ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(41)

A Bizottság tudományos főtanácsadóinak csoportja 2022. március 2-án„Cancer screening in the European Union” (Rákszűrés az Európai Unióban) címmel tudományos szakvéleményt adott ki a rákszűrés Unió-szerte történő javításáról. A szakvélemény az emlő-, méhnyak- és vastagbélrák-szűrési módszerek és vizsgálatok aktualizálását ajánlotta, illetve a szervezett rákszűrési programoknak a tüdő- és a prosztatarákra, illetve – bizonyos feltételek mellett – a gyomorrákra való kiterjesztését javasolta, a mellékletben jelzettek szerint. A vélemény a tudományos szakpolitikai tanácsadással foglalkozó európai akadémiai konzorciumnak (Science Advice for Policy by European Academies, SAPEA) a rákszűrés Európai Unióban történő javításáról szóló („Improving cancer screening in the European Union” című), tényeket áttekintő jelentése alapján készült.
(15)

2022-ben a kormány fokozatosan megszüntette a Covid19-válságra válaszul hozott intézkedések többségét, így az ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések GDP-hez viszonyított aránya az előrejelzések szerint a 2021. évi 1,7 %-ról 2022-ben 0,2 %-ra csökken. A költségvetési hiányt befolyásolják a megemelkedett energiaárak gazdasági és társadalmi hatásainak ellensúlyozása érdekében hozott intézkedések, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,1 %-át, 2023-ban pedig 0,0 %-át fogják kitenni (12). Ezek az intézkedések főként ideiglenes adóintézkedésekből (mint például az utazási költségek levonhatósága) állnak. Az intézkedéseket ideiglenesként jelentették be, Amennyiben azonban az említett energiaárak 2023-ban magasak maradnak, ezen intézkedések némelyike továbbra is hatályban maradhat. A költségvetési hiányt emellett befolyásolják a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek ideiglenes védelmének költségei is, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,1 %-ának, 2023-ban a GDP 0,2 %-ának megfelelő mértékűek lesznek, valamint a védelmi kiadások növekedése, amely 2022-ben a GDP 0,3 %-ának, 2023-ban a GDP 0,1 %-ának fog megfelelni (13).
(15)

2022-ben a kormány fokozatosan megszüntette a Covid19-válságra válaszul hozott intézkedéseket, így az ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések kiadásai az előrejelzések szerint a 2021. évi 2,3 %-ról 2022-ben a GDP 0,1 %-ára csökkennek. A költségvetési hiányt befolyásolják a megemelkedett energiaárak gazdasági és társadalmi hatásainak ellensúlyozása érdekében hozott intézkedések, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,1 %-át fogják kitenni, 2023-ban pedig várhatóan megszüntetésre kerülnek (11). Ezek az intézkedések elsősorban az energiafogyasztás után fizetendő közvetett adók mérséklését foglalják magukban. Ezeket az intézkedéseket ideiglenes intézkedésként jelentették be. Amennyiben azonban az említett energiaárak 2023-ban magasak maradnak, ezen intézkedések némelyike továbbra is hatályban maradhat. Az említett intézkedések közül néhány – különösen a jövedéki adók általános csökkentése – nem célzott. A költségvetési hiányt emellett a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek ideiglenes védelmének költségei is befolyásolják, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,4 %-át, 2023-ban pedig 0,6 %-át fogják kitenni (12).
(15)

2022-ben a kormány fokozatosan megszüntette a Covid19-válságra válaszul hozott intézkedések többségét, így az ideiglenes szükséghelyzeti intézkedésekre fordított kiadásai az előrejelzések szerint a 2021. évi 3,8 %-ról 2022-ben a GDP 0,5 %-ára csökkennek. A költségvetési hiányt befolyásolják a megemelkedett energiaárak gazdasági és társadalmi hatásainak ellensúlyozása érdekében hozott intézkedések, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,4 %-át fogják kitenni, 2023-ban pedig várhatóan megszüntetésre kerülnek (12). Ezek az intézkedések elsősorban a szegényebb háztartásoknak nyújtott szociális transzfereket, az energiafogyasztás után fizetendő közvetett adók mérséklését, a hálózati díjak fizetése alóli mentességeket és a kis- és a nagykereskedelmi tüzelőanyagárakra bevezetett árplafont foglalják magukban. Ezeket az intézkedéseket ideiglenes intézkedésként jelentették be. Amennyiben azonban az energiaárak 2023-ban is magasak maradnak, ezen intézkedések némelyike továbbra is hatályban maradhat. Ezen intézkedések egy része – nevezetesen a tüzelőanyag árára vonatkozóan bevezetett árplafon és a jövedéki adók általános csökkentése – nem célzott. A költségvetési hiányt emellett a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek ideiglenes védelmének költségei is befolyásolják, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben és 2023-ban egyaránt a GDP 0,1 %-át fogják kitenni (13).
(14)

2022-ben a kormány fokozatosan megszüntette a Covid19-válságra válaszul hozott intézkedések többségét, így az ideiglenes szükséghelyzeti intézkedésekre fordított kiadások az előrejelzések szerint a 2021. évi 4,0 %-ról 2022-ben a GDP 0,0 %-ára csökkennek. A költségvetési hiányt befolyásolják a megemelkedett energiaárak gazdasági és társadalmi hatásainak ellensúlyozása érdekében hozott intézkedések, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,1 %-át, 2023-ban pedig 0,0 %-át fogják kitenni (11). Ezek az intézkedések főként az alacsonyabb jövedelmű háztartásoknak nyújtott szociális transzferekből állnak. Ezeket az intézkedéseket ideiglenes intézkedésként jelentették be. Amennyiben azonban az említett energiaárak 2023-ban magasak maradnak, ezen intézkedések némelyike továbbra is hatályban maradhat. A költségvetési hiányt emellett a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek ideiglenes védelmének költségei is befolyásolják, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben és 2023-ban is a GDP 0,2 %-át fogják kitenni (12).
(21)

Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének b) pontjával és V. mellékletének 2.2. kritériumával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv egymást kölcsönösen erősítő reformok és beruházások széles körét tartalmazza, a 2026. augusztus 31-ig teljesítendő indikatív végrehajtási ütemtervvel együtt. Ezek kezelik a Tanács által az európai szemeszter keretében 2019-ben és 2020-ban Spanyolországnak címzett országspecifikus ajánlásokban felvázolt gazdasági és társadalmi kihívások összességét vagy jelentős részét, valamint a helyreállítási és rezilienciaépítési terv elfogadásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlásokat. A helyreállítási és rezilienciaépítési terv várhatóan jelentős mértékben hozzájárul a helyreállítást segítő köz- és magánberuházások ösztönzésére vonatkozó országspecifikus ajánlások végrehajtásához. Ennek során várhatóan figyelembe veszi az innovációba, valamint az ország digitális és zöld átállásába történő beruházásokra vonatkozó országspecifikus ajánlásokat. A helyreállítási és rezilienciaépítési terv intézkedéseket tartalmaz továbbá a magán- és az állami szektorban a határozott idejű szerződések magas arányának csökkentésére, valamint az aktív munkaerőpiaci szakpolitikák megerősítésére. A helyreállítási és rezilienciaépítési terv várhatóan segíteni fog a munkanélküliségi támogatás jelenlegi széttöredezettségének kezelésében, amely problémákhoz vezetett. Előreláthatólag hozzá fog járulni a munkaerőpiac szempontjából releváns készségek és képesítések biztosításához is, amelyek várhatóan Spanyolország zöld és digitális átállását kísérik majd. A helyreállítási és rezilienciaépítési terv jelentősen növelheti a digitális tanuláshoz való hozzáférést az eszközökbe és készségekbe való beruházás, valamint az online tanfolyamok fejlesztése révén is. Az oktatási eredmények az oktatási ciklus különböző szakaszaiban végrehajtott beruházások hatására is javulhatnak. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervben szereplő intézkedések segíthetnek azon országspecifikus ajánlások végrehajtásában is, amelyek felkérik Spanyolországot, hogy javítsa minimumjövedelem- és családtámogatási rendszerének hatókörét és megfelelőségét. A helyreállítási és rezilienciaépítési terv várhatóan megerősíti a közbeszerzési kereteket is, és hozzájárul az üzleti környezet javításához. Végezetül, a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben foglalt azon intézkedések, amelyek hatékonyabb közkiadásokat és adórendszert céloznak meg, hozzájárulhatnak a költségvetés fenntarthatóságához.
(25)

Cipruson a megújuló energiaforrásokban rejlő teljes potenciál még inkább felszabadítható és felgyorsítható lehet, különösen az engedélyezési eljárások további egyszerűsítése és a napenergia-létesítményekbe való további beruházások révén. Ciprus jelenleg nem használ gázt, ugyanakkor az energiaszerkezet 85,6 %-át az olaj teszi ki. Tekintettel arra, hogy a világpiacokon az energiaárak nagymértékben ingadoznak, a ciprusi gazdaság fenntarthatósága szempontjából alapvető fontosságú, hogy csökkenjen az olajtól való súlyos függősége. Az olajellátás teljes mértékben az importtól függ, bár 1 %-os értékével az Oroszországból származó olajbehozatal jóval elmarad a 23 %-os uniós átlagtól (19). Az energiaellátás diverzifikálása és az importfüggőség csökkentése érdekében Ciprus számára előnyös lenne, ha felgyorsítaná gáz import-infrastruktúrájának fejlesztését, amely infrastruktúra a jövőben a hidrogénnel is kompatibilis lehetne, olyan gázösszeköttetések fejlesztését, amelyek a jövőben a hidrogén szállítására is alkalmasak lennének, valamint a további villamosenergia-összeköttetések fejlesztését a megújuló energiaforrások elterjedésének elősegítése érdekében. Ezenkívül a közelmúltban felfedezett tengeri gázmezők fontos lehetőséget kínálnak Ciprus számára energiafüggetlenségének további kiépítésére, párhuzamosan azon erőfeszítéseivel, amelyek a megújuló energiaforrásokkal és az energiahatékonysággal kapcsolatos intézkedések felgyorsítására irányulnak. A gázhoz kapcsolódó új infrastrukturális és hálózati beruházásoknak lehetőség szerint időtállónak kell lenniük olyan szempontból, hogy a fenntartható üzemanyagokra való későbbi átállításuk révén biztosítható legyen hosszú távú fenntarthatóságuk. Emellett ki lehetne terjeszteni és fel lehetne gyorsítani az energiahatékonysági politikákat, többek között a közlekedés területén is. Az energiahatékonysági intézkedések várhatóan hozzájárulnak a lakosság nagy hányada (20,9 %) által tapasztalt energiaszegénység kezeléséhez is, többek között adott esetben a kohéziós politikai alapok felhasználásával. Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére, valamint a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság növelésére vonatkozó törekvések további fokozására lesz szükség ahhoz, hogy Ciprus megfeleljen az „Irány az 55 %!” célkitűzéseinek.
(29)

Az erős szociális védőhálók kiépítéséhez a társadalmi befogadásra irányuló szolgáltatásokra, például szociális munkára, tanácsadásra, coachingra, mentorálásra, pszichológiai támogatásra és különböző rehabilitációs rendszerekre, valamint az egyéb támogató vagy alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférést megkönnyítő intézkedésekre is szükség van. Az erőfeszítéseket továbbá – a szociális védelemmel foglalkozó bizottság által kidolgozott szociális szolgáltatások önkéntes alapú európai minőségi keretével (14) összhangban – a szolgáltatások minőségének javítása érdekében, valamint az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférés folyamatosságának biztosítása céljából is folytatni kell. A szolgáltatásokhoz való egyenlő és egyetemes hozzáférést gátló pénzügyi és nem pénzügyi akadályok kezelésére irányuló intézkedéseket is meg kell erősíteni.
25.

A Tanács felkéri a tagállamokat, hogy: a) adott esetben továbbra is koordinálják reagálásukat, és továbbra is kísérjék figyelemmel a kritikus infrastruktúrák által nyújtott alapvető szolgáltatásokban bekövetkező akut zavarokra való ágazatközi reagálást. Ez a következők keretében végezhető: a számottevő határokon átnyúló jelentőséggel bíró kritikus infrastruktúrák zavaraira való koordinált reagálásról szóló jövőbeli terv; a politikai reagálás koordinálására szolgáló, már meglévő, politikai szintű integrált válságelhárítási mechanizmus (IPCR), amennyiben határokon átnyúló jelentőséggel bíró kritikus infrastruktúrákról van szó; az (EU) 2017/1584 bizottsági ajánlás (11) szerinti, a nagyszabású kiberbiztonsági eseményekre és válsághelyzetekre vonatkozó tervezet; az EU-CyCLONe; a hibrid hadjáratokra való koordinált uniós reagálás kerete és az uniós hibrid eszköztár hibrid fenyegetések és hadjáratok esetén; valamint a riasztási rendszer dezinformáció esetén; b) fokozzák az UCPM-mel összefüggésben folytatott operatív szintű információcserét a Veszélyhelyzet-reagálási Koordinációs Központtal, egyrészt a korai előrejelzés javítása, másrészt a számottevő határokon átnyúló jelentőséggel bíró kritikus infrastruktúrák zavarai esetén az UCPM keretében való reagálásuk koordinálása érdekében, hogy ezáltal szükség esetén gyorsabban sor kerülhessen az Unió segítségével történő reagálásra; c) fokozzák az említett jelentős zavarokra való reagálási felkészültségüket, adott esetben az a) pontban említett, már meglévő vagy még kialakítandó eszközökön keresztül; d) működjenek közre az európai polgári védelmi eszköztár (ECPP) és a rescEU releváns reagálási képességeinek továbbfejlesztésében; e) ösztönözzék a kritikus infrastruktúrák üzemeltetőit és a releváns tagállami hatóságokat arra, hogy fokozzák azon kapacitásaikat, amelyek révén gyorsan helyre tudják állítani az említett kritikus infrastruktúrák üzemeltetői által nyújtott alapvető szolgáltatások alapszintű biztosítását; f) ösztönözzék a kritikus infrastruktúrák üzemeltetőit, hogy amennyiben a kritikus infrastruktúrájuk újjáépítésére kerül sor, azt úgy építsék meg – figyelembe véve az intézkedések arányosságát a kockázatértékelések és a költségek tekintetében –, hogy a rá veszélyt jelentő valamennyi jelentős kockázattal szemben a lehető leginkább reziliens legyen, beleértve a kedvezőtlen éghajlati forgatókönyveket is.
1.

A TANKTECH Co. Ltd. által gyártott, NEW-ISO-HV típusú szelepekre vonatkozó ideiglenes intézkedések, amelyeket a dán kormány 2004. február 24-én kelt levelében jelentett be a Bizottságnak, megfelelőek és arányosak a tengerészeti biztonság védelmére vonatkozóan, és ezért indokoltak.
(8)

A naprakésszé tett programban vázolt gazdaságpolitikák az államháztartás területén általánosságban összhangban vannak az országspecifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. A folyó fizetési mérleg jelentős mértékű hiányának kezelésén kívül Lettország ajánlást kapott arra is, hogy többéves időszak alatt hiteles és fenntartható módon csökkentse az államháztartási hiányt. Figyelembe véve, hogy a program a folyó fizetési mérleg hiányának csökkenését irányozza elő, a korábban előrejelzettnél alacsonyabb 2004. évi költségvetési hiány és a naprakésszé tett programban ismertetett konszolidációs pálya összhangban van az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások ajánlásaival. Ez az értékelés azonban a külső egyensúly kedvező alakulásától függ, és ezért ezt a továbbiakban is figyelemmel kell kísérni. Továbbá – amint arra a programról szóló, 2004. májusi tanácsi vélemény is rámutatott – a megfelelő költségvetési helyzet értékelése függ a keresletnek a gazdaságra gyakorolt nyomásától is, annak ellenére, hogy nehéz meghatározni az országnak az üzleti ciklusban elfoglalt helyzetét; az értékelés ezért attól is függ, hogy a makrogazdasági politika alkalmas-e a közelmúltbeli kiugró mértékű infláció tartós mérséklésére.
(4)

Habár a finn közszektor továbbra is többletet képes felmutatni, a költségvetési eredmény az előre jelzettnél rosszabbul alakulhat, mivel az aktualizálásban ismertetett költségvetési alaptrendek csak részben foglalják magukban az 1,7 milliárd euró összegű adócsökkentéseket (a GDP 1,2 %-a), amelyek a 2,5 évre szóló, 2004. november végén megkötött átfogó bérmegállapodást egészítik ki. Mivel 2005-2007-re nem jelentettek be a kiadások csökkentésére irányuló terveket, a központi költségvetési hiány 2005-2007 között magasabb lenne a programban megadottnál, kivéve ha bevezetnek bevételt teremtő intézkedéseket, ami révén csökkenne az államháztartási többlet is. A kormány becslése szerint a bérmegállapodás és az adócsökkentések révén az államháztartási többlet 0,3 százalékponttal, körülbelül a GDP 1,9 %-ára esik vissza 2007-ben. A kormány azonban azzal számol, hogy a csomag a növekedési potenciál javítása és a munkahelyteremtés révén erősíti a gazdaság dinamizmusát, és ezáltal növeli a bevételt teremtő kapacitást.
(4)

A program költségvetési előrejelzéseihez kapcsolódó kockázatok összességében kiegyensúlyozottnak tűnnek. Különösen, hogy a belga kormány még nem jelentette be, milyen intézkedéseket hoz a 2006. évi költségvetés egyensúlyának megtartása érdekében, a GDP 0,3 %-át kitevő csökkenés – ami a 2001-ben megkezdett közvetlen adózási reform folyamatos megvalósításának eredménye – és azon tény ellenére, hogy a 2005. évi költségvetés számos kisebb, egyszeri művelet kedvező hatását élvezi (mely összesen a GDP 0,2 %-át teszi ki). A makrogazdasági forgatókönyv, jóllehet, valószerű, a belga költségvetési egyenleg továbbra is viszonylag érzékeny a gazdasági növekedés mértékében bekövetkező változásokra (érzékenysége 0,6 %-os). Végezetül bizonyos kockázatot hordoz az elsődleges kiadások ellenőrzése is, legfőképpen a társadalombiztosítási rendszer szintjén. Az egészségügyi rendszerben 2004-ben megállapított túlköltekezés (a már eleve magas, éves 4,5 %-os reálnövekedési cél ellenére) ezeknek a kiadásoknak a továbbra is nagymértékű növekedését jelenti. Az egészségügyi ellátás költségeinek (összesen a GDP 0,2 %-át kitevő) csökkentésére irányuló új intézkedéseket jelentettek be 2004 vége felé, de ezek hatékonyságát változatlanul nehéz értékelni. Másrészről 2005 legnagyobb részében a szociális ügyekért felelős miniszter mandátumot kapott a szükséges intézkedések előzetes parlamenti (vagy egyéb) konzultáció nélküli megtételére, a lehetséges további túlköltekezésre való gyors reagálás biztosítása érdekében. Általánosabban, a belga kormány hitelessége nőtt a kiegyensúlyozott költségvetés megtartásához szükséges intézkedések meghozatalára vállalt kötelezettségének betartásával.
(9)

A költségvetés akár rosszabban is alakulhat a programban előrejelzettnél. Bár a gazdasági tevékenység adóintenzitására vonatkozó program-feltételezések nagyjából valószínűnek tűnnek, a költségvetési célkitűzések alapját képező növekedési kilátás kedvező, különösen a program utolsó éveiben. Az aktualizálás emellett ambiciózus középtávú tervet mutat be a kiadások növekedésének megfékezésére és számos intézkedést nemrégiben életbe is léptettek, azonban számos fontos, a stratégiához kapcsolódó intézkedést még definiálni kell és végre kell hajtani (itt elsősorban az államigazgatást érintő változtatásokról van szó), amelyek várhatóan 2007-től eredményeznek jelentős megtakarításokat. Ezek teljes körű végrehajtása elengedhetetlen lesz a költségvetési célkitűzések eléréséhez. A program végezetül körvonalazza a költségvetésvégrehajtás és -ellenőrzés keretét javítani hivatott intézkedéseket, amelyek megfelelő végrehajtásuk esetén várhatóan elősegítik a költségvetési célkitűzések megvalósítását.
(10)

A túlzott hiány kiigazításának tekintetében a 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlás előtt közzétett program előrejelzése alapján a hiány 2006–2007-ben a referenciaérték alá csökken, a Bizottság szolgálatainak a tanácsi ajánlással egy időben készített becslése szerint azonban a hiány valószínűleg még a 2005. decemberi előzetes költségvetési jelentésben bejelentett intézkedések után is valamivel 3 % felett marad. A Bizottság a hat hónapos határidő lejárta után értékeli a túlzott hiány kiigazítása felé tett előrelépést. A minimális határérték (a becslések szerint a GDP 1 %-ánál valamivel alacsonyabb, ciklikus hatásoktól megtisztított hiány) alapján úgy tűnik, hogy a költségvetési stratégia – a programidőszak legvége, azaz 2010–2011 esetleges kivételével – nem biztosít megfelelő biztonsági sávot a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték szokásos makrogazdasági ingadozások melletti átlépésével szemben, aminek elkerülésére az Egyesült Királyságnak törekednie kell. Az előrejelzett egyensúlyra azonban hatást gyakorol a fent említett állami beruházási program végrehajtása. A túlzott hiány 2006–2007-re tervezett kiigazítását követően az előrejelzett strukturális kiigazítás lelassul, amikor is a kibocsátási rés – bár továbbra is negatív – várhatóan szűkül, és az adórugalmasságok alakulása viszonylag kedvező. Ez arra utal, hogy a kiigazítási pályát erősíteni lehetne.
(8)

A program költségvetési előrejelzéseinek kockázatai nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek. Egyrészről, az óvatos költségvetési tervezés kimutatásai azt jelzik, hogy a célul kitűzött értékek jobban is alakulhatnak (ez így történt 2004-ben, és a Bizottság szolgálatai szerint 2005 esetében is így lesz). A költségvetések alapját képező növekedési feltételezések rendszerint ésszerűek voltak, az adórugalmasságra vonatkozó feltételezések pedig óvatosak. Ezen felül az előirányzott kiadásokat nem hajtották mindig végre teljesen, elsősorban azon lehetőségnek köszönhetően, hogy az el nem költött pénzeszközöket át lehetett vinni a korábbi költségvetési évekről. Másfelől, a program a szociális kiadások terén számos (tervezett) intézkedésről említést tesz, amelyek az e megnevezéshez tartozó kiadásokat a program előrejelzésével szemben inkább növelnék, semmint csökkentenék. Emellett a kiadásokkal kapcsolatos áthozatok 2004-ben a GDP 1 %-ának megfelelő értékben felhalmozódtak, és a Bizottság szolgálatai arra számítanak, hogy ezen áthozatok értéke 2005-ben tovább nő. Amennyiben az összes előirányzott kiadáson felül ezeket a jelentős áthozatokat is elköltenék – ami különösen 2006-ban, a választások évében nem zárható ki –, a költségvetés a tervezettnél rosszabban alakulhat, főként 2006-ban. Ezen felül a program utolsó évének növekedési feltételezése kedvezőnek tűnik.
1.

2007. február 27-én a Tanács megvizsgálta Litvánia 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját. Az aktualizált programot csaknem két héttel a magatartási kódexben meghatározott december 1-jei határidő után nyújtották be, mivel megváltozott a program elfogadásával kapcsolatos eljárás, amelyben most már a parlament is részt vesz.
(8)

A programban szereplő költségvetési előrejelzések kockázatai 2007-ben nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek, azt követően azonban a programban előre jelzettnél rosszabbul alakulhat a költségvetés teljesítménye. 2007-ben a kiadások és a bevételek is alacsonyabbak lehetnek a tervezettnél: előbbi azért, mert valószínűtlen az állami beruházási tervek megvalósulása, utóbbi pedig azért, mert a gazdasági tevékenység feltételezett adóintenzitása optimistának tűnik, amely bizonyos mértékig az adóigazgatási reform terén nemrég végrehajtott intézkedésekkel magyarázható. 2008-tól kezdve a költségvetési stratégia nincs eléggé részletezve, több kiadási tétel esetében is változékony a kijelölt pálya és a 2009-es szigorítás megalapozatlan. Az utóbbi években a gyakori költségvetési módosítások miatti kiadásoldali csúszások, a kommunista rendszer alatt államosított, vissza nem adott tulajdonokért az államháztartás által az állampolgároknak fizetendő kompenzáció teles összegét érintő bizonytalanság, valamint az állami vállalatok államháztartással szembeni kifizetetlen kötelezettségeinek esetleges törlése arra mutat, hogy fennáll a kiadások túllépésének veszélye, még akkor is, ha a tervezett beruházási kiadások szintjét valószínűleg alulteljesítik. Emellett előfordulhat, hogy a beruházásokra elkülönített, túlzott mértékű forrásokat a múlthoz hasonlóan fogyasztási kiadásokra fordítják, ami negatív hatással lenne az állami kiadások minőségére.