A Bizottság határozata

(1995. július 12.)

a vezető munkaügyi felügyeleti tisztviselők bizottságának létrehozásáról

(95/319/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

mivel 1982 óta informálisan működik a vezető munkaügyi felügyeleti tisztviselők csoportja;

mivel a Bizottságnak a munkahelyi biztonságra, higiéniára és egészségvédelemre vonatkozó programjáról szóló közleménye [1] e csoport számára rendszeres ülések hivatalossá tételét irányozza elő;

mivel a szociális ügyekre vonatkozó közösségi jogszabályok hatékony végrehajtásáról és érvényesítéséről szóló, 1992. december 21-i tanácsi következtetések [2] felhívják a tagállamokat és a Bizottságot, hogy ösztönözzék és támogassák a csoport tagjai közötti szoros együttműködést, kellő figyelemmel a szubszidiaritás elvére;

mivel a munkahelyi biztonságról, higiéniáról és egészségről szóló bizottsági közlemény [3] rendelkezik a munkaügyi főfelügyelők csoportjának bizottság formájában való hivatalossá tételéről;

mivel a belső piacra vonatkozó közösségi jogszabályok végrehajtására és érvényesítésére vonatkozó közigazgatási együttműködés fejlesztéséről szóló, 1994. június 16-i tanácsi állásfoglalás [4] kifejti a tagállamok közötti és a tagállamok és a Bizottság közötti közigazgatási együttműködés megközelítési módját, amely a kölcsönös segítségnyújtás és az átláthatóság kötelezettségén, valamint az arányosság és a titoktartás elvén alapul;

mivel e megközelítést kell alkalmazni a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó közösségi szociális jogszabályok – különösen a Bizottság európai szociális politikáról szóló fehér könyvében (10B. szakasz) és a középtávú szociális cselekvési programban foglaltak – végrehajtásában és érvényesítésében is;

mivel a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó másodlagos közösségi jogszabályok végrehajtása, valamint érvényesítésének nyomon követése során előforduló gyakorlati problémák felismerése, elemzése és megoldása elsősorban a nemzeti munkaügyi felügyeleti szervek hatáskörébe tartozik, és szoros együttműködést igényel e felügyelőségek és a Bizottság között;

mivel a vezető munkaügyi felügyeleti tisztviselők bizottsága jelentős tapasztalata révén, a tagjai és a Bizottság közötti szoros együttműködés alapján megfelelő kereteket biztosít a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó másodlagos közösségi jogszabályok hatékony és egyenértékű érvényesítésének nyomon követéséhez, valamint az e területre vonatkozó jogszabályok érvényesítésének nyomon követésével járó gyakorlati kérdések alapos elemzéséhez;

mivel ez a határozat nem ellentétes a tagállamoknak a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet munkaügyi felügyeletről szóló, 1947. július 11-i egyezményéből (No 81.) eredő kötelezettségeivel,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

(1) A Bizottság munkáját a vezető munkaügyi felügyeleti tisztviselők bizottsága (a továbbiakban: a bizottság) segíti.

(2) A bizottság a tagállamok munkaügyi felügyeleti szerveinek képviselőiből áll.

2. cikk

(1) A bizottság a Bizottság felkérése alapján vagy saját kezdeményezésére véleményt nyilvánít a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó közösségi jogszabályok tagállamok általi érvényesítésével kapcsolatban felmerülő összes nehézségről.

(2) A nemzeti munkaügyi felügyeleti szervek sokféle, a munkahelyi egészség és biztonság területén olykor túlmutató kötelezettsége miatt a bizottság a Bizottság kérésére vagy saját kezdeményezésére a közösségi szociális jogszabályok egyéb területein felmerülő, a munkahelyi egészséget és biztonságot befolyásoló kérdésekről is véleményt nyilvánít.

(3) A bizottság bármely olyan kezdeményezésre javaslatot tesz a Bizottságnak, amelyet a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó közösségi jogszabályok hatékony érvényesítésének ösztönzése érdekében célszerűnek tart, különösen a nemzeti munkaügyi felügyeleti szervek rendszerei közötti szorosabb együttműködés révén.

3. cikk

A Bizottságnak való segítségnyújtás során a bizottság az alábbi célkitűzések megvalósítására törekszik:

1. a munkaügyi felügyelet közös alapelveinek meghatározása a munkahelyi egészség és biztonság terén, valamint a nemzeti munkaügyi felügyeleti rendszerek ezen alapelvek tekintetében történő értékelésére szolgáló módszerek kifejlesztése;

2. elősegíti a munkaügyi felügyelet különböző nemzeti rendszereinek és gyakorlatainak, valamint a fellépés módjainak és jogi kereteinek alaposabb megismerését és kölcsönös megértését;

3. tapasztalatcsere megteremtése a nemzeti munkaügyi felügyeleti szervek között a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó másodlagos közösségi jogszabályok érvényesítésének nyomon követésével kapcsolatban, e joganyagnak a Közösség egész területén való következetes érvényesítése érdekében;

4. a munkaügyi felügyeleti tisztviselők cseréjének elősegítése a nemzeti közigazgatási rendszerek között, valamint képzési programok létrehozása a felügyeleti tisztviselők részére;

5. a munkaügyi felügyeleti tisztviselők tevékenységét segítő dokumentumok elkészítése és közzététele;

6. megbízható és hatékony rendszer kifejlesztése a munkaügyi felügyeleti szervek közötti, a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó közösségi jogszabályok érvényesítésének nyomon követése során előforduló problémákkal kapcsolatos gyors információcseréhez;

7. aktív együttműködés kialakítása harmadik országok munkaügyi felügyeleti szerveivel a munkahelyi egészség és biztonság terén tett közösségi erőfeszítések népszerűsítése és a határokon átnyúló problémák megoldása érdekében;

8. tanulmányozza az egyéb közösségi politikáknak a munkahelyi egészséggel és biztonsággal és a munkakörülményekkel kapcsolatos munkaügyi felügyeleti tevékenységekre gyakorolt esetleges hatását.

4. cikk

A bizottság egy hároméves programot állít össze, amelyben minden évben meghatározzák az egyes elvégzendő tevékenységeket, figyelembe véve az előző évben elvégzett tevékenységek értékelését.

5. cikk

(1) A bizottság minden egyes tagállam két-két képviselőjéből áll.

(2) A bizottság tagjait a tagállamok javaslata alapján a Bizottság nevezi ki.

(3) A bizottság tagjainak hivatali ideje három év. A kinevezés megújítható.

(4) Egy tag hivatali ideje a hároméves időszak lejárta előtt visszavonulása vagy halála esetén vagy azt követően szűnik meg, hogy az érintett tagállam közli a Bizottsággal, hogy a tag megbízatását meg kell szüntetni.

(5) A tagok munkájukért javadalmazásban nem részesülnek.

6. cikk

A Bizottság tájékoztatási céllal közzéteszi a tagok jegyzékét az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában.

7. cikk

(1) A bizottság elnöke a Bizottság képviselője.

(2) Az elnök munkáját két alelnök segíti, akiket a Tanács elnöki tisztét a tárgyévben ellátó két tagállamot képviselő tagok közül választanak ki.

(3) Az elnök és a két alelnök alkotja az irodát.

(4) Az iroda a Bizottság szolgálataival együttműködve előkészíti és megszervezi a bizottság munkáját; a bizottság, az iroda és a 9. cikkben említett munkacsoportok számára a titkárságot a szolgálatok biztosítják.

8. cikk

(1) A bizottság a Bizottság képviselőjével egyeztetve meghívhat a napirendjén szereplő valamely kérdés vonatkozásában különleges szakértelemmel rendelkező személyt, hogy az szakértőként vegyen részt a bizottság munkájában.

(2) A szakértők csak azon kérdés megvitatásában vesznek részt, amelynek kapcsán meghívták őket.

9. cikk

(1) A bizottság a Bizottság képviselőjével egyeztetve munkacsoportokat hozhat létre.

(2) A munkacsoportok elnöke a bizottság egyik tagja, tagjai a bizottság tagjai és/vagy szakértők, szükség szerint. A munkacsoportok a bizottság plenáris ülésén tesznek jelentést.

10. cikk

(1) A bizottságot és az irodát a bizottság elnöke hívja össze, saját kezdeményezésére vagy a bizottság tagjai egyharmadának kérésére. A bizottság évente legalább kétszer ülésezik.

(2) A Bizottság képviselői részt vesznek a bizottság és a munkacsoportok ülésein.

11. cikk

(1) A Bizottság a bizottság véleményének kikérésekor a véleménynyilvánításra határidőt állapíthat meg.

(2) A bizottság tanácskozását nem követi szavazás.

(3) A bizottság következtetéseit írásba foglalja. A bizottsági tagok közötti véleménykülönbség esetén a kinyilvánított álláspontokról írásos beszámolót küldenek a Bizottságnak.

12. cikk

(1) A bizottság évente jelentést küld tevékenységéről a Bizottságnak, különösen a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó másodlagos közösségi jogszabályok érvényesítésével, illetve nyomon követésével kapcsolatos problémákról.

(2) A Bizottság továbbítja a jelentést a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és munkahelyi biztonsági, higiéniai és egészségvédelmi tanácsadó bizottságnak.

13. cikk

A Szerződés 214. cikke rendelkezéseinek sérelme nélkül a bizottság tagjai kötelezettséget vállalnak, hogy nem hozzák nyilvánosságra a bizottság vagy annak munkacsoportjai munkája révén tudomásukra jutott információkat, amennyiben a Bizottság vagy a bizottság valamelyik tagja kéri az átadott információ vagy a kért vélemény bizalmas kezelését.

Ilyen esetekben az üléseken csak a bizottság tagjai és a Bizottság képviselői lehetnek jelen.

Kelt Brüsszelben, 1995. július 12-én.

a Bizottság részéről

Pádraig Flynn

a Bizottság tagja

[1] HL C 28., 1988.2.3., 3. o.

[2] HL C 49., 1993.2.19., 6. o.

[3] COM(95) 282. sz. végleges.

[4] HL C 179., 1994.7.1., 1. o.

--------------------------------------------------