AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK IRÁNYMUTATÁSA

(2014. április 4.)

a monetáris és pénzügyi statisztikákról

(átdolgozás)

(EKB/2014/15)

(2014/810/EU)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányára és különösen annak 5.1., 12.1. és 14.3. cikkére,

tekintettel a kötelező tartalékok alkalmazásáról szóló, 2003. szeptember 12-i 1745/2003/EK európai központi banki rendeletre (EKB/2003/9) (1),

tekintettel az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (2),

tekintettel a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról szóló, 1986. december 8-i 86/635/EGK tanácsi irányelvre (3),

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszerében a számvitel és számviteli beszámoló jogi keretéről szóló, 2010. november 11-i EKB/2010/20 iránymutatásra (4),

mivel:

Az EKB tartja fenn az intézményi és leányvállalati adatbázist (Register of Institutions and Affiliates Database, RIAD), amely a statisztikai szempontból releváns gazdasági egységekre vonatkozó referenciaadatok központi adatbázisa. A RIAD tartalmazza többek között az MPI-k, a befektetési alapok, a PKV-k és a pénzforgalmi statisztikák szempontjából releváns intézmények jegyzékét. Ez az iránymutatás meghatározza az arra vonatkozó rendelkezéseket, hogy az NKB-k hogyan jelentik az előírt adatokat az EKB-nak.

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYMUTATÁST:

1. cikk

Hatály

Ez az iránymutatás meghatározza az NKB-k EKB irányában fennálló adatszolgáltatási kötelezettségeit a monetáris és pénzügyi statisztikák tekintetében.

Az NKB-k a 3–26. cikkben említett adatokat az ezen iránymutatás II. mellékletében meghatározott rendszerekkel és a III. mellékletében megállapított elektronikus adatszolgáltatási előírásokkal összhangban szolgáltatják. Az EKB minden év szeptemberéig a következő évre vonatkozó adatszolgáltatási naptár formájában tájékoztatja az NKB-kat a pontos adatszolgáltatási időpontokról.

Az euro bevezetése esetén a következő szabályok alkalmazandók:

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen iránymutatás alkalmazásában:

1. „adatszolgáltató” és „rezidens”: jelentése megegyezik a 2533/98/EK rendelet 1. cikkében szereplő meghatározással;

2. „eurorendszer”: az euroövezeti tagállamok NKB-i és az EKB;

3. „hitelintézet”: jelentése megegyezik az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában szereplő meghatározással;

4. „egyéb MPI-k”: a központi bankok kivételével valamennyi MPI.

3. cikk

Az MPI-k mérlegtétel-statisztikái

Az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) I. mellékletében rögzített rendszerekkel összhangban az NKB-k két összevont mérleget készítenek és jelentenek, mindkettőt a bruttó összegekkel: az egyik összevont mérleg a „központi bank” MPI-alszektorra, a másik az „egyéb MPI-k” alszektorra vonatkozik.

Az NKB-k a saját mérlegükre vonatkozóan előírt statisztikai adatokat a számviteli rendszerükből nyerik az EKB honlapján elérhető, erre szolgáló összekötő táblázatok (15) alapján. A táblázatok szükség szerint az NKB-kkel együttműködésben módosításra kerülnek majd a helyzetek alakulásának figyelembevétele, például az aktualizált számviteli szabályokkal való összhang biztosítása érdekében. Az EKB statisztikai adatszolgáltatási célokra a saját mérlegéből nyeri az NKB-k által saját mérlegükből nyert adatoknak megfelelő adatokat.

Az egyéb MPI-k mérlegére vonatkozóan előírt statisztikai adatokat az NKB-k az egyes rezidens MPI-ktől (a rezidens NKB kivételével) gyűjtött mérlegtétel-adatok összesítéséből nyerik.

Ezek a követelmények a hónap végi és negyedév végi állományokra, valamint a folyamatok miatti kiigazítások havi és negyedéves adataira, illetve a hitelek értékpapírosítási és más hitelátruházási adataira is kiterjednek. A mérleget a hónap/negyedév utolsó naptári napjával kell elkészíteni, a helyi munkaszüneti napok figyelembevétele nélkül; amennyiben ez nem lehetséges, az utolsó munkanapra vonatkozó adatokat kell felhasználni, a nemzeti piaci vagy számviteli szabályoknak megfelelően.

Valamennyi tétel kötelező; az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) I. melléklete 3. része 3. és 4. táblázatának a nem euroövezeti tagállamoknak megfelelő cellái tekintetében azonban a (8) bekezdésben foglalt különleges rendelkezések alkalmazandók. Emellett az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) I. melléklete 5. része 5. táblázatának az MPI-k által kezelt, értékpapírosított és mérlegből kivezetett hitelek adatszolgáltatási követelményeit illetően az NKB-k az adatszolgáltatási követelményeket kiterjeszthetik az MPI-k által kezelt, egyébként átruházott hitelekre is. Amennyiben e további információkat nem szerepeltetik az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) I. melléklete 5. része 5. táblázata szerinti adatszolgáltatásban, azonban azok az NKB-k rendelkezésére állnak, azokat az ezen iránymutatás II. melléklete 1. részének 4. táblázatában kell szerepeltetni. Amennyiben az értékpapírosított vagy egyébként átruházott, nem MPI-k által kezelt hitelekre vonatkozó adatok az NKB-k rendelkezésére állnak (például EPK-któl vagy a hitelek kezelőjeként eljáró, kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetektől), ezeket az adatokat a II. melléklet 1. részének 4. táblázatában kell szerepeltetni.

Az NKB-k a II. melléklet 1. részével összhangban szolgáltatnak statisztikai adatokat a mérlegtételekről.

Az EKB a tranzakciókat úgy számítja ki, hogy megállapítja a hónap végi állományok különbségét, majd ebből a különbségből kiszűri azokat a hatásokat, amelyek az alábbi folyamatok miatti kiigazítások alapján nem tranzakciókból származnak:

Az NKB-k az átsorolásokra és egyéb kiigazításokra, valamint az átértékelődés miatti, az árváltozásokból eredő kiigazításokra vonatkozóan az ezen iránymutatás IV. mellékletével összhangban számított, havi és negyedéves adatokat szolgáltatnak az EKB-nak. Általában az EKB számítja ki az átértékelődési miatti, az árfolyamváltozásokból eredő kiigazításokat, azonban amennyiben az NKB-k olyan helyzetben vannak, hogy pontosabb kiigazításokat tudjanak összeállítani, e kiigazításokat közvetlenül is továbbíthatják az EKB-nak.

Az NKB-k és az EKB-nak a pénzügyi jelentésért felelős üzleti területe a havi adatokat azon hónap 15. munkanapjának végéig jelentik az EKB-nak, amely azt a hónapot követi, amelyre az adatok vonatkoznak, míg a negyedéves adatokat azon negyedév 28. munkanapjának végéig jelentik, amely azt a negyedévet követi, amelyre az adatok vonatkoznak.

Előfordulhat, hogy az NKB-knak felül kell vizsgálniuk az adott referencia-időszakot megelőző utolsó időszakra vonatkozó adatokat. Ezenkívül a korábbi időszakokra vonatkozó revízió is előfordulhat, amely származhat például hibákból, átsorolásokból, javított adatszolgáltatási eljárásokból stb. Az EKB egyidejűleg folytathat rendkívüli vagy rendes revíziót, illetve dönthet úgy, hogy elhalasztja a rendkívüli revíziókat a monetáris aggregátumok havi előállítási időszaka utánra.

A revíziós politikának meg kell felelnie az EKB „Manual on MPI balance sheet revision” (Az MPI-mérlegstatisztikák revíziójáról szóló kézikönyv) című dokumentuma alapelveinek. A monetáris statisztikák minősége és stabilitása közötti megfelelő egyensúly biztosítása érdekében, valamint a havi és a negyedéves statisztikák következetességének javítása céljából a havi adatok rendkívüli revízióját a negyedéves statisztikák továbbításával azonos időben kell jelenteni. Amennyiben a havi adatok revíziójának jelentésére kerül sor, azonban a nemzeti adatelőállítási keret nem teszi lehetővé a megfelelő negyedéves revíziók generálását, az NKB-k a legnagyobb gondosság elve alapján biztosítják a havi és a negyedéves adatok közötti összhang fenntartását, például becslések útján.

Az adatok EKB-nak történő továbbítása előtt az NKB-k és az EKB-nak a pénzügyi jelentésért felelős üzleti területe az EKB által meghatározott és fenntartott ellenőrzéseknek megfelelően ellenőrzi az adatok belső következetességét.

Amennyiben az NKB-k az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 9. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint mentesítést adnak a PPA-knak, az NKB-knak biztosítaniuk kell, hogy a PPA-k összevont nemzeti PPA-mérleghez való együttes hozzájárulása ne haladja meg az alábbi értékeket:

Amennyiben az NKB-k az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 9. cikke (2) bekezdésének b) pontjának i., ii. vagy iv. alpontja szerint mentesítést adnak a PPA-knak, az NKB-knak biztosítaniuk kell, hogy minden egyes tétel esetében a mentesítéseknek az összevont nemzeti PPA-mérleghez való együttes hozzájárulása ne haladja meg az 5 %-ot. Az NKB-k emellett az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 9. cikke (2) bekezdésének b) pontjának iii. alpontjával összhangban mentesítést adhatnak a PPA-knak azon követelmény alól is, hogy az euroövezeti biztosítók szektorával és a nyugdíjpénztárak szektorával szemben fennálló eszköz- és forráspozíciókra vonatkozó adatokat szektoronként külön adják meg. Az NKB-knak meg kell különböztetniük a biztosítókkal és a nyugdíjpénztárakkal szemben fennálló eszköz- és forráspozíciókat, valamint a belföldi intézményekkel és a más euroövezeti tagállamokban rezidens intézményekkel szembeni pozíciókat, majd ezt követően adhatnak mentesítéseket az olyan csoportok tekintetében, amelynek az összevont nemzeti PPA-mérleghez való hozzájárulása nem haladja meg az 5 %-ot.

Ha az NKB-k az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 9. cikke értelmében mentesítést adnak az MPI-knek, az NKB-k az EKB-nak szolgáltatott havi és negyedéves MPI-mérlegadatok összeállításakor ezen MPI-k lefedettségét 100 %-ra bruttósítják. Az NKB-k a következő minimumelőírások betartása mellett választhatják az adatok 100 %-ra való bruttósításának eljárását.

Az NKB-k tájékoztatják az EKB-t az általuk alkalmazott mentesítésekről, valamint információkkal szolgálnak az új bruttósítási eljárások főbb elemeiről vagy a fennálló eljárások jelentősebb változásairól.

A központi banki mérleg összeállítása során az NKB-k és az EKB követik a módosított EKB/2010/20 iránymutatásban meghatározott, harmonizált számviteli szabályokat, és alkalmazzák a 3. cikk (1) bekezdésében említett összekötő táblázatokat. Így különösen:

Az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 8. cikke az „egyéb MPI-k” tekintetében rögzíti a vonatkozó számviteli elveket a statisztikai adatszolgáltatás céljára. Így különösen, az egyes euroövezeti tagállamokban érvényes számviteli gyakorlatok és nettósítási eljárások sérelme nélkül az összes pénzügyi eszközt és kötelezettséget bruttó összegben kell jelenteni. Emellett a betétek és hitelek tekintetében a fennálló tőkeösszeget kell jelenteni, a leírások és leértékelések kizárásával. Az NKB-k kivételesen lehetővé tehetik a hitelek jelentését a céltartalékokkal csökkentett összegen, valamint a megvásárolt hitelek jelentését a beszerzéskori áron, az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 8. cikkében meghatározott feltételek mellett.

Az egyéb mérlegtételek, különösen a tartott és a kibocsátott értékpapírok értékelését illetően ajánlott, hogy az NKB-k az ESA 2010 követelményeinek megfelelő piaci értékelést alkalmazzanak. Ugyanakkor az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 8. cikkében rögzített általános követelmény, amely szerint az MPI-knek az adott ország jogrendszerébe átültetett 86/635/EGK tanácsi irányelvet, valamint bármely más vonatkozó nemzetközi számviteli előírást kell követniük, arra utal, hogy az értékpapírokra és egyéb eszközökre vonatkozó értékelési gyakorlatok eltérően alakulnak. Ezért a nem szabványosított értékelési szabályok alkalmazása elfogadható, amennyiben a könyv szerinti érték nem tér el jelentősen a piaci értéktől.

Az EKB-nak történő adattovábbítás során az NKB-k és az EKB-nak a pénzügyi jelentésért felelős üzleti területe magyarázó megjegyzésekkel szolgálnak a legújabb referencia-időszakhoz kapcsolódó különleges fejleményekről, beleértve az „átsorolásokra és egyéb kiigazításokra”, valamint a korábbi időszakokat érintő releváns revíziókra vonatkozó magyarázatokat. Így különösen, magyarázó megjegyzésekkel kell szolgálni az (abszolút értéken) 5 milliárd EUR-t meghaladó vagy egyébként gazdasági szempontból jelentősnek tekintett fejleményekről, „átsorolásokról és egyéb kiigazításokról” és revíziókról, például akkor, ha a jelentett sorozatban mutatkozó fejlemények az adatszolgáltatási időszak során bekövetkezett nagy tranzakciókhoz kapcsolódnak, vagy ha a revíziók az összevont fejlemények gazdasági értelmezésének jelentős változásait határozzák meg. Az NKB-k és az EKB az EKB kérésére további magyarázatokkal szolgálnak a jelentett adatokra vonatkozóan.

A megjegyzések jelzik azt is, hogy a jelentett sorozatot érintő, azonosított jelentős fejlemények, revíziók vagy „átsorolások és egyéb kiigazítások” véglegesek vagy még vizsgálat alatt állnak.

Az NKB-k a magyarázó megjegyzéseket lehetőleg az adattovábbításkor, és mindenesetre az adatelőállítás lezárása előtt bocsátják rendelkezésre.

Az EKB központilag tárolja az NKB-któl kapott magyarázó megjegyzéseket az adatok nyomon követése és a statisztikák egyértelművé tétele céljából. Az EKB a megjegyzésekben szolgáltatott információkat az alkalmazandó titoktartási rend megfelelő tiszteletben tartásával kezeli.

Az NKB-k dönthetnek úgy, hogy nem kérnek az MPI-ktől teljes adatszolgáltatást az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) I. melléklete 3. része 3. és 4. táblázatának a nem euroövezeti tagállamoknak megfelelő cellái tekintetében, amennyiben a magasabb aggregálási szinten összegyűjtött adatok jelentéktelenek. Az NKB-k rendszeresen, legalább évente egyszer felülvizsgálják, hogy e rendelkezések továbbra is alkalmazandók-e. E mentesítések megadása esetén az NKB-k az alábbi szempontoknak megfelelően készített negyedéves becsléseket jelentenek:

4. cikk

Az NKB statisztikai mérlege és számviteli mérlege közötti összhang ellenőrzése

Az NKB-k és az EKB figyelemmel kísérik az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) alapján, statisztikai célokra szolgáltatott hó végi összevont mérlegük és a módosított EKB/2002/20 iránymutatás alapján az eurorendszer heti pénzügyi kimutatásai számára szolgáltatott számviteli tételeik közötti összhangot.

Az NKB-k az I. melléklet 2. részében szereplő sablonnal összhangban ellenőrzéseket végeznek a havi adatok minden tételén. Az ellenőrzéseket a megfelelő negyedéves adatokkal együtt, a 3. cikk (2) bekezdésében a negyedéves adatokra vonatkozóan meghatározottal azonos határidővel továbbítják az EKB-nak.

Az olyan adatszolgáltatási időszakok esetében, amelyekben nem esik egybe az eurorendszerbeli statisztikai célú, hó végi összevont mérlegük és az eurorendszer heti pénzügyi kimutatása céljából szolgáltatott számviteli tételek jelentésének napja, az NKB-k a statisztikai adatokat összehasonlíthatják a hónap utolsó munkanapjára készített napi mérleggel. Saját mérlege összeállítójaként az EKB ugyanezen eljárást követi.

Az EKB figyelemmel kíséri az összhangra vonatkozó ellenőrzések eredményeit, és kötelezheti az NKB-ket, hogy intézkedjenek a vonatkozó eltéréseket illetően.

5. cikk

Az elektronikus pénzre vonatkozó statisztikák

Az EKB az NKB-kkal együttműködve évente azonosítja és nyilvántartja az Európai Unióban alkalmazott elektronikuspénz-rendszerek jellemzőit, az azokra vonatkozó statisztikai adatok elérhetőségét és az azokhoz kapcsolódó adatgyűjtési módszereket. Az ezen iránymutatás II. melléklete 2. részének 1. táblázatában meghatározott tételek listája alapján az NKB-k statisztikai információkat szolgáltatnak az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 9. cikkének (1) bekezdése szerinti mentesítésben nem részesített valamennyi MPI által kibocsátott elektronikus pénzről.

Havi adatokat kell szolgáltatni az EKB-nak, a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott, az MPI-k mérlegtétel-statisztikáira vonatkozó havi adattovábbítással együtt. Adatok hiányában az NKB-k lehetőség szerint becsléseket vagy ideiglenes adatokat használnak.

Ez az adatszolgáltatás kiterjed a főtevékenységként elektronikuspénz-kibocsátás formájában pénzügyi közvetítéssel foglalkozó azon elektronikuspénz-kibocsátó intézményekre, amelyek így megfelelnek az MPI fogalommeghatározásának, valamint azokra az elektronikuspénz-kibocsátó intézményekre, amelyek elektronikuspénz-kibocsátás formájában történő pénzügyi közvetítéssel nem főtevékenységként foglalkoznak, és így nem felelnek meg az MPI fogalommeghatározásának. Ez az adatszolgáltatás magában foglalja az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 9. cikkének (1) bekezdése szerinti mentesítésben részesített kisebb MPI-k adatszolgáltatását is, tekintet nélkül arra, hogy hitelintézetek-e vagy sem.

Az NKB-k az ezen iránymutatás II. melléklete 2. részének 2. táblázatában meghatározott tételek listája alapján szolgáltatják a statisztikai adatokat. Azon elektronikuspénz-kibocsátók adatait, amelyek nem felelnek meg az MPI fogalommeghatározásának és amelyek emiatt nem tartoznak a rendszeres mérlegtétel-statisztikai adatszolgáltatási követelmények hatálya alá, annyiban kell jelenteni, amennyiben az NKB-k azokat a megfelelő felügyeleti hatóságoktól vagy más alkalmas forrásból be tudják szerezni.

Az adatsorokat évente kell az EKB-nak jelenteni, a referencia-időszak végét követő hónap utolsó munkanapjáig. Adatok hiányában az NKB-k lehetőség szerint becsléseket vagy ideiglenes adatokat használnak.

6. cikk

A POGI-kra és a központi kormányzatra vonatkozó statisztikák

Az NKB-k a POGI-kra vonatkozó statisztikai adatokat az 1074/2013/EU rendelettel (EKB/2013/39) összhangban gyűjtik. A követelmények kiterjednek az euroövezetben rezidens nem monetáris pénzügyi intézményekkel szemben fennálló monetáris kötelezettségekre, vagyis a monetáris pénzügyi intézmények betéti forrásainak közeli helyettesítőire, valamint a készpénzállományra és az euroövezeti MPI-k által kibocsátott értékpapírok állományára. Ezeket az adatokat az NKB-k a II. melléklet 3. részével összhangban jelentik az EKB-nak.

Az NKB-k emellett a II. melléklet 3. része szerinti adatszolgáltatásban szerepeltetik a központi kormányzat monetáris kötelezettségeit és készpénzállományát, valamint az euroövezeti MPI-k által kibocsátott értékpapírok állományát. A de minimis elv értelmében e tételeket nem kell jelenteni, amennyiben az ilyen eszközök és kötelezettségek nem léteznek vagy jelentéktelenek.

A folyamatok miatti kiigazításokra vonatkozó adatokat a 3. cikk (1) bekezdése b) pontjának megfelelően kell szolgáltatni.

A sorozatokat havonta kell jelenteni, a havi mérlegtétel-statisztikákra vonatkozóan a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott időpontokban.

7. cikk

Tájékoztató adatok

Az adatok hozzáférhetősége által megengedett mértékben, a legjobb becslés módszerét is beleértve, az NKB-k a II. melléklet 4. részében felsorolt tájékoztató adatoknak megfelelően további statisztikai adatokat szolgáltatnak a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott mérlegtétel-statisztikák kiegészítéseként és az azokkal megegyező gyakorisággal és időben. Az EKB az NKB-kkal együttműködve megállapítja és nyilvántartja a szóban forgó statisztikai adatok hozzáférhetőségét és az azokhoz kapcsolódó adatgyűjtési módszereket. E tájékoztató adatok jelentik az euroövezet monetáris aggregátumai, az MPI kamatláb-statisztikák és a monetáris unió pénzügyi elszámolásai összeállításához szükséges információkat, és ezek – a táblázatokban szereplő eltérő jelölés hiányában – kiemelt prioritást élveznek. Az EKB és az NKB közötti megállapodás esetén a II. melléklet 4. része 1. szakaszának 2. táblázatában a hitelviszonyt megtestesítő, kibocsátott MPI-értékpapíroknak a tulajdonos rezidensi jogállása szerinti bontásához kapcsolódó tételeket az NKB-nak nem kell közölnie, amennyiben az EKB alternatív adatforrásokat használ.

Tranzakciós adatokat az EKB és az érintett NKB közötti kétoldalú megállapodás alapján lehet szolgáltatni. A folyamatok miatti kiigazításokra vonatkozó adatokat a 3. cikk (1) bekezdése b) pontjának megfelelően kell szolgáltatni.

A II. melléklet 4. részének 1. és 2. szakaszában szereplő tételek sorozatait havonta, a II. melléklet 4. részének 3. szakaszában szereplő tételekét pedig negyedévente szolgáltatni, az 1071/2013/EU rendelettel (EKB/2013/33) összhangban szolgáltatott kötelező havi és negyedéves MPI mérlegstatisztikákkal megegyező időben.

Az ebben a cikkben előírt tájékoztató adatokat az 1071/2013/EU rendeletnek (EKB/2013/33) megfelelően szolgáltatott adatokra vonatkozó azonos értékelési és számviteli szabályok szerint kell bejelenteni.

8. cikk

Tartalékalap-statisztikák

Az összevont tartalékalapra vonatkozó, forrástípusok szerint lebontott havi statisztikákat az 1745/2003/EK rendeletnek (EKB/2003/9) és az 1071/2013/EU rendeletben (EKB/2013/33) meghatározott kategóriáknak megfelelően, hónap végi állományként kell kiszámítani. A II. melléklet 5. részével összhangban a statisztikák elkészítéséhez szükséges adatok a tartalékképzési kötelezettség hatálya alá tartozó hitelintézetek által az NKB-knak benyújtott adatokból származnak.

A hitelintézetek tartalékalap-statisztikája hónap végi állományadatokból álló hat idősort foglal magában, amelyeket havonta, legkésőbb a tartalékolási időszak kezdete előtti utolsó NKB-munkanapig kell a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) adatcsererendszerén keresztül az EKB-nak továbbítani. A kisebb hitelintézetek negyedévente egyszerűsített bontásban szolgáltatnak adatokat az NKB-knak. E kisebb hitelintézetek esetében egyszerűsített tartalékalap-statisztikát kell alkalmazni a három tartalékolási időszakra vonatkozóan. Az NKB-k a kisebb hitelintézetek tartalékalapra vonatkozó negyedéves adatait az azok kibocsátását követő három adatszolgáltatás során használják fel az EKB-nak jelentett havi számadatokhoz.

Az adatszolgáltató intézmények által a tartalékolási időszak kezdete után elvégzett, a tartalékalapra és/vagy a tartalékképzési követelményekre irányuló revíziók nem vonhatják maguk után a tartalékalapra és a tartalékképzési követelményekre vonatkozó statisztikák revízióját.

9. cikk

Makroarányszám-statisztikák

Az EKB a hitelintézetek által az 1071/2013/EU rendelettel (EKB/2013/33) összhangban az NKB-knak szolgáltatott hónap végi statisztikai adatok felhasználásával havonta ellenőrzi a hitelintézetek által a legfeljebb kétéves megállapodás szerinti futamidővel kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírjaik állományára alkalmazható, a tartalékalapból történő szabványosított levonások pontosságát. Az NKB-k a szükséges aggregátumokat a II. melléklet 6. részével összhangban állítják össze és jelentik az EKB-nak.

A hitelintézetekre vonatkozó, hónap végi állományokból álló három idősort havonta, legkésőbb a tartalékolási időszak kezdete előtti NKB-munkanapig kell továbbítani az EKB-nak.

Ezeket az idősorokat akkor is továbbítani kell, ha a kapcsolódó mérlegtételek az adott tagállamra nem vonatkoznak.

10. cikk

A PPA-k mérlegstatisztikája

Az NKB-k a II. melléklet 7. része 1. és 2. táblázatának megfelelően külön mérlegtételadatokat szolgáltatnak az EKB-nak a PPA-szektorra vonatkozóan. Az EKB az adatokat a PPA- és hitelintézeti mérlegstatisztikák összeállításához egyaránt felhasználja. Mivel az adatokat a teljes MPI-szektor vonatkozásában az 1071/2013/EU rendeletnek (EKB/2013/33) megfelelően már jelentik, az ebben a cikkben meghatározott követelmények csak a PPA-kra vonatkoznak. Annak ellenére, hogy egyes tagállamokban néhány egyéb intézményt MPI-ként sorolnak be, mennyiségi megközelítésben ezek jelentéktelennek tekintendők.

A II. melléklet 7. részének 2. táblázatában említett átsorolásokat és átértékelési kiigazításokat a 3. cikk (1) bekezdése b) pontjának megfelelően kell jelenteni, figyelembe véve az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 9. cikkének (2) bekezdése szerint adott mentesítéseket. Amennyiben az átértékelési kiigazítások jelentésére az NKB-k által a PPA-knak az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) értelmében engedélyezett eltérés vonatkozik, az NKB-k az adatokat a legjobb elérhető adatok alapján jelentik azon tételekre vonatkozóan, amelyek esetében az átértékelési kiigazítás jelentős lehet.

Az adatokat negyedévente, a referencia-időszak végét követő 28 munkanapon belül kell szolgáltatni.

A hitelintézetek mérlegei tekintetében szolgáltatott adatoknak le kell fedniük az e szektorba besorolt intézetek 100 %-át. Ahol a kisebb hitelintézetek adatszolgáltatási kötelezettség alóli mentesítése következtében a tényleges adatszolgáltatási lefedettség nem éri el a 100 %-ot, az NKB-knak a 3. cikk (5) bekezdésének megfelelően bruttósítaniuk kell az adatokat a 100 %-os lefedettség biztosítása érdekében.

A PPA-adatok revíziójának meg kell felelnie a megfelelő negyedév végi egyéb MPI-adatoknak. Abban az esetben, ha az új vagy korrigált PPA-adatok más megfelelő MPI-referencia-időszakok adatainak változásával járnak, továbbítani kell az egyéb MPI-adatok szükséges revízióját is.

11. cikk

Strukturális pénzügyi mutatók

Az NKB-k a II. melléklet 8. részével összhangban adatokat szolgáltatnak az egyéb strukturális pénzügyi mutatókról.

Az NKB-k a II. melléklet 8. részében előírt mutatók tekintetében szolgáltatnak adatot, az ott megállapított fogalmi és módszertani szabályokkal összhangban. A mérlegtétel-statisztikák összeállítására vonatkozó statisztikai elveket kell követni, nevezetesen:

A folyamatok miatti kiigazításokra vonatkozó adatokat a 3. cikk (1) bekezdése b) pontjának megfelelően kell szolgáltatni.

A hitelintézetekre vonatkozó strukturális pénzügyi mutatók kiszámításához szükséges adatokat minden év márciusának végéig kell jelenteni az előző évre vonatkozóan. A „hitelintézetek által foglalkoztatottak létszáma” mutatót lehetőség szerint minden év májusának végéig kell szolgáltatni az előző évre vonatkozóan.

A szolgáltatott adatok revíziójánál az NKB-k a következő általános elveket alkalmazzák:

Az összegyűjtött adatoknak az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 1. cikkével összhangban hitelintézetként meghatározott intézmények 100 %-át le kell fedniük. Ahol a tényleges adatszolgáltatási lefedettség nem éri el a 100 %-ot, az NKB-knak a 3. cikk (5) bekezdésének megfelelően bruttósítaniuk kell az adatokat a 100 %-os lefedettség biztosítása érdekében.

Az NKB-k jelentik az EKB-nak a fenti meghatározásoktól és szabályoktól való összes eltérést, a nemzeti gyakorlat ellenőrzésének lehetővé tétele érdekében. Az NKB-k a jelentősebb revíziók okait kifejtő magyarázó megjegyzéseket nyújtanak be.

12. cikk

Konszolidált banki adatok

Az NKB-k a II. melléklet 9. részével összhangban konszolidált banki adatokat szolgáltatnak, és ezen adatszolgáltatás során követik az ott megállapított fogalmi és módszertani szabályokat.

A konszolidált banki adatokat az Európai Bankhatóság által elfogadott FINREP/COREP beszámolási standardokkal összhangban rövidtávú megközelítés alkalmazásával kell jelenteni.

A lehető legnagyobb lefedettség biztosítása érdekében a nemzeti jogban alkalmazott meghatározás szerinti valamennyi hitelintézetről adatokat kell gyűjteni.

Az adatokat határokon átnyúlóan és szektorok között teljes mértékben konszolidálni kell, e tekintetben a „határokon átnyúló” a belföldi bankoknak a belföldi piacon kívül található, az anyaintézmény által jelentett adatokban szereplő fióktelepeire és leányvállalataira utal, a „szektorok között” pedig magában foglalja a bankok más pénzügyi intézménynek minősíthető fióktelepeit és leányvállalatait. A konszolidációba a biztosítók nem kerülnek bevonásra.

Külön kell jelenteni az alábbiakra vonatkozó konszolidált banki adatokat:

E cikk alkalmazásában a bankok akkor minősülnek nagy bankcsoportnak vagy önálló hitelintézetnek, ha eszközeik meghaladják az európai unióbeli bankok teljes konszolidált eszközeinek 0,5 %-át; közepes méretű bankcsoportnak vagy önálló hitelintézetnek, ha eszközeik e teljes konszolidált eszközök 0,5 %-a és 0,005 %-a közé esnek; és kis bankcsoportnak vagy önálló hitelintézetnek, ha eszközeik e teljes konszolidált eszközök 0,005 %-a alatt vannak.

A konszolidált banki adatokat évente kétszer kell jelenteni. Az év végi adatok vonatkozásában teljes adatállományt kell jelenteni. Az ezen éves adatokra vonatkozó első adatszolgáltatás, amelyet a következő év április közepéig kell teljesíteni, tartalmazza a II. melléklet 9. részében *-gal jelölt tételeket. A teljes éves adatállományt május közepéig kell jelenteni.

Egy szűkebb körű, meghatározott tételekre összpontosító, június végére vonatkozó adatállományt ugyanazon év október közepéig kell jelenteni. A sorozatot a II. melléklet 9. részével összhangban kell jelenteni.

A szolgáltatott adatok revízióját a következő általános elvekkel összhangban kell elvégezni:

Az NKB-k jelentik az EKB-nak a fenti meghatározásoktól és szabályoktól való összes eltérést, a nemzeti gyakorlat ellenőrzésének lehetővé tétele érdekében. Az NKB-k a jelentősebb revíziók okait kifejtő magyarázó megjegyzéseket nyújtanak be.

13. cikk

Nemzetközi konszolidált bankstatisztikák

(a nagy belföldi bankcsoportok ágazati és regionális hitelezési kitettségei)

Az NKB-k jelentik a belföldi tulajdonú, a 12. cikkben szereplő meghatározás értelmében vett nagy bankcsoportok belföldi banki irodáinak világszintű konszolidált nemzetközi követeléseit, futamidő, instrumentum, a hitelfelvevő földrajzi régiója és a hitelfelvevő szektora szerinti bontásban, a BIS nemzetközi konszolidált bankstatisztikákban jelentetteknek megfelelően.

Az adatokat az összesített adatokra vonatkozó, a nemzetközi konszolidált bankstatisztikák céljára a BIS felé történő negyedéves adatszolgáltatással egybeeső módon kell jelenteni. Az adatokat az összesített adatok BIS felé történő továbbításához használt adatszolgáltatási rendszerrel összhangban kell jelenteni az EKB-nak. Az NKB-k összesítik a releváns bankcsoportok egyéni bevételeit.

Az adatszolgáltatás azokra az NKB-kre korlátozódik, amelyek BIS nemzetközi konszolidált bankstatisztikákat szolgáltatnak, és amelyek országában a nagy bankcsoportok központja található.

Az NKB-k negyedéves adatokat jelentenek az EKB-nak, a hivatalos BIS adatszolgáltatási határidőhöz képest legfeljebb két héttel később.

A jelentett adatok revízióinak összhangban kell állniuk a BIS felé jelentettekkel.

Az NKB-k jelentik az EKB-nak az e szabályoktól való összes eltérést, a nemzeti gyakorlat ellenőrzésének lehetővé tétele érdekében. Az NKB-k a jelentősebb revíziók okait kifejtő magyarázó megjegyzéseket nyújtanak be.

14. cikk

Az IMF céljaira szolgáltatandó adatok

Az IMF-fel szembeni jogszabályi kötelezettségeik sérelme nélkül az NKB-k kiegészítő MPI mérlegtétel-statisztikákat küldhetnek az IMF-nek az EKB-n keresztül a következő technikai rendelkezésekkel összhangban.

A II. melléklet 10. része szerinti MPI-mérlegtételeket az NKB-k a mérlegtétel-adatok rendszeres havi küldésének keretében továbbítják az EKB-nak. Az adatszolgáltatás gyakorisága és időpontja egybeesik 3. cikk (2) bekezdésével összhangban a mérlegtétel-adatok EKB-nak való rendszeres jelentésével.

15. cikk

Az EPK-kra vonatkozó statisztikák (a PKV-k kivételével)

Az NKB-k a II. melléklet 11. részével összhangban szolgáltatnak statisztikai adatokat az EPK-król (a PKV-k kivételével). A következő EPK-alkategóriákra vonatkozóan külön kell adatot szolgáltatni: i. értékpapírokkal és derivatívákkal foglalkozó ügynökök; ii. hitelnyújtással foglalkozó pénzügyi vállalatok; és iii. egyéb EPK-k.

Az EPK-kra vonatkozó adatok szolgáltatásakor a nemzeti szinten adott időpontban rendelkezésre álló adatokra kell támaszkodni. Ha tényleges adatok nem állnak rendelkezésre vagy nem dolgozhatók fel, nemzeti becsléseket kell jelenteni. Abban az esetben, ha az adatok alapjául szolgáló gazdasági jelenség létezik, de azt statisztikailag nem kísérik figyelemmel, és ezért nemzeti becslések sem nyújthatók, az NKB-k választhatnak, hogy egyáltalán nem, vagy hiányzó adatként jelentik ezeket az idősorokat. Minden nem jelentett idősort tehát „létező, de nem gyűjtött” adatként kell értelmezni, és az EKB feltételezéseket és becsléseket készíthet az euroövezeti aggregátumok összeállításának céljából. A referencia-adatszolgáltatói kör az euroövezeti tagállamokban rezidens minden típusú EPK-t (a PKV-k kivételével) magában foglal: a területen belül található intézményeket, beleértve a területen kívül található anyavállalatok leányvállalatait és az ezen a területen kívüli vállalatközponttal rendelkező intézmények rezidens fióktelepeit.

A következő kulcsfontosságú mutatókat és kiegészítő információkat kell jelenteni:

Folyamatok miatti kiigazító adatokat az állományadatokban bekövetkező jelentős törések, illetve átsorolások és egyéb kiigazítások esetén lehet jelenteni. Folyamatok miatti kiigazító adatokat lehet szolgáltatni a legnagyobb gondosság elve alapján például különösen az ESA 2010 keretrendszer végrehajtásával kapcsolatos átsorolások miatt.

Az átsorolási kiigazításokra vonatkozó adatokat a 3. cikk (1) bekezdése b) pontjának megfelelően kell szolgáltatni.

Az adatokat negyedévente kell jelenteni az EKB-nak. Az EPK-statisztikákat legkésőbb a referencia-időszak végét követő harmadik hónap utolsó naptári napjáig, illetve – ha a hónap utolsó naptári napja az NKB-ban nem munkanap – az NKB ezt megelőző munkanapjáig kell továbbítani az EKB-nak. A pontos adatközlési időpontokat az EKB előzetesen, adatszolgáltatási naptár formájában közli az NKB-kkel minden év szeptemberéig.

Előfordulhat, hogy az NKB-knak felül kell vizsgálniuk az előző negyedévben továbbított adatokat. Ezen kívül sor kerülhet a korábbi negyedévekben jelentett adatok revíziójára is.

A következő általános elvek érvényesülnek:

Az EPK-k által az elszámolásaik készítése során követett számviteli szabályoknak meg kell felelniük a 86/635/EGK irányelv nemzeti jogba átültetett rendelkezéseinek és bármely egyéb alkalmazandó nemzetközi standardnak. A tagállamokban érvényes számviteli gyakorlatok sérelme nélkül, statisztikai célokra az összes eszközt és kötelezettséget bruttó összegben kell jelenteni. Az értékelési módszerek a vonatkozó kategóriákban kerülnek feltüntetésre.

Az NKB-k a II. melléklet 11. részének 3. szakaszával összhangban nyújtanak magyarázó megjegyzéseket az EKB-nak. Az NKB-k magyarázó megjegyzéseket adnak a jelentősebb revíziók esetén.

16. cikk

Az értékpapír-kibocsátásra vonatkozó statisztikák

Az NKB-k a II. melléklet 12. részével összhangban statisztikai adatokat szolgáltatnak az euroövezet rezidenseinek bármely – akár belföldi, akár külföldi – pénznemben történő valamennyi értékpapír-kibocsátásáról.

Az adatokat havonta kell jelenteni az EKB-nak. Az értékpapír-kibocsátási statisztikákat azon hónap végét követő öt héten belül kell továbbítani az EKB-nak, amelyre az adatok vonatkoznak. Az EKB adatszolgáltatási naptár formájában előzetesen értesíti az NKB-kat a pontos adattovábbítási időpontokról.

Az NKB-k a II. melléklet 12. részének 3. szakaszával összhangban nyújtanak magyarázó megjegyzéseket az EKB-nak.

17. cikk

Az MPI-kamatlábakra vonatkozó statisztikák

Az MPI-kamatlábra vonatkozó statisztikák céljából az NKB-k az 1072/2013/EU rendelet (EKB/2013/34) I. mellékletének 1. és 2. függelékében meghatározott állományokra és új szerződésekre vonatkozó, nemzeti szinten összesített, havi statisztikai információt szolgáltatnak. Emellett az NKB-k a II. melléklet 13. részében meghatározottak szerint jelentik az új szerződésekre vonatkozó összesített nemzeti havi statisztikai adatokat.

E statisztikai információk jelentése az EKB által meghatározott és az NKB-khoz minden év szeptemberének végéig eljuttatott éves naptárral összhangban történik.

Az NKB-k eltéréseket engedélyezhetnek a nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott, fedezettel/garanciával rendelkező hitelekre alkalmazott kamatlábakra és e szerződések nagyságrendjére, az 1072/2013/EU rendelet (EKB/2013/34) I. melléklete 2. függeléke 3. és 4. táblázatának 62–82. mutatóira vonatkozó adatszolgáltatás tekintetében. Ezek az eltérések akkor engedélyezhetők, ha a megfelelő tételek (37–54. mutató) összes hitelt magában foglaló, nemzeti összevont nagyságrendje kevesebb, mint az azonos méretkategóriába tartozó összes hitel összege nemzeti összevont nagyságrendjének 10 %-a, és kevesebb, mint euroövezeti szinten az azonos méretre és azonos induláskori kamatlábrögzítési kategóriára vonatkozó szerződések nagyságrendjének 2 %-a. Eltérések engedélyezése esetén ezeket a küszöböket évente ellenőrizni kell.

Azokban az esetekben, amikor mintavétel alkalmazása miatt az MPI-kamatlábakra vonatkozó tényleges adatszolgáltatási lefedettség nem éri el a 100 %-ot, az NKB-k a II. melléklet 14. részében foglaltaknak megfelelően kiválasztják és karbantartják a mintát, és a 100 %-os lefedettség biztosítása érdekében bruttósítják az új szerződések nagyságrendjére vonatkozó adatokat. Az 1072/2013/EU rendelet (EKB/2013/34) 4. cikke vagy az e cikk (3) bekezdése szerinti eltérés engedélyezése esetén a negyedévente jelentett adatokat át kell vinni a hiányzó havi időszakokra a megfelelő statisztikai becslési módszerek alkalmazásával, az adatok tendenciáinak vagy szezonális alakulásának figyelembevétele érdekében.

Az NKB-k szükség esetén felülvizsgálhatják az előző referenciahónap értékeit. Előfordulhatnak például olyan revíziók is, amelyek az előző referenciahónap előtti adatokra alkalmazott hibákból, átsorolásokból, fejlettebb adatszolgáltatási eljárásokból stb. származnak.

A következő általános elvek érvényesülnek:

18. cikk

Pénzforgalmi statisztikák

Az NKB-k az 1409/2013/EU rendelet (EKB/2013/43) III. mellékletével és ezen iránymutatás II. mellékletének 16. részével összhangban a pénzforgalmi statisztikákra vonatkozó adatokat szolgáltatnak az EKB-nak. Ez többek között az alábbiakat foglalja magában:

A sorozatot évente, minden év májusának végéig kell jelenteni az EKB-nak az előző naptári évre vonatkozóan. Az 1409/2013/EU rendeletben (EKB/2013/43) foglalt mutatókat évente kell jelenteni. A II. melléklet 16. részében előírt további adatokat havonta, negyedévente vagy évente lehet jelenteni, a megfelelő táblázatban foglaltakkal összhangban.

Az ezen iránymutatásban szereplő táblázatok tekintetében és tényleges adatok hiányában az NKB-k vagy releváns kiegészítő információkat kérnek az adatszolgáltatóktól, vagy becsléseket vagy ideiglenes adatokat használnak. Az e becslésekre vonatkozó módszertant az egyes NKB-k határozzák meg az adott ország jellemzőitől függően. Az NKB-k adott esetben magyarázó megjegyzésekkel szolgálnak az alkalmazott megközelítés magyarázata érdekében.

A szolgáltatott adatok revíziójánál az NKB-k a következő általános elveket alkalmazzák:

Az NKB-k magyarázó megjegyzésekkel szolgálnak EKB részére, amelyekben részletesen kifejtik az adatszolgáltatási követelményektől való eltéréseket és a szerkezeti töréseket, azoknak az adatokra való hatását is beleértve.

19. cikk

A befektetési alapok eszközeire és forrásaira vonatkozó statisztikák

Az NKB-k a II. melléklet 17. részével összhangban statisztikai adatokat szolgáltatnak a befektetési alapok eszközeiről és forrásairól a következő, a befektetés jellege szerint meghatározott alszektorok vonatkozásában: részvényalapok, kötvényalapok, vegyes alapok, ingatlanalapok, fedezeti alapok és egyéb alapok. Ezeket az alszektorokat a befektetési alap típusa szerint nyíltvégű és zártvégű alapokra kell bontani. A befektetés jellege szerint meghatározott befektetési alapok osztályozása céljából a főként befektetési alapok befektetési jegyeibe vagy egységeibe befektető befektetési alapok (vagyis az átfogó alapok) besorolásához azon alap kategóriáját kell alkalmazni, amelybe elsődlegesen befektetnek.

Ezek a követelmények a hó végi és negyedév végi állományokra, a havi és negyedéves folyamatok miatti kiigazítások adataira, valamint a befektetési alapok befektetési jegyei/egységei új kibocsátására/értékesítésére és visszaváltására vonatkozó havi adatokra is kiterjednek.

Valamennyi, a hónap végi állományokra és havi folyamatok miatti kiigazítást a tőzsdén kereskedett alapok (ETF-ek) alszektora tekintetében is jelenteni kell, az „alapok összesen” alatti „ebből” tételként.

Az adatok rendelkezésre állásának függvényében, a legjobb becslés módszerét is beleértve, a negyedév végi állományokat és a negyedéves folyamatok miatti kiigazításokat a magántőke-befektetési alapok (a kockázatitőke-alapokat is beleértve) alszektora tekintetében is jelenteni kell az „alapok összesen” alatti „ebből” tételként.

Az NKB-k a IV. melléklettel összhangban és a II. melléklet 17. részében előírt módon külön adatokat szolgáltatnak az EKB-nak az árváltozásokból és az árfolyamváltozásokból eredő átértékelések miatti kiigazításokról, valamint az átsorolási kiigazításokról.

A pénzügyi tranzakciókat, és ezáltal a kiigazításokat, az ESA 2010-zel összhangban kell levezetni, és erre a levezetésre az ESA 2010 módszerként kell hivatkozni. Az 1073/2013/EU rendelettel (EBK/2013/38) összhangban az NKB-k a különböző nemzeti gyakorlatok miatt eltérhetnek az ESA 2010-től. Amennyiben értékpapíronkénti állományadatok rendelkezésre állnak, az átértékelési kiigazításokat a közös eurorendszerbeli módszerrel, azaz a IV. melléklet 4. részében leírt forgalomlevezetési módszerrel összhangban lehet levezetni.

Ha az 1073/2013/EU rendelet (EKB/2013/38) I. mellékletével összhangban a befektetési alapok, MPI-k és/vagy EPK-k által a bemutatóra szóló befektetési jegyekről szolgáltatott adatok nem teljesek vagy még nem hozzáférhetőek, az NKB-k a II. melléklet 17. részének 1. táblázatában található földrajzi és szektor szerinti bontással összhangban, a legjobb becslés módszere alapján szolgáltatnak adatot a bemutatóra szóló befektetési jegyekről.

Amennyiben az adatok rendelkezésre állnak (beleértve a legjobb becslés alapján), és nem tekintendők jelentéktelennek, az NKB-k a II. melléklet 17. részének 1. táblázatával összhangban negyedévente külön adatokat szolgáltatnak a biztosítók és a nyugdíjpénztárak ügyfélszektorokra vonatkozóan.

Az ETF-ekre vonatkozó hó végi állományadatokat és havi folyamatok miatt kiigazításokat szintetikus és fizikai ETF-ek szerinti bontásban kell szolgáltatni, amint e bontáshoz megfelelő meghatározás áll rendelkezésre az Európai Értékpapír-piaci Hatóságtól (ESMA). Az EKB rendszeresen ellenőrzi, hogy elérhető-e ez a meghatározás, és adott esetben kiadja a szükséges adatszolgáltatási rendszereket.

Az NKB-k a befektetési alapokra vonatkozó havi és negyedéves adatokat annak a hónapnak/negyedévnek a végét követő 28. munkanap végéig jelentik az EKB-nak, amelyekre az adatok vonatkoznak.

A havi és negyedéves adatok revíziójára a következő általános szabályok vonatkoznak:

Az euroövezet befektetésialap-statisztikái minőségének biztosítása érdekében, amennyiben az NKB-k az 1073/2013/EU rendelet (EKB/2013/38) 8. cikke (1) bekezdésének értelmében eltérést engedélyeznek a legkisebb befektetési alapoknak, az EKB-nak szolgáltatott, a befektetési alapokra vonatkozó havi és negyedéves adatok összeállításakor az NKB-knak az említett befektetési alapok tekintetében a lefedettséget 100 %-ra kell bruttósítaniuk.

A következő minimális követelmények teljesülésekor választhatják az NKB-k az adatok 100 %-ra történő bruttósításának eljárását:

Az 1073/2013/EU rendelet (EKB/2013/38) 8. cikkének (2) bekezdésével összhangban eltérés engedélyezhető azoknak a befektetési alapoknak, amelyek a nemzeti számviteli szabályok miatt negyedéves gyakoriságnál ritkábban értékelik az eszközeiket. Az ilyen eltérések ellenére az NKB-által az EKB-nak szolgáltatott, a befektetési alapokra vonatkozó havi és negyedéves adatoknak mindig tartalmazniuk kell az ezekre a befektetési alapokra vonatkozó adatokat.

Az NKB-k a befektetésialap-alszektorok aggregált negyedéves eszközeire és forrásaira vonatkozó adatokat a II. melléklet 14. részének 1. táblázatával összhangban, a következőképpen vezetik le:

A fentiek akkor is alkalmazandók, ha az NKB-k az 1073/2013/EU rendelet (EKB/2013/38) 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban havonta gyűjtik össze a befektetési alapok eszközeire és kötelezettségeire vonatkozó adatokat.

Az 1073/2013/EU rendelet (EKB/2013/38) 5. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban az NKB-k havonta gyűjtenek adatot a befektetési alapok által kibocsátott befektetési jegyekről/egységekről. Amennyiben az adatokat nem az 1073/2013/EU rendelet (EKB/2013/38) 5. cikke (2) bekezdésében meghatározott módon, havonta gyűjtik, a nem negyedév végi referenciahónapok tekintetében az NKB-k az összegyűjtött havi és negyedéves adatok alapján megbecslik a befektetési alapok által kibocsátott jegyek/egységek kivételével a befektetési alapok eszközeinek és kötelezettségeinek havi adatait.

Ahol lehetséges, az NKB-k az egyes alapok szintjén készítik a becsléseket. Ugyanakkor az NKB a befektetésialap-alszektor vonatkozásában is elkészítheti a becsléseket, vagy felkérheti erre az EKB-t. Az utóbbi esetben az EKB kiegészítő információkat, például alaponkénti vagy értékpapíronkénti adatokat is kérhet.

Az 1073/2013/EU rendeletben (EKB/2013/38) meghatározott értékelési és/vagy számviteli szabályok is alkalmazandóak, amikor az NKB-k a befektetési alapokra vonatkozó adatokat szolgáltatnak az EKB-nak. Az olyan tételek vonatkozásában azonban, amelyeken felhalmozott kamat van, a következő szabályok alkalmazandóak:

Az NKB-k a jelentősebb revíziók okait kifejtő magyarázó megjegyzéseket nyújtanak be. Az NKB-k emellett az átsorolási kiigazításokra vonatkozóan is magyarázó megjegyzésekkel szolgálnak az EKB részére. Az NKB-k továbbá a 19. cikk (3) bekezdésének c) pontjában leírt revíziókra vonatkozó magyarázó megjegyzéseket is küldenek.

Az 1073/2013/EU rendelet (EKB/2013/38) 4. cikke (3) bekezdésével összhangban az NKB-k engedélyezhetik, hogy a befektetési alapok csoportként szolgáltassanak adatokat az eszközeikről és kötelezettségeikről, feltéve, ha ennek az eredménye hasonló lesz az alaponkénti adatszolgáltatás eredményeihez. A csoportként adatokat szolgáltató befektetési alapoknak ugyanahhoz az alszektorhoz kell tartozniuk, például a zártvégű ingatlanalapokhoz vagy a nyíltvégű ingatlanalapokhoz.

20. cikk

A PKV-k eszközeire és forrásaira vonatkozó statisztikák

A II. melléklet 18. részével összhangban az NKB-k külön összesített statisztikai információkat állítanak össze és szolgáltatnak a PKV-k eszközeiről és forrásairól. A következő négy alkategória vonatkozásában kell adatot szolgáltatni: a) a hagyományos értékpapírosításban részt vevő PKV-k; b) a szintetikus értékpapírosításban részt vevő PKV-k; c) a biztosításhoz kapcsolódó értékpapírosításban részt vevő PKV-k; és d) egyéb PKV-k.

Ezek a követelmények az állományokra, a pénzügyi tranzakciókra és a leírásokra/leértékelésekre vonatkozó, negyedévente jelentett adatokra is kiterjednek.

Az NKB-k a leírásokra/leértékelésekre vonatkozó, előírt adatokat az EKB felé a legnagyobb gondosság elve alapján jelenthetik.

Az NKB-k a negyedéves PKV-állományokra, pénzügyi tranzakciókra és leírásokra/leértékelésekre vonatkozó adatokat annak a negyedévnek a végét követő 28. munkanap végéig jelentik az EKB-nak, amelyre az adatok vonatkoznak.

A negyedéves adatok revíziójára a következő általános szabályok vonatkoznak:

Az azon statisztikai adatszolgáltatási követelmények teljesítése érdekében, amelyek alól a PKV-k az 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) 5. cikke (1) bekezdésének c) pontja alapján mentesülnek, az NKB-k az EKB-val való konzultációt követően döntenek a PKV-k eszközeiről és forrásairól szóló adatok összeállításának legalkalmasabb módjáról, az adott piacok szervezetétől és az egyéb vonatkozó statisztikai, nyilvános vagy felügyeleti információktól függően.

Amennyiben az NKB-k a PKV-k eszközeire és forrásaira vonatkozó adatokat egyéb statisztikai adatforrásból, nyilvános forrásokból (mint az eladás előtti jelentések vagy befektetői értesítések) vagy felügyeleti adatforrásokból vezetik le, az alábbiakban meghatározott adatminőségi előírások alkalmazandók.

Az ezen iránymutatás II. mellékletének 18. részében horgonyszerepet betöltő adatként azonosított adatokra magas minőségi előírások vonatkoznak, amelyek hasonlóak a PKV-k által az 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) I. mellékletével összhangban közvetlenül jelentett adatokra vonatkozó minőségi elvárásokhoz. Az ezen iránymutatás II. mellékletének 18. részében horgonyszerepet nem betöltő adatként azonosított adatok értéke kevésbé szigorúbb minőségi előírások alapján becsülhető meg, például interpolációk és extrapolációk felhasználásával, amennyiben az adatokat nyilvános vagy felügyeleti adatforrásokból, negyedévesnél alacsonyabb gyakorisággal gyűjtik, és a referencia-időszakot követő 28. munkanapnál hosszabb határidővel.

Amennyiben az adatokat nem közvetlenül a PKV-k jelentik az 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) 5. cikke (1) bekezdésének c) pontja alapján, az NKB-k ellenőrzik az adatok minőségét az éves pénzügyi beszámolókból rendelkezésre álló információk alapján. A minőségellenőrzések eredményét az NKB-k minden évben szeptember végéig vagy ezt követően a legkorábbi időpontban bocsátják az EKB rendelkezésére, a PKV rezidens státusza szerinti tagállam alkalmazandó nemzeti jogi gyakorlatának megfelelően. Amennyiben a negyedévente beszerzett adatok és az éves pénzügyi jelentések közötti keresztellenőrzések azt mutatják, hogy a magas adatminőségi előírások nem teljesülnek, az NKB-k megteszik az annak biztosításához szükséges lépéseket, hogy az adatok megfeleljenek a szükséges minőségi előírásoknak, beleértve az adatok esetleges közvetlen gyűjtését az 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) alapján.

Amennyiben az NKB-k felügyeleti adatforrásokból vezetnek le a PKV-k eszközeire és forrásaira vonatkozó adatokat, az NKB-k biztosítják, hogy ezeket a forrásokat megfelelően összhangba hozzák a PKV-kra vonatkozó adatszolgáltatási követelmények szerinti statisztikai fogalmakkal és meghatározásokkal. Ugyanez vonatkozik az egyéb statisztikai adatforrásokból levezetett adatokra.

Amennyiben a PKV hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kibocsátására vonatkozó adatok tekintetében a CSDB-t vagy másik értékpapír-adatbázist alkalmaznak adatforrásként, az NKB-k évente ellenőrzik a lefedettséget és az adatok minőségét. A minőségellenőrzések eredményét az NKB-k minden évben február végéig bocsátják az EKB rendelkezésére úgy, hogy referenciának az előző év december végi adatai tekintendők. Amennyiben a lefedettség és minőségi mutatók azt mutatják, hogy a magas adatminőségi előírások nem teljesülnek, az NKB-k megteszik az annak biztosításához szükséges lépéseket, hogy az adatok megfeleljenek a szükséges minőségi előírásoknak, beleértve az adatok esetleges közvetlen gyűjtését az 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) alapján.

Az NKB-k információkat cserélnek a belföldi MPI-k által valamely más euroövezeti tagállamban rezidens PKV-k részére kezdeményezett és kezelt értékpapírosított hitelekre vonatkozóan oly módon, hogy a kezelt hiteleket külön aggregálják minden egyes tagállam tekintetében, ahol a PKV-k rezidensek, az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 6. cikkével és ezen iránymutatás II. melléklete 18. részének 3. táblázatával összhangban.

Az ilyen határokon átnyúló információcseréhez szükséges technikai platformot az EKB biztosítja, a bizalmas adatok védelmére vonatkozó alkalmazandó jogi aktusokkal összhangban. Az NKB-k ezeket az adatokat azon negyedév végét követő 23. munkanapig továbbítják az EKB számára, amelyre azok vonatkoznak. Az EKB az adatokat azon negyedév végét követő 24. munkanapon továbbítja az érintett NKB-k számára, amelyre azok vonatkoznak.

A folyamatban lévő értékpapírosításokra vonatkozó adatok cseréjében érintett NKB-k kölcsönösen tisztáznak minden fennmaradó kérdést és koordinációs lépést, valamint adott esetben megosztják az információkat. Új értékpapírosítások esetén az érintett NKB-k felkérhetik az EKB-t, hogy koordinátorként járjon el.

A fenti kötelezettségek teljesítése lehetővé teszi az NKB-k számára, hogy az 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) 5. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban az állományokra és pénzügyi tranzakciókra vonatkozó PKV-adatok azon részét, amely az euroövezeti MPI-k által kezdeményezett értékpapírosított hitelekre vonatkozik, ahol az MPI-k folytatják az értékpapírosított hitelek kezelését, az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 6. cikkével összhangban az MPI-ktől begyűjtött adatokból szerezze be, a PKV-ktől történő közvetlen adatgyűjtés helyett.

Amennyiben az NKB-k a PKV-k eszközeire és forrásaira vonatkozó adatokat közvetlenül a PKV-ktől és adott esetben az MPI-k által az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) alapján jelentett adatokból vezetik le, és ha az NKB-k az 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) 5. cikke (1) bekezdése b) pontjával összhangban mentesítésben részesítik a PKV-kat, az NKB-k 100 %-ra bruttósítják a lefedettséget valamennyi PKV tekintetében, amikor a PKV eszközeire és forrásaira vonatkozó negyedéves adatokat jelentik az EKB számára az állományok, pénzügyi tranzakciók és leírások/leértékelések tekintetében.

Amikor az NKB-k a PKV-k eszközeire és forrásaira vonatkozó adatokat egyéb statisztikai, nyilvános és/vagy felügyeleti forrásokból vezetik le, összeállításukat a PKV-k mintájára is alapozhatják, ameddig ezek a PKV-k a szóban forgó tagállamban a PKV-k jegyzékének megfelelően a PKV referencia-adatszolgáltatói kör teljes fennálló eszközeinek legalább 95 %-át teszik ki. Az NKB-k 100 %-ra bruttósítják a lefedettséget az állományok, a pénzügyi tranzakciók és a leírások/leértékelések tekintetében az EKB felé jelentett, a PKV-k eszközeire és forrásaira vonatkozó negyedéves adatok összeállításakor.

Az NKB-k a rendkívüli revíziók és a 20. cikk (3) bekezdésének b) pontja szerinti revíziók okait kifejtő magyarázó megjegyzéseket nyújtanak be az EKB számára.

21. cikk

A nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott MPI-hitelekre vonatkozó statisztikák tevékenységi kör szerinti bontásban

Ha az adatok rendelkezésre állnak, az NKB-k jelentik az EKB-nak a belföldi nem pénzügyi vállalatoknak, valamint a más euroövezeti tagállamok nem pénzügyi vállalatainak nyújtott MPI-hitelek adatait tevékenységi kör szerinti bontásban, az uniós gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási rendszerének (NACE Rev. 2) megfelelően, a II. melléklet 19. részével összhangban.

Az NKB-k az adatokat negyedévente, annak a negyedévnek a végét követő 28. munkanap végéig jelentik az EKB-nak, amelyekre az adatok vonatkoznak.

Az NKB-k a revíziókat a következő elveknek megfelelően jelentik:

Az NKB-k jelentik az EKB-nak a használt nemzeti fogalommeghatározások és besorolások minden jelentős változását, és adott esetben magyarázó megjegyzéseket nyújtanak be a jelentős revíziók okairól. Emellett az NKB-k adatokat szolgáltatnak az MPI-szektor főbb átsorolásairól, valamint a nem pénzügyi vállalatok NACE Rev. 2 szerinti, megküldött besorolásához képest történt főbb átsorolásokról.

22. cikk

Az MPI-hitelkeretekre vonatkozó statisztikák

Az NKB-k aggregált statisztikai adatokat állítanak össze és jelentenek a belföldi rezidenseknek nyújtott MPI-hitelkeretekre és az egyéb euroövezeti nem belföldi rezidenseknek nyújtott MPI-hitelkeretekre vonatkozóan, a II. melléklet 20. részével összhangban, gazdasági szektor szerinti bontásban.

Az MPI-hitelkeretek jelentése megegyezik az 575/2013/EU rendeletben foglaltaknak megfelelően „közepes kockázati kategóriába”, „közepes/alacsony kockázati kategóriába” és „alacsony kockázati kategóriába” besorolt „le nem hívott hitelkeretek” jelentésével. Az NKB-k ezt a meghatározást a legnagyobb gondosság elve alapján alkalmazzák, és amennyiben a hitelkeretekre eltérő nemzeti meghatározás vonatkozik, szolgáltathatnak adatot a nemzeti meghatározás használatával, azonban törekedniük kell az MPI-hitelkeretekre vonatkozó adatok összeállításának harmonizálására annak érdekében, hogy hosszabb távon fokozzák az országok közötti összehasonlíthatóságot.

Az NKB-k szektor szerinti bontásokat számítanak ki és küldenek meg az EKB-nak. Amennyiben ezeket a szektor szerinti bontásokat nemzeti szinten nem gyűjtik, az NKB-k kérhetik e kiegészítő adatokat az adatszolgáltatóktól, vagy a nemzeti szinten más forrásokból rendelkezésre álló információk alapján megbecsülhetik a szektor szerinti bontásokat.

Az NKB-k a statisztikai átsorolásokra vonatkozó adatokat az EKB felé a legnagyobb gondosság elve alapján jelentik.

Az NKB-k az adatokat negyedévente jelentik az EKB-nak. A negyedéves állományokra és átsorolási kiigazításokra vonatkozó adatokat annak a negyedévnek a végét követő 28. munkanap végéig kell jelenteni az EKB-nak, amelyre az adatok vonatkoznak.

Az NKB-k a revíziókat a következő elveknek megfelelően jelentik:

Az NKB-k a jelentősebb revíziók okait kifejtő magyarázó megjegyzéseket nyújtanak be az EKB-nak.

23. cikk

A központi szerződő felek eszközeire és forrásaira vonatkozó statisztikák

A II. melléklet 21. részével összhangban az NKB-k külön összesített statisztikai információkat állítanak össze és szolgáltatnak a központi szerződő felek eszközeiről és forrásairól.

E statisztikai adatszolgáltatás céljára központi szerződő félnek minősülnek az ESMA által központi szerződő félként azonosított szervezetek, amelyek a gazdasági szektoroknak az ESA 2010 23. fejezetében rögzített osztályozása szerinti „egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és a nyugdíjpénztárak kivételével” (S.125) vagy „kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek” (S.126).

Az ESMA által azonosított azon központi szerződő felek, amelyek az ESA 2010 szerinti „monetáris pénzügyi intézmények (MFI-k)” gazdasági szektorhoz tartoznak, nem képezik e statisztikai adatszolgáltatás részét.

Az NKB-k kötelező jelleggel adatokat szolgáltatnak az EKB-nak, az alábbi küszöbökre tekintettel:

Ha a vonatkozó értékek sem az a), sem a b) pont szerinti küszöböt nem érik el, az NKB-k önkéntes alapon szolgáltatnak adatot az EKB részére a központi szerződő felek mérlegéről. Amennyiben az NKB-k úgy döntenek, hogy önkéntes alapon nem szolgáltatnak adatot, legalább évente ellenőrzik, hogy a vonatkozó értékek nem érik-e el ezeket a küszöböket.

Az NKB-k az adatokat negyedévente jelentik az EKB-nak. A negyedéves állományokra és átsorolási kiigazításokra vonatkozó adatokat annak a negyedévnek a végét követő 28. munkanap végéig kell jelenteni az EKB-nak, amelyekre az adatok vonatkoznak.

Az NKB-k a revíziókat a következő elveknek megfelelően jelentik:

Az NKB-k a jelentősebb revíziók okait kifejtő magyarázó megjegyzéseket nyújtanak be az EKB-nak.

24. cikk

A statisztikai szempontból releváns gazdasági egységekre vonatkozó referenciaadatok rögzítése

Az NKB-k a statisztikai célokra szükséges, a gazdasági egységeket vagy adott esetben jogi egységeket leíró minden referenciaadatot az intézményi és leányvállalati adatbázison (Register of Institutions and Affiliates Database, RIAD) keresztül közölnek és tartanak karban, amely az egyes szervezeti egységek attribútumait, valamint az e szervezeti egységek közötti – többek között a különböző meghatározások alapján a csoportszerkezetek levezetését lehetővé tevő – különféle kapcsolatokat tároló központi adatbázis.

A RIAD lehetővé teszi az ugyanazon egyedi attribútumra vonatkozóan egynél több forrás által szolgáltatott információk feldolgozását. Az NKB-knak így adott esetben meg kell állapodniuk a RIAD-ban alkalmazott azon konkrét módszerről, amellyel a több nemzeti „jelölt” adatforrásból a referenciaadatok „hiteles” változatát levezetik.

Az egyes (pénzügyi) vállalatokra vonatkozó különleges adatszolgáltatási követelményeket a 25. cikk és az V. melléklet rögzíti.

A RIAD-ban nyilvántartott minden szervezeti egység több azonosítóval rendelkezhet. Az NKB-k felelősek a RIAD-kódnak nevezett fő azonosító kiosztásáért és kezeléséért, biztosítva ezzel az egyértelmű adatcserét a RIAD és bármely más (helyi) küldő/fogadó rendszer között.

A RIAD emellett nemzeti vagy nemzetközi kódokat (ún. „alias”-ok) rendelhet az egyes szervezetekhez, amelyeknek lehetőség szerint a rendelkezésre álló szabványokat kell követniük.

Valamely szervezet referenciaadatainak kezelése érdekében az NKB-knak először létre kell hozniuk ezeket az adatokat a RIAD-ban. Az NKB-k ezt követően kezelik az összes demográfiai változást, mint a tevékenységek megkezdését, az egyedi attribútumok aktualizálását, és a szervezet lezárását is, az attribútumok új értékeinek jelentése és/vagy az értékek érvényességi tartományának kiigazítása révén. (Tényleges törlésekre várhatóan csak valamely szervezet téves felvételének kivételes esetében kerül sor.)

Az NKB-knak az egységek összeolvadását (vagy szétválását) a kísérő vállalati cselekmények (például egy vagy több egység lezárása, módosítása és/vagy létrehozása) teljes sorával kell leírniuk.

Az ESA szektorban történő változásokat, például valamely szervezetnek az MPI-k listájáról a befektetési alapok listájára történő átsorolását az „ESA szektor” attribútum értékének és érvényességi tartományának aktualizálása révén kell jelenteni.

A frissítések EKB-nak való elküldése előtt az NKB-k végrehajtják a releváns adatcsere-dokumentációnak megfelelő érvényességi ellenőrzéseket. Ha adatbeviteli eljárást alkalmaznak, a műveleti hibák minimalizálása és a RIAD-on keresztül szolgáltatott frissítések pontosságának és következetességének biztosítása érdekében az NKB-k megfelelő ellenőrzési rendszert tartanak fenn.

A RIAD üzemzavara esetén az NKB-knek a frissítéseket e-mailben, a következő címre kell továbbítaniuk: RIAD-Support@ecb.europa.eu

Az NKB-k használhatják a nemzeti karakterkészletüket, feltéve, hogy a latin betűs ábécét használják. Az NKB-k valamennyi speciális karakterkészlet helyes megjelenítése érdekében Unicode-ot (UTF-8) használnak, amikor információkat kapnak az EKB-tól a RIAD-on keresztül.

A frissítések megérkezése után az EKB haladéktalanul ellenőrzéseket végez az szolgáltatott adatok formális pontosságának és belső következességének vizsgálata érdekében.

Az EKB haladéktalanul visszaküld az NKB-knak: a) egy elfogadásról szóló visszaigazolást, amely a feldolgozott és az érintett adatállományba sikeresen felvett frissítések összefoglalóját tartalmazza; és/vagy b) egy hibajelentést, amely a frissítésekre és sikertelen ellenőrzésekre vonatkozó részletes információkat tartalmazza.

A hibajelentés kézhezvételekor az NKB-knak intézkedniük kell a helyesbített információk továbbításáról. Ha a helyes információk más NKB-k által a közelmúltban küldött frissítésektől függnek, és azok az EKB honlapján még nem hozzáférhetők, az NKB-k kapcsolatba lépnek az EKB-val, megadva a szükséges információk részleteit.

Az NKB-k három előre meghatározott érték közül történő választással jelzik a valamely szervezeti egységet leíró minden egyes attribútum bizalmas jellegét: „F”, azaz szabadon hozzáférhető, vagyis nem titkos; „N”, azaz az adatattribútum kizárólag a KBER és megállapodás hatálya alatt álló kapcsolódó intézmények általi felhasználásra adható ki, vagyis külső felhasználásra nem; vagy „C”, azaz titkos statisztikai adat.

25. cikk

Pénzügyi intézmények statisztikai célú jegyzéke

Az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 4. cikkében említett, az MPI-k statisztikai célú jegyzékének létrehozása és vezetése céljából a RIAD-ban az előírt időközönként gyűjteni kell az V. melléklet 1. és 2. részében meghatározott változókat. Az NKB-k késedelem nélkül jelentik e változók bármely frissítését, így különösen, ha egy intézmény csatlakozik az MPI-szektorhoz, azaz összeolvadás eredményeként MPI jön létre, létező MPI szétválásával új jogi személyek jönnek létre, új MPI jön létre, vagy korábbi nem-MPI jogállása megváltozik, amelynek következtében MPI-vé válik, illetve, ha egy létező MPI elhagyja az MPI-szektort, azaz az MPI összeolvadásban vesz részt, másik intézmény vásárolja fel, több önálló jogi személlyé válik szét, a jogállása megváltozik, amelynek következtében nem-MPI-vé válik, vagy az MPI felszámolásra kerül.

A RIAD-ban folyamatosan frissített referenciaadatok lehetővé teszik az MPI-k hivatalos jegyzékének vezetését az intézmények gazdasági szektor szerinti osztályozása, tevékenységi státusza és egyéb jellemzői alapján. Ebben az összefüggésben különleges figyelem fordítható az olyan esetekre, amikor egy az MPI-jegyzékben szereplő intézmény pénzügyi közvetési tevékenységei korlátozottak, például a betétgyűjtés vagy hitelezés terén, különösen a felszámolása és/vagy az MPI-szektorból való kilépése előtt. Az MPI-k nemzeti osztályozásaival való összhang szoros figyelemmel kísérésének lehetővé tétele érdekében az EKB időszakonként további információkat kérhet az érintett NKB-tól.

Az 1073/2013/EU rendelet (EKB/2013/38) 3. cikkében említett, a befektetési alapok statisztikai célú jegyzékének létrehozása és vezetése céljából a RIAD-ban az előírt időközönként gyűjteni kell az V. melléklet 1. és 2. részében meghatározott változókat. Az NKB-k jelentik e változók bármely frissítését, így különösen, ha egy intézmény csatlakozik a befektetési alapok köréhez, vagy ha egy létező befektetési alap kilép a befektetési alapok köréből.

Az 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) 3. cikkében említett, a PKV-k statisztikai célú jegyzékének létrehozása és vezetése céljából a RIAD-ban az előírt időközönként gyűjteni kell az V. melléklet 1. és 2. részében meghatározott változókat. Az NKB-k jelentik e változók bármely frissítését, így különösen, ha egy intézmény csatlakozik a PKV-k köréhez vagy elhagyja azt.

Az 1409/2013/EU rendelet (EKB/2013/43) 5. cikkében említett, a pénzforgalmi statisztikák szempontjából releváns intézmények (PSRI-k) statisztikai célú jegyzékének létrehozása és vezetése céljából a RIAD-ban az előírt időközönként gyűjteni kell az V. melléklet 1. részében meghatározott változókat. Az NKB-k jelentik e változók bármely frissítését, így különösen, ha egy intézmény csatlakozik a PSRI-k köréhez vagy elhagyja azt.

Amennyiben lehetséges, az NKB-k azonnal elküldik az EKB-nak az MPI-kre vonatkozóan meghatározott változók frissítéseit az MPI-szektor vagy a létező MPI-k attribútumainak változásakor. Ha ez nem lehetséges, az NKB-k írásos magyarázatot adnak az esemény bekövetkezte és annak az EKB-nak való jelentése közötti késedelemről.

Az NKB-k legalább negyedévenként, a referencia-időpontot követő kéthónapos határidővel elküldik az EKB-nak a befektetési alapokra vonatkozóan meghatározott változók frissítéseit. A nettó eszközérték változót ugyanakkor a befektetési alapok vonatkozásában évente frissítik, a december végi referencia-időpontot követően legfeljebb két hónappal.

Az NKB-k legalább negyedévenként, a referencia-időpontot követő 14 munkanapon belül elküldik az EKB-nak a PKV-kra vonatkozóan meghatározott változók frissítéseit.

Az NKB-k a referencia-időpontot követő háromhónapos határidővel elküldik az EKB-nak a PSRI-kra vonatkozóan meghatározott, év végi állapot szerinti változók frissítéseit.

Az EKB minden EKB-munkanapon közép-európai idő szerint 18.00-ig hozzáférhetővé teszi a honlapján az MPI-adatállomány másolatát. Az MPI-jegyzéknek a honlapján történő közzétételével egyidejűleg az EKB elküldi azt az NKB-knak a RIAD-on keresztül. Az EKB ezzel egyidejűleg közzéteszi, és azt minden EKB-munkanapon minden NKB-nak megküldi az MPI-populációban végrehajtott változtatások felsorolását. Ez az anyag teljes részletességgel tartalmazza az NKB-k által jelentett következő változásokat: a) új MPI-k és b) törölt MPI-k.

Az EKB minden naptári hónap utolsó EKB-munkanapján közép-európai idő szerint 18.00-ig másolatot készít az MPI-adatállományról, és összeveti azt a monetáris politikai műveletek elfogadható szerződő felei adatállomány ugyanazon napi „tartalék” változójával, megállapítva, hogy az euroövezetben rezidens hitelintézetek tartalékképzési követelmények hatálya alá tartoznak-e vagy sem. Az EKB ezt követően honlapján elérhetővé teszi a tartalékképzési követelmények hatálya alá tartozó MPI-k és intézmények e listáját.

A frissítések elküldésére előírt határidőt követő negyedik munkanapon közép-európai idő szerint 18:00-ig az EKB másolatot készít a befektetésialap-adatállományról, és azt elérhetővé teszi az NKB-k számára. Az EKB ezt követően a honlapján elérhetővé teszi a befektetési alapok listáját.

A frissítések elküldésére előírt határidőt követő második munkanapon közép-európai idő szerint 18:00-ig az EKB másolatot készít a PKV-adatállományról, és azt elérhetővé teszi az NKB-k számára. Az EKB ezt követően a honlapján elérhetővé teszi a PKV-k listáját.

Minden naptári hónap utolsó EKB-munkanapján közép-európai idő szerint 18:00-ig az EKB másolatot készít a RIAD-ban nyilvántartott valamennyi intézményről, és azt elérhetővé teszi az NKB-k számára.

Az EKB nem teszi közzé a „bizalmas” vagy „nyilvánosságra nem hozható” megjelöléssel ellátott adatokat. Hasonlóképpen, az EKB nem továbbítja az NKB-knek a „bizalmas” megjelöléssel ellátott értékeket. A „bizalmas” vagy „nyilvánosságra nem hozható” megjelöléssel ellátott mennyiségi értékek tekintetében azonban az EKB közzétehet vagy továbbíthat nagyságrendeket.

26. cikk

A nyugdíjpénztárakra vonatkozó statisztikák

Az NKB-k a II. melléklet 22. részével összhangban adatokat szolgáltatnak az EKB-nak a nyugdíjpénztárakról. A nyugdíjpénztárakra vonatkozó adatok szolgáltatásakor a nemzeti szinten adott időpontban rendelkezésre álló adatokra kell támaszkodni. Ha tényleges adatok nem állnak rendelkezésre vagy nem dolgozhatók fel, a legnagyobb gondosság elve alapján becsléseket kell jelenteni.

Az adatszolgáltatói kör az ESA 2010 szerinti (a 2.105 és 2.106 pontban szereplő) meghatározás értelmében vett nyugdíjpénztárakat foglalja magában, és az euroövezeti tagállamokban rezidens valamennyi nyugdíjpénztárra kiterjed.

Az NKB-k a referencia-időszak végi állományokat és a negyedév során megvalósult – az ESA 2010-zel összhangban levezetendő – pénzügyi tranzakciókat jelentik.

Az adatokat negyedévente kell jelenteni az EKB-nak. Az (1) bekezdés a) pontja szerinti nyugdíjpénztár-statisztikákat legkésőbb a referencia-negyedév végét követő 85. naptári napig kell továbbítani az EKB-nak. A 2017 első negyedévére vonatkozó adatszolgáltatástól kezdve a nyugdíjpénztár-statisztikákat legkésőbb a referencia-negyedév végét követő 82. naptári napig kell továbbítani az EKB-nak. A pontos adatközlési időpontokat az EKB előzetesen, adatszolgáltatási naptár formájában közli az NKB-kkel minden év szeptemberéig.

Előfordulhat, hogy az NKB-knak felül kell vizsgálniuk az előző negyedévben továbbított adatokat. Ezen kívül sor kerülhet a korábbi negyedévekben jelentett adatok revíziójára is.

A következő általános elvek érvényesülnek:

A tagállamokban érvényes számviteli gyakorlatok sérelme nélkül, statisztikai célokra az összes eszközt és kötelezettséget bruttó összegben kell jelenteni. Az értékelési módszereknek összhangban kell állniuk az ESA 2010-zel. Főszabály szerint az eszközöket és kötelezettségeket az azon időpontban érvényes folyó piaci árak alapján kell értékelni, amely időpontra a mérleg vonatkozik. A betéti kötelezettségeket és a hitelek tőkeösszegét negyedév végi állományként kell jelenteni.

Az NKB-k magyarázó megjegyzésekkel szolgálnak az EKB-nak többek között az adatforrásokra, adatgyűjtési rendszerekre, az összeállítási eljárásokra, a jogi keretekre, az EKB adatszolgáltatási utasításaitól való eltérésekre és az adatszolgáltatók körére vonatkozóan. Az NKB-k magyarázó megjegyzésekkel szolgálnak a jelentősebb revíziók, és különösen a történeti sorozatokban bekövetkező törések esetén.

27. cikk

Ellenőrzés

Az EKB 2533/98/EK rendelet és 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) alapján fennálló ellenőrzési jogának sérelme nélkül az NKB-k ellenőrzik és biztosítják az EKB rendelkezésére bocsátott statisztikai adatok minőségét és megbízhatóságát.

28. cikk

Az adatok továbbítására vonatkozó előírások

Az NKB-k az EKB által előírt statisztikai adatok elektronikus továbbításához a KBER által biztosított KBER-Netet használják. A statisztikai adatok ezen elektronikus cseréjére kifejlesztett statisztikai üzenetformátum a Statisztikai Bizottság által elfogadott szabványos formátum. E követelmény nem akadályozza a statisztikai adatok továbbítására szolgáló bármely egyéb eszköz tartalékmegoldásként történő alkalmazását, ha ehhez az EKB előzetesen hozzájárul.

29. cikk

Egyszerűsített módosítási eljárás

A Statisztikai Bizottság nézeteinek figyelembevételével az EKB Igazgatósága jogosult bármilyen technikai módosítást végrehajtani ezen iránymutatás mellékletein, feltéve, hogy e módosítások nem változtatják meg a mögöttes fogalmi keretet, és a tagállamok adatszolgáltatóinak adatszolgáltatási terheit sem érintik. Az Igazgatóság indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja a Kormányzótanácsot az ilyen módosításokról.

30. cikk

Közzététel

Az NKB-k csak azt követően teszik közzé az euroövezet havi monetáris aggregátumaihoz és ellentételeikhez való nemzeti hozzájárulásukat, hogy az EKB ezeket az aggregátumokat már közzétette. Ha az NKB-k ilyen adatokat közzétesznek, azoknak meg kell egyezniük a legutoljára közzétett, euroövezeti aggregátumokhoz való hozzájárulás adataival. Ha az NKB-k ismét közzéteszik az EKB által közzétett euroövezeti aggregátumokat, azokat változtatás nélkül kell közzétenniük.

31. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az EKB/2007/9 iránymutatás hatályát veszti.

32. cikk

Hatálybalépés és végrehajtás

Ez az iránymutatás az euroövezeti tagállamok NKB-ivel történő közlése napján lép hatályba. Az euroövezeti tagállamok NKB-i a 11., 12., 13. és 16. cikknek a közlés időpontjától, a 26. cikknek 2016. január 1-jétől, az iránymutatás fennmaradó rendelkezéseinek pedig 2015. január 1-jétől kötelesek eleget tenni.

Az Igazgatóság – az egyéb érintett bizottságokkal kapcsolatot tartó Statisztikai Bizottság nézeteinek figyelembevételével – 2018. december 31-ig jelentést terjeszt a Kormányzótanács elé a) a 18. cikkben említett pénzforgalmi statisztikák területén az adatszolgáltatási követelményeknek a pénzforgalmi statisztikákról szóló 1049/2013/EU rendeletben (EKB/2013/43) rögzített adatszolgáltatási követelményekkel való integrálása szükségességéről és lehetséges ütemezéséről, és b) a biztosítási statisztikák KBER általi gyűjtésére vonatkozó bármely új fejleménynek a 26. cikkben említett nyugdíjpénztár-statisztikák területén az adatszolgáltatási követelményekre gyakorolt lehetséges hatásairól.

33. cikk

Címzettek

Ennek az iránymutatásnak az euroövezeti tagállamok NKB-i a címzettjei.

(1) HL L 250., 2003.10.2., 10. o.

(2) HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

(3) HL L 372., 1986.12.31., 1. o.

(4) HL L 35., 2011.2.9., 31. o.

(5) A monetáris pénzügyi intézményekről és a piaci statisztikákról szóló, 2007. augusztus 1-jei EKB/2007/9 iránymutatás (HL L 341., 2007.12.27., 1. o.).

(6) Az Európai Parlament és a Tanács 549/2013/EU rendelete (2013. május 21.) az Európai Unió-beli nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről (HL L 174., 2013.6.26., 1. o.).

(7) Az Európai Központi Bank 1071/2013/EU rendelete (2013. szeptember 24.) a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről (EKB/2013/33) (HL L 297., 2013.11.7., 1. o.).

(8) Az Európai Központi Bank 1074/2013/EU rendelete (2013. október 18.) az euroövezetben rezidens, nem monetáris pénzügyi intézményektől betéteket fogadó postai zsíróintézményekre vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelményekről (EKB/2013/39) (HL L 297., 2013.11.7., 94. o.).

(9) Az Európai Központi Bank 1072/2013/EU rendelete (2013. szeptember 24.) a monetáris-pénzügyi intézmények által alkalmazott kamatlábakra vonatkozó statisztikákról (EKB/2013/34) (HL L 297., 2013.11.7., 51. o.).

(10) Az Európai Központi Bank 1073/2013/EU rendelete (2013. október 18.) a befektetési alapok eszközeiről és kötelezettségeiről szóló statisztikákról (EKB/2013/38) (HL L 297., 2013.11.7., 73. o.).

(11) Az Európai Központi Bank 1075/2013/EU rendelete (2013. október 18.) az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok eszközeiről és forrásairól szóló statisztikákról (EKB/2013/40) (HL L 297., 2013.11.7., 107. o.).

(12) Lásd az Európai Központi Bank külső statisztikák területén érvényesülő statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről szóló, 2011. december 9-i EKB/2011/23 iránymutatás (HL L 65., 2012.3.3., 1. o.) (13) preambulumbekezdését; lásd még az Európai Központi Bank külső statisztikák területén érvényesülő statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről szóló EKB/2011/24 ajánlás (HL C 64., 2012.3.3., 1. o.) (5) preambulumbekezdését.

(13) Az Európai Központi Bank 1409/2013/EU rendelete (2013. november 28.) a pénzforgalmi statisztikákról (EKB/2013/43) (HL L 352., 2013.12.24., 18. o.).

(14) Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

(15) Lásd: „Bridging tables between the accounting balance sheet items of the NCBs and the ECB and the items to be reported for statistical purposes” (Összekötő táblázatok az NKB-k és az EKB számviteli mérlegének sorai és a statisztikai célra szolgáltatandó adatok között), amely közzétételre fog kerülni az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu.

(4) Minden egyes sikertelen ellenőrzés esetében kérjük, sorolja be a sikertelenséget az alábbi kategóriák közötti választással: a) egyszeri revízió következtében keletkező eltérések; b) rendszeres revízió következtében keletkező eltérések; c) eltérő összeállítási vagy besorolási szabályok következtében keletkező eltérések; és d) bármely más eltérés, beleértve az adatszolgáltatási hibákat is. Emellett részletes magyarázattal is kell szolgálni.

(39) Megjegyzendő, hogy az EBK „Quality measures in non- random sampling” (Minőségi intézkedések a nem véletlenszerű mintavételben) című statisztikai dokumentumában (elérhető az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu) található 1. és 2. táblázat kiemeli az egyes országokban alkalmazott, az első és a harmadik kvartilisre vonatkozó becslőfüggvény szintetikus MAE eredményeit.

Pénztári (OTC) készpénzbefizetés – a pénzforgalmi szolgáltatónál vezetett számlára formanyomtatvány használatával történő készpénzbefizetés, beleértve azt az esetet is, amikor a kártyát csak a fizető fél azonosítására használják. Ez magában foglalja a pénzforgalmi szolgáltató éjjel-nappali bedobótrezorában a pénzforgalmi szolgáltatónál vezetett számlán történő jóváírás céljából elhelyezett készpénzt is. Ezek a műveletek nem jelentenek szűkebb értelemben vett fizetést, mivel csak készpénzről számlapénzre történő átváltást valósítanak meg.

Számlaterhelések egyszerű könyvelési tétel formájában – valamely pénzforgalmi szolgáltató (az elektronikuspénz-kibocsátót is beleértve) által konkrét műveleti megbízás nélkül kezdeményezett és egyszerű könyvelési bejegyzéssel (terhelési bejegyzéssel), azaz hagyományos fizetési eszköz használata nélkül az ügyfél számláján végrehajtott terhelési műveletek. E tételhez a következő műveleteket kell jelenteni: a) a bank által felszámított kamatok; b) banki díjak levonása; c) pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó adók megfizetése, amennyiben ezek külön műveletet képeznek, azonban az ügyfél által nem kerülnek külön engedélyezésre; d) valamely hitel összegének visszafizetései; és e) egyszerű könyvelési bejegyzéssel végrehajtott, a számlán történő egyéb terhelések. Ezeket az adatokat a közvetlen terhelések nem tartalmazzák.

Számlajóváírás egyszerű könyvelési tételként – valamely pénzforgalmi szolgáltató (az elektronikuspénz-kibocsátót is beleértve) által konkrét műveleti megbízás nélkül kezdeményezett és egyszerű könyvelési bejegyzéssel, például jóváírási bejegyzéssel, azaz hagyományos fizetési eszköz használata nélkül az ügyfél számláján végrehajtott jóváírási művelet. E tételhez a következő műveleteket kell jelenteni: a) a bank általi kamatfizetés; b) a bank általi osztalékfizetés; c) valamely hitel összegének az ügyfél folyószámlájára történő folyósítása; és d) egyszerű könyvelési bejegyzéssel végrehajtott, a számlán történő egyéb jóváírások. Ezeket az adatokat a jóváírások nem tartalmazzák.

Irodák száma – az üzletviteli helyek száma az adatszolgáltató országban. Minden egyes üzletviteli hely, amely ugyanabban az adatszolgáltató országban található, külön egységként kerül be. Csak azokat az irodákat tartalmazza (méretüktől és működési idejüktől függetlenül), amelyek készpénz nélküli elszámolási és kiegyenlítési pénzforgalmi szolgáltatásokat nyújtanak, míg a mobil irodákat nem tartalmazza. Az intézmény vállalatközpontja is irodaként kerül figyelembevételre, amennyiben készpénz nélküli elszámolási és kiegyenlítési fizetési szolgáltatásokat nyújt.

Az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) II. mellékletének 2. része szerinti francia állami lakáscélú konstrukció, a plan d'épargne-logement (PEL) konstrukció alapján elhelyezett betéteket két évnél hosszabb futamidőre lekötött betétként sorolják be. Az ilyen PEL-konstrukciók feltételeit és a kamatlábat jogszabály szabályozza és rögzíti, amely kamatláb a betét teljes futamideje során változatlan, azaz a PEL-konstrukciók minden egyes „generációjához” azonos kamatláb kapcsolódik. A PEL-konstrukciókat legalább négy évig tartják fenn, és az ügyfél minden évben egy előre meghatározott minimumösszeget betétként elhelyez a PEL-konstrukcióban, de a szerződés futamideje alatt bármikor növelheti a befizetések összegét. Az új PEL-konstrukció megnyitásakor az induló betétet az adatszolgáltatók új szerződésként jelentik. A PEL-konstrukció keretében induláskor elhelyezett összeg lehet nagyon alacsony is, ami azt jelenti, hogy az új szerződési kamathoz kapcsolódó súlyozás is viszonylag alacsony. Ez a megközelítés biztosítja, hogy az új szerződési kamat mindig tükrözi a PEL-konstrukciók aktuális generációjának feltételeit. Az új PEL-konstrukciókra alkalmazott kamatláb változásait az új szerződési kamatláb tükrözi. A fogyasztók olyan jellegű reakciója, amely során egyéb hosszú lejáratú betétekből már létező PEL-konstrukciókba mozdítják el portfoliójukat, nem tükröződik az új szerződéses kamatlábakban, csak az állományok kamatlábaiban. A négyéves időszak végén az ügyfél igénybe veheti a kedvezményes kamatú hitelt, vagy megújíthatja a szerződést. Mivel a PEL-konstrukció ilyen megújítása automatikusan, az ügyfél aktív részvétele nélkül történik, és mivel a szerződés feltételeit, köztük a kamatlábat nem tárgyalják újra, az 1072/2013/EU rendelet (EKB/2013/34) I. melléklete 2. részének megfelelően az ilyen megújítás nem minősül új szerződésnek. A szerződés megújításakor az ügyfél további betéteket helyezhet el, feltéve hogy a fennálló összeg nem haladja meg a meghatározott felsőértéket, és a szerződés nem hosszabb, mint a lejáratra meghatározott évek legnagyobb száma. Amennyiben a szerződés eléri a felső összeghatárt vagy a leghosszabb futamidőt, a szerződés teljesítése megszűnik. A háztartás vagy nem pénzügyi vállalat továbbra is jogosult a hitelfelvételre, és kamatot is kap a PEL-konstrukció megnyitásakor érvényes feltételek szerint mindaddig, amíg a betét a bank könyveiben kerül nyilvántartásra. A kormány – a hitelintézet vagy egyéb intézmény által kínált kamatlábon felül – további kamatfizetés formájában nyújt támogatást. Az 1072/2013/EU rendelet (EKB/2013/34) I. melléklete 2. részével összhangban az MPI-kamatlábstatisztikában a kamatnak csak a hitelintézet vagy egyéb intézmény által fizetett részét tüntetik fel. A kormánytól származó támogatást, amelyet a hitelintézeten vagy egyéb intézményen keresztül, de nem annak terhére fizetnek, figyelmen kívül kell hagyni.

Az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) II. mellékletének 2. részében meghatározott két éven túli lejáratú betétek tartalmazhatnak nyugdíj-előtakarékossági számlákat. A nyugdíj-előtakarékossági számlák nagyobb részét értékpapírokban helyezik el, és ezért a számlák kamatlába a kapcsolódó értékpapírok hozamától függ. A nyugdíj-előtakarékossági számlák fennmaradó részét készpénzben tarthatják, és a hitelintézet vagy egyéb intézmény határozza meg a kamatot ugyanúgy, mint egyéb betétek esetén. A betét elhelyezésének idején a nyugdíj-előtakarékossági számla háztartásnak járó teljes hozama nem ismert, és az akár negatív is lehet. Emellett a betét elhelyezésének idején a háztartás és a hitelintézet vagy egyéb intézmény olyan kamatlábról állapodik meg, amely csak a betétrészre alkalmazandó; ez nem vonatkozik az értékpapírokba befektetett részre. Ily módon az MPI-kamatlábstatisztika csak az értékpapírokba be nem fektetett betétrészre terjed ki. Az új szerződésekre vonatkozó AAR-ként a háztartás és az adatszolgáltató között a betét elhelyezésének idején a betétrészre vonatkozóan megállapodott kamatlábat kell jelenteni. Az állományokra vonatkozó AAR az adatszolgáltató által az MPI-kamatláb kiszámításakor a nyugdíj-előtakarékossági számla betét részére alkalmazott kamatláb.

A mintát idővel frissíteni kell, figyelembe véve a referencia- és tényleges adatszolgáltatói körből kilépőket. Ha az Nd referencia-adatszolgáltatói körből kilépők száma arányos az nd mintából kilépők számával, akkor nincs szükség kiigazításra (1. eset). Amennyiben olyan intézmények lépnek ki a referencia-adatszolgáltatói körből, amelyek nem szerepelnek a mintában, a minta a referencia-adatszolgáltatói kör méretéhez képest túl naggyá válik (2. eset). Amennyiben a mintából több intézmény lép ki, mint a referencia-adatszolgáltatói körből, a minta idővel túl kicsivé válik, és reprezentatív jellege megszűnhet (3. eset). A 2. és 3. esetben, amennyiben a tényleges adatszolgáltató intézmények kiválasztásához véletlenszerű mintavételt alkalmaznak, a mintában szereplő egyes intézményekhez kapcsolódó súlyozást a mintavételi elméletből levezetett, igazolt statisztikai módszer alkalmazásával kell kiigazítani. Az egyes adatszolgáltatókhoz kapcsolódó súly az adott intézmény kiválasztási valószínűségének fordítottja, és emiatt lép fel a bővítési tényező. A 2. esetben, amelyben a minta az adatszolgáltatói körhöz képest viszonylag nagyobb, a mintából nem kell adatszolgáltatót kivenni. A 3. esetben, amennyiben a legnagyobb intézmények kerültek kiválasztásra, a mintát méretük alapján további intézmények kiválasztása útján kell kiigazítani.

Mintavétel esetén a referencia-adatszolgáltatók körébe tartozó MPI-knek csak egy részét kérik fel adatszolgáltatásra. A mintavétel útján megbecsülendő változók az új szerződések kamatlábai és összegei, valamint az állományok kamatlábai. Ezekre mintavételi változókként hivatkozunk. Azon kockázat minimalizálása érdekében, hogy a mintavételes felmérés eredményei eltérnek a referencia-adatszolgáltatók körében fennálló valós (ismeretlen) értékektől, a mintát oly módon kell kialakítani, hogy az reprezentatív legyen a referencia-adatszolgáltatói körre nézve. Az MPI-kamatlábstatisztikák alkalmazásában valamely minta akkor minősül reprezentatívnak, ha az MPI-kamatlábstatisztikák szempontjából releváns és a referencia-adatszolgáltatók körében fennálló valamennyi jellemzőt a minta is tükrözi. Az eredeti mintavételezéshez az NKB-k használhatnak megfelelő helyettesítő értékeket és modelleket a mintavételi rendszer előállításához, akkor is, ha az alapul szolgáló adatok, amelyek létező forrásokból származnak, nem felelnek meg tökéletesen az 1072/2013/EU rendeletben (EKB/2013/34) szereplő meghatározásoknak.

Minden NKB egy jelentést terjeszt be, amely az e feladat keretében szolgáltatott adatokat mutatja be. A jelentés az alábbiakban ismertetett témaköröket tárgyalja, és a lehetőségekhez mérten a javasolt szerkezetet követi. Különösen olyankor kell kiegészítő információt szolgáltatni, amikor a jelentett adatok nincsenek összhangban ezzel az iránymutatással, illetve ha nincs adatszolgáltatás, és ezt indokolni is kell. A jelentést Cebamailen keresztül, Word dokumentumként kell eljuttatniuk az EKB-nak. A jelentésnek legkésőbb az adatokkal egyidejűleg kell beérkeznie.

Az NKB-k minden adatot euróban kifejezve jelentenek az EKB-nak, ideértve a történeti idősorokat is. A belföldi rezidensek által egyéb devizában kibocsátott értékpapírok (C csoport) (33) euróra történő átszámításakor az NKB-k a lehető legnagyobb mértékben követik az ESA 95-ön alapuló árfolyam-értékelési elveket (34) :

A referencia-időszak alatti visszaváltásokba beletartozik a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok és a jegyzett részvények kibocsátó általi minden visszavásárlása, amennyiben a befektető készpénzt kap az értékpapírokért. Az instrumentumok szokásos módon történő kivonásáról van itt szó. Ide tartozik minden olyan hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, amelynek futamideje lejárt, valamint az idő előtti visszaváltások is. Ide tartozik a vállalati részvények visszavásárlása is, ha a vállalat jogi formájának megváltozása előtt készpénzért az összes részvényét visszavásárolja, illetve ha alaptőke-csökkentés keretében részvényeinek egy részét készpénzért visszavásárolja. A vállalati részvények visszavásárlása nem tartozik ide, ha az saját részvényekbe történő befektetés (32) .

pénzügyi és nem pénzügyi vállalatok által kibocsátott, átruházható, rövid lejáratú papírok. Az ilyen papíroknak többféle elnevezése létezik, ideértve az alábbiakat: kereskedelmi értékpapírok (commercial paper, commercial bills, bills of trade, bills of exchange), saját váltó (promissory note) és letéti jegy,

A hitelintézetek összes eszközének Herfindahl indexe (HI). Az előző mutatóhoz hasonlóan ez is a bankszektor koncentrációját mutatja. Az NKB-knak a lehetőségekhez mérten az „összesített” szemléletet kell követniük. Ez esetben a Herfindahl index kiszámításakor a csoportba tartozó minden hitelintézet összevont mérlegét kell figyelembe venni, esetleg az érintett intézmények éves pénzügyi kimutatásában szereplő számviteli információk felhasználásával. Amennyiben a kisebb hitelintézetek nem mindegyike jelent adatot, az adatokat fel kell bruttósítani.

Az egyéb monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k) mérlegadatai vonatkozásában az NKB-knek az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) I. mellékletének 1–4. táblázatával összhangban az állományokra vonatkozó adatokat, valamint az alábbi 1. és 2. táblázattal összhangban folyamatok miatti kiigazításokat kell jelenteniük az EKB felé. Az NKB-knek és az EKB-nek a saját mérlegükre vonatkozó adatokat is ugyanezekkel a követelményekkel összhangban kell jelenteniük, a pénzpiaci alapok (PPA-k) kibocsátott befektetési jegyeihez vagy egységeihez kapcsolódó tételek kivételével. Az NKB-knek és az EKB-nek ezenkívül a saját arany- és aranykövetelés-állományukra (csak monetáris arany), valamint a Nemzetközi Valutaalappal (IMF) szembeni követelésekre (például lehívási jogok és különleges lehívási jogok (SDR)), és az SDR-hez kapcsolódó, az IMF-fel szembeni kötelezettségeikre vonatkozó adatokat is jelenteniük kell.

Ha valamely NKB felül kíván vizsgálni egy megfigyelési szinthez rendelt attribútumot, a vonatkozó attribútumo(ka)t egyidejűleg újra be kell nyújtani. Ha egy NKB felülvizsgál egy megfigyelést anélkül, hogy szolgáltatná a vonatkozó attribútumértéket is, a létező értékek helyébe az alapértelmezett értékek lépnek.

Szükség lehet továbbá a negyedéves adatokat tartalmazó táblázatok tekintetében tett kiigazításokra akkor is, ha az 1. táblázatra vonatkozóan nem került sor kiigazításra. Ez az eset fordul elő, amikor a részletesebb negyedéves szinten átsorolásra kerül sor, viszont az összevontabb havi szinten ez az átsorolás nem mutatkozik. Ez vonatkozhat az „átértékelési kiigazításokra” is, amikor a havi sor különböző összetevői eltérő irányban mozdulnak el. Ez esetekben is biztosított a havi és negyedéves adatok összhangja.

Az EKB-re/NKB-kre vonatkozó követelmények az EKB/NKB-k feladatainak tükrözése érdekében kis mértékben módosultak az egyéb MPI-kre vonatkozó követelményekhez képest. Egyes tételek kimaradtak, azaz nem kell adatot szolgáltatni a repoügyletek és a felmondási idővel felmondható betétek részletezéséről. Más sorokkal viszont kiegészültek a táblázatok, azaz a forrásoldalon az „SDR ellenpárja” sorral, az eszközoldalon az „arany és aranykövetelések” és a „lehívási jogokból, SDR-ből és egyébből származó követelések” sorral, mivel ez az iránymutatás e sorok esetében is előírja az állományra vonatkozó adatszolgáltatást. Az EKB/NKB-k kiigazító adatokat nyújtanak be e sorok mindegyikére.

Az NKB-k az értékpapírokra vonatkozóan előírt statisztikai adatokat (például a mérlegben való nyilvántartási érték, piaci érték, eladások és vásárlások) értékpapíronkénti alapon is gyűjthetik, és az aggregált statisztikai adatokat (az árváltozás miatti átértékelési kiigazításokra vonatkozó adatokat is beleértve) levezethetik az 1071/2013/EU rendeletben (EKB/2013/33) meghatározott minimumkövetelményekkel összhangban.

Az NKB-k a hitelek leírására/leértékelésére vonatkozó adatokat a II. melléklet 1. részével összhangban jelentik az EKB-nek. Az NKB-knek az MPI-k által szolgáltatott adatok alapján eleget kell tenniük a követelményeknek. Így különösen az NKB-k legalább az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) I. melléklete 4. részének 1A. táblázatában rögzített kötelező követelményeket gyűjtik, azonban az e minimumkövetelmények körébe nem tartozó további adatokat is gyűjthetnek. Annak érdekében, hogy teljeskörű jelentést nyújtsanak az EKB-nak, az NKB-knak figyelembe kell venniük a rossz hitelekre (8) vonatkozó számviteli szabályokat és az egyes szektorok viszonylagos hitelkockázatát. Amikor az információk elégtelenek a kiigazítások szétosztásához, az 1071/2013/EU rendeletben (EKB/2013/33) szereplő kategóriák közötti bontás az állományok nagyságával arányosan is elvégezhető.

A mérlegtétel-statisztikák esetében minden NKB külön kiigazító adatokat nyújt be a saját mérlegére és az egyéb MPI-k mérlegére vonatkozóan. Az EKB mérlegét érintő kiigazításokat szintén belsőleg állítja össze az EKB Belső Pénzügyi Főigazgatósága. Az NKB-k az MPI-k mérlegének minden sorára vonatkozó kiigazítást az ezen iránymutatás 3. cikkének (2) bekezdésében előírt gyakorisággal jelentik. Ennek során szükség lehet arra, hogy az NKB-k kiigazításokat számítsanak ki és/vagy becsüljenek meg olyan részletezések tekintetében, amiket az MPI-k nem jelentenek, mivel azok az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) I. melléklete 2. részének 1A. táblázatában nem minősülnek „minimumkövetelménynek”. Az ezen iránymutatás II. mellékletének 1. része meghatározza, hogy csak az „átsorolásokat és egyéb kiigazításokat” vagy az „átértékelési kiigazításokat” is meg kell küldeni az EKB-nak.

A vállalati szerkezetátalakításokkal összefüggésben az adatszolgáltató szektor szerkezetében bekövetkező változások mélyrehatóbb elemzése, valamint részletes számszerű példák találhatók az EKB által biztosított útmutató anyagokban, például a „Manual on MFI balance sheet statistics” (Az MPI-mérlegstatisztikákról szóló kézikönyv) és a „Manual on investment fund statistics” (A befektetési alapokra vonatkozó statisztikákról szóló kézikönyv) című dokumentumokban.

A be- és kilépők által az adatszolgáltató szektor összevont eszközeire és forrásaira gyakorolt nettó hatást úgy határozzák meg, hogy összevonják az új belépők által jelentett nyitó eszközöket és forrásokat és a szektort elhagyók által jelentett záró eszközöket és forrásokat, majd minden tétel esetében kiszámítják a kettő különbségét. Ezt a nettó számadatot az „átsorolások és egyéb kiigazítások” sorban kell szerepeltetni. Bizonyos körülmények között a szerződő felek adatszolgáltatása is érintett lehet, és a kiigazításokban ezt a hatást is figyelembe kell venni, ebben az esetben szektorbeli változásként. Ha például egy MPI lemond az engedélyéről, de tevékenységét a bankközi piacon keresztül finanszírozott egyéb pénzügyi közvetítőként (EPK) folytatja, ez az MPI-k által az EPK-knek történő hitelezés mesterséges emelkedéséhez vezet, ami kiigazítást tesz szükségessé („a szerződő fél besorolásának változásai” sorban).

Az NKB-k a referenciaadatokat (vagy azok frissítéseit) online vagy kötegben szolgáltathatják a RIAD-on keresztül, az „Exchange Specification for the RIAD Data Exchange System” (Adatcsere-specifikációk a RIAD adatcsere-rendszer céljára) című dokumentumban bemutatott valamely formátummal összhangban. Az új szervezetek RIAD-ba történő felvétele (valamint az adatbázisból történő kivételes törlés) szintén online vagy kötegben végezhető el.

Link between a ‘sub-fund’ and an ‘umbrella fund’

Relationship between legal unit(s) and enterprise

Jelölő, amely azt mutatja, hogy a szervezet „aktív” (active), „nem aktív” (not active) vagy „felszámolás alatt áll” (in liquidation); ez az attribútum azt az információt egészíti ki, hogy a szervezet (még) létezik-e.

Teljes bejegyzett név, beleértve a társasági megjelöléseket is (például Plc, Ltd, SpA, AG stb.).

FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Attribútumok (Attributes): olyan statisztikai fogalmak, amelyek a használók számára kiegészítő kódolt (például az egység) vagy kódolatlan (például az összeállítási módszer) információt nyújtanak a továbbított adatokhoz. A „kötelező” jelleg az olyan attribútumokra vonatkozik, amelyeknek kötelezően rendelkezniük kell értékkel, másképp jelentéktelennek minősülnek azok a megfigyelések, amelyekre vonatkoznak. A „feltételes” jelleg az olyan attribútumokra vonatkozik, amelyeket csak abban az esetben kell meghatározni, ha azok az adatszolgáltató intézményben ismertek (például belföldi adatsorok azonosítása) vagy értelmezhetők (például összeállítás, törés), és üres értékeket is felvehetnek.

Alárendelt kötvények, amelyet gyakran neveznek alárendelt adósságnak is (Subordinated bonds, often referred to as subordinated debt): a kibocsátó intézménnyel szemben fennálló olyan járulékos követelések, amelyeket csak az összes, magasabb státusú követelés (pl. betétek/hitelek vagy elsődleges hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok) kielégítését követően lehet érvényesíteni, ami bizonyos esetekben a „részvények és egyéb tulajdonosi részesedések” egyes jellemzőivel ruházhatja fel azokat.

Átfogó alapok (Funds of funds): olyan befektetési alapok, amelyek elsősorban befektetési alapok befektetési jegyeibe/egységeibe fektetnek be. A befektetési alapok átfogó alapok szerinti besorolásának feltételeit a nyilvános kibocsátási tájékoztató, az alapok szabályzata, az alapító okiratok vagy más szabályzatok, jegyzési dokumentumok vagy befektetési szerződések, forgalmazási dokumentumok és más hasonló joghatással rendelkező dokumentumok határozzák meg. Az alapok azon kategóriájába kerülnek besorolásra, amelybe elsődlegesen befektetnek.

Átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások, ÁÉKBV (Undertakings for Collective Investments in Transferable Securities, UCITS): az ÁÉKBV-ról szóló 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (1) összhangban létrehozott befektetési alapok.

Bankkártyák (Cards): a bankkártya-kibocsátóval kötött megállapodással összhangban a következő egy vagy több funkciót kínálják a kártyabirtokos számára: készpénz, terhelés, késleltetett terhelés, jóváírás és elektronikus pénz.

Befektetési alapok (Investment funds): meghatározását az 1073/2013/EU rendelet (EKB/2013/38) 1. cikkének első francia bekezdése tartalmazza.

Belföldi fizetési művelet (domestic payment transaction): jelentése megegyezik a 260/2012/EU rendelet 2. cikkében meghatározott „belföldi fizetési művelettel”.

Biztosításhoz kapcsolt értékpapírosítás (Insurance-linked securitisations): olyan értékpapírosítás, amelynek során biztosítási kötvények átruházására kerül sor a tulajdonjog vagy az ahhoz fűződő vagyoni érdekeltség egy PKV-ra történő átruházása útján, vagy biztosítási kockázatok áthárításra kerülnek a biztosítóról vagy viszontbiztosítóról egy PKV-re, amely az ilyen kockázatoknak való kitettségét teljes mértékben finanszírozási eszközök kibocsátásával fedezi, és e finanszírozási eszközök hitelezői a visszafizetési rangsorban a jogalany viszontbiztosítási kötelezettségei mögé kerülnek.

Biztosítók (Insurance corporations): azon pénzügyi vállalatok és kvázivállalatok, amelyek fő tevékenysége a kockázatok megosztásának formájában megvalósuló pénzközvetítés, főként közvetlen biztosítás vagy viszontbiztosítás formájában (ESA 2010, 2.100–2.104 bekezdés).

Captive finanszírozók és pénzkölcsönzők (Captive financial institutions and money lenders): olyan pénzügyi vállalatok és kvázivállalatok, amelyek nem foglalkoznak sem pénzügyi közvetítéssel, sem kiegészítő pénzügyi szolgáltatások nyújtásával, és amelyek eszközeinek vagy kötelezettségeinek nagy része nem képezi gazdasági műveletek tárgyát