A BIZOTTSÁG (EU) 2015/2099 HATÁROZATA

(2015. november 18.)

a termesztőközegek, talajjavítók és talajtakarók uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok megállapításáról

(az értesítés a C(2015) 7891. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az uniós ökocímkéről szóló, 2009. november 25-i 66/2010/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésére,

az Európai Unió ökocímke-bizottságával folytatott konzultációt követően,

mivel:

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A „termesztőközegek, talajjavítók és talajtakarók” termékcsoportba a termesztőközegek, a szerves talajjavítók és a szerves talajtakarók tartoznak.

2. cikk

E határozat alkalmazásában:

1. „termesztőközeg”: a gyökérfejlődéshez használt olyan anyag, amelyben növényeket termesztenek;

2. „ásványi termesztőközeg”: teljes mértékben ásványi összetevőkből álló termesztőközeg;

3. „talajjavító”: a talajhoz elsősorban annak fizikai és/vagy kémiai és/vagy biológiai tulajdonságai megőrzése vagy javítása érdekében helyben hozzáadott anyag, a meszezőanyagok kivételével;

4. „szerves talajjavító”: olyan, széntartalmú anyagokat tartalmazó talajjavító, amelynek fő funkciója a talaj szervesanyag-tartalmának növelése;

5. „talajtakaró”: a talajjavítóknak egy bizonyos, a növény körül a talaj felületén védőrétegként használt típusa, amelynek funkciója a kiszáradás megelőzése, a gyomnövények visszaszorítása, valamint a talajerózió mérséklése;

6. „szerves talajtakaró”: biomasszából származó széntartalmú anyagokat tartalmazó talajtakaró;

7. „összetevő”: bármilyen olyan alapanyag, amely felhasználható a termék összetevőjeként;

8. „szerves összetevő”: széntartalmú anyagokból álló összetevő;

9. „termékcsalád”: olyan termékek skálája, amelyek ugyanazon összetevőkből állnak;

10. „éves termelés”: egy termékcsaládból egy év alatt termelt mennyiség;

11. „éves felhasználás”: a hulladék- vagy állatimelléktermék-feldolgozó üzemben egy év alatt feldolgozott anyagok mennyisége;

12. „tétel”: ugyanazzal az eljárással, ugyanolyan feltételek mellett gyártott és ugyanolyan módon felcímkézett olyan anyagok mennyisége, amelyek a feltételezések szerint ugyanolyan jellemzőkkel rendelkeznek;

13. „biohulladék”: biológiailag lebomló, kerti vagy parkokból származó hulladék, háztartásokban, éttermekben, étkeztetőknél és kiskereskedelmi létesítményekben keletkező élelmiszer- és konyhai hulladék, valamint élelmiszer-feldolgozó üzemekben keletkező hasonló hulladék;

14. „biomassza”: a mezőgazdaságból (a növényi és állati eredetű anyagokat is beleértve), erdőgazdálkodásból és a kapcsolódó iparágakból – többek között a halászatból és az akvakultúrából – származó, biológiai eredetű termékek, hulladékok és maradékanyagok biológiailag lebontható része, valamint az ipari és települési hulladék biológiailag lebontható része.

3. cikk

A termék abban az esetben látható el a 66/2010/EK rendelet szerinti uniós ökocímkével, ha az e határozat 1. cikkében meghatározott „termesztőközegek, talajjavítók és talajtakarók” termékcsoportba tartozik, és megfelel a mellékletben megállapított kritériumoknak és kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelményeknek.

4. cikk

A „termesztőközegek, talajjavítók és talajtakarók” termékcsoportra vonatkozó kritériumok, valamint a kapcsolódó értékelési és ellenőrzési követelmények e határozat elfogadásának dátumától számítva négy évig érvényesek.

5. cikk

A „termesztőközegek, talajjavítók és talajtakarók” termékcsoporthoz adminisztratív célból rendelt kódszám: „048”.

6. cikk

A 2006/799/EK határozat és a 2007/64/EK határozat hatályát veszti.

7. cikk

(1) A 6. cikkben foglaltaktól eltérve a „termesztőközegek, talajjavítók és talajtakarók” termékcsoportba tartozó termékekre vonatkozóan az e határozat elfogadásának időpontja előtt benyújtott, uniós ökocímke iránti kérelmeket a 2006/799/EK határozatban, illetve a 2007/64/EK határozatban megállapított feltételek szerint kell elbírálni.

(2) A „termesztőközegek, talajjavítók és talajtakarók” termékcsoportba tartozó termékekre vonatkozóan az e határozat elfogadásától számított két hónapon belül benyújtott uniós ökocímke-kérelmek egyaránt alapulhatnak a 2006/799/EK határozatban vagy a 2007/64/EK határozatban, illetve az ebben a határozatban megállapított kritériumokon. Ezeket a kérelmeket az azok alapjául szolgáló kritériumok szerint kell elbírálni.

(3) A 2006/799/EK határozatban vagy a 2007/64/EK határozatban megállapított kritériumok alapján odaítélt ökocímkék e határozat elfogadásának napjától számítva 12 hónapig használhatók.

8. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

(1) HL L 27., 2010.1.30., 1. o.

(2) A Bizottság 2006. november 3-i 2006/799/EK határozata a közösségi ökocímke talajjavítóknak történő odaítélésével kapcsolatban felülvizsgált ökológiai kritériumok és a vonatkozó értékelési és ellenőrzési követelmények megállapításáról (HL L 325., 2006.11.24., 28. o.).

(3) A Bizottság 2006. december 15-i 2007/64/EK határozata a közösségi ökocímke táptalajoknak történő odaítélésével kapcsolatban felülvizsgált ökológiai kritériumok és a vonatkozó értékelési és ellenőrzési követelmények megállapításáról (HL L 32., 2007.2.6., 137. o.).

MELLÉKLET

KERET

AZ UNIÓS ÖKOCÍMKE ODAÍTÉLÉSÉNEK KRITÉRIUMAI

Az uniós ökocímkének termesztőközegek, talajjavítók és talajtakarók részére történő odaítélésére vonatkozó kritériumok:

1. kritérium – Összetevők

2. kritérium – Szerves összetevők

3. kritérium – Ásványi termesztőközegek és ásványi összetevők

3.1. kritérium – Energiafogyasztás és CO 2 -kibocsátás

3.2. kritérium – Az ásványi anyagok kitermelésének forrásai

3.3. kritérium – Ásványi termesztőközegek használata és használat utáni kezelése

4. kritérium – Újrafeldolgozott/hasznosított és szerves anyagok a termesztőközegekben

5. kritérium – Veszélyes anyagok korlátozása

5.1. kritérium – Nehézfémek

5.2. kritérium – Policiklusos aromás szénhidrogének

5.3. kritérium – Veszélyes anyagok és keverékek

5.4. kritérium – Az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet ( 1 ) 59. cikkének (1) bekezdése szerint felsorolt anyagok

5.5. kritérium – Az E. coli és a Salmonella spp. baktériumokra vonatkozó határértékek

6. kritérium – Stabilitás

7. kritérium – Fizikai szennyező anyagok

8. kritérium – Szerves anyag és szárazanyag

9. kritérium – Életképes gyommagvak és növényi szaporítóképletek

10. kritérium – Növényi reakció

11. kritérium – A termesztőközegek jellemzői

12. kritérium – Információnyújtás

13. kritérium – Az uniós ökocímkén feltüntetett információk

1. táblázat

Az alkalmazási körbe tartozó egyes terméktípusokra vonatkozó különböző kritériumok

Kritérium Termesztőközegek Talajjavítók Talajtakarók 1. kritérium – Összetevők x x x 2. kritérium – Szerves összetevők x x x 3.1. kritérium – Ásványi termesztőközegek és ásványi összetevők: Energiafogyasztás és CO2-kibocsátás x 3.2. kritérium – Ásványi termesztőközegek és ásványi összetevők: Az ásványi anyagok kitermelésének forrásai x x x 3.3. kritérium – Ásványi termesztőközegek és ásványi összetevők: Ásványi termesztőközegek használata és használat utáni kezelése x 4. kritérium – Újrafeldolgozott/hasznosított és szerves anyagok a termesztőközegekben x 5. kritérium –Veszélyes anyagok korlátozása 5.1. kritérium – Nehézfémek x x x 5.2. kritérium – Policiklusos aromás szénhidrogének x x x 5.3. kritérium – Veszélyes anyagok és keverékek x x x 5.4. kritérium – Az 1907/2006/EK rendelet 59. cikkének (1) bekezdése szerint felsorolt anyagok x x x 5.5. kritérium – Az E. coli és a Salmonella spp. baktériumokra vonatkozó határértékek x x x 6. kritérium – Stabilitás x x x 7. kritérium – Fizikai szennyező anyagok x x x 8. kritérium – Szerves anyag és szárazanyag x x 9. kritérium – Életképes gyommagvak és növényi szaporítóképletek x x 10. kritérium – Növényi reakció x x 11. kritérium – Termesztőközegek jellemzői x 12. kritérium – Információnyújtás x x x 13. kritérium – Az uniós ökocímkén feltüntetett információk x x x

ÉRTÉKELÉSI ÉS ELLENŐRZÉSI KÖVETELMÉNYEK

A konkrét értékelési és ellenőrzési követelmények kritériumonként vannak megadva.

Ha a kérelmezőnek a kritériumok teljesítésével kapcsolatban nyilatkozatokat, dokumentációt, elemzéseket, vizsgálati jegyzőkönyveket vagy más bizonyítékokat kell bemutatnia, akkor ezek a kérelmezőtől és/vagy adott esetben a beszállítójától (beszállítóitól) származhatnak.

Az illetékes testületeknek előnyben kell részesíteniük a vizsgáló- és kalibrálólaboratóriumokra vonatkozó harmonizált szabvány szerint akkreditált szervezetek által kiállított tanúsítványokat és a termékek, folyamatok és szolgáltatások tanúsítását végző szervezetekre vonatkozó harmonizált szabvány szerint akkreditált szervezetek által végzett ellenőrzéseket.

Adott esetben az egyes kritériumoknál megadott vizsgálati módszerektől eltérő vizsgálati módszerek is alkalmazhatók, amennyiben a kérelmet elbíráló illetékes testület elfogadja azok egyenértékűségét.

Az illetékes testületek adott esetben kérhetnek a fentieket alátámasztó dokumentációt, továbbá független ellenőrzéseket is végezhetnek.

Az uniós ökocímke odaítélésének előfeltétele az, hogy a termék megfeleljen azon ország(ok) valamennyi vonatkozó jogi követelményének, ahol a terméket forgalmazni kívánják. A kérelmezőnek nyilatkoznia kell arról, hogy a termék megfelel ennek a követelménynek.

A mintavételt a „Talajjavítók és termesztőközegek. Mintavétel” című EN 12579 szabványban meghatározott módon kell elvégezni. A mintákat a „Talajjavítók és termesztőközegek. Minták előkészítése a kémiai és fizikai vizsgálatokhoz; a szárazanyag-tartalom, a nedvességtartalom és a laboratóriumban tömörített térfogat sűrűségének meghatározása” című EN 13040 szabványban meghatározott módon kell előkészíteni.

A kérelmezés évében a mintavételi és vizsgálati gyakoriságnak az 1. függelékben előírt követelményeknek kell megfelelnie. A további években a késztermékekre vonatkozó mintavételi és vizsgálati gyakoriságnak a 2. függelékben előírt követelményeknek kell megfelelnie. A következő üzemtípusokra eltérő mintavételi és vizsgálati gyakoriságok vonatkoznak:

— : 1. típus : Hulladék- vagy állatimelléktermék-feldolgozó üzemek — : 2. típus : Az 1. típusú üzemek által előállított anyagokat felhasználó gyártóüzemek — : 3. típus : Hulladékból és állati melléktermékekből származó anyagokat nem használó gyártóüzemek

A 2. típusú üzemek esetében a kérelmezés évében és a további években érvényes mintavételi és vizsgálati gyakoriság megegyezik a 3. típusú üzemekre vonatkozó gyakorisággal, ha a számukra hulladékból/állati melléktermékekből nyert anyagokat biztosító beszállítók teljesítik az uniós ökocímke talajjavítóknak való odaítélésére vonatkozó kritériumokat. A kérelmezőnek be kell nyújtania az illetékes testülethez a beszállítók vizsgálati jegyzőkönyveit, valamint az azt igazoló dokumentációt, hogy a beszállítók megfelelnek az uniós ökocímke odaítélésére vonatkozó kritériumoknak. Az illetékes testületnek hatáskörében áll elismerni, hogy a nemzeti vagy regionális jogszabályokban és szabványokban előírt mintavételi és vizsgálati gyakoriságok biztosítják, hogy a hulladékból vagy állati melléktermékekből nyert anyagokat biztosító beszállítók megfelelnek az uniós ökocímke odaítélésére vonatkozó kritériumoknak. Abban az esetben, ha egy termék állati eredetű anyagokból áll vagy azokat tartalmaz, hivatkozni kell a 142/2011/EU bizottsági rendeletben (2) meghatározott mikrobiológiai szabványokra, valamint állat-egészségügyi és közegészségügyi ellenőrzésekre.

1. kritérium – Összetevők

Ez a kritérium a termesztőközegekre, a talajjavítókra és a talajtakarókra vonatkozik.

A megadott összetevőknek szerves és/vagy ásványi összetevőknek kell lenniük.

Értékelés és ellenőrzés:

A kérelmezőnek be kell nyújtania az illetékes testülethez a termék összetevőinek listáját.

2. kritérium – Szerves összetevők

Ez a kritérium a termesztőközegekre, a talajjavítókra és a talajtakarókra vonatkozik.

2.1. kritérium

A késztermék nem tartalmazhat tőzeget.

2.2. kritérium

1. A késztermék szerves összetevőjeként a következő anyagok használata megengedett: — a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 3. cikkének meghatározása szerinti, elkülönítetten gyűjtött biohulladék újrafeldolgozásával nyert anyagok, — az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 32. cikke és a 142/2011/EU végrehajtási rendeletben meghatározott műszaki szabványok szerint 2. kategóriába, illetve 3. kategóriába tartozó állati melléktermékekből származó anyagok, — a 2008/98/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének f) pontjában meghatározott fekáliából, szalmából és egyéb természetes, nem veszélyes mezőgazdasági vagy erdészeti anyagokból származó anyagok, — bármely egyéb, a 2008/98/EK irányelv 5. cikk meghatározása szerinti, fent nem említett biomassza-melléktermékből származó anyagok a 2) pont rendelkezéseinek és a 2.3. kritériumnak megfelelően, — bármely egyéb, fent nem említett biomassza-hulladék újrafeldolgozásából vagy hasznosításából származó anyagok a 2) pont rendelkezéseinek és a 2.3. kritériumnak megfelelően.

2. A késztermék szerves összetevőjeként a következő anyagok használata tilos: — teljes egészében vagy részben olyan vegyes kommunális háztartási hulladék szerves részéből származó anyagok, amelyet mechanikai, fizikai-kémiai, biológiai és/vagy manuális kezelés révén válogattak szét, — teljes egészében vagy részben települési szennyvíz tisztításából nyert iszapokból vagy a papíripari iszapokból származó anyagok, — teljes egészében vagy részben a 2.3. kritérium értelmében megengedett iszapoktól eltérő iszapokból származó anyagok, — teljes egészében vagy részben az 1069/2009/EK rendelet szerinti, 1. kategóriába tartozó állati melléktermékekből származó anyagok.

2.3. kritérium

Iszapok újrafeldolgozásából vagy hasznosításából származó anyagok csak akkor engedélyezettek, ha az iszap megfelel a következő követelményeknek:

a) az iszap típusa a 2000/532/EK bizottsági határozatban (5) megállapított európai hulladékjegyzék szerinti, a 2. táblázatban megadott következő hulladéktípusok egyike: 2. táblázat A megengedett iszapok és azok kódjai az európai hulladékjegyzék szerint 0203 05 Gyümölcs, zöldség, gabonafélék, étolaj, kakaó, kávé, tea és dohány előkészítése és feldolgozása; konzervgyártás; élesztő- és élesztőkivonat-gyártás; melaszgyártás és -erjesztés során keletkező folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó iszapok 0204 03 Cukorgyártás során keletkező folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó iszapok 0205 02 A tejiparban keletkező folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó iszapok 0206 03 A sütő- és cukrásziparban keletkező folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó iszapok 0207 05 Alkoholtartalmú és alkoholmentes italok (kávé, tea és kakaó kivételével) előállítása során keletkező folyékony hulladékok keletkezésük helyén történő kezeléséből származó iszapok

b) Az iszapokat eredet szerint elkülönítik, ami azt jelenti, hogy nem keveredhetnek az egyedi gyártási folyamaton kívül folyadékokkal vagy iszapokkal.

Értékelés és ellenőrzés:

A kérelmezőnek be kell nyújtania az illetékes testülethez a termék minden egyes szerves összetevőjének származására vonatkozó információkat és a fenti követelményre vonatkozó megfelelőségi nyilatkozatot.

3. kritérium – Ásványi termesztőközegek és ásványi összetevők

3.1. kritérium – Energiafogyasztás és CO2-kibocsátás

Ez a kritérium kizárólag az ásványi termesztőközegekre vonatkozik.

A duzzasztott (expandált) ásványi anyagok és ásványgyapot gyártásának a következő energiafogyasztási és CO2-kibocsátási értékhatároknak kell megfelelnie:

— Energiafogyasztás/termék ≤ 11 GJ/t termék

— CO2 kibocsátás/termék ≤ 0,8 t CO2/t termék

Az energiafogyasztás/termék hányadost éves átlagként kell kiszámítani a következő módon:

ahol:

— n az átlagszámításhoz használt időszak éveinek száma

— i az átlagszámításhoz használt időszak egy éve

— Termelés az i évben előállított ásványgyapot vagy duzzasztott ásványi anyagok mennyisége tonnában

— F az i évben a termelési folyamat során felhasznált összes tüzelőanyag

— Elgrid az i évben a hálózatból vételezett összes villamos energia

— Hcog az i évben felhasznált összes, kapcsolt energiatermelésből származó hasznos hő

— Elcog az i évben felhasznált összes, kapcsolt energiatermelésből származó villamos energia

— Ref Ηη és Ref Εη a külön hő- és villamosenergia-termelésre vonatkozóan a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (6) meghatározott és a 2011/877/EU bizottsági végrehajtási határozat (7) szerint kiszámított hatásfok-referenciaértékek.

— PEScog az i évben a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv meghatározása szerinti kapcsolt energiatermelő létesítmény által megtakarított primer energia mennyisége

A CO2-kibocsátás/termék hányadost éves átlagként kell kiszámítani a következő módon:

ahol:

— n az átlagszámításhoz használt időszak éveinek száma

— i az átlagszámításhoz használt időszak egy éve

— Termelés az i évben előállított ásványgyapot mennyisége tonnában

— Közvetlen CO2-kibocsátás a 601/2012/EU rendelet (8) meghatározása szerinti összes CO2-kibocsátás az i évben

— Közvetett CO2-kibocsátás a végső energiafelhasználásra visszavezethető közvetett CO2 kibocsátás az i évben, amelyet a következők szerint kell kiszámítani:

ahol:

— FEgrid az uniós villamosenergia-hálózat átlagos szén-dioxid-intenzitása az MEErP (9) módszertana szerint (0,384 tCO 2 /MWhe = 0,107 tCO 2 /GJe)

— FEfuel cog a kapcsolt energiatermelő létesítményben felhasznált tüzelőanyag CO2-kibocsátási tényezője

A közvetlen CO2-kibocsátást a 601/2012/EU bizottsági rendelet szerint kell nyomon követni.

Az energiafogyasztás/termék és a CO2-kibocsátás/termék hányados kiszámításához a kérelem benyújtását megelőző utolsó 5 évet kell figyelembe venni. Amennyiben a kérelem benyújtásakor a létesítmény kevesebb mint 5 éve működik, a hányadost a működés idejének éves átlagaként kell kiszámítani; a működés idejének legalább egy évnek kell lennie.

Értékelés és ellenőrzés:

A kérelmezőnek be kell nyújtania az illetékes testülethez egy nyilatkozatot, amely tartalmazza a következő információkat:

— Az energiafogyasztás (GJ)/termék (tonna) hányados

— A CO2-kibocsátás (tonna)/termék (tonna) hányados

— Közvetlen CO2-kibocsátás (tonnában) az átlagszámításhoz használt időszak egyes éveiben

— Közvetett CO2-kibocsátás (tonnában) az átlagszámításhoz használt időszak egyes éveiben

— A felhasznált tüzelőanyagok, tüzelőanyag-felhasználás az egyes tüzelőanyagok szerinti bontásban (GJ), a gyártási folyamat azon részfolyamata(i), amely(ek)ben a tüzelőanyagot felhasználták, az átlagszámításhoz használt időszak egyes éveiben

— A hálózatból vételezett villamos energia (GJ végső energia) az átlagszámításhoz használt időszak egyes éveiben

— Kapcsolt energiatermelésből származó hasznoshő-felhasználás (GJ végső energia) az átlagszámításhoz használt időszak egyes éveiben

— Kapcsolt energiatermelésből származó villamosenergia-felhasználás (GJ végső energia) az átlagszámításhoz használt időszak egyes éveiben

— Hatásfok-referenciaértékek számítása külön hőtermelésre és villamosenergia-előállításra

— A kapcsolt energiatermeléssel elért primerenergia-megtakarítás (PEM) (%) az átlagszámításhoz használt időszak egyes éveiben

— A kapcsolt energiatermeléshez használt tüzelőanyagok meghatározása és aránya a tüzelőanyag-szerkezeten belül az átlagszámításhoz használt időszak egyes éveiben

A következő dokumentumokat mellékelni kell a nyilatkozatokhoz:

— A 601/2012/EU rendeletnek megfelelően éves kibocsátási jelentés az átlagszámításhoz használt időszak egyes éveire vonatkozóan

— A 600/2012/EU bizottsági rendeletnek (10) megfelelően az éves kibocsátási jelentés kielégítő voltát megállapító ellenőrzési jelentés az átlagszámításhoz használt időszak egyes éveire vonatkozóan

— A szolgáltató által biztosított elszámolás a hálózatból vételezett villamos energiáról, az átlagszámításhoz használt időszak egyes éveiben

— Elszámolás a helyszínen előállított és a vásárolt, kapcsolt energiatermelésből származó hő- és villamos energia felhasználásáról az átlagszámításhoz használt időszak egyes éveire vonatkozóan

3.2. kritérium – Az ásványi anyagok kitermelésének forrásai

Ez a kritérium a termesztőközegekre, a talajjavítókra és a talajtakarókra vonatkozik.

A kitermelt ásványi anyagoknak a késztermék összetevőjeként való felhasználása megengedett, feltéve, hogy:

1. (az EU-n belül): azokat a vadon élő madarak védelméről szóló 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) szerinti különleges madárvédelmi területekből és a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló 92/43/EGK tanácsi irányelv (12) szerinti különleges természetmegőrzési területekből álló, a Natura 2000 hálózathoz tartozó területeken termelték ki, a kitermelési tevékenységeket pedig a 92/43/EGK irányelv 6. cikkének rendelkezéseivel összhangban, az Európai Bizottságnak a nem energiahordozó nyersanyagokról és a Natura 2000-ről szóló iránymutatását (13) is figyelembe véve értékelték és engedélyezték;

2. (az EU-n kívül): azokat a beszerző/exportáló országok nemzeti jogszabályai értelmében védettként kijelölt területeken termelték ki, a kitermelési tevékenységeket pedig az 1) pontban foglaltakkal egyenértékű garanciákat nyújtó rendelkezéseknek megfelelően értékelték és engedélyezték.

Értékelés és ellenőrzés

Amennyiben az ásványi nyersanyagok kitermelésére (az EU-ban) a Natura 2000 hálózathoz tartozó területeken vagy (az EU-n kívül) a beszerző/exportáló országok nemzeti jogszabályai értelmében védettként kijelölt területeken került sor, a kérelmezőnek be kell nyújtania egy, az illetékes hatóságok által kiállított nyilatkozatot az e követelménynek való megfelelésről vagy az illetékes hatóságok által kiadott engedélye másolatát.

3.3. kritérium – Ásványi termesztőközegek használata és használat utáni kezelése

Ez a kritérium kizárólag az ásványi termesztőközegekre vonatkozik.

Az ásványi termesztőközegeket kizárólag professzionális kertészeti alkalmazások céljára lehet rendelkezésre bocsátani.

A kérelmező köteles az ügyfelek számára strukturált begyűjtési és újrafeldolgozási szolgáltatást kínálni, amelyhez harmadik félként eljáró szolgáltatókat is igénybe vehet. A begyűjtési és újrafeldolgozási szolgáltatásnak a kérelmező által a termékből szerte az Európai Unióban értékesített összmennyiség legalább 70 %-ára (v/v) ki kell terjednie.

Értékelés és ellenőrzés:

A kérelmezőnek be kell nyújtania az illetékes testülethez egy nyilatkozatot arról, hogy az ásványi termesztőközegeket kizárólag professzionális kertészeti alkalmazások céljára bocsátja rendelkezésre. A végfelhasználók számára nyújtott információknak tartalmazniuk kell a termék professzionális kertészeti alkalmazására vonatkozó nyilatkozatot.

A kérelmezőnek tájékoztatnia kell az illetékes testületet a strukturált begyűjtési és újrafeldolgozási szolgáltatással összefüggésben felkínált lehetőség(ek)ről és a megvalósított lehetőség(ek) eredményeiről. A kérelmezőnek különösen a következő dokumentációt és információkat kell benyújtania:

— a gyártó és a szolgáltatók között létrejött szerződéses dokumentáció,

— a begyűjtés, a feldolgozás és a rendeltetési helyek leírása,

— éves áttekintés a termesztőközegekből az Európai Unió tagállamaiban értékesített összmennyiségről és éves áttekintés a tagállamok azon területein értékesített mennyiségekről, ahol begyűjtési és feldolgozási szolgáltatásokat kínálnak,

— új belépők esetében meg kell becsülni a termesztőközegekből az Európai Unió tagállamaiban értékesített éves összmennyiséget és a tagállamok azon területein értékesített éves mennyiségeket, ahol begyűjtési és feldolgozási szolgáltatásokat kínálnak. Egy évvel az uniós ökocímke odaítélése után már reáladatokat kell szolgáltatni.

4. kritérium – Újrafeldolgozott/hasznosított és szerves anyagok a termesztőközegekben

Ez a kritérium kizárólag a termesztőközegekre vonatkozik.

A termesztőközeg-termékek újrafeldolgozott/hasznosított tartalmának vagy szerves tartalmának legalább a következő százalékos arányt el kell érnie:

a) A termesztőközeg legalább 30 %-át szerves összetevőknek kell alkotniuk (a szerves összetevőt a késztermék térfogatszázalékában kifejezve); vagy

b) Az ásványi termesztőközegnek olyan ásványi összetevőket kell tartalmaznia, amelyeket legalább 30 %-ban újrafeldolgozott anyagokat felhasználó eljárással állítottak elő (az újrafeldolgozott/hasznosított anyagok száraz súlyát az alapanyagok száraz összsúlyának százalékában kifejezve).

Értékelés és ellenőrzés:

A kérelmezőnek meg kell adnia a következő információkat:

— az a) esetben: az 1. kritériumnál megadott szerves összetevők térfogatának és a késztermék össztérfogatának hányadosa, vagy

— a b) esetben: az újrafeldolgozott/hasznosított anyagok száraz súlyának és az alapanyagok száraz összsúlyának hányadosa.

A b) esetben a kérelmezőnek a következő információkat is meg kell adnia az ásványi összetevőkről:

— A felhasznált nyersanyagok meghatározása, a felhasznált nyersanyagok száraz súlyának és az alapanyagok száraz összsúlyának hányadosa és az egyes felhasznált nyersanyagok eredete, valamint

— A felhasznált újrafeldolgozott/hasznosított anyagok meghatározása, a felhasznált újrafeldolgozott/hasznosított anyagok száraz súlyának és az alapanyagok száraz összsúlyának hányadosa és az egyes felhasznált újrafeldolgozott/hasznosított anyagok eredete.

5. kritérium – Veszélyes anyagok korlátozása

5.1. kritérium – Nehézfémekre vonatkozó határértékek

Ez a kritérium a termesztőközegekre, a talajjavítókra és a talajtakarókra vonatkozik.

a) Talajjavítók, talajtakarók és a termesztőközegek szerves összetevői

A talajjavítók, talajtakarók és a termesztőközegek szerves összetevői esetében a következő elemeknek a késztermékben vagy összetevőben található és a termék száraz súlyához viszonyítva mért mennyisége nem haladhatja meg a 3. táblázatban megadott értékeket.

3. táblázat

A nehézfémek talajjavítókra, talajtakarókra és a termesztőközegek szerves összetevőire vonatkozó határértékei

Nehézfémek Megengedett legnagyobb tartalom a termékben (mg/kg száraz tömegben) Kadmium (Cd) 1 Összes króm (Cr) 100 Réz (Cu) 100 Higany (Hg) 1 Nikkel (Ni) 50 Ólom (Pb) 100 Cink (Zn) 300

b) Termesztőközegek

A termesztőközegek, köztük ásványi termesztőközegek esetében a következő elemeknek a késztermékben található és a termék száraz súlyához viszonyítva mért mennyisége nem haladhatja meg a 4. táblázatban megadott értékeket.

4. táblázat

A nehézfémek termesztőközegekre, köztük ásványi termesztőközegekre vonatkozó határértékei

Nehézfémek Megengedett legnagyobb tartalom a termékben (mg/kg száraz tömegben) Kadmium (Cd) 3 Összes króm (Cr) 150 Réz (Cu) 100 Higany (Hg) 1 Nikkel (Ni) 90 Ólom (Pb) 150 Cink (Zn) 300

Értékelés és ellenőrzés:

A kérelmezőnek be kell nyújtania az illetékes testülethez az 5. táblázatban felsorolt vonatkozó EN szabványokban megadott vizsgálati eljárásnak megfelelően végrehajtott vizsgálatokról készült jegyzőkönyveket. A termesztőközegek szerves összetevői esetében a vizsgálati jegyzőkönyveket a szállítók is biztosíthatják.

5. táblázat

A nehézfémek extrakciójára és mérésére szolgáló szabványos módszerek

Nehézfémek Mérési módszer Extrakciós módszer Kadmium (Cd) EN 13650 Talajjavítók, talajtakarók, a termesztőközegek szerves összetevői és (az ásványi termesztőközegek kivételével) a termesztőközegek esetében: EN 13650 Talajjavítók és termesztőközegek. A királyvízben oldható elemek kivonása Az ásványi termesztőközegek esetében: EN 13651 Talajjavítók és termesztőközegek. A kalcium-kloridban/DTPA (CAT)-ban oldható tápanyagok és elemek kivonása Összes króm (Cr): EN 13650 Réz (Cu) EN 13650 Higany (Hg) EN 16175 (14) Nikkel (Ni) EN 13650 Ólom (Pb) EN 13650 Cink (Zn) EN 13650

5.2. kritérium – A policiklusos aromás szénhidrogénekre vonatkozó határértékek

Ez a kritérium a termesztőközegekre, a talajjavítókra és a talajtakarókra vonatkozik az ásványi termesztőközegek kivételével.

A következő policiklusos aromás szénhidrogéneknek a késztermékben található és a termék száraz súlyához viszonyítva mért mennyisége nem haladhatja meg a 6. táblázatban megadott értékeket.

6. táblázat

A policiklusos aromás szénhidrogénekre vonatkozó határértékek

Szennyező anyag Megengedett legnagyobb tartalom a termékben (mg/kg száraz tömegben) Policiklusos aromás szénhidrogének16 6 PAH16= az összes naftalin, acenaftilén, acenaftén, fluorén, fenantrén, antracén, fluorantén, pirén, benz[a]antracén, krizén, benz[b]fluorantén, benz[k]fluorantén, benz[a]pirén, indenol[1,2,3-cd]pirén, dibenz[a,h]antracén és benz[g,h,i]perilén

Értékelés és ellenőrzés:

A kérelmezőnek be kell nyújtania az illetékes testülethez a vizsgálati jegyzőkönyveket a „CEN/TS 16181 Iszap, kezelt biohulladék és talaj. A policiklusos aromás szénhidrogének (PAH) kimutatása gázkromatográfiával (GC) és nagy teljesítményű folyadék-kromatográfiával (HPLC) vagy azzal egyenértékű módszerrel” című műszaki előírásban megadott vizsgálati eljárásoknak megfelelően elvégzett vizsgálatokról.

5.3. kritérium – Veszélyes anyagok és keverékek

Ez a kritérium a termesztőközegekre, a talajjavítókra és a talajtakarókra vonatkozik.

A késztermék nem lehet az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) értelmében akut toxicitású, célszervi méreg, légzőszervi vagy bőrszenzibilizáló, rákkeltő, mutagén, reprodukciót károsító vagy környezetre veszélyes besorolású, és nem kaphat ilyen címkét.

A termék nem tartalmazhat olyan anyagokat vagy keverékeket, amelyek az 1272/2008/EK rendelet értelmében és a 7. táblázatban felsorolt figyelmeztető mondatok szerint értelmezve mérgező, a környezetre veszélyes, légzőszervi vagy bőrszenzibilizáló vagy rákkeltő, mutagén vagy reprodukciót károsító anyagnak minősülnek. Minden olyan szándékosan hozzáadott összetevőnek, amely (nedves súlyra vetítve) 0,010 tömegszázalékot meghaladó koncentrációban van jelen a termékben, meg kell felelnie e követelménynek. Amennyiben az 1272/2008/EK rendelet 10. cikke szerint meghatározott általános vagy egyedi koncentrációs határértékek szigorúbbak, azokat kell alkalmazni a fent említett (nedves súlyra vetített) 0,010 tömegszázalékos koncentrációs határérték helyett.

7. táblázat

A veszélyességi osztályozás korlátozásai és kategóriái

Akut toxicitás 1. és 2. kategória 3. kategória H300 Lenyelve halálos. H301 Lenyelve mérgező. H310: Bőrrel érintkezve halálos. H311: Bőrrel érintkezve mérgező. H330: Belélegezve halálos. H331: Belélegezve mérgező. H304: Lenyelve és a légutakba kerülve halálos lehet. EUH070 Szembe kerülve mérgező. Célszervi toxicitás 1. kategória 2. kategória H370 Károsítja a szerveket. H371 Károsíthatja a szerveket. H372 Ismétlődő vagy hosszabb expozíció esetén károsítja a szerveket. H373 Ismétlődő vagy hosszabb expozíció esetén károsíthatja a szerveket. Légzőszervi és bőrszenzibilizáció 1A. kategória 1B. kategória H317: Allergiás bőrreakciót válthat ki. H317: Allergiás bőrreakciót válthat ki. H334: Belélegezve allergiás és asztmás tüneteket, és nehéz légzést okozhat. H334: Belélegezve allergiás és asztmás tüneteket, és nehéz légzést okozhat. Rákkeltő, mutagén vagy reprodukciót károsító 1A. és 1B. kategória 2. kategória H340 Genetikai károsodást okozhat. H341 Feltehetően genetikai károsodást okoz. H350 Rákot okozhat. H351 Feltehetően rákot okoz. H350i Belélegezve rákot okozhat. H360F Károsíthatja a termékenységet. H361f Feltehetően károsítja a termékenységet. H360D Károsíthatja a születendő gyermeket. H361d Feltehetően károsítja a születendő gyermeket. H360FD Károsíthatja a termékenységet. Károsíthatja a születendő gyermeket H361fd Feltehetően károsítja a termékenységet. Feltehetően károsítja a születendő gyermeket. H360Fd Károsíthatja a termékenységet. Feltehetően károsítja a születendő gyermeket. H362 A szoptatott gyermeket károsíthatja. H360Df Károsíthatja a születendő gyermeket. Feltehetően károsítja a termékenységet. A vízi környezetre veszélyes 1. és 2. kategória 3. és 4. kategória H400 Nagyon mérgező a vízi élővilágra. H412 Ártalmas a vízi élővilágra, hosszan tartó károsodást okoz. H410 Nagyon mérgező a vízi élővilágra, hosszan tartó károsodást okoz. H413 Hosszan tartó ártalmas hatást gyakorolhat a vízi élővilágra. H411 Mérgező a vízi élővilágra, hosszan tartó károsodást okoz. Az ózonrétegre veszélyes H420 Veszélyes az ózonrétegre.

Az Unió által elfogadott mindenkori legfrissebb osztályozási szabályok elsőbbséget élveznek a felsorolt veszélyességi osztályokkal szemben. Az 1272/2008/EK rendelet 15. cikkének megfelelően ezért a kérelmezőnek gondoskodnia kell arról, hogy a besorolás az anyagok és keverékek osztályozására, címkézésére és csomagolására vonatkozó legfrissebb rendelkezések alapján történjen.

A figyelmeztető mondatok általában anyagokra vonatkoznak. Ha azonban az anyagokról nem lehetséges külön adatokat beszerezni, a keverékekre vonatkozó besorolási szabályokat kell alkalmazni.

Az 5.3. kritérium teljesítése alól mentesülnek azok az anyagok vagy keverékek, amelyek jellemzői a feldolgozás hatására módosulnak, például biológiai úton nem vehetők fel, vagy kémiailag oly módon alakulnak át, hogy az esetükben korábban azonosított veszélyek már nem állnak fenn.

Ez a kritérium nem vonatkozik azokra a késztermékekre, amelyek a következőkből állnak:

— olyan anyagok, amelyek az 1907/2006/ rendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint nem tartoznak a rendelet hatályába,

— olyan anyagok, amelyek az 1907/2006/EK rendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának hatálya alá tartoznak; ez a pont megállapítja azokat a kritériumokat, amelyek alapján a szóban forgó rendelet V. mellékletében felsorolt anyagok mentességet kapnak a regisztrálási, továbbfelhasználói és értékelési követelmények alól.

Annak megállapításához, hogy ez a kizárás alkalmazható-e, vagy sem, a kérelmezőnek ellenőriznie kell minden olyan szándékosan hozzáadott anyagot, amely (nedves súlyra vetítve) 0,010 tömegszázalékot meghaladó koncentrációban van jelen.

Értékelés és ellenőrzés:

A kérelmezőnek ellenőriznie kell az olyan anyagok és keverékek jelenlétét, amelyek az e kritériumban foglalt figyelmeztető mondatokkal jellemezhetők. A kérelmezőnek be kell nyújtania az illetékes testülethez egy nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy a termék megfelel a fenti kritériumnak.

A nyilatkozatnak tartalmaznia kell a kapcsolódó dokumentációt, például a szállítók által aláírt megfelelőségi nyilatkozatokat arról, hogy az anyagok, keverékek és alapanyagok nincsenek besorolva a 7. táblázatban említett figyelmeztető mondatokhoz tartozó, az 1272/2008/EK rendelet szerinti veszélyességi osztályokba, amennyire ezt meg lehet ítélni legalább az 1907/2006/EK rendelet VII. mellékletében foglalt követelményeknek megfelelő információk alapján.

Az adatoknak az anyagok vagy keverékek késztermékben felhasznált formáira vagy fizikai állapotaira kell vonatkozniuk.

A következő műszaki adatokat kell megadni az egyes anyagok és keverékek besorolásáról vagy be nem sorolásáról szóló nyilatkozatok alátámasztására:

i. az 1907/2006/EK rendelet szerint nem regisztrált vagy harmonizált CLP-osztályozással még nem rendelkező anyagok esetében: az említett rendelet VII. mellékletében felsorolt követelményeknek megfelelő adatok;

ii. az 1907/2006/EK rendelet szerint regisztrált és a harmonizált CLP-osztályozásra vonatkozó követelményeknek meg nem felelő anyagok esetében: a REACH rendelet szerinti regisztrálási dokumentáción alapuló adatok, amelyek igazolják, hogy az anyag nem rendelkezik besorolással;

iii. a harmonizált vagy saját besorolással rendelkező anyagok esetében: biztonsági adatlapok, amennyiben rendelkezésre állnak. Amennyiben ezek nem állnak rendelkezésre, vagy az anyag saját besorolással rendelkezik, az anyagoknak az 1907/2006/EK rendelet II. melléklete szerinti veszélyességi osztályozásáról kell adatokat szolgáltatni;

iv. keverékek esetében: biztonsági adatlapok, amennyiben rendelkezésre állnak. Ha ezek nem állnak rendelkezésre, akkor a keverék besorolásának az 1272/2008/EK rendeletben foglalt szabályok szerinti számítását kell megadni, továbbá a keverékeknek az 1907/2006/EK rendelet II. melléklete szerinti veszélyességi osztályozásáról kell adatokat szolgáltatni.

Biztonsági adatlapokat kell benyújtani a készterméket alkotó anyagokról, továbbá az anyagok összeállítása és kezelése során felhasznált, a késztermékben (nedves súlyra vetítve) 0,010 tömegszázalékos határértéket meghaladó koncentrációban jelen lévő anyagokról és keverékekről, amennyiben nincs alacsonyabb általános vagy egyedi koncentrációs határérték érvényben az 1272/2008/EK rendelet 10. cikke szerint.

A biztonsági adatlapokat az 1907/2006/EK rendelet II. mellékletének (Útmutató a biztonsági adatlapok elkészítéséhez) 10., 11. és 12. szakaszában nyújtott útmutatás alapján kell kitölteni. A hiányosan kitöltött biztonsági adatlapokat a vegyi anyagok szállítóinak nyilatkozataiból származó adatokkal kell kiegészíteni.

Az anyagok lényegi jellemzőiről a vizsgálatokon kívül más eszközökkel is nyerhetők adatok; alternatív módszerként alkalmazhatók például in vitro módszerek, a szerkezet és a hatások közötti összefüggéseket leíró kvantitatív modellek vagy az 1907/2006/EK rendelet XI. melléklete szerinti csoportosítás vagy kereszthivatkozás.

A releváns adatokat kifejezetten ajánlott megosztani az ellátási lánc szereplőivel.

Ásványgyapot esetében a kérelmezőnek a következő információkat is meg kell adnia:

a) igazolás az ásványigyapot-termékeket tanúsító európai szervezet által odaítélt, az 1272/2008/EK rendelet Q. megjegyzésének való megfelelést igazoló védjegy használatának jogáról;

b) vizsgálati jegyzőkönyv az ISO 14184-1 „Textilek. A formaldehid kimutatása. 1. rész: A szabad és a hidrolizált formaldehid” című szabványnak megfelelően.

5.4. kritérium – Az 1907/2006/EK rendelet 59. cikkének (1) bekezdése szerint felsorolt anyagok

A késztermék nem tartalmazhat (nedves súlyra vetítve) 0,010 tömegszázalékos határértéket meghaladó koncentrációban olyan szándékosan hozzáadott anyagot, amely különös aggodalomra okot adó anyagnak minősül és szerepel az 1907/2006/EK rendelet 59. cikkének (1) bekezdésében meghatározott jegyzékben.

Értékelés és ellenőrzés:

A kockázatok szempontjából különös aggodalomra okot adó anyagok legfrissebb jegyzékére hivatkozni kell a kérelmezés benyújtásakor. A kérelmező köteles megfelelőségi nyilatkozatot kiállítani, amelyben igazolja az 5.4. kritérium teljesülését, továbbá mellékelnie kell minden kapcsolódó dokumentációt, köztük az anyagok szállítói által aláírt megfelelőségi nyilatkozatokat, valamint a felhasznált anyagoknak vagy keverékeknek az 1907/2006/EK rendelet II. melléklete szerinti biztonsági adatlapjait. Az anyagok és készítmények koncentrációs határértékeit az 1907/2006/EK rendelet 31. cikkében foglalt követelmények szerint fel kell tüntetni a biztonsági adatlapon.

5.5. kritérium – Az E. coli és a Salmonella spp. baktériumokra vonatkozó határértékek

Ez a kritérium a termesztőközegekre, a talajjavítókra és a talajtakarókra vonatkozik az ásványi termesztőközegek kivételével.

A késztermék nem tartalmazhat elsődleges kórokozókat a 8. táblázatban megadott szinteket meghaladó mértékben.

8. táblázat

Az E. coli és a Salmonella spp. baktériumokra vonatkozó határértékek

Kórokozó Határérték E. coli 1 000 CFU/g friss tömeg Salmonella spp. 25 g friss tömegben nem mutatható ki CFU= Colony Forming Units (telepképző egységek)

Értékelés és ellenőrzés:

A kérelmezőnek be kell nyújtania az illetékes testülethez a 9. táblázatban megadott vizsgálati eljárásnak megfelelően végrehajtott vizsgálatról készült jegyzőkönyveket.

9. táblázat

Az E. coli és a Salmonella spp. baktériumokra vonatkozó szabványos vizsgálati módszerek

Paraméter Vizsgálati módszer E. coli CEN/TR 16193 Iszap, kezelt biohulladék és talaj. Az Escherichia coli kimutatása és számlálása vagy ezzel egyenértékű módszer. Salmonella spp. ISO 6579 Élelmiszerek és takarmányok mikrobiológiája. Horizontális módszer a Salmonella spp. kimutatására.

6. kritérium – Stabilitás

Ez a kritérium a termesztőközegekre, a talajjavítókra és a talajtakarókra vonatkozik a teljes mértékben lignocellulóz összetevőkből álló talajtakarók és az ásványi termesztőközegek kivételével.

A nem professzionális alkalmazásokra szolgáló talajjavítóknak és talajtakaróknak, valamint a valamennyi alkalmazásra szolgáló termesztőközegeknek meg kell felelniük a 10. táblázatban megadott követelmények egyikének.

10. táblázat

A nem professzionális alkalmazásokra szolgáló talajjavítókra és talajtakarókra, valamint a valamennyi alkalmazásra szolgáló termesztőközegekre vonatkozó stabilitási követelmények

Stabilitási paraméter Követelmény Maximális respirometriás index 15 mmol O2/kg szerves anyag/h Minimum korhadási fok (ahol alkalmazható) IV (az önmelegedéssel a vizsgálati hőmérséklet legfeljebb 20 °C-kal emelkedik a környezeti hőmérséklet fölé)

A professzionális alkalmazásokra szolgáló talajjavítóknak és talajtakaróknak meg kell felelniük a 11. táblázatban megadott követelmények egyikének.

11. táblázat

A professzionális alkalmazásokra szolgáló talajjavítókra és talajtakarókra vonatkozó stabilitási követelmények

Stabilitási paraméter Követelmény Maximális respirometriás index 25 mmol O2/kg szerves anyag/h Minimum korhadási fok (ahol alkalmazható) III (az önmelegedéssel a vizsgálati hőmérséklet legfeljebb 30 °C-kal emelkedik a környezeti hőmérséklet fölé)

Értékelés és ellenőrzés:

A kérelmezőnek be kell nyújtania az illetékes testülethez a 12. táblázatban megadott vizsgálati eljárásnak megfelelően végrehajtott vizsgálatról készült jegyzőkönyveket.

12. táblázat

A stabilitás vizsgálatára szolgáló szabványos vizsgálati módszer

Paraméter Vizsgálati módszer Respirometriás index EN 16087-1 Talajjavítók és termesztőközegek. Az aerob biológiai aktivitás meghatározása. Oxigénfelvételi sebesség (Oxygen uptake rate, OUR) Korhadási fok EN 16087-2 Talajjavítók és termesztőközegek. Az aerob biológiai aktivitás meghatározása. A komposzt önmelegedési vizsgálata

7. kritérium – Fizikai szennyező anyagok

Ez a kritérium a termesztőközegekre, a talajjavítókra és a talajtakarókra vonatkozik az ásványi termesztőközegek kivételével.

A késztermék 2 mm-es szitanyílásméretet meghaladó, a termék száraz súlyához viszonyítva mért üveg-, fém- és műanyagtartalma nem haladhatja meg a 0,5 %-ot.

Értékelés és ellenőrzés:

A kérelmezőnek be kell nyújtania az illetékes testülethez a vizsgálati jegyzőkönyveket a CEN/TS 16202 „Iszap, kezelt biohulladék és talaj. A szennyeződések és kövek meghatározása” című műszaki előírásban megadott vizsgálati eljárásoknak megfelelően elvégzett vizsgálatokról.

8. kritérium – Szerves anyag és szárazanyag

Ez a kritérium a talajjavítókra és a talajtakarókra vonatkozik.

A késztermék izzításakor a szárazanyag-veszteségnek legalább a száraz súly 15 %-ának kell lennie (szárazsúly-százalék).

A késztermék szárazanyag-tartalmának legalább a friss tömeg 25 %-ának kell lennie (frisstömeg-százalék).

Értékelés és ellenőrzés:

A kérelmezőnek be kell nyújtania az illetékes testülethez a 13. táblázatban megadott vizsgálati eljárásnak megfelelően végrehajtott vizsgálatról készült jegyzőkönyveket.

13. táblázat

A szárazanyag és a szerves anyag vizsgálatára szolgáló szabványos vizsgálati módszerek

Paraméter Vizsgálati módszer Szárazanyag (frisstömeg-százalék) EN 13040 Talajjavítók és termesztőközegek. Minták előkészítése a kémiai és fizikai vizsgálatokhoz; a szárazanyag-tartalom, a nedvességtartalom és a laboratóriumban tömörített térfogat sűrűségének meghatározása. Az izzítási veszteségként meghatározott szerves anyag (szárazanyag-százalék) EN 13039 Talajjavítók és termesztőközegek. A szervesanyag-tartalom és hamu meghatározása.

9. kritérium – Életképes gyommagvak és növényi szaporítóképletek

Ez a kritérium a termesztőközegekre és a talajjavítókra vonatkozik az ásványi termesztőközegek kivételével.

A késztermékek legfeljebb két egységnyi életképes gyommagvat és növényi szaporítóképletet tartalmazhatnak literenként.

Értékelés és ellenőrzés:

A kérelmezőnek be kell nyújtania az illetékes testülethez a vizsgálati jegyzőkönyvet a CEN/TS 16201 „Iszap, kezelt biohulladék és talaj. Az életképes magvak és szaporítóképletek meghatározása” című műszaki előírásban megadott vizsgálati eljárásoknak megfelelően elvégzett vizsgálatokról.

10. kritérium – Növényi reakció

Ez a kritérium a termesztőközegekre és a talajjavítókra vonatkozik.

A késztermékeknek nem lehet káros hatásuk a növény kihajtására vagy azt követő növekedésére.

Értékelés és ellenőrzés:

A kérelmezőnek be kell nyújtania az illetékes testülethez a vizsgálati jegyzőkönyvet egy, az EN 16086-1 „Talajjavítók és termesztőközegek. A növényi reakció meghatározása. 1. rész: Cserepes termesztési vizsgálat kínai kellel” című szabványban megadott vizsgálati eljárásnak megfelelően elvégzett vizsgálatról.

11. kritérium – A termesztőközegek jellemzői

Ez a kritérium kizárólag a termesztőközegekre vonatkozik.

11.1. kritérium – Elektromos vezetőképesség

A késztermék elektromos vezetőképessége nem érheti el a 100 mS/m értéket.

Értékelés és ellenőrzés:

A kérelmezőnek be kell nyújtania az illetékes testülethez a vizsgálati jegyzőkönyvet egy, az EN 13038 „Talajjavítók és termesztőközegek. Az elektromos vezetőképesség meghatározása” című szabványban megadott vizsgálati eljárásnak megfelelően elvégzett vizsgálatról.

11.2. kritérium – pH-érték

A késztermék pH-értékének a 4–7 tartományban kell lennie.

Értékelés és ellenőrzés:

A kérelmezőnek be kell nyújtania az illetékes testülethez a vizsgálati jegyzőkönyvet egy, az EN 13037 „Talajjavítók és termesztőközegek. A pH-érték meghatározása” című szabványban megadott vizsgálati eljárásnak megfelelően elvégzett vizsgálatról.

11.3. kritérium – Nátriumtartalom

A késztermék vizes kivonatainak nátriumtartalma nem haladhatja meg a 150 mg/l értéket friss termékre vetítve.

Értékelés és ellenőrzés:

A kérelmezőnek be kell nyújtania az illetékes testülethez a vizsgálati jegyzőkönyvet egy, az EN 13652 „Talajjavítók és termesztőközegek. A vízben oldható tápanyagok és elemek kivonása” című szabványban megadott vizsgálati eljárásnak megfelelően elvégzett vizsgálatról.

11.4. kritérium – Klórtartalom

A késztermék vizes kivonatainak klórtartalma nem haladhatja meg a 500 mg/l értéket friss termékre vetítve.

Értékelés és ellenőrzés:

A kérelmezőnek be kell nyújtania az illetékes testülethez a vizsgálati jegyzőkönyvet egy, az EN 13652 „Talajjavítók és termesztőközegek. A vízben oldható tápanyagok és elemek kivonása” című szabványban megadott vizsgálati eljárásnak megfelelően elvégzett vizsgálatról.

12. kritérium – Információnyújtás

Ez a kritérium a termesztőközegekre, a talajjavítókra és a talajtakarókra vonatkozik.

A terméket – a csomagoláson vagy a kísérő tájékoztatókon feltüntetve – az alábbi tájékoztatással kell ellátni.

12.1. kritérium – Talajjavítók

a) a forgalomba hozatalért felelős szervezet neve és címe;

b) a terméket típus szerint azonosító leíró szöveg, mely tartalmazza a „TALAJJAVÍTÓ” szöveget;

c) tételazonosító kód;

d) a mennyiség (tömegben);

e) a nedvességtartalom-tartomány;

f) a termék gyártásához (5 tömegszázaléknál nagyobb mértékben) felhasznált főbb alapanyagok;

g) a javasolt tárolási körülmények és a javasolt felhasználhatósági időpont;

h) a biztonságos kezelésre és használatra vonatkozó iránymutatások;

i) annak leírása, hogy a terméket milyen célra szánták, és használatára milyen korlátozások vonatkoznak, ezen belül annak jelzése, hogy pontosan milyen növénycsoportok (például mészkerülők vagy mészkedvelők) részére szánják a terméket;

j) a pH-érték (utalva az alkalmazott vizsgálati módszerre);

k) a szerves széntartalom (%), az összes nitrogéntartalom (%) és a szervetlen nitrogéntartalom (%) (utalva az alkalmazott vizsgálati módszerre);

l) a szén/nitrogén arány;

m) az összes foszfortartalom (%) és az összes káliumtartalom (%) (utalva az alkalmazott vizsgálati módszerre);

n) a nem professzionális felhasználásra szánt termékek esetében nyilatkozat a szerves anyag stabilitásáról (stabil vagy nagyon stabil);

o) nyilatkozat a javasolt felhasználási módszerekről;

p) nem professzionális alkalmazások esetén: a javasolt alkalmazási arány kilogramm vagy liter termék/egységnyi felület (m2)/év formában kifejezve.

12.2. kritérium – Termesztőközegek

a) a forgalomba hozatalért felelős szervezet neve és címe;

b) a terméket típus szerint azonosító leíró szöveg, mely tartalmazza a „TERMESZTŐKÖZEG” szöveget;

c) tételazonosító kód;

d) a mennyiség (térfogat vagy ásványgyapot esetében a táblák száma, megadva a tábla méretét);

e) a nedvességtartalom-tartomány;

f) a termék gyártásához (5 térfogatszázaléknál nagyobb mértékben) felhasznált főbb alapanyagok;

g) a javasolt tárolási körülmények és a javasolt felhasználhatósági időpont;

h) a biztonságos kezelésre és használatra vonatkozó iránymutatások;

i) annak leírása, hogy a terméket milyen célra szánták, és használatára milyen korlátozások vonatkoznak, ezen belül annak jelzése, hogy pontosan milyen növénycsoportok (például mészkerülők vagy mészkedvelők) részére szánják a terméket;

j) pH (EN 13037);

k) elektromos vezetőképesség (1:5 arányú extrakció);

l) a csírázóképesség gátlása (EN 16086-1);

m) növekedésgátlás (EN 16086-1);

n) nyilatkozat a szerves anyag stabilitásáról (stabil vagy nagyon stabil);

o) nyilatkozat a javasolt felhasználási módszerekről;

p) ásványi termesztőközegek esetében nyilatkozat arról, hogy professzionális kertészeti alkalmazásokra szolgál.

12.3. kritérium – Talajtakarók

a) a forgalomba hozatalért felelős szervezet neve és címe;

b) a terméket típus szerint azonosító leíró szöveg, mely tartalmazza a „TALAJTAKARÓ” szöveget;

c) tételazonosító kód;

d) a mennyiség (térfogatban);

e) a nedvességtartalom-tartomány;

f) a termék gyártásához (5 térfogatszázaléknál nagyobb mértékben) felhasznált főbb alapanyagok;

g) a biztonságos kezelésre és használatra vonatkozó iránymutatások;

h) annak leírása, hogy a terméket milyen célra szánták, és használatára milyen korlátozások vonatkoznak, ezen belül annak jelzése, hogy pontosan milyen növénycsoportok (például mészkerülők vagy mészkedvelők) részére szánják a terméket;

i) a pH-érték (utalva az alkalmazott vizsgálati módszerre);

j) nem professzionális felhasználások esetében adott esetben nyilatkozat a szerves anyag stabilitásáról (stabil vagy nagyon stabil);

k) nyilatkozat a javasolt felhasználási módszerekről;

l) nem professzionális alkalmazások esetén: a javasolt alkalmazási arány mm-ben kifejezve.

Értékelés és ellenőrzés:

A kérelmezőnek nyilatkoznia kell arról, hogy a termék megfelel ennek a követelménynek, továbbá át kell adnia az illetékes testületnek a csomagolás vagy a kísérő tájékoztatók egy mintapéldányát vagy a csomagoláson vagy a kísérő tájékoztatókban feltüntetett használati útmutató szövegét.

13. kritérium – Az uniós ökocímkén feltüntetett információk

A választható, szövegmezős címkének a következő szöveget kell tartalmaznia:

— elősegíti az anyagok újrafeldolgozását,

— elősegíti a megújuló és újrafeldolgozott anyagok felhasználását.

A talajjavítók és a talajtakarók esetében a következő kiegészítő információkat is tartalmaznia kell:

— a nehézfém-koncentrációk korlátozásával csökkenti a talaj és a talajvíz szennyeződését.

A választható szövegmezős címke használatával kapcsolatban a következő internetcímen található „Guidelines for the use of the EU Ecolabel logo” („Iránymutatás az uniós ökocímke logójának használatához”) című, angol nyelvű dokumentum szolgál információkkal:

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/logo_guidelines.pdf

Értékelés és ellenőrzés:

A kérelmezőnek be kell nyújtania az illetékes testülethez a termék ökocímkével ellátott csomagolásának mintáját és az e kritériumra vonatkozó megfelelőségi nyilatkozatot.

(1) Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete ( 2006. december 18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

(2) A Bizottság 142/2011/EU rendelete (2011. február 25.) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról szóló 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról, valamint a 97/78/EK tanácsi irányelvnek az egyes minták és tételek határon történő állat-egészségügyi ellenőrzése alóli, az irányelv szerinti mentesítése tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 54., 2011.2.26., 1. o.).

(3) Az Európai Parlament és a Tanács 2008. november 19-i 2008/98/EK irányelve a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).

(4) Az Európai Parlament és a Tanács 2009. október 21-i 1069/2009/EK rendelete a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (állati melléktermékekre vonatkozó rendelet) (HL L 300., 2009.11.14., 1. o.).

(5) HL L 226., 2000.9.6., 3. o.

(6) Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i 2012/27/EU irányelve az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

(7) A Bizottság 2011. december 19-i 2011/877/EU végrehajtási határozata a 2004/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazásában a külön hő- és villamosenergia-termelésre vonatkozó egységes hatásfok-referenciaértékek megállapításáról és a 2007/74/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2011.12.23., 91. o.).

(8) A Bizottság 2012. június 21-i 601/2012/EU rendelete az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelő nyomon követéséről és jelentéséről (HL L 181., 2012.7.12., 30. o.).

(9) Az energiával kapcsolatos termékek környezettudatos tervezésére vonatkozó módszertan (http://www.meerp.eu/).

(10) A Bizottság 2012. június 21-i 600/2012/EU rendelete a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó adatokat tartalmazó jelentések és a tonnakilométer-adatokat tartalmazó jelentések hitelesítéséről, valamint a hitelesítők akkreditációjáról (HL L 181., 2012.7.12., 1. o.).

(11) Az Európai Parlament és a Tanács 2009. november 30-i 2009/147/EK irányelve a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.).

(12) A Tanács 1992. május 21-i 92/43/EGK Irányelve a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).

(13) EC guidance on undertaking non-energy extractive activities in accordance with Natura 2000 requirements („Iránymutatások a nem energiával kapcsolatos bányászatról és a Natura 2000 követelményeiről”) (http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/neei_n2000_guidance.pdf).

(14) EN 16175 Iszap, kezelt biohulladék és talaj. A higany kimutatása. 1. rész: Hideggőzös atomabszorpciós spektrometria (CV-AAS) és 2. rész: Hideggőzös atomfluoreszcens spektrometria (CV-AFS)

(15) Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1272/2008/EK rendelete az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).

1. függelék A mintavétel és vizsgálat gyakorisága a kérelmezés évében Az üzem típusa Kritérium Éves felhasználás/termelés A vizsgálat gyakorisága 1. típus: Hulladék- vagy állatimelléktermék-feldolgozó üzemek 5.1. – A nehézfémekre vonatkozó határértékek 5.5. – Az E. coli és a Salmonella spp. baktériumokra vonatkozó határértékek 6. – Stabilitás 7. – Fizikai szennyező anyagok 8. – Szerves anyag és szárazanyag 9. – Életképes magvak és növényi szaporítóképletek 10. – Növényi reakció 11. – A termesztőközegek jellemzői Felhasználás (t) ≤ 3 000 1 a felhasznált anyagok minden 1 000 tonnája után, a kapott számot a legközelebbi egész számra kerekítve 3 000 < felhasználás (t) ≤ 20 000 4 (egy minta minden évszakban) Felhasználás (t) > 20 000 az évente elvégzett vizsgálatok száma = az évente felhasznált anyagmennyiség (tonnában)/10 000 tonna + 1 Legalább 4 és legfeljebb 12 5.2. – Policiklusos aromás szénhidrogének Felhasználás (t) ≤ 3 000 1 3 000 < felhasználás (t) ≤ 10 000 2 10 000 < felhasználás (t) ≤ 20 000 3 20 000 < felhasználás (t) ≤ 40 000 4 40 000 < felhasználás (t) ≤ 60 000 5 60 000 < felhasználás (t) ≤ 80 000 6 80 000 < felhasználás (t) ≤ 100 000 7 100 000 < felhasználás (t) ≤ 120 000 8 120 000 < felhasználás (t) ≤ 140 000 9 140 000 < felhasználás (t) ≤ 160 000 10 160 000 < felhasználás (t) ≤ 180 000 11 Felhasználás (t) > 180 000 12 2. típus: Az 1. típusú üzemek által előállított anyagokat felhasználó gyártóüzemek 5.1. – A nehézfémekre vonatkozó határértékek 5.5. – Az E. coli és a Salmonella spp. baktériumokra vonatkozó határértékek 6. – Stabilitás 7. – Fizikai szennyező anyagok 8. – Szerves anyag és szárazanyag 9. – Életképes magvak és növényi szaporítóképletek 10. – Növényi reakció 11. – A termesztőközegek jellemzői Termelés (m3) ≤ 5 000 2 tételből az EN 12579 szabvány (1) szerint vett reprezentatív egyesített minták Termelés (m3) > 5 000 4 tételből az EN 12579 szabvány szerint vett reprezentatív egyesített minták 5.2. – Policiklusos aromás szénhidrogének Termelés (m3) ≤ 5 000 1 tételből az EN 12579 szabvány szerint vett reprezentatív egyesített minta (minták) Termelés (m3) > 5 000 2 tételből az EN 12579 szabvány szerint vett reprezentatív egyesített minták 3. típus: Hulladékból és állati melléktermékekből származó anyagokat NEM használó gyártóüzemek 5.1. – A nehézfémekre vonatkozó határértékek 5.5. – Az E. coli és a Salmonella spp. baktériumokra vonatkozó határértékek 6. – Stabilitás 7. – Fizikai szennyező anyagok 8. – Szerves anyag és szárazanyag 9. – Életképes magvak és növényi szaporítóképletek 10. – Növényi reakció 11. – A termesztőközegek jellemzői Termelés (m3) ≤ 5 000 1 tételből az EN 12579 szabvány szerint vett reprezentatív egyesített minta (minták) Termelés (m3) > 5 000 2 tételből az EN 12579 szabvány szerint vett reprezentatív egyesített minták 5.2. – Policiklusos aromás szénhidrogének A felhasználás/termelés értékétől függetlenül 1 tételből az EN 12579 szabvány szerint vett reprezentatív egyesített minta (minták) (1) EN 12579 Talajjavítók és termesztőközegek. Mintavétel