Átállást Támogató Alap (MÁTA) (19), Európai Védelmi Alap (20).

2.2. Piaci hiányosságok, optimálistól elmaradó beruházási helyzetek és addicionalitás

Az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) (21) 209. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjával összhangban az uniós garanciának piaci hiányosságokat vagy optimálistól elmaradó beruházási helyzeteket kell kezelnie, és addicionalitást kell elérnie az InvestEU-rendelet V. mellékletének A. szakaszában meghatározottak szerint (22).

2.3. A finanszírozási és beruházási műveletekre vonatkozó egyes közös követelmények

2.3.1. Végrehajtó partnerek, pénzügyi közvetítők és végső kedvezményezettek

Az InvestEU-rendelet 2. cikkének 13. pontja szerint a végrehajtó partnerek a követelményeknek megfelelő partnerek, például pénzügyi intézmények, amelyekkel a Bizottság garanciamegállapodást kötött.

A végrehajtó partnerek közvetlenül (23) vagy közvetve, magán- vagy állami pénzügyi közvetítőkön keresztül nyújthatnak finanszírozást a végső kedvezményezetteknek.

A végrehajtó partnerek olyan tanácsadó partnerekké is válhatnak, amelyek közvetlenül vagy közvetve technikai segítséget és kapacitásépítési támogatást nyújtanak a pénzügyi közvetítőknek és a végső kedvezményezetteknek az InvestEU tanácsadó központ tevékenysége keretében. A pénzügyi közvetítők is nyújthatnak technikai segítséget és kapacitásépítési támogatást a végső kedvezményezetteknek, vagy maguk is kaphatnak ilyen segítséget és támogatást.

A közvetlen műveletek a végrehajtó partnerek által a végső kedvezményezetteknek nyújtott közvetlen finanszírozást jelentik (24).

A közvetett műveletek esetében a végrehajtó partnerek a költségvetési rendelet 208. cikkének (4) bekezdésével összhangban megállapodásokat köthetnek pénzügyi közvetítőkkel. Közvetített finanszírozás esetén a költségvetési rendelet 208. cikkének (4) bekezdése értelmében a végrehajtó partnereknek a Bizottság által alkalmazott eljárásokkal egyenértékű eljárásokat követve kell kiválasztaniuk ezeket a pénzügyi közvetítőket. Ezeknek az eljárásoknak tiszteletben kell tartaniuk a nyílt, átlátható, arányos és megkülönböztetésmentes eljárások elveit, és el kell kerülniük az összeférhetetlenséget. Ilyen eljárások lehetnek például a pályázati felhívások. A közvetett műveletek magukban foglalhatják az InvestEU-rendelet 2. cikkének 18. pontjában meghatározott beruházási platformokon keresztül történő finanszírozást is.

A költségvetési rendelet 209. cikke (2) bekezdésének a) pontjával és 219. cikkének (3) bekezdésével összhangban a finanszírozási és beruházási műveletek csak olyan végső kedvezményezetteknek nyújthatnak támogatást, amelyek az uniós pénzügyi támogatás időpontjában a nemzetközileg elfogadott standardok szerint gazdaságilag életképesnek tekinthetők.

A támogatható végső kedvezményezettek természetes vagy jogi személyek lehetnek, beleértve a következőket:

a) magánszervezetek, például különleges célú gazdasági egységek vagy projekttársaságok, nagyvállalatok, közepes piaci tőkeértékű vállalatok – ideértve a kis méretű, közepes piaci tőkeértékű vállalatokat (25) is –, illetve kkv-k;

b) közszektorbeli szervezetek (akár területi, akár nem területi szervezetek, de ide nem értve a közvetlen tagállami kockázatot jelentő ilyen szervezetek (26) tekintetében végrehajtott finanszírozási és beruházási műveleteket), valamint közszektorbeli szervezetekhez hasonló jogalanyok;

c) vegyes szervezetek, például köz- és magánszféra közötti partnerségek és közcélú magánvállalkozások; vagy

d) nonprofit szervezetek.

Azokat a végső kedvezményezetteket, amelyeknek a pénzügyi terméket szánják, a garanciamegállapodás határozza meg.

A végrehajtó partnerek nem lehetnek a költségvetési rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében vagy (4) bekezdésének a) vagy b) pontjában említett helyzetek egyikében sem. A pénzügyi közvetítők és végső kedvezményezettek tekintetében a garanciamegállapodásokban ki kell kötni a 136. cikk alkalmazását. A végrehajtó partnernek magas szakpolitikai hozzáadott értéket kell igazolnia azon finanszírozási és beruházási műveletek esetében, amelyek végső kedvezményezettjei nagyvállalatok, közszektorbeli szervezetek vagy közszektorbeli szervezetekhez hasonló szervezetek, amelyek könnyebben hozzáférnek a tőkepiacokhoz vagy a banki finanszírozáshoz, illetve alacsonyabb kockázatot képviselnek.

A végrehajtó partnertől kapott információk alapján a beruházási bizottság ellenőrzi, hogy a végrehajtó partner által benyújtott, InvestEU által támogatott finanszírozási vagy beruházási művelet, illetve az ilyen műveletek több végrehajtó partner által benyújtott kombinációja:

a) közvetlen műveletek esetében nem haladhatja meg a projekt összköltségének 50 %-át (27);

b) közvetett tőkefinanszírozási-műveletek esetében nem haladhatja meg az alap méretének 50 %-át (28);

c) közvetett hitelfinanszírozási műveletek esetében a pénzügyi közvetítőnek a kitettség legalább 20 %-át meg kell tartania.

Ezek a követelmények alkalmazandók, amennyiben e beruházási iránymutatás 5. szakasza másként nem rendelkezik.

Közvetett műveletek esetében a végrehajtó partner szerződésben előírja, hogy a pénzügyi közvetítő nem veheti figyelembe a végső kedvezményezettekkel vagy más közvetítőkkel kötött ugyanazon ügyletet egynél több, InvestEU által támogatott portfólióban.

Közvetett tőkefinanszírozási-műveletek esetében a fenti b) pontban felsorolt követelmény tekintetében a végrehajtó partnernek kérnie kell, hogy a potenciális pénzügyi közvetítők – a rájuk vonatkozó titoktartási követelmények betartása mellett – tájékoztassák őt arról az esetleges szándékukról, hogy uniós garanciában részesülő másik végrehajtó partnernél és/vagy pénzügyi közvetítőnél keresnek befektetést.

A végső kedvezményezetteknek szerződésben kell megerősíteniük, hogy az InvestEU Alapból és más uniós programokból származó támogatás kombinációja adott esetben nem haladja meg a projekt összköltségét, és hogy az InvestEU által támogatott finanszírozást nem használják fel uniós programokból származó vissza nem térítendő támogatás előfinanszírozására, vagy hogy az uniós programokból származó vissza nem térítendő támogatásokat nem fogják felhasználni az InvestEU-támogatás visszatérítésére.

A végrehajtó partnereknek az InvestEU-rendelet 32. cikkével összhangban és a garanciamegállapodásokban részletesebben meghatározott módon biztosítaniuk kell az InvestEU-támogatás láthatóságát, figyelembe véve a pénzügyi termék és a végső kedvezményezettek jellegét.

2.3.2. A pénzügyi termékek típusai, valamint a végrehajtó partnerekkel és a pénzügyi közvetítőkkel közös érdeket biztosító követelmények

2.3.2.1. A szakpolitikai célkitűzések rangsorolása

Az egyes pénzügyi termékekhez tartozó szakpolitikai célkitűzések rangsorolása érdekében a szakpolitikai prioritások elérését igazoló fő teljesítménymutatók kerülnek meghatározásra. Ezen túlmenően a következő eszközök közül kell egy vagy több alkalmazható:

a) az egyes szakpolitikai prioritásokhoz nyújtott finanszírozás célösszegei;

b) az érintett végső kedvezményezettekre vonatkozó konkrét kritériumok;

c) az egyes szakpolitikai prioritásokkal kapcsolatos kockázatok eltérő mértékű fedezése az uniós garancia által;

d) koncentrációs határértékek ágazatonként/régiónként;

e) kellően indokolt teljesítményalapú mechanizmus, amely tükrözi a konkrét szakpolitikai prioritások megvalósítását;

f) mérföldkövek és célok meghatározása, amelyek teljesítése nyomán további uniós garanciarészek nyújthatók a végrehajtó partner új vagy meglévő pénzügyi termékeihez; vagy

g) bármely más megfelelő eszköz.

A rangsort és az alkalmazandó eszközöket a garanciamegállapodásban kell meghatározni.

Emellett szoros párbeszédet kell kialakítani a Bizottság és az egyes végrehajtó partnerek között az InvestEU Alap keretében tervezett műveletek szakpolitikai irányítása és felülvizsgálata érdekében.

Az egyes szakpolitikai keretekben megkívánt rugalmasság és a potenciálisan változó piaci és szakpolitikai igényekre való megfelelő reagálás biztosítása érdekében a Bizottság és az érintett InvestEU irányító szervek az e szakaszban ismertetett eszközök alapján rangsorolhatják az InvestEU-rendelet II. mellékletben meghatározott támogatható területeket. E tekintetben a Bizottság különösen a következőkre jogosult:

a) a végrehajtó partnerekkel együtt időszakonként felülvizsgálhatja a végrehajtó partnerek által bemutatott, tervezett projektportfóliót. A tervezett projektportfólió a vonatkozó szakpolitikai területek alszektorok szintjén tervezett finanszírozási összegeire és a műveletek földrajzi kiterjedésére vonatkozó összesített információkat tartalmazza (vagy – a végrehajtó partner és a végső kedvezményezett között fennálló titoktartási kötelezettségvállalások függvényében – a részletes információkat, amennyiben a garanciamegállapodásban így állapodnak meg). Részletesebb tájékoztatást kell nyújtani a 2.3.2.2. szakaszban meghatározott tematikus termékekről, valamint a 2.9. szakaszban meghatározott vegyes finanszírozásban részesülő finanszírozási és beruházási műveletekről;

b) eligazítást nyújthat a jelen iránymutatásban említett támogathatósági kritériumok és rangsorolási módszerek értelmezésével kapcsolatban;

c) felülvizsgálhatja a vonatkozó pénzügyi termékek teljesítményét és alkalmazási körét az ezen iránymutatásban említett szakpolitikai prioritások megvalósításának optimalizálása érdekében.

A jelen 2.3.2.1. szakaszban megállapított kereten belül az általános pénzügyi termékek keretében konkrét szakpolitikai célkitűzésekre összpontosító indikatív célok határozhatók meg.

2.3.2.2. Pénzügyi termékek

A pénzügyi termékek lehetnek általános pénzügyi termékek, tematikus pénzügyi termékek és közös általános vagy tematikus pénzügyi termékek.

Az általános pénzügyi termékek az egyes szakpolitikai keretek alá tartozó egy vagy több szakpolitikai területet támogatnak, a jelen iránymutatás 6. szakaszában részletesebben meghatározottak szerint.

Kellően indokolt esetekben a konkrét szakpolitikai célkitűzéseket célzó finanszírozási és beruházási műveletek kockázati profiljától függően tematikus pénzügyi termékeket lehet létrehozni az egyes szakpolitikai kereteken belül.

A tematikus pénzügyi termékeknek egy világosan meghatározott, magasabb uniós hozzáadott értéket képviselő szakpolitikai területre kell összpontosítaniuk, ahol a piaci hiányosság vagy az optimálistól elmaradó beruházási helyzet általános pénzügyi termékekkel nem kezelhető, mivel jelentősen eltér ezen általános pénzügyi termékek feltételeitől. Oka lehet ennek különösen a finanszírozási és beruházási műveletek magas kockázati profilja, amely a végrehajtó partnerrel való aszimmetrikus vagy korlátozott kockázatmegosztás, illetve a kockázatmegosztás hiánya következtében magasabb uniós garanciafedezetet igényel. A végrehajtó partner pénzügyi hozzájárulásának azonban portfólióalapon minden esetben meg kell felelnie az InvestEU-rendelet 13. cikke (4) és (5) bekezdésének.

A tematikus pénzügyi termék piaci hiányosságra vagy az optimálistól elmaradó beruházási helyzetre vonatkozó értékelésen alapul, melynek arányosnak kell lennie a javasolt tematikus pénzügyi termék jellemzőivel, amennyiben az adott termék még nem képezi meglévő értékelések és tanulmányok tárgyát.

A tervezett projektportfólió felülvizsgálata mellett a végrehajtó partner a tematikus termékhez tartozó minden egyes finanszírozási vagy beruházási műveletre vonatkozóan konkrét információkat nyújt a Bizottságnak a támogathatóságról, a garanciamegállapodásban meghatározottaknak megfelelően.

Közös általános vagy tematikus pénzügyi termék dolgozható ki az egynél több szakpolitikai keretbe tartozó szakpolitikai célkitűzések hatékonyabb kezelése érdekében. Az ilyen termékeknek két vagy több keretből származó erőforrásokat kell kombinálniuk.

2.3.3. Kizárt tevékenységek

Az InvestEU Alap nem támogathatja az InvestEU-rendelet V. mellékletének B. szakaszában említett tevékenységeket.

2.3.4. Állami támogatással kapcsolatos megfontolások

Az InvestEU Alapból uniós és tagállami komponensek keretében támogatott finanszírozási és beruházási műveletekhez nyújtott tagállami források bizonyos esetekben az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülhetnek. Ezek a támogatások azonban mentesülnek az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésében meghatározott, az állami támogatási intézkedésekre vonatkozó bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelelnek az általános csoportmentességi rendeletben (29) és különösen annak InvestEU-specifikus szakaszában (30), vagy egy másik csoportmentességi rendeletben meghatározott követelményeknek (31). Minden olyan állami támogatást, amely nem felel meg a csoportmentességi rendeletek valamelyikében megállapított követelményeknek, az EUMSZ 108. cikkének megfelelően be kell jelenteni a Bizottságnak.

2.4. Kockázatértékelés

A végrehajtó partnereknek minden közvetlen hitelfinanszírozás-típusú művelet esetében el kell végezniük a standard kockázatértékelést, amely magában foglalja a nemteljesítés valószínűségének és a várható megtérülési rátának a kiszámítását, valamint a végrehajtó partner belső minősítési vagy besorolási rendszere szerinti besorolást. A kockázatértékelés eredményéről tájékoztatni kell a Bizottságot.

A művelet általános kockázatának tükrözése érdekében a számítást az uniós garancia és a végrehajtó partner pénzügyi hozzájárulásának figyelembevétele nélkül kell elvégezni. Figyelembe kell azonban venni azt a tényt, hogy a tematikus termékek körébe tartozó egyes műveletek a végrehajtó partner által alkalmazott szabályok és eljárások értelmében kívül eshetnek a végrehajtó partner szokásos kockázati mérőszámainak alkalmazási körén. Ilyen esetekben a megfelelő kockázati jelentéstétel biztosítása érdekében a végrehajtó partner a Bizottsággal együttműködve megfelelő kockázatértékelést dolgoz ki.

A hitelfinanszírozás-típusú műveletek várható kockázati profiljára vonatkozó információkat az InvestEU Alaphoz intézett támogatási kérelem részeként be kell nyújtani a beruházási bizottságnak. A hitelfinanszírozás-típusú művelet olyan művelet, amely a hitelviszony kockázati jellemzőivel rendelkezik, amely magában foglalhatja a hitelviszonyt megtestesítő jogi formájú instrumentumokat is. Idetartoznak például a hitelek, a pénzügyi lízingek, a jelzáloghitelek, az akkreditívek, a garanciák, a készenléti hitelkeretek, valamint a tőkepiacokon kibocsátott egyes értékpapírok, például a kötvények; ezek lehetnek előresoroltak, mezzanine besorolásúak, alárendeltek, ill. fedezettek vagy fedezetlenek.

Tőkefinanszírozás-típusú műveletek esetében az uniós garancia felhasználható a végrehajtó partnerek által egyedi szervezetekbe vagy projektekbe történő befektetések (tőkebefektetés-típusú befektetések), alapokba (többek között alapok alapjaiba, társbefektetési eszközökbe vagy más típusú közvetítőkbe), továbbá egyéb tőketípusú portfóliókockázatot jelentő finanszírozási eszközökbe (tőketípusú portfólióba) történő befektetések támogatására.

A tőkefinanszírozás-típusú művelet olyan művelet, amely a tőkebefektetés kockázati jellemzőivel rendelkezik. Idetartozhatnak a tulajdonviszonyt megtestesítő jogi formájú instrumentumokba, például törzsrészvényekbe vagy elsőbbségi részvényekbe történő befektetések, és a kvázi-tőke vagy hibrid instrumentumok jogi formáját öltő eszközök, például jelentősen alárendelt kölcsönök nyereségrészesedéssel, mezzanine finanszírozás, kockázati kölcsönök, átváltható értékpapírok, opciós utalványok vagy egyéb részesedési jogosultságokat biztosító eszközök, amennyiben a tulajdonost tőketípusú kockázatnak teszik ki. A közvetlen tőkefinanszírozás-típusú műveletek esetében a végrehajtó partnernek el kell végeznie a standard értékelést, és ennek eredményéről tájékoztatnia kell a Bizottságot. A szokásos tőkemutatók alkalmazási körén kívül eső műveletek esetében a végrehajtó partner a Bizottsággal együttműködve megfelelő értékelési módszert dolgoz ki a megfelelő jelentéstétel biztosítása érdekében.

A végrehajtó partnernek a standard kockázatértékelés alapján kell megállapítania, hogy egy művelet – annak jogi formájától és nómenklatúra szerinti besorolásától függetlenül – tőkefinanszírozás-típusú vagy hitelfinanszírozás-típusú-e. Az eredményről tájékoztatnia kell a Bizottságot.

A közvetített műveletek esetében a végrehajtó partnerek támaszkodhatnak a pénzügyi közvetítők standard eljárásaira a végső kedvezményezettek kockázatainak értékelése vagy adott esetben a művelet értékelése tekintetében. A garanciamegállapodás meghatározza, hogy a végrehajtó partnerek által a pénzügyi közvetítőktől portfóliószinten kapott információk alapján végzett elemzés eredményét jelenteni kell a Bizottságnak annak érdekében, hogy az értékelhesse e műveleteknek az uniós garancia által viselt kockázatra gyakorolt hatását és a feltöltési igények megfelelőségét.

A finanszírozási és beruházási műveleteket az InvestEU-rendelet 11. cikke (1) bekezdése b) pontjának ii. alpontjával összhangban meghatározott közös minősítési rendszer megfelelő kategóriájába kell sorolni. A finanszírozási vagy beruházási művelet kockázatértékelésére vonatkozó releváns információkat az InvestEU-rendelet 24. cikkének (4) bekezdésével összhangban a beruházási bizottság rendelkezésére kell bocsátani, és a Bizottság részére is rendelkezésre kell bocsátani jelentéstételi célból. A részletes követelményeket a garanciamegállapodásokban kell meghatározni, figyelembe véve az EU mint kezes érdekeit, valamint biztosítva a magánjellegű és/vagy üzleti szempontból érzékeny információk titkosságának megfelelő védelmét.

2.5. A finanszírozás pénzneme

Az uniós garanciát euróban kell a végrehajtó partnerek rendelkezésére bocsátani.

A finanszírozási és beruházási műveletek keretében a végső kedvezményezetteknek nyújtott finanszírozás bármely olyan pénznemben nyújtható, amely valamely tagállamban törvényes fizetőeszköz. Az ilyen finanszírozás a helyi tőkepiacok fejlődéséhez is hozzájárulhat.

Finanszírozás más forgalomképes pénznemben is nyújtható. A végrehajtó partnereknek és a pénzügyi közvetítőknek azonban törekedniük kell annak elkerülésére, hogy a végső kedvezményezettek árfolyamkockázatnak legyenek kitéve. Főszabály szerint a végső kedvezményezettek csak akkor részesülhetnek finanszírozásban a végső kedvezményezett székhelye szerinti állam törvényes fizetőeszközétől eltérő pénznemben, ha ezt komoly gazdasági indokok támasztják alá. Ilyen esetekben a finanszírozást lehetőleg euróban kell nyújtani.

2.6. A szakpolitikai keretekhez való hozzárendelés elvei

Pénzügyi termékek a megfelelő szakpolitikai kereten belül, a következő elvekkel összhangban hozhatók létre:

a) a pozitív társadalmi hatás elérését vagy a készségfejlesztést fő célként kitűző finanszírozási és beruházási műveleteket támogató pénzügyi termékek a szociális beruházási és készségfejlesztési keret hatálya alá tartoznak;

b) a kizárólag kkv-kból és kis méretű, közepes piaci tőkeértékű vállalatokból álló portfóliók hitel vagy tőke formájában, közvetített alapon történő támogatására szolgáló pénzügyi termékek a „kkv-k” szakpolitikai keret hatálya alá tartoznak, kivéve azokat, amelyek az a) pont hatálya alá tartoznak. A közvetlen műveletek esetében a kizárólag kkv-kból és kisebb méretű, közepes piaci tőkeértékű vállalatokból álló portfólióknak az InvestEU-rendelet 8. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett általános szakpolitikai területként történő támogatására szolgáló pénzügyi termékeket a kkv-kerethez kell rendelni, míg az egyéb konkrét szakpolitikai területekre irányuló pénzügyi termékeket ahhoz a szakpolitikai kerethez kell rendelni, amely az adott területet lefedi;

c) a kutatási, innovációs vagy digitalizálási tevékenységeket támogató pénzügyi termékek a kutatásra, innovációra és digitalizációra vonatkozó keret hatálya alá tartoznak, kivéve az a) és b) pontban említetteket;

d) az infrastrukturális műveletek támogatását szolgáló pénzügyi termékek, a kapcsolódó mozgó eszközök, az olyan innovatív technológiák bevezetése, amelyek esetében a kockázat főként keresleti kockázat, valamint az ágazatspecifikus piacfejlesztések a fenntartható infrastruktúrára vonatkozó keret hatálya alá tartoznak, a következő feltételekre is figyelemmel: i) a szociális infrastruktúrához (32) kapcsolódó pénzügyi termékeket a szociális beruházási és készségfejlesztési kerethez kell rendelni; ii) az olyan infrastruktúrához kapcsolódó pénzügyi termékeket, amelyek esetében a fő kockázat a technológiafejlesztési és innovációs tevékenységekben rejlik, a „kutatás, innováció és digitalizáció” kerethez kell rendelni. A fenntartható infrastruktúrára vonatkozó szakpolitikai célkitűzéseket követő, kkv-k és kis méretű, közepes piaci tőkeértékű vállalatok által végrehajtott projektekhez kapcsolódó pénzügyi termékek mindazonáltal a fenntartható infrastruktúrára vonatkozó keret hatálya alatt is kifejleszthetők és végrehajthatók, amennyiben e portfóliók nem tartoznak a b) pont hatálya alá.

Az InvestEU-rendelet 3. cikke (1) bekezdésének g) pontja alapján kkv-knak nyújtott tőketámogatás bármely szakpolitikai kerethez tartozó pénzügyi termékeken keresztül biztosítható.

A közös pénzügyi termékek két vagy több keret hatálya alá tartoznak a garanciamegállapodásokban meghatározott vonatkozó garanciaallokációs mechanizmusnak megfelelően. A garanciaallokációs mechanizmus állhat az egyes finanszírozási vagy beruházási műveleteknek a vonatkozó szakpolitikai keretek vagy egyéb mechanizmusok közötti arányos, előre meghatározott megosztásából.

A végrehajtó partner által javasolt minden egyes finanszírozási vagy beruházási műveletet hozzá kell rendelni ahhoz a pénzügyi termékhez, amelynek megfelel. Ha a finanszírozási vagy beruházási művelet több pénzügyi termék kritériumainak is megfelel, a műveletet ahhoz a pénzügyi termékhez kell hozzárendelni, amelyhez a művelet fő célkitűzése tartozik az InvestEU-rendelet 8. cikkének (4) bekezdésével összhangban.

A végrehajtó partner egy konkrét finanszírozási vagy beruházási művelet benyújtásakor javaslatot tesz a megfelelő pénzügyi termékre azon szakpolitikai kereten belül, amely alá a finanszírozási vagy beruházási művelet tartozik.

2.7. Földrajzi és ágazati diverzifikáció

Az uniós garancia által fedezett finanszírozási és beruházási műveleteknek a beruházási időszak végén számított volumene bármely három tagállamban nem haladhatja meg az InvestEU Alap által az összes végrehajtó partner tekintetében támogatott finanszírozás összegének 45 %-át. Ez nem foglalja magában a tagállami komponensek hatálya alá tartozó finanszírozási és beruházási műveleteket vagy azok vonatkozó részeit.

Emellett mindent meg kell tenni annak érdekében, hogy a beruházási időszak végére a műveletek az InvestEU-rendelet II. mellékletében felsorolt támogatható területek széles körét lefedjék. Idetartoznak különösen a kialakulóban lévő vagy fejletlen piacok, és figyelembe veendők a végrehajtó partner által biztosított pénzügyi termékek. A pénzügyi termékek az InvestEU-rendelet II. mellékletében meghatározott finanszírozási és beruházási műveletekre jogosult területek bármelyike esetében biztosíthatnak finanszírozást.

A földrajzi diverzifikáció előmozdítása érdekében beruházási platformok hozhatók létre, összekapcsolva a végrehajtó partnerek erőfeszítéseit és szakértelmét a nemzeti fejlesztési bankokkal és a pénzügyi eszközök használata terén korlátozott tapasztalattal rendelkező intézményekkel.

A tagállami komponensek keretében a földrajzi hatályt és az esetleges forráselkülönítést bele kell foglalni a vonatkozó hozzájárulási megállapodásokba.

2.8. Tagállami komponensek a szakpolitikai keretekben

Tagállami komponensek hozhatók létre egy vagy több alkalmazandó szakpolitikai keret lefedésére. A tagállami komponensek a hozzájáruló tagállamok elkülönített előirányzatait jelentik, melyek célja a megosztott irányítás alá tartozó alapok vagy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósítása, illetve a hozzájárulás eredetétől függően a hozzájárulási megállapodásban meghatározott célok teljesítése. A tagállami komponensek egyebek mellett tőketámogatást nyújthatnak a kkv-k számára az InvestEU-rendelet 3. cikke (1) bekezdésének g) pontjával összhangban.

A tagállami komponensek keretében végrehajtott finanszírozási és beruházási műveleteket az InvestEU Alap szabályaival összhangban kell végrehajtani, és azoknak összhangban kell lenniük a jelen beruházási iránymutatással és az InvestEU-rendelet 10. cikke szerinti hozzájárulási megállapodással, ideértve a hozzájáruló programok célkitűzéseit is.

A tagállami komponensek (33) a 2.3.2.2. szakaszban meghatározott pénzügyi termékekkel kapcsolatban a következő forgatókönyvek szerint nyújthatnak támogatást:

a) az uniós komponens céljaira kialakított meglévő pénzügyi termék a tagállami komponens keretében is alkalmazható. A hozzájárulást el kell különíteni a származási tagállam(ok) vagy régió(k) számára;

b) testre szabott pénzügyi termékek dolgozhatók ki a származási tagállam vagy régió sajátos igényeinek és egyes konkrét végső kedvezményezettjeinek támogatása céljából. Az ilyen pénzügyi termék lehet új típusú pénzügyi termék, vagy jelentősen eltérhet az uniós komponens céljaira kialakított, meglévő pénzügyi terméktől;

c) a pénzügyi termékek az uniós és a tagállami komponensekből származó támogatást egymást kiegészítő módon kombinálhatják.

Két vagy több tagállam az InvestEU-rendelet 10. cikkének (2) bekezdésével összhangban közös hozzájárulási megállapodást köthet a Bizottsággal.

2.9. Az InvestEU Alapból támogatásban részesülő vegyes finanszírozási műveletek

Az InvestEU-rendelet 2. cikkének 5. pontjában meghatározott és 6. cikkének (2) bekezdésében említett vegyes finanszírozási műveletek (34) az InvestEU Alapból származó támogatást foglalnak magukban. Az ilyen vegyes finanszírozási művelet részét képező finanszírozási vagy beruházási műveletre vonatkozó javaslatot a végrehajtó partner benyújtja jóváhagyásra a beruházási bizottságnak.

A vegyes finanszírozási művelet végrehajtására az InvestEU szabályai szerint kerül sor. Az ágazati program (35) által biztosított vegyes elem lehet vissza nem térítendő támogatás vagy pénzügyi eszköz, és meg kell felelnie az ágazati program támogathatósági szabályainak. A pénzügyi eszköz formáját öltő vegyes elem kombinálható és annak kockázata megosztható az InvestEU-garanciával, a garanciamegállapodásban foglalt részletes szabályoknak megfelelően. Az ágazati program vegyes elemének finanszírozási határozatát a vonatkozó munkaprogram (36) képezi; ez meghatározza a vegyes elem formáját, céljait, az ágazati programból a vegyes finanszírozási műveletekre allokálandó költségvetési összeget, valamint a vegyes finanszírozási műveletben részt vevő szervezetek jegyzékét. Az ágazati program vegyes eleméről szóló határozat nem érinti a beruházási bizottságnak az InvestEU-rendelet szerinti uniós garanciáról szóló határozatát.

A vegyes finanszírozási műveletek tervezése és végrehajtása során különös figyelmet kell fordítani a kombinált uniós támogatás hatékonyságára és arányosságára. A garanciamegállapodás meghatározza azokat a pénzügyi termékeket, amelyek alapján vegyes finanszírozási műveletek nyújthatók be, valamint a vegyes finanszírozási műveletekre alkalmazandó különös rendelkezéseket. Ezek magukban foglalhatják az uniós támogatás adott részleteire vonatkozó indikatív vagy kötelező felső határokat. Ezen túlmenően a projektportfólió tekintetében a Bizottsággal folytatott megbeszélések során felülvizsgálhatók a vegyes finanszírozási műveletekre vonatkozó összesített információk (vagy ha a garanciamegállapodásban így állapodnak meg, a részletes információk is). Az eredménytábla megmutatja, hogy a vegyes finanszírozási műveletet támogatja-e más uniós programok vissza nem térítendő támogatási komponense vagy pénzügyi eszköze.

A tervezett projektportfólió felülvizsgálata mellett a végrehajtó partner a pénzügyi eszközhöz tartozó minden egyes, vegyes finanszírozásban részesülő finanszírozási vagy beruházási műveletre vonatkozóan konkrét információkat nyújt a Bizottságnak a támogathatóságról, a garanciamegállapodásban meghatározottaknak megfelelően. Homogén közvetett finanszírozási vagy beruházási műveletek esetében a garanciamegállapodás egyedi támogathatósági kritériumokat határozhat meg a végső kedvezményezettekkel folytatott tranzakciókra vonatkozóan, amelyek helyettesíthetik az említett konkrét információk szükségességét.

2.10. Stratégiai beruházások

Az InvestEU keretében végrehajtott finanszírozási vagy beruházási műveletek hozzájárulhatnak az InvestEU-rendelet 8. cikkének (3) bekezdésében meghatározott, az Unió számára stratégiai jelentőségű tevékenységekhez. Az ilyen tevékenységek akkor minősülnek stratégiai beruházásnak, ha:

i) az Unió és tagállamai biztonságát vagy közrendjét veszélyeztető kockázatokkal kapcsolatos projektekre és végső kedvezményezettekre – különösen a védelem és világűr ágazatával és a kiberbiztonsággal összefüggő beruházásokra – irányulnak: — a védelem témakör tekintetében az Európai Védelmi Alap éves munkaprogramjában meghatározott védelmi technológiákba és termékekbe történő beruházások; — a világűr témakör tekintetében a következő termékekkel kapcsolatos beruházások tartoznak ide: — atomórák (pl. Galileo helymeghatározó rendszerekhez); — stratégiai hordozórakéták (azaz az Unió által ellenőrzött űrrendszerek hordozórakétái); valamint — a Bizottság által évente összeállított, az irányítóbizottsággal közölt jegyzékben meghatározott űripari termékek; — a kiberbiztonság témakör tekintetében a kizárólag kiberbiztonsági eszközök és megoldások kifejlesztésére és alkalmazására összpontosító beruházások, beleértve azokat az eseteket is, amikor ezek a digitális hálózatok és adatinfrastruktúrák telepítésének vagy korszerűsítésének részét képezik; vagy

ii) a 6.1.1.8., 6.2.1.1. és 6.4.1.1. szakaszban meghatározott, az Unió számára stratégiai jelentőségű területeken a stratégiai értékláncok fenntartásával és megerősítésével, valamint az Unió számára stratégiai jelentőségű tevékenységek, például a közös európai érdeket szolgáló fontos projektek (IPCEI) fenntartásával és megerősítésével hozzájárulnak az Unió rezilienciájához a kritikus infrastruktúrák, a transzformatív technológiák, az áttörést jelentő innovációk, valamint a vállalkozások és a fogyasztók számára biztosított inputok területén.

A közvetlen műveletek esetében a végrehajtó partner biztosítja, hogy a stratégiai beruházások tiszteletben tartsák az alábbi bekezdésekben megállapított korlátozásokat. A közvetett műveletek esetében a végrehajtó partner szerződésben előírja, hogy a pénzügyi közvetítőnek biztosítania kell ugyanezen korlátozások betartását.

Korlátozások vonatkoznak az első bekezdés i. pontja alá tartozó végső kedvezményezettekre, kivéve a 10 000 000 EUR-t el nem érő közvetlen műveleteket és a 10 000 000 EUR-t el nem érő közvetett műveletekhez kapcsolódó tranzakciókat.

Az e szakaszban meghatározott korlátozások alkalmazásában:

a) „ellenőrzés”: a valamely jogalany felett akár közvetlenül, akár pedig egy vagy több köztes jogalanyon keresztül közvetve meghatározó befolyás gyakorlására való képesség;

b) „ügyvezetés”: a jogalany olyan, a nemzeti jognak megfelelően kijelölt és adott esetben a vezérigazgatónak – vagy bármely más, hasonló döntéshozatali jogkörrel rendelkező személynek – beszámolni köteles testületét jelenti, amely hatáskörrel rendelkezik arra, hogy meghatározza a jogalany stratégiáját, céljait és általános irányítását, és amely felügyeli és nyomon követi a vezetői döntéshozatalt;

c) „harmadik országbeli szervezet”: olyan jogi személy, amelynek letelepedési helye egy harmadik országban található, illetve amelynek letelepedési helye az Unióban található, ügyvezetése azonban valamely harmadik országban van. A jogalany letelepedési helye a létesítő okirat szerinti székhely alapján határozandó meg.

Az i. pont alá tartozó végső kedvezményezett nem állhat harmadik ország vagy harmadik országbeli szervezet ellenőrzése alatt, és ügyvezetésének az Unióban kell lennie.

Amennyiben az i. pont alá tartozó végső kedvezményezett az 5G konnektivitás területére irányuló stratégiai beruházásban vesz részt, az 5G kiberbiztonsággal kapcsolatos eszköztár (37) szerinti intézkedések és kockázatcsökkentési tervek a beszállítóira is alkalmazandók. E beszállítók közé tartoznak a távközlési berendezések gyártóinak értékesítési partnerei és az egyéb harmadik fél beszállítók, így például a felhőalapú infrastruktúrák szolgáltatói, a bérelt szolgáltatást nyújtók (managed service providers), a rendszerintegrátorok, a biztonsággal és karbantartással foglalkozó vállalkozók és az átviteli berendezések gyártói.

Amennyiben az i. pont alá tartozó végső kedvezményezett a védelem területén vesz részt stratégiai beruházásban, ez a korlátozás a beszállítóira és alvállalkozóira is vonatkozik.

A harmadik ország vagy harmadik országbeli szervezet által gyakorolt ellenőrzés hiányára vonatkozó, a fenti három bekezdésben meghatározott korlátozások nem alkalmazandók egy adott finanszírozási és beruházási műveletre, amennyiben az i. pont alá tartozó végső kedvezményezett bizonyítani tudja, hogy olyan jogi személy, amelyre vonatkozóan a székhelye szerinti tagállam az Európai Védelmi Alapról szóló rendelet (38) vonatkozó rendelkezéseiben a támogatható szervezetekre megállapított elvekkel vagy az űrrendelet (39) vonatkozó rendelkezéseiben a támogatható szervezetekre megállapított elvek alapján a Bizottság által nyújtott mentességgel összhangban garanciát hagyott jóvá. A végrehajtó partnernek értesítenie kell a Bizottságot a 2.10. szakaszban meghatározott korlátozások tekintetében engedélyezett eltérésekről.

Az i. pont alá tartozó végső kedvezményezettek nem engedélyezhetnek kizárólagos használatot és nem ruházhatnak át kizárólagos jelleggel harmadik országok vagy harmadik országbeli szervezetek számára olyan szellemitulajdon-jogokat, amelyek közvetlenül az említett stratégiai beruházásokból eredő kapcsolódó kritikus technológiákra és az Unió és tagállamai alapvető biztonsági érdekeinek védelméhez hozzájáruló technológiákra vonatkoznak, kivéve, ha ezt a végső kedvezményezett letelepedési helye szerinti tagállam jóváhagyta.

Ez a korlátozás a finanszírozás végső folyósításának időpontjától számított 5 év elteltével szűnik meg.

3. A FENNTARTHATÓ BERUHÁZÁSOK ELŐMOZDÍTÁSA

Az InvestEU – mint a Fenntartható Európa beruházási terv/Az európai zöld megállapodáshoz kapcsolódó beruházási terv (40) fontos része – hozzá fog járulni az európai zöld megállapodás és a méltányos átállást támogató mechanizmus megvalósításához. Elő fogja segíteni továbbá az Unió szociális dimenziójának kiépítését.

Az InvestEU-rendelet konkrét jogi követelményeket tartalmaz az éghajlat-politikai és környezetvédelmi célkitűzésekhez való hozzájárulás tekintetében, valamint az uniós garanciában részesülő finanszírozási és beruházási műveletek fenntarthatóságára vonatkozóan. Az InvestEU összefüggésében a fenntarthatóság az InvestEU-rendeletben említett három – éghajlati, környezeti és társadalmi – dimenzióra gyakorolt hatásra utal.

Ezen túlmenően az InvestEU-rendelet 8. cikkének (5) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a fenntarthatósági vizsgálatról szóló iránymutatásban meghatározott elveknek megfelelően az éghajlat-politikai célkitűzésekkel össze nem egyeztethető projektek nem jogosultak támogatásra.

A pénzügyi termékek InvestEU keretében történő kialakítása során figyelembe kell venni a fenntarthatósági célkitűzésekhez való, többek között a következők révén megvalósuló hozzájárulást: a zöldkötvények és a fenntarthatósági kötvények piacának bővítése; innovatív és fenntartható megoldások bevezetése a körforgásos gazdaság, a biogazdaság, a kék gazdaság, az élelmiszeripar és az éghajlatváltozás területén; a környezet és a természeti tőke védelme (levegő, víz, természet, föld és biológiai sokféleség); az energiaigényes iparágak átállása és dekarbonizációja, többek között a digitális technológiákba és körforgásos rendszerekbe történő beruházások révén; az ágazatok támogatása az Európai Unió 2030-as és 2050-es éghajlat-politikai célkitűzéseinek megvalósítása érdekében; azon kapcsolódó negatív hatások kezelésének szükségessége, amelyek hátrányosan érinthetik különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévő polgárokat (beleértve azokat is, akiknek továbbképzésre vagy átképzésre van szükségük ahhoz, hogy alkalmazkodjanak a munkavégzés új formáihoz), valamint a fenntartható iparágak és szolgáltatások létrehozása terén lemaradt régiókat; a nemek közötti egyenlőség és az egyenlőség egyéb formáinak előmozdítása.

A Bizottság arra ösztönzi a végrehajtó partnereket, hogy támogassák az (EU) 2020/852 rendelet (41) kritériumaival összhangban álló gazdasági tevékenységeket.

Célzott tanácsadási szolgáltatások nyújthatók a projektgazdák, a pénzügyi közvetítők vagy a végrehajtó partnerek (42) számára, különösen a fenntarthatósági vizsgálat követelményeinek kezeléséhez szükséges kapacitás kiépítése és a fenti célkitűzések megvalósítására irányuló projektportfólió kialakítása érdekében.

3.1. Az éghajlattal és a környezettel kapcsolatos nyomon követés és jelentéstétel

Az InvestEU-rendelet (10) preambulumbekezdésével összhangban az éghajlat-politikai célkitűzéseket támogató finanszírozási és beruházási műveletek együttes összege az InvestEU program teljes pénzügyi keretösszegének legalább 30 %-át teszi majd ki. Emellett az InvestEU-rendelet 8. cikkének (8) bekezdése meghatározza az uniós komponensre vonatkozó azon konkrét célt, amely szerint a fenntartható infrastruktúrára vonatkozó kereten belül az éghajlat-politikai és környezetvédelmi célkitűzésekre irányuló finanszírozási és beruházási műveletek összesített volumenének legalább 60 %-os részarányt kell elérnie. A finanszírozási és beruházási műveletek várhatóan hozzájárulnak a biológiai sokféleséggel kapcsolatos átfogó uniós célkitűzésekhez is.

Az éghajlat-politikai és környezetvédelmi célszámokat az InvestEU Alap uniós és tagállami komponensére egyaránt alkalmazni kell. A célok elérését (43) azonban külön kell kiszámítani és nyomon követni az uniós és a tagállami komponensek esetében.

A végrehajtó partnerek az InvestEU-rendelet 8. cikkének (7) bekezdésében említett, az éghajlati és környezetvédelmi kiadáskövetésre vonatkozó bizottsági iránymutatással összhangban mérik a beruházási bizottságnak benyújtott finanszírozási és beruházási műveletek éghajlat-politikai és környezetvédelmi célkitűzésekhez való hozzájárulását. Az InvestEU Alap keretében végzett éghajlati és környezetvédelmi kiadáskövetés az összes végrehajtó partnertől származó releváns információk összegyűjtésére, értékelésére és összesítésére szolgáló koherens rendszerre fog épülni, biztosítva ugyanakkor az uniós költségvetésből finanszírozott valamennyi releváns programra alkalmazandó, szélesebb körű éghajlati kiadáskövetési módszertannal való összeegyeztethetőséget. Ennek a rendszernek a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról szóló rendelettel (44) összhangban, megfelelő módon kell alkalmaznia azokat a kritériumokat, amelyek alapján meghatározható, hogy egy gazdasági tevékenység környezeti szempontból fenntartható-e.

A fenntartható infrastruktúrára vonatkozó keret esetében teljesítendő 30 %-os éghajlat-politikai és 60 %-os kumulatív éghajlat- és/vagy környezetvédelmi célkitűzés elérésének nyomon követése érdekében a projektjavaslatok Bizottságnak történő benyújtásakor a végrehajtó partnerek rendelkezésre bocsátják azon szükséges információkat, amelyek lehetővé teszik az e célokhoz való hozzájárulás nyomon követését a Bizottság által kiadott iránymutatással összhangban. Ugyanezeket az információkat a beruházási bizottságnak is be kell nyújtani az InvestEU Alaphoz intézett támogatási kérelem részeként.

A garanciamegállapodások értelmében a végrehajtó partnerek összesített szinten – és adott esetben a tagállami komponensen belül a megosztott irányítás alá tartozó, hozzájáruló alapokra lebontva – évente jelentést tesznek a Bizottságnak az éghajlat-politikai és környezetvédelmi célok eléréséhez hozzájáruló műveletekről. Ez a jelentés adott esetben releváns mutatókat is tartalmaz.

3.2. Fenntarthatósági vizsgálat

Az InvestEU-rendelet 8. cikkének (5) bekezdésével összhangban a végrehajtó partnernek át kell világítania a finanszírozási és beruházási műveleteket annak megállapítása érdekében, hogy amennyiben valamely projekt meghalad egy bizonyos méretkorlátot (45), van-e jelentős környezeti, éghajlati vagy társadalmi hatása. Ha igen, akkor e projekteket fenntarthatósági vizsgálatnak kell alávetni a Bizottság által a potenciális végrehajtó partnerekkel együttműködésben kidolgozott iránymutatással összhangban. Amennyiben a végrehajtó partner arra a megállapításra jut, hogy nincs szükség fenntarthatósági vizsgálat elvégzésére, e megállapítását indokolnia kell a beruházási bizottság felé.

A fenntarthatósági vizsgálatot a végrehajtó partnernek kell elvégeznie a projektgazdák által szolgáltatott információk alapján és a bizottsági iránymutatással összhangban. Az InvestEU-támogatás kérelmezésekor a végrehajtó partnereknek adott esetben fenntarthatósági vizsgálatról szóló összefoglalót kell benyújtaniuk. A titoktartásra és a bizalmas üzleti adatokra – többek között a szellemi tulajdonra – vonatkozó szabályok és gyakorlatok kellő figyelembevételével a fenntarthatósági vizsgálat összefoglalását nyilvánosságra kell hozni azt követően, hogy a beruházási bizottság jóváhagyta az uniós garancia adott műveletre történő felhasználását.

A bizottsági iránymutatást a más uniós programokra vonatkozóan kidolgozott iránymutatásokkal összhangban, a meglévő jogszabályok (46), az éghajlatváltozással szembeni reziliencia biztosítására és a környezeti externáliák értékelésére irányuló meglévő iránymutatások, eszközök és bevált gyakorlatok alapján kell kidolgozni (47), megfelelő módon figyelembe véve azokat a kritériumokat, ideértve a „jelentős károkozás elkerülésének” elvét is, amelyek alapján meghatározható, hogy egy gazdasági tevékenység az (EU) 2020/852 rendeletben meghatározottak szerint környezeti szempontból fenntartható-e. A fenntarthatósági vizsgálatnak hozzá kell járulnia annak ellenőrzéséhez is, hogy az InvestEU beruházási műveletei az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére irányulnak, vagy legalábbis nem járulnak hozzá a meglévő egyenlőtlenségek fenntartásához vagy növeléséhez.

3.3. Az InvestEU keretében működő méltányos átállási program

A Fenntartható Európa beruházási terv/Az európai zöld megállapodáshoz kapcsolódó beruházási terv részeként az InvestEU egy az InvestEU pénzügyi termékei révén végrehajtandó, célzott méltányos átállási programmal fog hozzájárulni a méltányos átállást támogató mechanizmushoz. Ez a program olyan beruházásokat támogat majd, amelyek az Unió 2030-ra vonatkozó éghajlatpolitikai céljának elérésére és a 2050-ig megvalósítandó klímasemlegességére irányuló átállási folyamatból eredő társadalmi, gazdasági és környezeti kihívásokat kezelik. Annak érdekében, hogy részesülhessenek az InvestEU méltányos átállási programjának előnyeiből, a tagállamok a releváns területi átállási tervben meghatározzák a Méltányos Átállást Támogató Alapról (MÁTA) szóló rendelet (48) (a továbbiakban: MÁTA-rendelet) vonatkozó rendelkezéseiben a méltányos átállásra vonatkozó területi tervekre megállapított elvekkel összhangban támogatandó ágazatokat és tevékenységeket.

Az InvestEU méltányos átállási programja a magán- és közszektorbeli szervezetek méltányos átállási célkitűzésekhez igazodó, gazdaságilag életképes beruházásait támogatja. A projekteknek vagy a végső kedvezményezetteknek a MÁTA-rendelet szerinti, jóváhagyott területi átállási terv hatálya alá tartozó területeken kell megvalósulniuk vagy elhelyezkedniük. Ezenkívül támogathatók azok a projektek vagy végső kedvezményezettek, amelyek nem ezeken a területeken valósulnak meg, vagy helyezkednek el, de hozzájárulnak e területek fejlesztési szükségleteinek kielégítéséhez, feltéve, hogy az ilyen projektek finanszírozása kulcsfontosságú a méltányos átállásra vonatkozó területi tervvel rendelkező területek átállásához. Idetartozhatnak például a méltányos átállási régiók hálózati összekapcsoltságát javító infrastrukturális projektek.

Az InvestEU méltányos átállási programjának azokat a beruházásokat kell támogatnia, amelyek összhangban vannak az InvestEU-rendeletben és az e beruházási iránymutatásban meghatározott célkitűzésekkel (az InvestEU-rendelet 3. cikke) és beruházási prioritásokkal (az InvestEU-rendelet 8. cikkének (1) bekezdése és II. melléklete).

Az InvestEU méltányos átállási programja végrehajtható bármely, a négy szakpolitikai kerethez tartozó InvestEU pénzügyi terméken keresztül. A méltányos átállási területek sajátosságai (pl. gazdasági egyenlőtlenségek, munkaerőpiaci struktúra, felvevőképesség stb.) és a Covid19-világjárvány által a gazdasági kilátásokra gyakorolt hatás miatt egyes pénzügyi termékek esetében nagyobb, míg mások esetében korlátozott vagy zéró finanszírozási igény várható. E tényezőket figyelembe véve célzott ösztönzők kínálhatók a végrehajtó partnerek és a pénzügyi közvetítők számára. Ezek az ösztönzők indokolt esetben az EU és a végrehajtó partner közötti előnyösebb kockázatmegosztási megállapodások formáját ölthetik, megjelenhetnek az uniós garancia alacsonyabb díjában vagy az InvestEU méltányos átállási programjához hozzájáruló finanszírozási és beruházási műveletek igazgatási költségeinek részleges fedezésében az InvestEU-rendelet 13. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerint, illetve egyéb, egy vagy több pénzügyi termékre vonatkozó garanciamegállapodásban elfogadott formában is biztosíthatók. Adott esetben célzott tanácsadási támogatás nyújtható az érintett projektgazdáknak vagy pénzügyi közvetítőknek egy életképes projektportfólió kialakításának támogatására.

Az uniós garancia díját érintő csökkentés előnyeit teljes mértékben a végső kedvezményezetteknek kell élvezniük.

A végrehajtó partnerek hozzájárulása az InvestEU méltányos átállási programja beruházási célkitűzéseinek eléréséhez az érintett pénzügyi termék jellegétől függően változhat.

A végrehajtó partnerek nyomon követik az InvestEU méltányos átállási programja keretében végrehajtott finanszírozási és beruházási műveleteket vagy azok releváns, a projekteket vagy végső kedvezményezetteket támogató komponenseit, és jelentést tesznek azokról. A méltányos átállásra vonatkozó releváns területi terv elfogadását követően az ilyen műveleteket vagy azok releváns elemeit akkor is az InvestEU méltányos átállási programja keretében mozgósított beruházásnak kell tekinteni, ha azokat a terv elfogadása előtt hagyták jóvá, feltéve, hogy a végrehajtó partner ellenőrzi, hogy azok megfelelnek a méltányos átállásra vonatkozó releváns területi terv célkitűzéseinek.

Az InvestEU méltányos átállási programja keretében nyújtott finanszírozás nem kombinálható a közszektor-hitelezési eszközzel (49) (3. pillér), kivéve a tanácsadási támogatást.

4. Az uniós garancia felhasználása

Az uniós garancia felhasználható különböző pénzügyi termékekhez kapcsolódó finanszírozási és beruházási műveletek különböző kockázati szegmenseinek fedezésére vagy a pénzügyi termékekhez kapcsolódó finanszírozási vagy beruházási műveletek portfóliói kockázati szegmenseinek fedezésére. Az uniós garancia felhasználásának részleteit a garanciamegállapodásban kell meghatározni.

Az uniós garancia lehet egyenrangú (pari passu) a végrehajtó partner kockázati pozíciójával, vagy fedezhet alárendelt ügyletrészsorozatot, például az első veszteségviselő ügyletrészsorozatot, vagy mezzanine ügyletrészsorozatot. Az egynél több szakpolitikai keretre kiterjedő garanciamegállapodások esetében a pénzügyi termékekből származó veszteségek egy vagy több szakpolitikai kereten belül megoszthatóvá tehetők, figyelembe véve a garanciamegállapodásban meghatározott kockázatmegosztási struktúrát.

A végrehajtó partner első veszteségviselő ügyletrészsorozatból való részesedése beleszámít a végrehajtó partnernek az InvestEU-rendelet 2. cikkének (7) bekezdésében meghatározott pénzügyi hozzájárulásába. A garanciamegállapodásokban meghatározott feltételek és számítási módszertan alapján az egyéb formájú kockázatmegosztás, például a végrehajtó partner mezzanine ügyletrészsorozatban való részesedése is beszámítható a végrehajtó partner pénzügyi hozzájárulásába.

A pénzügyi termék élettartamát és megszüntetésének feltételeit a garanciamegállapodás határozza meg. Adott esetben egy pénzügyi termék keretében a finanszírozási vagy beruházási művelet szintjén a befektető az Unió és a végrehajtó partner pénzügyi érdekeinek tiszteletben tartása mellett az alapul szolgáló befektetések élettartamának vége előtt kiléphet a befektetésekből vagy elidegenítheti a kitettségeket, amennyiben biztosítható a szakpolitikai célkitűzések elérése.

A 4. szakaszban meghatározott, értelemszerűen alkalmazandó elvek sérelme nélkül az alárendelt vagy mezzanine ügyletrészsorozat vastagságát a garanciamegállapodásban meghatározott transzferráta-mechanizmussal is meg lehet határozni. Ez azt jelenti, hogy minden egyes finanszírozási vagy beruházási műveletre egyedi transzferrátát alkalmaznak annak meghatározása érdekében, hogy a végrehajtó partner és az uniós garancia az adott művelet esetében milyen mértékben járul hozzá az adott alárendelt vagy mezzanine ügyletrészsorozathoz.

Amennyiben e beruházási iránymutatás az érintett szakpolitikai keretre vonatkozó szakaszban másként nem rendelkezik, az uniós garancia felhasználására az alábbi elvek alkalmazandók. A tagállami komponens esetében az első veszteségviselő ügyletrészsorozat vagy a mezzanine ügyletrészsorozat vastagsága a Bizottság és a tagállam között aláírt vonatkozó hozzájárulási megállapodásban meghatározottaknak megfelelően eltérhet a jelen 4. szakaszban meghatározott elvektől.

4.1. Általános pénzügyi termékek

4.1.1. Az uniós garancia hitelfinanszírozás-típusú műveletekhez való felhasználása

Főszabályként, a 4.1.1.1–4.1.1.3. szakaszban foglalt rendelkezésekre is figyelemmel, a pénzügyi termékekhez kapcsolódó hitelfinanszírozás-típusú műveleteket támogató portfóliók esetében, amennyiben az uniós garancia kiterjed az első veszteségviselő ügyletrészsorozatra, a végrehajtó partnernek legalább 5 %-os részesedést kell vállalnia az első veszteségviselő ügyletrészsorozatban.

4.1.1.1. Egyedi műveletek fedezete

A jelen 4.1.1.1. szakasz csak a közvetlen műveletekre vonatkozik.

Az uniós garancia pari passu alapon felhasználható az egyedi műveletek részleges fedezésére. Ebben az esetben az egyedi műveletre vonatkozó uniós garancia nem haladhatja meg a végrehajtó partner által nyújtott finanszírozás 50 %-át. A végrehajtó partner az érdekek összehangolása céljából köteles legalább 20 %-os pari passu részesedést fenntartani az egyedi műveletekben.

Az uniós garancia más formákat is ölthet, ideértve az egyedi művelethez kapcsolódó alárendelt pozíciót is. Ebben az esetben az egyedi műveletre vonatkozó uniós garancia nem haladhatja meg a végrehajtó partner által nyújtott teljes finanszírozás 25 %-át (50). A végrehajtó partnernek legalább 5 %-os részesedéssel kell rendelkeznie az alárendelt pozícióban.

4.1.1.2. A 4.1.1.3. szakaszban említettektől eltérő műveleti portfóliók fedezete

A végrehajtó partner által finanszírozott finanszírozási és beruházási műveletek vonatkozó portfóliója tekintetében az uniós garancia első veszteségviselő vagy mezzanine részsorozatot is fedezhet. Amennyiben az uniós garancia az első veszteségviselő ügyletrészsorozatot fedezi, a végrehajtó partnernek legalább 5 %-os részesedést kell vállalnia az első veszteségviselő ügyletrészsorozatban.

Az első veszteségviselő ügyletrészsorozat vastagsága a garantált portfólió keretében végzett műveletek várható kockázati profilján alapul. Összege nem haladhatja meg a végrehajtó partner által valamely pénzügyi termék keretében nyújtott finanszírozás teljes összegének 30 %-át. A szociális beruházási és készségfejlesztési kereten belül az első veszteségviselő ügyletrészsorozat vastagsága nagyobb lehet a teljes finanszírozási összeg megfelelő hányadánál.

4.1.1.3. A maximált és nem maximált garanciák portfólióinak fedezete

A közvetített hitelfinanszírozás esetében, mind maximált garanciák, mind nem maximált garanciák formájában, amennyiben a pénzügyi közvetítőktől származó ellentételezés nem elegendő a végrehajtó partner által nyújtott finanszírozás kockázatának megfelelő ellentételezéséhez, az uniós garancia a várható veszteségek szintjén meghatározott első veszteségviselő ügyletrészsorozat akár 100 %-át is fedezheti. A maximált garanciák formáját öltő közvetített hitelfinanszírozás esetében az uniós garanciával fedezett első veszteségviselő ügyletrészsorozat vastagsága a végrehajtó partner által nyújtott finanszírozás akár 100 %-át is elérheti.

Kellően indokolt esetekben a végrehajtó partner által nyújtott, nem maximált garanciák esetében az uniós garancia a várható veszteségeket meghaladó veszteségeket is fedezheti. Ebben az esetben a nem várt veszteségek uniós garancia által fedezett részét a garanciamegállapodásban meghatározottak szerint kell beárazni.

Magas szakpolitikai értékű, kivételes esetekben, a végrehajtó partner által nyújtott maximált garanciák esetében az uniós garancia által fedezett első veszteségviselő ügyletrészsorozat vastagsága a várható veszteségek szintjénél magasabb szinten is megállapítható. Ebben az esetben a nem várt veszteségek uniós garancia által fedezett részét a garanciamegállapodásban meghatározottak szerint kell beárazni.

4.1.2. Az uniós garancia tőkefinanszírozás-típusú műveletekhez való felhasználása

Főszabály szerint a tőkefinanszírozás-típusú műveleteket támogató portfóliók tekintetében a végrehajtó partnereknek saját kockázatukra pari passu alapon kell befektetniük minden finanszírozási vagy beruházási műveletbe olyan arányban, amely biztosítja az érdekek megfelelő, az egyes pénzügyi termékek esetében előzetesen meghatározottak szerinti összehangolását. A finanszírozás uniós garanciával fedezett része együttesen, a végrehajtó partner által a különböző pénzügyi termékek keretében pari passu alapon nyújtott (csoportszinten figyelembe vehető) teljes tőkefinanszírozás-típusú finanszírozás legfeljebb 70 %-át teheti ki, míg a saját kockázatra nyújtott finanszírozásnak a végrehajtó partner által bármely finanszírozási vagy beruházási művelet keretében pari passu alapon nyújtott teljes tőkefinanszírozás-típusú finanszírozás legalább 5 %-át kell kitennie.

Kellően indokolt esetekben a végrehajtó partnerek és a Bizottság közötti kockázatmegosztási megállapodások nem pari passu alapú megoldást is tartalmazhatnak. Engedélyezhető például az uniós garancia alárendelt alapon történő felhasználása a rendszerszintű piaci hiányosságokkal rendelkező közjavak esetében, vagy akkor, ha az externáliák – például új típusú műveletek vagy piacteremtés esetében – nem árazhatók megfelelően.

Az uniós garancia csak kivételes esetekben, többek között magas kockázatkoncentráció esetén fedezheti az első veszteségviselő ügyletrészsorozat 100 %-át (amely nem haladhatja meg a végrehajtó partner által az ilyen portfólió keretében nyújtott teljes finanszírozás 50 %-át). A végrehajtó partner és a Bizottság közötti bevételmegosztásnak minden esetben arányosnak kell lennie a kockázatnak való kitettségükkel.

4.2. Tematikus pénzügyi termékek

4.2.1. Az uniós garancia hitelfinanszírozás-típusú műveletekhez való felhasználása

Végrehajtó partnerek által finanszírozott hitelfinanszírozás-típusú műveletek vonatkozó portfóliója tekintetében az uniós garancia fedezhet első veszteségviselő ügyletrészsorozatot. Tekintettel az ilyen pénzügyi termékek jellemzőire, az első veszteségviselő ügyletrészsorozat vastagsága meghaladhatja a végrehajtó partnerek által biztosított finanszírozás 50 %-át. Az érdekek összehangolásának biztosítása érdekében a végrehajtó partnernek legalább 5 %-os részesedést kell vállalnia az első veszteségviselő ügyletrészsorozatban. Kellően indokolt esetekben az érdekek összehangolása a vonatkozó garanciamegállapodásban meghatározott egyéb pénzügyi eszközök útján is biztosítható.

Kellően indokolt esetekben a végrehajtó partnereknek a veszteségfedezethez az első veszteségviselő ügyletrészsorozaton keresztül nyújtott hozzájárulása fokozatosan is biztosítható, a portfólió lejáratával és a kockázatok csökkenésével párhuzamosan. Ez a hozzájárulás nyújtható a garantált vagy más portfólió(k)ból származó bevételekből, vagy más megfelelő és innovatív mechanizmusok révén.

4.2.2. Az uniós garancia tőkefinanszírozás-típusú műveletekhez való felhasználása

Végrehajtó partnerek által finanszírozott tőkefinanszírozás-típusú műveletek vonatkozó portfóliója tekintetében az uniós garancia fedezhet első veszteségviselő ügyletrészsorozatot. Az első veszteségviselő ügyletrészsorozat vastagsága a végrehajtó partner által finanszírozott vonatkozó műveleti portfólió tekintetében meghaladhatja az 50 %-ot. Az érdekek összehangolásának biztosítása érdekében a végrehajtó partnernek legalább 5 %-os részesedést kell vállalnia az első veszteségviselő ügyletrészsorozatban. Kellően indokolt esetekben az érdekek összehangolása a vonatkozó garanciamegállapodásban meghatározott egyéb pénzügyi eszközök útján is biztosítható.

Kellően indokolt esetekben a végrehajtó partnereknek a veszteségfedezethez az első veszteségviselő ügyletrészsorozaton keresztül nyújtott hozzájárulása fokozatosan is biztosítható, a portfólió lejáratával és a kockázatok csökkenésével párhuzamosan. Ez a hozzájárulás nyújtható a garantált vagy más portfólió(k)ból származó bevételekből, vagy más megfelelő és innovatív mechanizmusok révén.

5. A VÉGREHAJTÓ PARTNER ÁLTAL NYÚJTOTT FINANSZÍROZÁS

Amennyiben e beruházási iránymutatás az érintett szakpolitikai keretre vonatkozó szakaszban másként nem rendelkezik, a végrehajtó partner által nyújtott finanszírozásra az alább részletezett elvek alkalmazandók.

5.1. Általános pénzügyi termékek

5.1.1. A végrehajtó partner által nyújtott hitelfinanszírozás

5.1.1.1. Általános hitelfinanszírozás

A végrehajtó partner közvetlenül (azaz közvetlen kölcsönök vagy a közvetlen hitelfinanszírozás egyéb formájában) vagy pénzügyi közvetítőkön keresztül nyújthat finanszírozást a végső kedvezményezettnek.

5.1.1.2. Maximált és nem maximált garanciák

Az uniós komponens keretében végrehajtott finanszírozási és beruházási műveletekre a következő feltételek alkalmazandók:

a) az uniós garancia felkínálható a végrehajtó partnereknek annak érdekében, hogy maximált vagy nem maximált garanciát nyújtsanak a pénzügyi közvetítő új finanszírozási ügyleteiből keletkeztetett portfólióra. Az olyan végső kedvezményezettekkel kötött ügyletek, amelyek kollektív fizetésképtelenségi eljárás alatt állnak, vagy amelyek megfelelnek a nemzeti jog szerinti azon kritériumoknak, amelyek alapján hitelezőik kérésére kollektív fizetésképtelenségi eljárás alá vonhatók, nem kerülhetnek be ezekbe a portfóliókba;

b) maximált portfóliógarancia esetén a felső határt az új portfólió várható veszteségeinek szintjén kell megállapítani, és azt a pénzügyi közvetítővel kötött minden egyes portfóliógarancia-megállapodásra vonatkozóan egyedileg kell meghatározni (51). A várható veszteségeket historikus adatok és előretekintő becslések alapján kell meghatározni és dokumentálni. Vonatkozó adatok hiányában a felső határt előre megállapított szinten kell meghatározni, és azt rögzíteni kell a Bizottság és a végrehajtó partner közötti garanciamegállapodásban. A maximálisan megengedett felső határ 25 %. A szociális beruházási és készségfejlesztési keret esetében a maximálisan megengedhető felső határ magasabb lehet;

c) kellően indokolt esetekben a garanciafedezet a várható veszteségek szintjéig díjmentesen biztosítható (mind a maximált, mind a nem maximált garanciák esetében), míg a várható veszteséget meghaladó kockázatot a végrehajtó partnernek kell beáraznia adott esetben a Bizottsággal kötött garanciamegállapodásnak megfelelően. Az uniós garancia díjának csökkentéséből származó előnyöket mindkét esetben teljes mértékben a végső kedvezményezettek élvezik;

d) az új portfólióban szereplő egyedi finanszírozási ügyletekre vonatkozó garanciarátát jellemzően 50 %-ban kell megállapítani, de ez a százalékos arány különleges szakpolitikai értékkel bíró ügyletek esetében növelhető;

e) a pénzügyi közvetítő köteles a végrehajtó partner által nyújtott garanciával egyenrangú finanszírozási ügyletek mindegyike tekintetében a kitettség legalább 20 %-át megtartani. Kellően indokolt esetekben a Bizottság és a végrehajtó partner közötti garanciamegállapodásban alacsonyabb százalékos arányt is meg lehet határozni, amennyiben az összeegyeztethető az állami támogatási szabályokkal vagy adott esetben megfelel azoknak. A szociális beruházási és készségfejlesztési keret tekintetében a minimális kitettség indokolt esetben 5 %-ra csökkenthető;

f) a veszteségmegtérülések tekintetében a végrehajtó partner által nyújtott garanciának egyenrangúnak kell lennie a pénzügyi közvetítőével. A maximált garanciák esetében, ha a veszteségek összege meghaladja a garancia felső határát, a veszteségmegtérülések összege először az előbbre sorolt kitettségekhez rendelhető hozzá. Alternatív megoldásként előzetes becsült megtérülési arány is alkalmazható;

g) a portfóliókba bevonható finanszírozási ügyletek minimális futamideje 12 hónap, kivéve a szociális beruházási és készségfejlesztési keretet, ahol ez kevesebb is lehet.

5.1.2. A végrehajtó partner által nyújtott tőkefinanszírozás

A végrehajtó partnerek közvetlenül (52) vagy pénzügyi közvetítőkön (például elkülönített alapokon és befektetési eszközökön, többek között társbefektetési eszközökön) keresztül nyújthatnak tőke- és kvázisajáttőke-finanszírozást a végső kedvezményezetteknek. A közvetítő alapoknak vagy befektetési eszközöknek jellemzően a végső kedvezményezettekben való kisebbségi részesedéseket kell célozniuk.

Az uniós komponens keretében a pénzügyi közvetítőkbe eszközölt befektetésekre – amelyeket a végrehajtó partnerekkel kötött garanciamegállapodások részletesebben is meghatároznak – az alábbi feltételek mindegyike alkalmazandó, és – a kétségek elkerülése érdekében – e feltételek alkalmazandók a végrehajtó partner által az InvestEU keretében nyújtott finanszírozásra (finanszírozási vagy beruházási művelet), beleértve az uniós garancia által fedezett részeket és a végrehajtó partner pénzügyi hozzájárulását is:

a) Az InvestEU keretében befektetést (finanszírozási vagy beruházási műveletet) fogadó pénzügyi közvetítőnek befektetési stratégiája részeként kötelezettséget kell vállalnia arra, hogy az InvestEU-rendelet értelmében támogatható végső kedvezményezettekbe legalább az alábbiak közül a nagyobbnak megfelelő összeget befektet: i) a közvetítő által befektetett összesített összeg 50 %-a; és ii) az EU által támogatott beruházásokkal összefüggésben lehívott befektetési célú összeg kétszerese, de maximum a közvetítő által befektetett összesített összeg 80 %-a.

b) A végrehajtó partnerek alapokba történő befektetései általában nem haladhatják meg az alap méretének 25 %-át. Magas szakpolitikai hozzáadott érték esetén az alap méretének legfeljebb 50 %-át kitevő befektetések engedélyezhetők, kivéve a szociális beruházási és készségfejlesztési keretet, illetve kivételes esetekben más szakpolitikai keretek technológiatranszfer-alapjait, amelyek esetében a befektetés az alap méretének akár 75 %-át is elérheti. Alapok alapja esetében ez a korlát a befektetést befogadó alapok szintjén alkalmazandó.

c) A három vagy több végrehajtó partner által végrehajtott, európai szintű zöld és digitális beruházásokat célzó alapokba történő befektetések összesítve az alap méretének akár 75 %-át is kitehetik.

d) A társbefektetési eszközök és programok esetében a végrehajtó partnerekkel kötött garanciamegállapodásokban külön szabályok kerülnek meghatározásra.

e) A végrehajtó partnerek által az InvestEU keretében végrehajtott befektetéseket az egyéb állami és magánbefektetőkkel azonos feltételek mellett, piaci elveknek megfelelően kell végrehajtani. A piaci elveknek való megfelelőség megköveteli, hogy az alapba vagy az alap alapjául szolgáló projektekbe történő összes befektetés legalább 30 %-át a többi befektetővel hasonló helyzetben lévő magánbefektetők hajtsák végre egyenlő feltételek mellett (53). Az e bekezdésben foglalt követelmények nem feltétlenül alkalmazandók az EU számára különös szakpolitikai jelentőséggel bíró területeken végrehajtott befektetésekre, amint azt a végrehajtó partnerrel kötött vonatkozó garanciamegállapodás részletesebben meghatározza.

f) A végrehajtó partnerek az InvestEU keretében általában az alap első lezárásakor fektetnek be alapokba; a későbbi zárásokkor történő befektetésekre csak kellő indokolt esetekben kerülhet sor.

g) A finanszírozási és beruházási műveleteknek hosszú távra kell szólniuk, és jellemzően 5–20 éves futamidővel kell rendelkezniük.

h) A végső kedvezményezettekbe történő, az adott pénzügyi termékkel összhangban támogatható befektetések elsődleges befektetések formáját öltik (54). Másodlagos befektetések kellően indokolt esetben szintén támogathatónak minősülhetnek a garanciamegállapodásban meghatározottak szerint.

5.2. Tematikus pénzügyi termékek

5.2.1. A végrehajtó partner által nyújtott hitelfinanszírozás

A végrehajtó partner közvetlen kölcsönök vagy a közvetlen hitelfinanszírozás egyéb formájában vagy pénzügyi közvetítőkön keresztül nyújthat finanszírozást a végső kedvezményezettnek a magasabb uniós hozzáadott értéket képviselő releváns szakpolitikai területre irányulóan.

5.2.2. A végrehajtó partner által nyújtott tőkefinanszírozás

A végrehajtó partnerek közvetlenül (55) vagy elkülönített alapokon és befektetési eszközökön keresztül nyújthatnak tőke- és kvázisajáttőke-finanszírozást a végső kedvezményezettnek. Az alapokba vagy más befektetési eszközökbe, valamint az uniós garancia által támogatott platformokba történő befektetések kellően indokolt esetben más befektetők befektetéseihez képest alárendeltek is lehetnek.

6. Szakpolitikai keretek

6.1. Fenntartható infrastruktúra

6.1.1. Az érintett szakpolitikai területek

A fenntartható infrastruktúrára vonatkozó keret célja a fenntartható infrastruktúrára irányuló finanszírozási és beruházási műveletek támogatása az InvestEU-rendelet 8. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett területeken. A kizárt tevékenységekre vonatkozó rendelkezéseknek (e beruházási iránymutatás 2.3.3. szakasza) és az InvestEU Alap 2.6. szakaszban meghatározott allokációs elveinek sérelme nélkül az InvestEU-rendelet II. mellékletében felsorolt, a fenntartható infrastruktúrához kapcsolódó bármely releváns terület jogosult a fenntartható infrastruktúrára vonatkozó keretből nyújtott támogatásra. Ez a támogatás elsősorban az InvestEU-rendelet II. mellékletének 1., 2., 3., 4., 9., 10., 11., 13. d) pontjához, 14. és 15. pontjához kapcsolódik, amelyek némelyikét a 6.1.1.1–6.1.1.8. szakasz nem kimerítő és tájékoztató jelleggel bővebben is részletezi. A támogatható területek a 2.3.2.1. szakasznak megfelelően rangsorolhatók.

Annak az általános célnak a tiszteletben tartása mellett, hogy a beruházások 60 %-a járuljon hozzá az Unió éghajlat-politikai és környezetvédelmi célkitűzéseihez, a végrehajtó partnerek által nyújtott finanszírozásnak törekednie kell az ágazatok közötti megfelelő mértékű diverzifikáció biztosítására, figyelembe véve a végrehajtó partner által nyújtott pénzügyi termékeket.

A fenntartható infrastruktúrára vonatkozó keret ágazati programokból származó támogatást is becsatornázhat (lásd a vegyes finanszírozásról szóló 2.9. szakaszt). Ezen túlmenően a fenntartható infrastruktúrára vonatkozó kerethez tartozó beruházásokhoz nyújtott támogatás kombinálható a megosztott irányítás alá tartozó alapokból vagy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó támogatással.

A fenntartható infrastruktúrára vonatkozó keretben nyújtott támogatás célja, hogy hozzáadott értéket teremtsen azáltal, hogy az alábbi esetek bármelyikében biztosítja a finanszírozáshoz való hozzáférést:

a) a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos, európai szinten meghatározott szakpolitikai célok és célkitűzések elérése. Ez például a gazdasági, környezetvédelmi és szociális célkitűzések, például a környezeti, társadalmi és irányítási elvek (ESG) egyidejű előmozdítására vonatkozik (56);

b) az infrastruktúra, mint eszközosztály fejlesztésének támogatása a magas szintű fenntarthatósági normák (beleértve az akadálymentességet (57)) következetes alkalmazásának, továbbá az átláthatóságnak és az összehasonlíthatóságnak az előmozdítása révén a projekt-előkészítés, a finanszírozási technika és termékek, a monitoring és az adatok területén;

c) olyan makroregionális és/vagy határokon átnyúló hatású projektek előmozdítása, amelyek költségein és hasznain több tagállam osztozik, vagy ahol a költségek nemzeti vagy helyi szinten merülnek fel, miközben a hasznok több országra kiterjedően vagy uniós szinten jelentkeznek;

d) olyan projektek támogatása, amelyek az uniós szakpolitikai prioritásokból eredő környezeti és társadalmi-gazdasági költségeket és hasznokat internalizálják. Ez például a modális váltáshoz és a fenntartható üzemanyagok közlekedésben való használatához való hozzájáruláshoz, az anyag- és energiahatékonysághoz, a megújuló energiához, a levegő- és vízminőség javításához, a környezetvédelemhez, a biológiai sokféleség hosszú távú védelmének és helyreállításának előmozdításához, a fenntartható infrastruktúrához és a természetalapú megoldásokhoz, a biogazdaság támogatásához, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentéséhez, a kulturális örökség kezeléséhez, az idegenforgalomhoz, az épületek energiahatékonyságához stb. való hozzájáruláshoz kapcsolódna. Ez magában foglalná a közlekedési mobilitási megoldások megújításának és utólagos átalakításának támogatását is;

e) a transzeurópai hálózati infrastruktúra, berendezések és innovatív technológiák előmozdítása, amelyek közjószágként szolgálnak többek között az energia- és közlekedési rendszerek számára. Ezek a projektek kulcsfontosságú szerepet játszhatnak a megújuló energiaforrásokba, az energiahatékonyságba és a keresletoldali válaszintézkedésekbe, az egészségügybe (pl. e-egészségügy és gondozási megoldások), a közigazgatásba, például az e-közszolgáltatásokba, valamint az alternatív üzemanyaggal működő és együttműködő, összekapcsolt és automatizált mobilitásba történő beruházások szintjének emelése szempontjából;

f) a fenntartható digitális konnektivitás és adatplatformok és -infrastruktúrák előmozdítása Unió-szerte, valamint a kommunikációs és információs technológiákkal kapcsolatos termékek és szolgáltatások széles körét támogató – szükség esetén az uniós-nemzetközi konnektivitást előmozdító – projektek, ahol a fenntarthatóság magában foglalja az infrastruktúra vagy berendezés körforgásos jellegére vonatkozó követelmények érvényesítését is;

g) a világűrrel kapcsolatos szolgáltatásokat és űralapú alkalmazásokat lehetővé tevő fenntartható (keringési pályára állított és földi) űrinfrastruktúra fejlesztésének és működtetésének előmozdítása;

h) olyan projektek előmozdítása, amelyek előnyei az értékláncba vagy az ellátási láncba vagy hálózatba történő egyéb beruházásoktól függenek, és/vagy az úttörő szerep miatt magas kockázattal járnak;

i) a határokon átnyúló infrastruktúrák és szolgáltatások – többek között a digitális platformok és szolgáltatások – interoperabilitásának előmozdítása;

j) a kutatási infrastruktúra – többek között az e-infrastruktúra – kiépítésének és az azzal való szinergiáknak az előmozdítása Unió-szerte. Ennek a közösségek által az innováció előmozdítására használt létesítmények, erőforrások és szolgáltatások piacának fejlesztésére kell összpontosulnia;

k) a belső piac hatékony működésének támogatása a piaci alapú beruházások különböző szabályozási rendszerekben való előmozdításával (58);

l) a kritikus tömeg elérése, valamint csoportok létrehozása és összesített projektvolumen elérése a magánbefektetők vonzása érdekében.

A 6.1.1.1–6.1.1.8. szakaszban ismertetett szakpolitikai területeknek nyújtott támogatás kiegészíthető olyan kísérő intézkedésekkel, amelyek célja, hogy segítsék a hatóságokat és a projektgazdákat a beruházási stratégiák meghatározására, a finanszírozás ötvözésére, a projektek tervezésére és csoportosítására irányuló kapacitás kialakításában.

6.1.1.1. Az energetikai ágazat fejlesztése

A tiszta és fenntartható megújuló energia termeléséhez, szolgáltatásához vagy felhasználásához nyújtott támogatásnak azokra a projektekre kell összpontosítania, amelyek nagynak vélt kockázattal és tőkeintenzitással rendelkeznek, lehetővé téve a megújuló energiaforrások további integrálását valamennyi ágazatban (energiatermelés, fűtés és hűtés, közlekedés), valamint más nulla és alacsony kibocsátású energiaforrások és megoldások alkalmazását. A támogatás indikatív jelleggel kiterjedhet határokon átnyúló vagy tengeri jellegű megújulóenergia-projektekre (lásd még a 6.1.1.7. szakaszt), az épületek szén-dioxid-mentesítésére, a megújuló energiaforrások ipari folyamatokban való alkalmazására, alacsony szén-dioxid-kibocsátású gázok (például a hidrogénstratégiával (59) összhangban alacsony szén-dioxid-kibocsátású, tiszta hidrogén vagy biometán) termelését és a (kereskedelmi nagyságrendű) gázellátást célzó projektekre, valamint a fejlett bioüzemanyagokra, biomasszára és egyéb fenntartható alternatív üzemanyagokra, valamint a helyszíni tárolásra irányuló projektekre. Támogatni kell továbbá a helyi szinten irányított megújulóenergia-projekteket, például az energiaközösségek által irányított projekteket, amelyek gyakran energiahatékonysági fejlesztésekbe illeszkednek. Az energiaágazatnak nyújtott támogatás adott esetben hozzájárulhat a megújuló energiaforrásból előállított energia használatának előmozdításáról szóló (EU) 2018/2001 irányelv (60) (a továbbiakban: II. megújulóenergia-irányelv) és az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról szóló (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendelet (61) (a továbbiakban: az irányítási rendelet) célkitűzéseihez, valamint elősegítheti az energiahatékonyságot a beruházási döntésekben, többek között a megújuló energia uniós finanszírozási mechanizmusán keresztül (62).

Az energiahatékonyság és az energiamegtakarítás céljával nyújtott támogatás olyan projektekre terjed ki, amelyek összhangban állnak a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend és a Párizsi Megállapodás keretében vállalt uniós kötelezettségekkel, és hozzájárulnak a 2012/27/EU irányelvben (63) meghatározott célkitűzésekhez (az energiakereslet csökkentése energiatakarékossági intézkedések és keresletoldali szabályozás, a körforgásos gazdaság elveinek alkalmazása, valamint a távfűtésre és a kapcsolt energiatermelésre irányuló olyan projektek támogatása révén, amelyek hozzájárulnak az energiafogyasztás csökkentéséhez és az üvegházhatású gázok és más szennyező anyagok kibocsátásának megelőzéséhez). A támogatás az épületkorszerűsítési programmal (64) és különösen annak három kiemelt területével összhangban álló projektekre terjed ki: az energiaszegénység és a legrosszabb teljesítményt mutató épületek kezelése; a középületek, például a közigazgatási, az oktatási és az egészségügyi létesítmények felújítása, valamint a fűtés és hűtés szén-dioxid-mentesítése. Támogatni kell azokat a projekteket, amelyek korszerűsítik az épületek fűtési és hűtési rendszereit, mivel ezek elengedhetetlenek az uniós épületállomány dekarbonizációjához. A helyi megújulóenergia-potenciál kiaknázása szintén kulcsfontosságú az EU importált fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségének csökkentéséhez. A támogatás a meglévő épületek olyan energiahatékonysági felújításaira fog kiterjedni, amelyek az épületek energiahatékonyságáról szóló 2010/31/EU irányelv (65) 10. cikkének (6) bekezdésében meghatározott kritériumok közül egy vagy több alapján meghatározott energiahatékonyság-növekedést céloznak meg vagy valósítanak meg – ilyen kritérium például a felújítással elért javulás, a felújítás előtt, illetve után kiállított energiahatékonysági tanúsítványok összehasonlításának tükrében. A támogatás továbbá kiterjedhet a rendkívül energiahatékony új épületek építésére is, de csak akkor, ha túllépik a közel nulla energiaigényű épületekre vonatkozó nemzeti előírásokat (tekintettel arra, hogy az EU-ban 2020. december 31-e után az összes új épületnek közel nulla energiaigényű épületnek kell lennie). A felújításba beleértendő az épületeknek az okos funkciók fogadására alkalmas technológiákkal történő korszerűsítése, valamint az épületeknek összekapcsolt energiaellátási, -tárolási, digitális és közlekedési rendszerekbe való integrálása, többek között az e-mobilitást szolgáló infrastruktúrának az épületek energiahatékonyságáról szóló 2010/31/EU irányelvvel (66) összhangban történő kiépítése révén. A támogatás kiterjed az épületek életciklus-alapú energiateljesítményével foglalkozó projektekre, valamint a fenntartható épületekre vonatkozó európai mutatók keretrendszerét (67) alkalmazó projektekre is. A támogatásnak célja továbbá a vállalkozások energiaintenzitásának csökkentése is, ami a folyamatok hatékonyabbá tételén vagy alacsonyabb szénlábnyomú termékek előállításán keresztül, valamint innovatív, nulla és alacsony kibocsátású hőellátó rendszerek kifejlesztésén, valamint kapcsolt hő- és villamosenergia-termelésen keresztül valósulhat meg.

A fenntartható energetikai infrastruktúra fejlesztésének, intelligenssé tételének és korszerűsítésének az átviteli és elosztói szintet kell céloznia. Magában fogja foglalni továbbá a transzeurópai energetikai infrastruktúráról szóló rendeletben (68) meghatározott közös érdekű projektek támogatását, az energiahálózatok digitalizálását és korszerűsítését a megújuló energiaforrások nagyobb mértékű elterjedésének elősegítése érdekében, valamint a keresletoldali rugalmassággal és a villamos energia tárolásával kapcsolatos projekteket.

Az InvestEU-ból nyújtott támogatás elő fogja mozdítani az alacsony kibocsátású technológiák bevezetését is: támogathatók a szén-dioxid-leválasztási, -szállítási, -tárolási és/vagy hasznosítási (CCUS) technológiákkal, továbbá a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia termeléséhez, a fűtéshez és a hűtéshez, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gázokhoz (például hidrogén) vagy ipari folyamatokhoz kapcsolódó infrastruktúrával, valamint a bioenergia-erőművekkel és az energetikai átállást lehetővé tevő gyártólétesítményekkel vagy szén-dioxid-eltávolítással kapcsolatos projektek.

6.1.1.2. Fenntartható közlekedési infrastruktúrák, berendezések és innovatív technológiák fejlesztése

A fenntartható közlekedési infrastruktúrák, berendezések és innovatív technológiák fejlesztése céljából nyújtott támogatás a fenntartható és biztonságos közlekedési infrastruktúrák, felépítmények, mobilitási megoldások és berendezések, valamint innovatív technológiák fejlesztésére fog irányulni, összhangban az uniós közlekedési prioritásokkal, a fenntartható és intelligens mobilitási stratégiával (69) és a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségekkel. Ide tartoznak a transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) infrastruktúrájának fejlesztését, a meglévő infrastruktúra és összekapcsolási szintek összetevőinek rehabilitációját és korszerűsítését támogató projektek valamennyi közlekedési módban, beleértve a városi csomópontokat, a tengeri és belvízi kikötőket, a repülőtereket, a multimodális terminálokat, valamint ezek kapcsolódását a TEN-T rendeletben (70) meghatározott fő hálózatokhoz és telematikai alkalmazásokhoz;

A támogatás elsősorban a TEN-T törzshálózathoz tartozó, a törzshálózati folyosókra vonatkozó munkatervekben meghatározott olyan projektekre fog irányulni, amelyek a hiányzó összeköttetések, szűk keresztmetszetek vagy határokon átnyúló összeköttetések kezelésére irányulnak. A támogatás adott esetben a következőkre terjedhet ki: a meglévő vasúti, közúti, vízi és légi közlekedési infrastruktúra rehabilitációja és korszerűsítése, biztonsági korszerűsítések megfelelő közlekedésbiztonsági eljárások alkalmazásával, valamint környezeti teljesítményfejlesztések, ideértve a digitális közlekedésirányítási rendszerek, például az ITS (71), a RIS (72), az ERTMS (73), a SESAR – fedélzeti berendezéseket is tartalmazó – telepítését, továbbá a digitális közlekedési infrastruktúra a különböző közlekedési módok és ágazatok közötti interoperábilis adatmegosztás és adatszolgáltatás érdekében. A támogatás kiterjed az új közlekedési technológiák és szolgáltatások fejlesztésére és kiépítésére, például az összekapcsolt és autonóm közlekedési módokkal, az integrált jegyértékesítéssel, valamint a kevésbé szennyező belvízi és tengeri közlekedési eszközökkel kapcsolatban (beleértve a hajók által okozott olajszennyezés megelőzését). Kiterjed továbbá a TEN-T hálózat katonai mobilitási igényekhez való hozzáigazításának támogatására, amennyiben az ilyen infrastruktúra megfelel mind a polgári, mind a katonai célok igényeinek (kettős felhasználás).

A támogatás olyan TEN-T infrastrukturális projektekre is kiterjed, amelyek legalább két különböző közlekedési mód használatát biztosítják, így különösen a multimodális teherpályaudvarokra és a logisztikai platformokra, valamint a személyszállítási csomópontokra. A támogatás azon multimodális összeköttetésekre és végponti szakaszokra is irányul, amelyek lehetővé teszik az áru- vagy személyszállítási forgalom fenntarthatóbb közlekedési módokra – például vasúti közlekedésre, tömegközlekedésre/közösségi közlekedésre, belvízi hajózásra vagy rövid távú tengeri fuvarozásra – történő átterelését.

Támogathatók az intelligens és fenntartható városi mobilitási projektek, különösen a személyszállítás multimodális csomópontjai, az aktív közlekedési módok, a belvízi utak és az innovatív mobilitási megoldások, az utazási módok zökkenőmentes és hatékony összekapcsolását szolgáló digitális közlekedési infrastruktúra, valamint az aktív és kibocsátásmentes mobilitás infrastruktúrája. A fenntartható közlekedési módokra való áttérés előmozdítását célzó projekteknek a felhasználók biztonságának és a megkülönböztetésmentes hozzáférhetőségnek a javítására kell összpontosítaniuk, többek között a csökkent mozgásképességű utasokra való tekintettel is. A projektek célja lehet továbbá a közúti közlekedésbiztonság javítása az európai közutakon bekövetkező halálesetek és súlyos sérülések 2050-ig történő megszüntetésére irányuló uniós célkitűzéssel összhangban, különös figyelmet fordítva a veszélyeztetett úthasználókra, például a kerékpárosokra és a gyalogosokra.

A közlekedési mobil eszközök felújítása és utólagos átalakítása kapcsán előnyben kell részesíteni a vasúti, a belvízi és a tengeri szállításban használt gördülő eszközök és hajók beszerzésére irányuló megkülönböztetésmentes projekteket. A vasúti és belvízi közlekedés területén a támogatás a jelenlegi gördülő eszközökbe és hajókba – például a digitális RIS-berendezésekbe, a zajcsillapításba, az ERTMS-sel és a digitális automatikus kapcsolókészülékekkel való felszerelésbe – történő beruházásokra is kiterjed. Ide tartoznak továbbá a légi közlekedés és a hajózás – a tengeri és belvízi hajózás – továbbá a körforgásos gazdaság elveit figyelembe vevő és a fenntartható, alternatív üzemanyagokra való áttérést célzó ágazatok, a szennyezés minden formájának csökkentése, valamint az ipar segítése az üvegházhatásúgáz-kibocsátás tekintetében a jövőre vonatkozóan vállalt kötelezettségek teljesítésében, beleértve a kibocsátásmentességet biztosító hajókhoz nyújtott támogatást, valamint a régi repülőgépek és hajók olyan új generációs repülőgépekkel és hajókkal való felváltását, amelyek révén – a teljes életciklusra vetített kibocsátás alapján – jelentős kibocsátáscsökkentés érhető el. Ezen túlmenően a hajók, valamint a kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású közúti járművek is támogathatók (lásd az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájára vonatkozó lenti bekezdést).

A vasúti infrastruktúrára, az egyéb vasúti projektekre, a belvízi infrastruktúrára, a tömegközlekedési projektekre, valamint a tengeri kikötőkkel és a tengeri gyorsforgalmi utakkal kapcsolatos projektekre szánt támogatás olyan beruházásokra irányulhat, amelyek megelőzik vagy csökkentik az üvegházhatású gázok, mérgező szennyező anyagok kibocsátását vagy a zajkibocsátást. Ezek a beruházások irányulhatnak a kikötői befogadólétesítményekre és a környezetvédelmi intézkedéseket lehetővé tevő egyéb eszközökre, valamint a kombinált fenntartható infrastruktúrába való beruházásokra, ideértve az alternatív üzemanyagok kis méretű infrastruktúrájának kiépítését és a kikötők teljes szénlábnyomát csökkentő egyéb megoldásokat is. Támogathatók a repülőtéri infrastruktúra és a kapcsolódó szolgáltatások (például földi kiszolgálás, földi forgalmi műveletek, földön lévő légi járművek) környezetbarátabbá tételére irányuló beruházások, amelyek megelőzik vagy csökkentik a kibocsátást vagy a zajkibocsátást.

Valamennyi közlekedési mód esetében támogatható a villamos energiával, a hidrogénnel, valamint a nagymértékben (> 50 %) biometánnal kevert cseppfolyósított vagy sűrített földgázzal való feltöltésre szolgáló töltőinfrastruktúra telepítése, valamint az alacsony és nulla kibocsátású közúti járművekből álló flották, valamint az intelligens konnektivitást és az interoperábilis szolgáltatásokat biztosító platformok kiépítése. A közúti járműflották megújításakor a járműveknek meg kell felelniük az alkalmazandó magas szintű biztonsági előírásoknak is. Utólagos átalakítással történő kiépítés estén, az érintett járműveket a kipufogócsőnél mért nulla kibocsátásra vonatkozó szabványnak megfelelően kell utólagosan átalakítani. Támogathatók a fenntartható alternatív üzemanyagokat, például LNG-t használó, kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású hajók és flották, valamint a fenntartható energiaforrásokat használó légi járművek üzembe állítása. A hajók utólagos átalakítása lehetővé teszi a tengeri és belvízi hajózás számára a fenntartható alternatív üzemanyagok vagy villamos energia használatát. A kapcsolódó beruházások tekintetében elsőbbséget élveznek i. a nyilvánosan hozzáférhető üzemanyagtöltő és elektromos töltőinfrastruktúra kiépítése a körforgásos gazdaság elveinek figyelembevételével; ii. a hatóságok flottái által használt vagy a közszolgáltatási szerződésből eredő közszolgáltatási kötelezettségeket teljesítő üzemeltetők által használt üzemanyagtöltő és elektromos töltőinfrastruktúrák; és iii. a kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású könnyű- és nehézgépjárművek, valamint a fenntartható alternatív üzemanyagokkal üzemelő, kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású hajók és flották vagy a fenntartható energiaforrásokat használó, alacsony kibocsátású légi járművek közszolgálati és magánflottákban történő telepítése. A közúti infrastruktúrának korlátozás nélkül hozzáférhetőnek kell lennie a nyilvánosság számára, és lehetővé fogja tenni könnyen használható ad hoc fizetési módok (pl. bankkártyás fizetés) igénybevételét annak érdekében, hogy a járműhasználók anélkül tölthessék járműveiket, hogy szolgáltatási szerződést kötnének az érintett üzemeltetővel. Ezenkívül a rendelkezésre álló statikus és dinamikus adatokat közös vagy nemzeti hozzáférési pontokon keresztül hozzáférhetővé fogják tenni. A nyilvános hozzáférhetőségre vonatkozó ezen követelmények nem alkalmazandók a zárt flottát kiszolgáló magánkezelésű vagy magánüzemeltető által üzemeltetett telepeken történő elektromos töltésre vagy üzemanyag-feltöltésre. Támogatható a légi, szárazföldi és vízi közlekedésben használt fenntartható alternatív üzemanyagok fejlesztését, előállítását és az üzemanyag-ellátást kiszolgáló infrastruktúra, hozzájárulva ezáltal a közlekedés dekarbonizációjára irányuló uniós szakpolitikák (mint például a ReFuelEU Aviation és a FuelEU Maritime kezdeményezések) végrehajtásához.

Támogathatók a városi és vidéki területek azon egyéb intelligens és fenntartható mobilitási projektjei, amelyek előmozdítják a közúti közlekedésbiztonságot; az akadálymentességet; a kibocsátás- és zajcsökkentést; valamint új közlekedési technológiák és szolgáltatások fejlesztését és bevezetését, például az összekapcsolt és autonóm közlekedési módokkal, valamint az integrált menetjegy-értékesítéssel összefüggésben.

Az InvestEU Alapból támogathatók a szabványoknak – többek között a környezetvédelmi és biztonsági előírásoknak – való megfelelés szintjének fokozására, elérésére vagy fenntartására irányuló intézkedések, valamint a meglévő közlekedési infrastruktúra fenntartására vagy korszerűsítésére, a meglévő közlekedési infrastruktúra rehabilitációjára vagy a biztonságos parkolóhelyekre és létesítményekre irányuló projektek is.

6.1.1.3. Környezet és erőforrások

Az InvestEU Alap céljai között szerepel a természeti tőkével és a körforgásos gazdasággal kapcsolatos beruházások mozgósítása (74). Ezzel összefüggésben az ezen 6.1.1.3. szakaszban felsorolt hagyományos infrastrukturális területeken végrehajtott környezetvédelmi beruházások mellett a beruházásoknak többek között a légszennyezés és a zaj csökkentésére, a természetvédelemre, az energiafogyasztás csökkentésére és a balesetmegelőzésre irányuló mobilitási projektekre kell irányulniuk.

A vízgazdálkodás támogatása, beleértve az ivóvízellátást és a víziközmű-szolgáltatást, az árvízvédelmet, a hálózatok hatékonyságát, a szivárgások csökkentését, a szennyvíz összegyűjtését és kezelését szolgáló infrastruktúrát, a parti infrastruktúrát és egyéb, vízzel kapcsolatos zöld infrastruktúrát, amely magában foglalja a szárazföldi és tengeri vízkészletekre és a kapcsolódó ökoszisztéma-szolgáltatásokra vonatkozó, például a 2008/56/EK (75), a 2000/60/EK (76) és a 2007/60/EK irányelv (77), a 98/83/EK (78), a 91/271/EGK (79) és a 91/676/EGK tanácsi irányelv (80), valamint az (EU) 2019/1009 (81) és az 1107/2009/EK rendelet (82) által meghatározott uniós környezetvédelmi politikák végrehajtását támogató beruházási projekteket és kapcsolódó szolgáltatásokat. Különös jelentőséggel bír i. a vízellátáshoz és a megfelelő higiénés létesítményekhez való hozzáférés biztosítása valamennyi uniós polgár számára, az energiahatékonyságra és a szivárgás megelőzésére vonatkozó kritériumoknak megfelelő ivóvíz- és szennyvízkezelési infrastruktúra kiépítése és fenntartása révén, valamint ii. a víz-keretirányelvnek (2000/60/EK) és az árvízvédelmi irányelvnek (2007/60/EK) való megfelelés biztosítása, beleértve a vízgyűjtő-gazdálkodási tervekben és az árvízkockázat-kezelési tervekben előirányzott intézkedéseket, nevezetesen a folyók jó ökológiai állapotát biztosító beruházásokat, a meglévő vízierőműveknek a hatékonyság javítását és a környezeti hatás csökkentését célzó felújítására vagy fejlesztésére irányuló beruházásokat, továbbá a mezőgazdaságból, az akvakultúrából és az ipari forrásokból származó diffúz szennyezések csökkentését, a víz hatékony felhasználását segítő megoldásokat, a víz-újrafelhasználást minden ágazatban, valamint az árvízkockázat csökkentésére szolgáló természetalapú megoldásokat.

A hulladékkezelési infrastruktúra támogatása, azaz a tagállamoknak a körforgásos gazdaságra való átállás előmozdításához és különösen az uniós hulladékhierarchia végrehajtása tekintetében a magasabb szintre lépéshez szükséges infrastruktúra tekintetében történő támogatása, középpontban a hulladékképződés megelőzését szolgáló fejlesztésekkel. Az InvestEU-rendelet V. mellékletében meghatározott kizárási kritériumok sérelme nélkül a beruházási projekteknek a hulladékgazdálkodási tervek és a hulladékmegelőzési programok végrehajtására (a hulladékokról szóló módosított 2008/98/EK keretirányelv (83) alapján), újrafelhasználási és javítási hálózatok felállítására és támogatására, működőképes hulladékválogató és -gyűjtési rendszerek kialakítására, valamint újrafeldolgozó létesítmények létrehozására kell irányulniuk (beleértve a települési biohulladék és a textiltermékek elkülönített gyűjtését szolgáló fejlesztéseket).

Az ökoszisztémák és szolgáltatásaik javítására és helyreállítására irányuló beruházások, amelyek a biológiai sokféleség és az alkalmazkodási előnyök érdekében a természeti tőke megőrzését, helyreállítását, kezelését és javítását – többek között zöld és kék infrastrukturális projektek révén – előmozdító projektekre összpontosítanak. Ez magában foglalja többek között a levegővel és az éghajlati rendszerekkel, a tengerekkel, a földdel, a talajjal, az erdőgazdálkodással, a mezőgazdasággal, a vízzel és hulladékokkal, valamint a közlekedéssel és az energiával kapcsolatos kihívások ökoszisztéma-alapú megoldásait. A támogatásnak olyan intézkedésekre is ki kell terjednie, amelyek célja a biodiverzitási stratégia (84) és „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia (85) céljainak elérése az élelmiszer-termelési értékláncok javítása révén (amennyiben azok nem tartoznak a kkv-keret hatálya alá). Különösen ösztönözni kell a határokon átnyúló projekteket, valamint a fenntartható kulturális örökséget előmozdító projekteket. A támogatás kiterjedhet ipari területek (beleértve a szennyezett területeket is) rehabilitációjára és a fenntartható hasznosítás érdekében történő helyreállításra is.

A fenntartható fejlődés támogatása a városi, vidéki, part menti és tengeri területek fejlesztésében és a tágabb értelemben vett biogazdaságban, amely az adott földrajzi területre összpontosító, más területeken nem lefedett infrastrukturális projekteket jelent, beleértve a természetbe és természetalapú megoldásokba történő beruházásokat, amelyek célja az üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak, a zajkibocsátásnak és a mérgező szennyező anyagok kibocsátásának a megelőzése vagy ellenőrzése, illetve egyéb hatások vagy természeti tőkétől való függőségek mérséklése, a körforgásos gazdaságra való átállás előmozdítása mellett. Ide tartoznak az inkluzív és akadálymentes intelligens városok és hálózataik, régióik és ágazataik előmozdítását célzó infrastrukturális projektek. A támogatás kiterjed továbbá a biogazdaságnak a bioalapú iparágakba, az energiaigényes vagy fosszilis anyagokat helyettesítő tenger