30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/405 
 A Tanács határozata 
(2006. december 19.) 
az Európai Atomenergia-közösség (Euratom)  
nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó  
hetedik keretprogramjának (2007–2011)  
végrehajtására irányuló egyedi programról 
(2006/976/Euratom) 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Atomener gia-közösséget létrehozó szerz ődésre és különösen annak 7. cikke 
első bekezdésére, 
tekintettel a Bizottság javaslatára, 
tekintettel az Európai Parlament véleményére1, 
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére2, 
a tudományos és m űszaki bizottsággal folyta tott konzultációt követ ően, 
                                                 
1 2006. november 30-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). 
2 HL C 185., 2006.8.8., 10. o. 
L 400/406 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 mivel: 
(1) Az Európai Atomenergia-közösség (E uratom) nukleáris kutatási és képzési 
tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáró l (2007–2011) szóló, 2006. december 
18-i 2006/970/Euratom tanácsi határozatnak1 (a továbbiakban: a keretprogram) 
megfelelően a keretprogramot olyan egyedi pr ogramokon keresztül kell végrehajtani, 
amelyek részletes szabályokat állapítanak meg a végrehajtásra vonatkozóan, rögzítik 
időtartamukat, és el őírják a szükségesnek ítélt eszközöket. 
(2) A keretprogram két típusú tevékenység körül szervez ődik: i. a fúziósenergia-kutatás, 
valamint az atommaghasadás és a sugárvéd elem kutatása területén végzett közvetett 
cselekvések, valamint ii. a Közös Kutat óközpont nukleáris energia területén folytatott 
tevékenységeit magukban foglaló közvetle n cselekvések. Az i. pont szerinti 
tevékenységeket ezen egyedi programmal kell végrehajtani. 
(3) E programra alkalmazni kell a keretpr ogramnak a vállalkozások, kutatóközpontok és 
egyetemek részvételére és a kutatási ered mények terjesztésére vonatkozó szabályait (a 
továbbiakban: részvételi és terjesztési szabályok). 
(4) A keretprogram kiegészíti a lisszaboni straté gia megvalósítására irá nyuló átfogó stratégiai 
törekvéshez szükséges egyéb, a kut atási politika területén végzett közösségi cselekvéseket, 
ezen belül különösen az oktatás, a szakké pzés, a kultúra, a versenyképesség és az 
innováció, az ipar, az egészségügy, a fogyasztóvédelem, a foglalkoz tatás, az energiaügy és 
a környezetvédelem területére vonatkozókat. 
                                                 
1 Lásd e Hivatalos Lap …. oldalát. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/407 
 (5) Az ITER-re vonatkozó tár gyalási irányelveket módosít ó, 2004. november 26-i tanácsi 
határozat1 értelmében az ITER Európában történ ő megvalósítása – a fúziós energia tágabb 
megközelítésének keretében – a keretprogram alapján végzett, fúziós energiával kapcsolatos kutatási tevékenységek központi eleme lesz. 
(6) Az ITER megvalósításához való hozzájárulá st célzó uniós tevékenységeket és különösen 
az ITER Cadarache-ban történ ő felépítésének megkezdéséhez és a keretprogram során az 
ITER-technológiához kapcsolódó kutatáshoz és  fejlesztéshez szükséges tevékenységeket a 
Szerződés II. címének 5. fejezete értelmében  egy közös vállalkozás irányítja. 
(7) Az atommaghasadással foglalkozó tudo mány és technológia egyes kutatási és 
technológiafejlesztési vonatko zásai esetében is a Szerz ődés II. címe 5. fejezetének 
megfelelően létrehozott közös vállalkozások ha jthatják végre a tevékenységeket. 
(8) A Szerz ődés 101. cikkének megfelel ően a Közösség több nemzetközi megállapodást kötött 
a nukleáris kutatás területén, és emellett a Közösségnek a nemzetközi kutatóközösségbe 
való további integrálása érdekében töre kedni kell a nemzetközi kutatási együttm űködés 
megerősítésére. Ezért ez az egyedi program ny itott az ehhez szükséges megállapodásokkal 
rendelkez ő országok részvételére, és a projek tek szintjén, ille tve a kölcsönös el őnyök 
alapján nyitott harmadik országok sz ervezetei és a tudományos együttm űködésben érdekelt 
nemzetközi szervezetek részvétele iránt is. 
                                                
 
1 A Hivatalos Lapban nem tették közzé. 
L 400/408 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 (9) Az e program keretében végzett kutatási tevékenységeknek tisztel etben kell tartaniuk az 
etikai alapelveket, beleértve azokat is, am elyek az Európai Unió alapjogi chartájában 
jutnak kifejezésre. 
(10) A keretprogramnak hozzá kell járulnia a fenntartható fejl ődés előmozdításához. 
(11) Az Európai Közösségek általános költsé gvetésére alkalmazandó kö ltségvetési rendeletr ől 
szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel1, a költségvetési 
rendelet végrehajtására vonatkozó rész letes szabályok megállapításáról szóló 
2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel2, valamint ennek esetleges jöv őbeni 
módosításaival összhangban a keretprogram vo natkozásában biztosítani kell a hatékony és 
eredményes pénzgazdálkodást, a lehet ő leghatékonyabb és leginkább felhasználóbarát 
végrehajtást, valamint a jogbizt onságot és valamennyi résztvev őnek a programhoz való 
hozzáférését. 
                                                 
1 HL L 248., 2002.9.16., 1. o. 
2 HL L 357., 2002.12.31., 1. o. Az 1261/2005/EK, Euratom bizottsági rendelettel (HL L 201., 
2005.8.2., 3. o.) módosított rendelet. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/409 
 (12) Megfelel ő – az Európai Közösségek pénzügyi érdeke ivel arányos – intézkedéseket kell 
hozni mind a megítélt pénzügyi támogatás hatékonyságának, mi nd a rendelkezésre 
bocsátott pénzeszközök eredményes felh asználásának nyomon követésére a 
szabálytalanságok és a csalás megel őzése érdekében, és meg kell tenni a szükséges 
lépéseket az elt űnt, alaptalanul kifizetett vagy szabál ytalanul felhasznált pénzeszközök 
visszaszerzésére az 1605/2002/EK, Euratom re ndelet, a 2342/2002/EK, Euratom bizottsági 
rendelet, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelmér ől szóló, 1995. december 
18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet1, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek 
csalással és egyéb szabálytalanságokkal szem beni védelmében a Bizottság által végzett 
helyszíni ellen őrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, 
EK tanácsi rendelet2 és az Európai Csalás Elleni Hi vatal (OLAF) által lefolytatott 
vizsgálatokról szóló, 1073/1999/EK eur ópai parlamenti és tanácsi rendelet3 értelmében. 
(13) Az Európai Közösségek általános költsé gvetésében minden egyes tematikus területnek 
külön költségvetési tételt kell biztosítani. 
(14) A program végrehajtása során kell ő figyelmet kell fordítani a nemek közötti 
esélyegyenl őség általános érvényesítésének elvére , valamint többek között a program 
cselekvései keretében finanszírozott proj ektekben és programokban alkalmazott kutatók 
munkakörülményeire, felvételi eljárásuk átláth atóságára és pályafutás-fejlesztésükre, 
amely kérdésekben a Kutatók Európai Chartá járól és a kutatók felvételi eljárásának 
magatartási kódexér ől szóló, 2005. március 11-i bizottsá gi ajánlás – az ajánlás önkéntes 
jellegét tiszteletben tartva – hivatkozási keretet nyújt, 
                                                 
1 HL L 312., 1995.12.23., 1. o. 
2 HL L 292., 1996.11.15., 2. o. 
3 HL L 136., 1999.5.31., 1. o. 
L 400/410 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 
1. cikk 
Az Euratom hetedik keretprogramján belüli, a fúziós energia, az atommaghasadás és a 
sugárvédelem területén a nukleáris kutatási és ké pzési tevékenységekre v onatkozó egyedi program 
(a továbbiakban: egyedi program) a 2007. január 1-jét ől 2011. december 31-ig terjed ő időszakra 
elfogadásra kerül. 
2. cikk 
Az egyedi program a nukleáris energia területéve l foglalkozó kutatási és képzési tevékenységekhez 
a következ ő témákban végzett kutatási cselekvések telj es skálájának támogatásán keresztül járul 
hozzá: 
a) fúziósenergia-kutatás; 
b) az atommaghasadás és a sugárv édelem területén végzett kutatás. 
A célkitűzések ismertetése és e tevékenységek körvonalai az 1. mellékletben találhatók. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/411 
 3. cikk 
A keretprogram 3. cikkével összhangban az egyedi  program végrehajtásá hoz szükségesnek ítélt 
összeg 2 234 millió EUR, amelyb ől legfeljebb 15% a Bizottság igazgatási kiadásait fedezi. Az 
összeget az alábbiak szerint kell elosztani: 
Fúziósenergia-kutatás1 
 1 947 
Atommaghasadás és sugárvédelem  287 
4. cikk 
(1) Az egyedi program keretében valamennyi kut atási tevékenységet az etikai alapelveknek 
megfelelően kell végrehajtani. 
5. cikk 
(1) Az egyedi programot a keretprogram II.  mellékletében meghatározott finanszírozási 
rendszerek igénybevételével hajtják végre. 
(2) Az egyedi programra alkalmazni kell a részvételi és terjesztési szabályokat. 
                                                 
1 A fúziós energia kutatására el őirányzott összegb ől legalább 900 millió eurót az ITER 
építésén kívüli, a mellékletben felsor olt tevékenységekre kell fordítani. 
L 400/412 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 6. cikk 
(1) A Bizottság az egyedi program végreha jtására munkaprogramot dolgoz ki, amelyben 
részletesebben meghatározza a mellékletben kit űzött célokat és tudományos és 
technológiai prioritásokat, a pályázati kiírás ok témája szerint alkalmazandó finanszírozási 
rendszereket, valamint a végrehajtás ütemezését. 
(2) A munkaprogram figyelembe veszi a tagállam ok, a társult államok, va lamint az európai és 
a nemzetközi szervezetek által végzett, kapcsolódó kutatási tevékenységeket. A 
munkaprogramot szükség szerint aktualizálni kell. 
(3) A munkaprogramban el ő kell írni az egyes finanszírozási  rendszerek alapján benyújtott, 
közvetett cselekvésekre irányuló pályázatok el bírálási és a projektek kiválasztási 
kritériumait. A kritériumok a kiválóságra, a hatásra és a végrehajtásra vonatkoznak, és e 
keretek között a munkaprogram konkrétabb va gy további követelményeket, súlyozásokat 
és küszöbértékeket állapíthat meg. 
(4) A munkaprogram megjelölhet: 
a) olyan szervezeteket, amelyek tagdíjat kapnak; b) konkrét jogalanyok tevékenységének tá mogatására irányuló cselekvéseket. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/413 
 7. cikk 
(1) Az egyedi program végreh ajtásáért a Bizottság felel ős. 
(2) Az egyedi program végrehajtása céljából  a Bizottságot tanácsadó bizottság segíti. E 
bizottság tagjai a bizott ság napirendjén szerepl ő különböz ő témáknak megfelel ően 
változhatnak. A maghasadással összefügg ő kérdésekben a bizottság összetétele, valamint a 
rá vonatkozó részletes m űködési és eljárási szabályok a közö sségi kutatási, fejlesztési és 
demonstrációs tevékenységek igazgatásával és összehangolásával kapcsolatos struktúrákról 
és eljárásokról szóló, 1984. június 29 -i 84/338/Euratom, ESZAK, EGK tanácsi 
határozatban1 megállapítottaknak felelnek meg. A magfúzióval összefügg ő kérdésekben a 
fentiek a fúziós program tan ácsadó bizottságának felállításá ról szóló, 1980. december 16-i 
tanácsi határozatban2 megállapítottaknak felelnek meg. 
(3) A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a bi zottságot az egyedi pr ogram végrehajtásának 
előrehaladásáról, és id őben tájékoztatást ad a program keretében javasolt vagy 
finanszírozott valamennyi KTF-cselekvésr ől. 
                                                 
1 HL L 177., 1984.7.4., 25. o. 
2 A Hivatalos Lapban nem tették közzé, de a legutóbb a 2005/336/Eurato m határozattal (HL L 
108., 2005.4.29., 64. o.) módosított határozat. 
L 400/414 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 8. cikk 
A Bizottság gondoskodik a keretprogram 6. cikkében el őírt független ellen őrzésről, értékelésr ől és 
felülvizsgálatról, amelyeket az egyedi program al á tartozó területeken végrehajtott tevékenységek 
tekintetében kell elvégezni. 
9. cikk 
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában  való kihirdetését követ ő harmadik napon lép 
hatályba. 
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei. Kelt Brüsszelben, 2006. december 19-én. 
 a Tanács részér ől 
 az elnök 
 J. KORKEAOJA 
 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/415 
 Melléklet  
Tudományos és technológiai célkit űzések, a témák és a te vékenységek körvonalai 
1. BEVEZETÉS 
Az atomenergia jelenleg az Európai Unióban öss zesen fogyasztott villamos energia egyharmadát 
fedezi, és a legjelent ősebb villamosenergia-forrást képezi, amely – mivel az atomer őmű működése 
során nem bocsát ki szén-dioxidot – az éghajlat változás és Európa importált energiahordozóktól 
való függ ősége elleni küzdelem eszközeir ől folyó vita fontos eleme. 
A fúziós energia a kereskedelmi célú fúziós reak tor piacra törése után, azaz mostantól számítva 
néhány évtizeden belül nagyban hozzá járulhat az EU fenntartható és biztonságos energiaellátásának 
megvalósításához, és e cél el érése érdekében a következ ő fő lépés az ITER. Az ITER-projekt 
megvalósítása ezért az EU jelenlegi stratégiája középpontjában áll, de eh hez szilárd és célzott 
európai K+F-programot kell társítani az ITER üzemeltetésének el őkészítése és olyan technológiák 
és ismeretek kifejlesztése érdekében, amelyekre a m űködési szakaszában és azt követ ően szükség 
lesz. 
L 400/416 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Másrészről a maghasadás kiaknázható megoldás marad azon tagállamok számára, amelyek 
energiaforrásaik kiegyensúlyoz ott választéka érdekében ki kívánják használni ennek a 
technológiának az el őnyeit. A kutatási és képzési tevékenységek kiemelked ő jelentőségűek a 
nukleáris biztonság jelenlegi és jöv őbeli folyamatosan magas szintjének biztosítása, a fenntartható 
hulladékgazdálkodási megoldások alkalmazásának folyamatos fejl ődése és az ágazat egésze 
hatékonyságának és versenyképességének javítá sa szempontjából. A sugárvédelem területén 
folytatott kutatás enne k a politikának alapvet ő szempontja, mivel biztos ítja a lakosság és a 
munkaerő optimális biztonságát valamennyi  orvosi és ipari alkalmazásban. 
A kutatási befektetések megfelel ő szintje minden területen ele ngedhetetlen fontosságú Európa 
versenyképességének meg őrzéséhez; a maximális hatékonyság ér dekében ez a tagállamok közötti 
folyamatos együttm űködéssel uniós szinten összehangolt megkö zelítést, továbbá az infrastruktúrák, 
a szakértelem és a know-how  fenntartása érdekében er őfeszítéseket tesz szükségessé. Kutatásra 
általában szükség van az új t udományos és technológiai lehet őségek felméréséhez és a 
keretprogram során felmerül ő új szakpolitikai igények rugalmas kezeléséhez is. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/417 
 2. Kutatási témák 
2.1. Fúziós energia 
Az ITER-nek a franciaországi Cadarache-ban történ ő megépítésére és a fúziós energia 
fejlesztésének felgyorsítását célzó „tágabb megkö zelítéshez” tartozó projektek megvalósítására 
nemzetközi együttm űködés keretében kerül sor. Egy nemzet közi ITER-megállapodás létrehozza az 
ITER-szervezetet. Az ITER és a tágabb megközelítéshez tartozó proj ektek megvalósítása, valamint 
nemzetközi együttm űködés keretében más eszközökkel történ ő működtetésük az ilyen 
együttműködést példa nélküli szintre emeli. Ezekb ől Európának jelent ős előnye származik, 
különösen a hatékonyság és a lehetséges költs égmegosztás tekintetében. Az ITER bels ő 
ügynökségét (Domestic Agency) az Euratom-Szerz ődés szerinti közös vállal kozásként hozzák létre. 
Ez biztosítja az Euratom számára azokat az es zközöket, amelyekkel eleget tehet az ITER-
megállapodásban foglalt nemzetközi kötelezetts égeinek és biztosíthatja, hogy az Euratom 
hatékonyan és következetesen járuljon hozzá az I TER-hez és a tágabb megközelítéshez tartozó 
projektekhez, beleértve az e projekte ket támogató K+F-tevékenységeket. 
L 400/418 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Európának a fúziósenergia-kuta tás területén kivívott vezet ő szerepe a következ ők ötvözetének 
köszönhet ő: az Európai Kutatási Térséghez hasonló egyedi  és tökéletesen integrált európai fúziós 
program, jelent ős mértékű és folyamatos közösségi támogatás,  az Euratom általi koordináció és az 
Euratom fúziós társulásaiban a humán t őke fejlesztése. A fúziós társul ások a fúziósenergia-kutatás 
kiválósági központjai és jórészt a kísérle ti létesítményeiken al apuló, kiterjedt együttm űködési 
hálózatokkal rendelkeznek. Az ITER-hez kapcsolódó m űszaki tervezési tevékenységek támogatása 
során az Euratom által megvalósított kiemelked ő technológiai fejlesztés és a JET-létesítmények 
sikeres üzemeltetése jelent ős mértékben hozzájárult az európai fúziós program er ős kohéziójának 
fokozásához. Ez biztosítja Európa számára azt a t udást és tapasztalatot is , amely a fúziósenergia-
kutatás valamennyi területén – beleértve az ITER  és a tágabb megközelítéshez tartozó projektek 
megvalósítását – a széles kör ű együttműködési törekvésekhez szükséges. Ezen eredményekre 
alapozva a hetedik keretprogram szervezése és ir ányítása biztosítja a K+F eredményes és hatékony 
koordinációját a program rövid és hossz ú távú céljainak elérése érdekében. 
A fúzió gyors fejl ődése kiterjedt ipari bázist is  megkövetel a fúziós energia kell ő időben történ ő 
fejlesztésének biztosításához. Az európai ipar már jelent ős mértékben hozzájárult az ITER-hez 
kapcsolódó m űszaki tervezési tevékenységekhez. A hetedi k keretprogram során az európai ipar – 
beleértve a KKV-ket – központi szerep et tölt be az ITER megépíté sében, és arra törekszik, hogy 
maximálisan részt vegyen a DEMO-hoz („demonstrációs” fúziós er őmű) és a fúziós energiával 
működő jövőbeli erőművekhez szükséges fúziósenergia- technológiák kifejlesztésében. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/419 
 Az ITER és az európai fúziósenergia-kutatási program hozzájárul a magas szint ű csoport 
jelentésében (a „Kok-jelentésben”) a lisszaboni stratégia terén való el őrehaladáshoz szükségesnek 
ítélt egyes sürg ős cselekvésekhez. Az ITER mágnesként vonzza a fúzióval foglalkozó legjobb 
tudósokat és mérnököket, valamint a csúcstec hnológiát alkalmazó vállalkozásokat. Ez el őnyöket 
eredményez mind az európai fúziós progr am, mind az általános tudományos és m űszaki tudásbázis 
számára. Azok a képességek és ismeretek, amelyeket az európai ipar megszerez az ITER-létesítmény rendkívül magas m űszaki követelményeinek teljesít éséhez szükséges rendszerek és 
alkatrészek kiépítése során, el ősegítik versenyképességének javítását. 
Általános célkit űzés 
Az ITER-hez szükséges tudásalap megteremté se és az ITER megvalósítása, amely jelent ős lépés a 
biztonságos, fenntartható, környezettisztel ő és gazdaságilag életképes er őművek 
reaktorprototípusaina k létrehozása felé. 
Tevékenységek 
i. Az ITER megvalósítása 
Az ITER – mint nemzetközi kutatás i infrastruktúra – közös megvaló sításának alábbi tevékenységeit 
foglalja magában: 
A Közösségnek projektfelel ősként különleges hatásköre van az ITER-szervezeten belül, és vezet ő 
szerepet tölt be a telephely el őkészítése, az ITER-szervezet feláll ítása, az igazgatás és a munkaer ő-
felvétel, az általános m űszaki és ügyintézési támogatás tekintetében. 
L 400/420 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 A Közösség félként való részvétele az ITER-ben k iterjed az ITER-telephely  vonzáskörzetén belüli 
és annak üzemeltetéséhez szükséges felszerelések és  berendezések felépítésé re és a projekt építés 
közbeni támogatására. 
Az ITER megépítését támogató K+F-tevékenység eket a fúziós társulások és európai ipari 
létesítmények hajtják végre. Ezek a tevékenység ek egyebek mellett alkatrészek és rendszerek 
kifejlesztését és tesztelését tartalmazzák. 
ii. K+F az ITER m űködésének el őkészítésében 
Egy, a fizika és technológia területére összpontosító prog ram célja az ITER-projektek 
kiválasztásának meger ősítése és az ITER m űködése gyors beindításának el őkészítése, jelent ősen 
lecsökkentve az ITER alapvet ő célkitűzéseinek eléréséhez szükséges id őt és költségeket. A program 
végrehajtása – a társulásokban a J ET-létesítmények és más, létez ő vagy építés alatt álló mágneses 
plazmaösszetartó berendezések (tokamakok, sztella rátorok, RFP-k), valamint egyéb eszközök 
alkalmazásával – összehangolt kísérleti, elméleti és modellezési tevékenységeken keresztül történik; biztosítja, hogy Európának meglegyen a szükséges befolyása az ITER-projektre, és az üzemeltetés 
során kiemelked ő szerepet töltsön be. Ez a program a következ őket tartalmazza: 
– az ITER m űködéséhez szükséges kulcsfontosságú  technológiák értékelése a JET 
továbbfejlesztett változatainak megvalósí tásán és üzemeltetésén keresztül (els ő fal, 
fűtésrendszer, diagnosztika); 
– az ITER m űködésére vonatkozó forgatókönyvek fe ltárása a JET-re és egyéb 
létesítményekre célzott kísérl etek és összehangolt modellezés i tevékenységek segítségével. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/421 
 A hetedik keretprogram korai szakaszában  felülvizsgálják a programban szerepl ő létesítményeket, 
felmérve egyes meglév ő létesítmények fokozatos megszüntetésének lehet őségét és figyelembe véve 
az új berendezések iránti igényt az ITER üzemelte tésével párhuzamosan. A fe lülvizsgálat határozza 
meg, hogy milyen mértékben van szükség új vagy felújított berendezések esetleges támogatására 
annak biztosítása érdekében, hogy a program továbbra is megfelel ő fúziós létesítményeket tartson 
fenn a vonatkozó K+F-hez. 
iii. Technológiai tevékenységek a DEMO el őkészítésében 
A DEMO-er őmű engedélyezéséhez, felépítéséhez és m űködéséhez szükséges kulcsfontosságú 
technológiákat és anyagokat a fúziós társulások és ipari létesítmények fejlesztik tovább annak 
érdekében, hogy teszteljék azokat az ITER-ben, és hogy az európai ipart ké pessé tegyék a DEMO 
felépítésére és a jöv őbeni fúziós er őművek kifejlesztésére. A következ ő tevékenységek 
végrehajtására kerül sor: 
– a fúziós er őmű anyagainak – a DEMO engedélyezésének lényeges el őfeltételét képez ő – 
tesztelését végz ő nemzetközi fúziósanyag-besugá rzó berendezés (IFMIF) építését 
előkészítő szakosodott projektcsopor t létrehozása és a m űszaki validálási és m űszaki 
tervezési tevékenységek (EVEDA) végrehajtása; 
– alacsony aktivitású és a sugár zásnak ellenálló anyagok kifejles ztése, besugárzásvizsgálata 
és modellezése; a fúziós er őmű működéséhez szükséges kulcsfontosságú technológiák, 
többek között az árnyékolás kifejlesztése; a DEMO tervezési tevékenységei, beleértve a 
biztonsági és a környezeti vonatkozásokat. 
L 400/422 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 iv. Hosszú távú K+F tevékenységek 
A kifejezetten az ITER-re és a DEMO-ra irányul ó tevékenységekre építve a fúziós program 
szakértelmet fejleszt ki és kib ővíti a tudásbázist a jöv ő fúziós erőművei szempontjából stratégiai 
jelentőséggel bíró területeken. Ezek a kutatási te vékenységek javítják a fúziós energia m űszaki 
megvalósíthatóságát és életképességét. A he tedik keretprogramban erre a célra tervezett 
cselekvések a következ őket tartalmazzák: 
– a mágneses plazmaösszetartás javított koncepciójának a reaktorokban való használat 
szempontjából sokat ígér ő koncepciókon – beleértve a sztellarátorokat – történ ő 
tanulmányozását. A munkák a Wendelstein 7-X sztellarátor építésének befejezésére, a 
kísérleti adatbázisok b ővítését célzó meglév ő eszközök használatára és e konfigurációk 
jövőbeli perspektíváinak érté kelésére összpontosítanak; 
– fúziós fizikával foglalkozó kí sérleti program végrehajtására  kerül sor, amely a fúziós 
plazma viselkedésének mélyreható megértését célozva az er őmű tervezésének 
optimalizálását segíti el ő; 
– folytatódik az elméleti és modellezési munka, amelynek végs ő célja a fúziós reaktorplazma 
mélyreható megértése; 
– megkezdődik a fúziósenergia-termelés szocio lógiai és gazdasági vonatkozásainak 
tanulmányozása, és folytatódnak az azt el ősegítő cselekvések, hogy a nyilvánosság 
tájékozódjon a fúzióval kapcsolatos fejleményekr ől, és megértse a fúzió lényegét; 
Folytatódik a tehetetlenségi fú ziós energia területén meglév ő tevékenység, amely figyelemmel 
kíséri a tagállamok tehetetlenségi plazmaösszet artásra irányuló civil kut atási tevékenységeit. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/423 
 v. Humán er őforrás, oktatás és képzés 
Az ITER azonnali és középtávú igényeihez és  a fúzió továbbfejlesztéséhez a megfelel ő humán 
erőforrás és a programon belüli magas szint ű együttműködés a következ őkkel biztosítható: 
– a kutatóknak a programban részt vev ő szervezetek közötti mobilitásának támogatása, a 
jobb együttm űködés és a program integrációjának el őmozdítása, valamint a nemzetközi 
együttműködés elősegítése érdekében; 
– a mérnökök és kutatók posztgradu ális és posztdoktori szint ű, magas színvonalú képzése, 
amely magában foglalja a program létesí tményeinek képzési platformként történ ő 
használatát, továbbá az e célra szervezett szemináriumokat és m űhelyeket. A fels őoktatás 
területén a programban részt vev ők közötti együttm űködést erősítő cselekvéseket kell 
végezni, amelyek fúziós fizikai és fúziós  technológiai mester- és doktori képzést is 
magukban foglalhatnak;  
– az innováció el őmozdítása és a know-how cseréje a kapcsolódó egyetemek, 
kutatóintézetek és az ipar között; 
– a szabadalmak alkotásának ösztönzése.  
vi. Infrastruktúrák 
Az ITER Európában történ ő – az ITER-szervezet nemzetközi keretén belüli – megvalósítása az új, 
jelentős európai dimenzióval rendelkez ő kutatási infrastruktúrák részét képezi. 
L 400/424 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 vii. A technológiaátadás folyamata 
Az ITER-hez új és rugalmasabb szervezeti struktúrára van szükség, amely lehet ővé teszi az általa 
generált innovációs és technol ógiafejlesztési folyamat gördül ékeny átadását az iparnak, hogy e 
kihívásokkal szembenézve az euró pai ipar versenyképesebbé váljon.  
viii. Újonnan felmerül ő és előre nem látható szakpolitikai igények kezelése 
A fúzió gyorsított fejlesztését cél zó program eredményeként elérhet ő a fúziós energia el őrehozott 
piacra kerülése egy olyan szélesebb politika részekén t, amely Európa energiaellátási biztonsága, az 
éghajlatváltozás és a fenntartható fejl ődés kérdéseivel foglalkozik. A gyorsított fejlesztés els ődleges 
célkitűzése és mérföldköve a DEMO el őrehozott megvalósítása lenne. A hetedik keretprogramban 
ez az EURATOM által az I TER-partnerekkel együttm űködésben végzett, a fúziós energia 
nemzetközi szint ű tágabb megközelítéséhez tartozó tevéke nységeket és projek teket jelentene. 
2.2. Atommaghasadás és sugárvédelem 
Közvetett cselekvésekre az alábbiakban részletezett öt f őbb területen kerül sor. Az általános 
célkitűzés az atommaghasadás és a sugárzás ipari és gyógyásza ti felhasználása biztonsági 
jellemzőinek, forrás- és költséghatékonyságának növe lése. A program egészében léteznek azonban 
több területet érint ő, fontos kérdések, és a különböz ő tevékenységek közötti kölcsönhatásokat 
megfelelően kell biztosítani. E tekint etben kulcsfontosságúak a képzési tevékenységek és a kutatási 
infrastruktúrák. A képzési szüks égleteknek kulcsfontosságú tényez őknek kell lenniük ezen ágazat 
valamennyi közösségi finanszírozású projektjében, és az infrastruktúrákhoz bi ztosított támogatással 
együtt a nukleáris szakérte lem kérdéskörének alapvet ő részét kell képezniük. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/425 
 Szükség van az alapvet ő problémák és megközelítések közös európai megítélésére az Európai 
Kutatási Térség meger ősítésére irányuló igényekkel össz hangban. Sor kerül a nemzeti programok 
közötti kapcsolatok kialakítására, és el őmozdítják a hálózatba szervezést nemzetközi szervezetekkel 
és harmadik országokkal, beleértve az USA-t, az Új Független Államokat, Kanadát és Japánt. 
Egyértelm ű közösségi érdek fennállása esetén az Euratomnak teljes érték ű szerepet kell betöltenie a 
KTF- (kutatási és technológiaf ejlesztési) tevékenységeket nem zetközi szinten koordináló meglév ő 
fórumokon. A koordináció adott esetben a KKK e terü leten végrehajtott közvetlen cselekvéseire 
irányuló programmal is biztosítva lesz, akárcsak a fúziósenergia-kutatás ke retében végzett közvetett 
cselekvésekkel. 
Hasonlóan fontos összeköttetéseket kell létesíteni az EK-keretprogramban szerepl ő kutatással, 
különösen az európai szabványokkal, az oktatással és képzéssel, a körny ezetvédelemmel, az 
anyagtudománnyal, a kormányzással, a közös infr astruktúrákkal, a biztonsággal, a biztonsági 
kultúrával és energiával kapcsolatos tevékenységek során. A nemzetközi együttm űködés a legtöbb 
témakörben a tevékenységek alapvet ő jellemzője. 
i. A radioaktív hulladékok kezelése 
Célkitűzések 
A végrehajtás-orientált KTF-en keresz tül a tevékenységek célja, hogy megfelel ő tudományos és 
műszaki alapot teremtsenek a technológiák, valamint a kiégett üzemanyagok és a hosszú 
élettartamú radioaktív hulladék geológiai árta lmatlanítása biztonságának demonstrálására, 
megalapozzák a hulladékok kezelésének és ártalma tlanításának legfontosabb kérdéseire vonatkozó 
közös európai szemlélet kifejlesztését, és  felmérjék a hulladék mennyiségének és/vagy 
veszélyességének particionálássa l és transzmutációval vagy más technikákkal való csökkentését 
célzó egyéb módszereket. 
L 400/426 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Tevékenységek 
Geológiai ártalmatlanítás:  mérnöki tanulmányokat és a lerakási te rvek demonstrációját, a lerakáshoz 
a befogadó k őzet helyszíni jellemzését (mind általános, mind helyszínspecifikus föld alatti 
kutatólaboratóriumokban), a leraká si környezet megértését, a közeli területen (hulla dék formája és 
műszaki akadályok) és a távoli területen (fekük őzet és a bioszférába kerülés útvonalai) zajló 
folyamatok tanulmányozását, megbízható teljesítm ény- és biztonságértékelési módszerek 
kidolgozását, továbbá a lakossági fogadtatáshoz kapcsolódó kormányzási és társadalmi kérdések 
vizsgálatát megkövetel ő, nagy aktivitású és/vagy hosszú élettartamú radioaktív hulladékok 
geológiai ártalmatlanítása területén folytatott KTF. 
Particionálás és transzmutáció:  KTF a particionálás és a transzmutáció valamennyi m űszaki 
területén, amely a legfejlettebb pa rticionálási eljárás okhoz és transzmutációs rendszerekhez – 
beleértve a kritikus és szubkriti kus rendszereket – tartozó kísérle ti létesítmények és demonstrációs 
rendszerek kifejlesztésének alapja  lehet, a kiégett nukleáris f űtőanyagok kezeléséb ől származó nagy 
aktivitású és hosszú élettartamú radioaktív hulladék mennyiségének és veszélyességének 
csökkentése céljából. A kutatás kiterjed az atomenergia el őállítása során kevesebb hulladék 
termelését eredményez ő koncepciók felkutatására is, nevezetesen a meglév ő reaktorokban a 
hasadóanyagok hatékonyabb felhasználására. 
ii. Reaktorrendszerek 
Célkitűzések 
E cselekvések célja a meglév ő létesítmények valamennyi típusának folyamatos, biztonságos 
működésének biztosítása, és az ellátás sokféleségének  és biztonságának javításához, valamint a 
globális felmelegedés leküzdéséhez való hozzájá rulásként a nukleáris ener gia még biztonságosabb, 
erőforrás-hatékonyabb és versenyképesebb kiaknázás át célzó fejlettebb technológiában rejl ő 
lehetőségek felkutatása. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/427 
 Tevékenységek 
Nukleáris létesítmények biztonsága:  a jelenlegi és jöv őbeli nukleáris létesítmények m űködésének 
biztonságára irányuló KTF, különösen az er őművek élettartambecslése és irányítása, a 
biztonságkultúra (az emberi és szervezési mula sztás kockázatának minimálisra csökkentése), a 
fejlett biztonságértékelési módszere k, a digitális szimulációs eszközök, m űszerek és vezérlés, 
továbbá a súlyos balesetek megel őzése és enyhítése terü letén, a tudásmenedzsment optimalizálását 
és a szakértelem fenntartását célzó kapcsolódó tevékenységekkel együtt. 
Fejlett nukleáris rendszerek:  KTF az e területen tett nemzetközi er őfeszítésekkel együttm űködésben 
– mint például a IV. generációs reaktorokkal f oglalkozó nemzetközi fórum – a jelenlegi rendszerek 
és üzemanyagok hatékonyságának javítására , a kiválasztott fejle tt reaktorrendszerek 
vonatkozásainak a bennük rejl ő lehetőségek, a proliferációval szembeni ellenállóképességük és a 
hosszú távú fenntarthatóságra gyakorolt hatásuk felmérésére, beleértve az upstream kutatási 
tevékenységeket1 (különösen a természettudomány), valami nt az üzemanyagciklus és az innovatív 
üzemanyagok tanulmányozását, és a hulladékgazdálkodási szempontokat.  
iii. Sugárvédelem 
Célkitűzések 
A sugárzás biztonságos orvosi és ipari felhaszn álása megbízható sugárvédelmi politikán és annak 
eredmény végrehajtásán ala pul, és továbbra is els őbbséget élvez a program on belül. A kutatás dönt ő 
szerepet játszik a védelmi el őírások fenntartásában és javításá ban, és ez a programban szerepl ő 
valamennyi tevékenység közös célkit űzése. A kutatásnak az is fontos célkit űzése, hogy alátámassza 
a közösségi politikákat és azok eredményes végreh ajtását, továbbá gyorsan és hatékonyan reagáljon 
az újonnan felmerül ő igényekre. 
                                                 
1 Emlékeztetni kell arra, hogy az EK „Ötlete k” egyedi programjának értelmében az EKT a 
tudományos és a m űszaki kutatás valamennyi területén támogatja a felderít ő kutatást. 
L 400/428 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Ennek a kutatásnak egyik fontos célkit űzése, hogy hozzájáruljon az al acsony és hosszan tartó 
sugárterhelés kockázatával kapcso latos vita megoldásához. E tudományos és szabályozási kérdés 
megoldása jelent ős költséggel és/vagy közegészségügyi hatással  járhat a sugárzás orvosi és ipari 
felhasználása esetében. 
Tevékenységek 
– Az alacsony és hosszan tartó sugárter heléssel kapcsolatos kockázatok számszer űsítése: az 
alacsony és hosszan tartó sugárterhelés eg észségre jelentett kockázatainak jobb 
számszerűsítése, beleértve az egyénenkénti variab ilitást, epidemiológiai tanulmányokon és 
a sejt- és molekuláris biológia területén folytatott kutatás mechanizmusainak jobb 
megértésén keresztül.  
– A sugárzás orvosi felhasználása:  a diagnosztika és a terápi a (beleértve a nukleáris 
orvostudományt) területén a sugárzás or vosi felhasználása biztonságának és 
hatékonyságának biztosítása új  technológiai fejlesztések megvalósítása és az ilyen 
felhasználások el őnyei és kockázatai közötti megfelel ő egyensúly elérése révén. 
– Veszélyhelyzetek kezelése és helyreállítás:  a veszélyhelyzet-kezelés következetességének 
és integrációjának javítása Európában (beleért ve a szennyezés jellemzését és a véletlenül 
szennyeződött területek helyreállítását) a közös eszközök és stratégiák kifejlesztésén, 
továbbá üzemeltetési környezetekben tanúsít ott hatékonyságuk demonstrálásán keresztül. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/429 
 – A sugárzás vagy a radioaktív anya gok rosszindulatú felhasználása:  megbízható és a 
gyakorlatban alkalmazható megközelítések ki alakítása a sugárzás vagy a radioaktív 
anyagok rosszindulatú felhasználása (beleértve  az eltérítést is) által kiváltott hatás 
kezelésére, beleértve a közvetlen és közve tett egészségügyi hatás okat és a környezet – 
különösen a lakott területek és az élel miszer- és vízellátás – szennyezését. 
Biztosítani kell a kiegészít ő jelleget és a kétszeresen végzett munka elkerülését az 
„Együttm űködés” egyedi program „Biztonság” témájával1 kapcsolatban, amelyben szintén 
előnyösen felhasználhatóak a korábbi Eurato m-cselekvések során megszerzett releváns 
tapasztalatok.  
– Egyéb témák: az egyéb területeken (például  a természetes sugár zás, a radioökológia, a 
környezetvédelem, a dozimetria, a foglalkozási expozíció, a kockázatkezelés stb. területén) 
folytatott nemzeti kutatási tevékenységek hatékonyabb integrálása.  
                                                 
1 Az Európai Közösség hetedi k keretprogramjának része. 
L 400/430 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 iv. Infrastruktúrák 
Célkitűzések 
A kutatási infrastruktúrák – a nagyon nagy és költséges er őmű- és laboratóriumhálózatoktól az 
olyan sokkal kisebb létesítményekig, mint az adat bázisok, a digitális szimulációs eszközök és a 
szövetbankok – a nukleáris tudomány és technol ógia, valamint a radiológiával foglalkozó 
tudományágak területén folytatott KTF lé nyeges elemét jelentik. A program célkit űzései 
kulcsfontosságú infrastruktúrák támogatására irányulnak olyan terüle teken, ahol egyértelm ű az 
európai hozzáadott érték, kül önösen a kritikus tömeg létrehozása és az elavulttá vált létesítmények, 
például kutatóreaktorok lecser élése érdekében. Ez megszilárdítja az olyan korábbi közösségi 
programok sikerét, amelyek megkönnyítették az ily en infrastruktúrákhoz való transznacionális 
hozzáférést és ezen infrastruktúrák közötti együttm űködést, és hozzájárul az európai nukleáris 
ágazatban a m űszaki haladás, az innováció és a biztons ág magas színvonalának fenntartásához. 
Az infrastruktúrák jelent ős mértékben hozzájárulnak a tudósok és mérnökök képzéséhez is. 
Tevékenységek 
– Infrastruktúrák támogatása: a bármely fenti témához szükséges alapvet ő kutatási 
infrastruktúrák tervezésének, felújításának, építésének és/vagy m űködésének támogatása; 
például: a radioaktív hulladék geológiai árta lmatlanításának kutatásával foglalkozó föld 
alatti laboratóriumok, a partici onálási és transzmutációs es zközök kísérleti/tesztelési 
létesítményei, reaktoregységek és alre ndszerek, melegkamrák, a súlyos balesetek 
vizsgálatára és termohidraulikus tesztelé sre szolgáló létesítmények, anyagvizsgáló 
létesítmények, továbbá a sugárvédelem kut atásához használt digitális szimulációs 
eszközök és radiobiológiai létes ítmények, adatbázisok és szövetbankok. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/431 
 – Infrastruktúrákhoz való hozzáférés: a meglév ő és a jövőbeli infrastruktúrákhoz való 
transznacionális hozzáférés megkönnyítése e gyéni kutatók vagy kutatócsoportok számára. 
v. Humán er őforrás, mobilitás és képzés 
Célkitűzések 
Az atommaghasadás és a sugárvédelem vala mennyi területén a szükséges kiemelked ő szakértelem 
és humán er őforrás megtartására, és ennek a nukleáris biztonság jelenlegi magas szintjének 
fenntartására jelentett kihatása ira irányuló figyelemnek köszönhet ően a program célkit űzései 
különböző intézkedéseken keresztül a tudományos képességek és a know-how ágazaton belüli 
terjesztésének támogatását célozzák. Ezen intézkedések  célja a megfelel ően képzett kutatók és 
műszaki szakemberek minél el őbbi rendelkezésre állásának gara ntálása például az uniós oktatási 
intézmények közös képzési tevékenységei és a kö zöttük fennálló koordináció javítása révén – annak 
érdekében, hogy biztosítható le gyen a képesítések egyenérték űsége valamennyi tagállamban –, vagy 
a hallgatók és a tudósok képzésének és mobilitásá nak megkönnyítésével. Csak egy igazán európai 
megközelítés biztosíthatja a szükséges ösztönz őket és a fels őfokú oktatás és képzés harmonizált 
szintjét, megkönnyítve ezáltal az új tudósgeneráció mobilitását, és gondoskodva az egyre integráltabbá váló nukl eáris ágazatban a jöv ő tudományos és technológiai  kihívásaival szembenéz ő 
mérnökök szakmai pályafutását végigkísér ő képzési szükségletekr ől. 
L 400/432 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Tevékenységek 
– Képzés: a nemzeti programok összehangolása és a nukleáris tudomány és technológia 
általános képzési igényeinek kielégítése az eszközök skálája segítségével – beleértve a 
versenyképes eszközöket is –, a humán er őforrások általános támogatásának részeként 
valamennyi témakörben. Ez magában fogla lja a képzések és a képzési hálózatok 
támogatását, valamint az ágazat fiatal t udósok és mérnökök számára való vonzóvá tételét 
szolgáló intézkedések támogatását is. 
– A kutatók mobilitása: a tagállamok és az EU-n kívüli országok különböz ő egyetemei és 
intézetei között a tudósok és mérnökök fokozottabb mobilitásának támogatása f őként 
juttatásokon és ösztöndíjakon keresztül. Kül önleges támogatás nyújtható az Új Független 
Államokból származó kutatók esetében. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/433 
 3. Etikai szempontok 
A program és az abból ered ő kutatási tevékenységek végrehajtása  során tiszteletben kell tartani az 
etikai alapelveket. Ide tartoznak többek között az Európai Unió alap jogi chartájában foglalt elvek, 
beleértve a következ őket: az emberi méltóság és az emberi él et védelme, a személyes adatok és a 
magánélet védelme, továbbá a közösségi j ognak és a vonatkozó nemzetközi egyezmények, 
útmutatások és magatartási kódexek legújabb változatának megfelel ően az állatok és a környezet 
védelme, például a Helsinki Nyila tkozat, az Európa Tanács 1997. áp rilis 4-én, Oviedóban aláírt, az 
emberi jogokról és a biogyógyászatró l szóló egyezménye és kiegészít ő jegyzőkönyvei, a gyermek 
jogairól szóló ENSZ-egyezmény, az UNESCO által elfogadott, az emberi génállományról és az 
emberi jogokról szóló egyetemes ny ilatkozat, a biológiai és mérgez ő fegyverekr ől szóló ENSZ-
egyezmény (BTWC), az élelmiszer- és mez őgazdasági felhasználású növényi genetikai 
erőforrásokról szóló nemzetközi szerz ődés, valamint az Egészsé gügyi Világszervezet (WHO) 
vonatkozó határozatai alapján. 
Figyelembe kell venni továbbá a biotechnológia etikai vonatkozásaiva l foglalkozó európai 
tanácsadó csoport véleményeit (1991 –1997), valamint a tudomány és az új technológiák etikájával 
foglalkozó európai csoport véleményeit (1998-tól). 
A szubszidiaritás elvének megfelel ően és az Európában fellelhet ő megközelítések sokféleségére 
figyelemmel a kutatási projektek résztvev ői kötelesek betartani azon országok hatályos 
jogszabályait, el őírásait és etikai szabályait, amel yekben a kutatást végzik. A nemzeti 
rendelkezéseket minden esetben alkalmazni kell, és a valamely tagállamban vagy más országban tiltott kutatás az adott tagállamban vagy országban történ ő elvégzés esetén közösségi forrásból nem 
támogatható. 
L 400/434 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Szükség esetén a kutatási projekteket megvalósí tó személyek a KTF-tevékenységek megkezdése 
előtt kötelesek megszerezni az illetékes nemzeti vagy helyi etikai bizo ttságok jóváhagyását. A 
Bizottság rendszeresen etikai szempontú felülvizsgál atnak veti alá az etikaila g érzékeny kérdésekre 
irányuló, valamint az etikai  vonatkozásokkal nem kielégít ő módon foglalkozó pály ázatokat. Egyedi 
esetekben etikai felülvizsgálat a proj ekt végrehajtása idején is végezhet ő. 
A Szerződéshez csatolt, az állatok védelmér ől és kíméletér ől szóló jegyz őkönyv előírja, hogy a 
Közösségnek teljes mértékben figyelembe ke ll vennie az állatok kíméletére vonatkozó 
követelményeket a közösségi politikák – beleértve a kutatást – kialakítása és  végrehajtása során. A 
kísérleti és egyéb tudományos célokra felhasznál t állatok védelmére vonatkozó tagállami törvényi, 
rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítésér ől szóló, 1986. november 24-i 86/609/EGK 
tanácsi irányelv1 megköveteli, hogy a kísérleteket úgy te rvezzék meg, hogy ezek során a kísérleti 
állatok ne szenvedjenek nélkülöz ést, és hogy e kísérletek ne okoz zanak szükségtelen fájdalmat és 
szenvedést, minél kevesebb állat használatát ig ényeljék, az idegélettani  szempontból legkevésbé 
érzékeny állatokat vegyék igénybe és a lehet ő legkevesebb fájdalmat, szenvedést, nélkülözést vagy 
maradandó károsodást okozzák. Az állatok genetik ai örökségének megváltoztatása és az állatok 
klónozása csak etikailag indokolt célok érdekében és az állatok jó létét, valamint a biológiai 
sokféleség alapelveinek figyelembevételét bi ztosító körülmények között jöhet szóba. A program 
végrehajtása során az esetleges fejlemények figyelembevétele érde kében a Bizottság rendszeresen 
figyelemmel kíséri a tudományos el őrehaladást, valamint a nemzeti és nemzetközi rendelkezéseket. 
———————— 
                                                 
1 HL L 358., 1986.12.18., 1. o. A 2003/65/EK európai pa rlamenti és tanácsi irányelvvel (HL 
L 230., 2003.9.16., 32. o.) módosított irányelv.