A TANÁCS (KKBP) 2021/509 HATÁROZATA

(2021. március 22.)

az Európai Békekeret létrehozásáról, valamint a (KKBP) 2015/528 határozat hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére, 41. cikke (2) bekezdésére, 42. cikke (4) bekezdésére és 30. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének az Európai Bizottság támogatásával benyújtott javaslatára,

mivel:

(1) Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerint az Unió közös kül- és biztonságpolitikája (KKBP), amelynek szerves része a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP), – az Egyesült Nemzetek (ENSZ) Alapokmányának (a továbbiakban: az ENSZ Alapokmánya) céljaival és elveivel összhangban – többek között a béke megőrzése, a konfliktusok kialakulásának megelőzése és a nemzetközi biztonság erősítése célkitűzésének elérésére törekszik.

(2) A Tanács az Európai Unió kül- és biztonságpolitikájára vonatkozó globális stratégiáról (az EU globális stratégiája) szóló, 2016. október 17-i következtetéseiben kijelentette, hogy a globális stratégia az Unió számára keretet biztosít az egységes és felelős, másokkal partnerségben történő külső szerepvállaláshoz, amelynek révén érvényt tud szerezni a biztonsághoz, a demokráciához és a jóléthez fűződő értékeinek és érdekeinek, valamint a szabályokon alapuló globális rendnek, az emberi jogokat és a jogállamiságot is beleértve. Az említett következtetésekben a Tanács kijelentette továbbá, hogy az EU globális stratégiájában vázolt politikai jövőképet mihamarabb konkrét szakpolitikai kezdeményezésekre és fellépésre fogják váltani, az EU globális stratégiájában az Unió külső tevékenységére vonatkozóan azonosított öt prioritásra összpontosítva: a biztonság és a védelem megerősítése; az Uniótól keletre és délre fekvő államok és társadalmak rezilienciájába való beruházás; integrált konfliktus- és válságkezelési megközelítés kidolgozása; együttműködésen alapuló regionális szerveződések előmozdítása és támogatása; és a nemzetközi jogon – többek közt az ENSZ Alapokmányának elvein és a Helsinki Záróokmányon – alapuló globális kormányzás megerősítése.

(3) A külső konfliktusok és válságok integrált megközelítéséről szóló, 2018. január 22-i következtetéseiben – amely megközelítést az EU globális stratégiája a külső konfliktusokkal és válságokkal kapcsolatos koherensebb és átfogóbb uniós szerepvállalás kereteként azonosít – a Tanács ismételten hangsúlyozta a fenntartható fejlődés, a humanitárius tevékenység, valamint a konfliktusmegelőzés és a békeépítés közötti kapcsolódásokat.

(4) A KKBP keretében megvalósuló uniós fellépésnek összhangban kell lenne az Unió külső tevékenységének szakpolitikáival és célkitűzéseivel, valamint az egyéb uniós szakpolitikákkal, különösen a biztonsági ágazat reformjának támogatását szolgáló uniós stratégiai kerettel, a külső konfliktusok és válságok integrált megközelítésével, valamint a nőkre, a békére és a biztonságra vonatkozó uniós stratégiai megközelítéssel, továbbá az ENSZ Biztonsági Tanácsának releváns határozataival. Az ilyen fellépésnek meg kell felelnie az uniós jognak is, különösen a 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontnak (1). Nem sértheti a tagállamok biztonság- és védelempolitikájának egyedi jellegét. Tiszteletben kell tartania az Uniónak és tagállamainak a nemzetközi jog, különösen az emberi jogok nemzetközi joga és a nemzetközi humanitárius jog alapján fennálló kötelezettségeit.

(5) Az EU globális stratégiájának összefüggésében a biztonságról és védelemről szóló, 2019. június 17-i következtetéseiben a Tanács aláhúzta a környezetvédelmi kérdések és az éghajlatváltozás jelentőségét a biztonság és a védelem szempontjából, elismerte az éghajlatváltozás relevanciáját a KBVP-missziók és -műveletek szempontjából, valamint üdvözölte a konfliktusmegelőzéssel és a fenntartható biztonsággal kapcsolatos uniós fellépések fokozott klímaérzékenységét.

(6) A KKBP céljaira az Unió katonai vagy védelmi vonatkozású műveleteket hajt végre, valamint segítséget nyújt harmadik államoknak, illetve nemzetközi és regionális szervezeteknek a katonai és védelmi vonatkozású kapacitásaik fejlesztése, vagy az általuk vezetett béketámogató műveletek katonai vonatkozásainak támogatása céljából.

(7) Az EU globális stratégiájának a biztonság és a védelem területén történő végrehajtásáról szóló, 2016. november 14-i és 2017. március 6-i következtetéseiben a Tanács emlékeztetett valamennyi követelmény teljesítésének szükségességére, hogy tovább támogassák a partnerországokat a válsághelyzetek önálló megelőzésében és kezelésében, többek között olyan KBVP-missziók vagy -műveletek összefüggésében, amelyek feladata, hogy képzést, tanácsadást és/vagy mentorálást biztosítsanak a biztonsági ágazaton belül.

(8) Ezenkívül a Tanács a 2016. november 14-i következtetéseiben emlékeztetett az EU globális stratégiájában megfogalmazott új ambíciókra, valamint a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendben foglalt fenntartható fejlődési célok megvalósítására irányuló törekvésre. A Tanács jóváhagyta a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „A biztonsági ágazat reformjának támogatását szolgáló uniós stratégiai keret elemei” című közös közleményét is, és kijelentette, hogy a biztonsági ágazat reformja a konfliktusmegelőzés egyik kulcsfontosságú eleme azáltal, hogy foglalkozik a lehetséges válságtényezőkkel, valamint kulcsfontosságú eleme a válságkezelésnek és a konfliktusmegoldásnak, a konfliktust követő stabilizációnak, a békeépítésnek és az államépítésnek is, helyreállítva az elszámoltatható biztonsági intézmények működését és a lakosságot szolgáló hatékony biztonsági szolgáltatásokat, ily módon biztosítva a fenntartható fejlődéshez és a békéhez szükséges környezetet.

(9) A nőkről, a békéről és a biztonságról szóló, 2018. december 10-i következtetéseiben a Tanács üdvözölte a nőkre, a békére és a biztonságra vonatkozó uniós stratégiai megközelítést. A Tanács ismételten megerősítette továbbá, hogy a nőkkel, a békével és a biztonsággal kapcsolatos menetrendet az Unió valamennyi külső tevékenységében érvényre kell juttatni, és az ily módon a külső konfliktusok és válságok integrált megközelítésének fontos eleme.

(10) Az EUSZ 41. cikkének (2) bekezdése szerint a KKBP végrehajtása során felmerülő működési kiadások az Unió költségvetését terhelik, kivéve a katonai vagy védelmi vonatkozású műveletekből eredő kiadásokat, és azon eseteket, amikor a Tanács egyhangúlag másként határoz.

(11) Ezért létre kell hozni az Unió Európai Békekeretét (a továbbiakban: a Békekeret) a KBVP keretében végrehajtott katonai műveletek és missziók közös költségeinek, valamint a harmadik államok, illetve a regionális és a nemzetközi szervezetek katonai és védelmi vonatkozású kapacitásainak fejlesztését célzó intézkedésekhez, továbbá a regionális vagy nemzetközi szervezetek, illetve harmadik államok által vezetett béketámogató műveletek katonai aspektusainak támogatásához szükséges operatív kiadások finanszírozására azon esetekben, amikor a Tanács úgy határozott, hogy az ilyen operatív kiadások a tagállamokat terheljék. A Békekeret nem fog finanszírozni olyan képességeket, amelyeket az uniós költségvetés keretében finanszíroznak. A Békekeret keretében csak akkor finanszírozható bármely fellépés, ha a Tanács előzetesen egyhangúlag elfogadta az ilyen fellépést létrehozó alap-jogiaktust.

(12) Tekintettel az uniós katonai műveletek és missziók egyedi sajátosságaira, az ilyen műveletek és missziók közös költségeire vonatkozó, a Békekeret keretében történő pénzgazdálkodásra más igazgatási megállapodások és szabályok vonatkoznak, mint a támogatási intézkedésekre. A Békekeret biztosítani fogja a (KKBP) 2015/528 tanácsi határozat (2) keretében létrejött megállapodások folytonosságát.

(13) Az EU globális stratégiájának összefüggésében a biztonságról és védelemről szóló, 2018. november 19-i következtetéseiben a Tanács nyugtázta a Békekeret által kínált lehetőséget arra, hogy finanszírozni lehessen az uniós partnereknek a KKBP célkitűzéseinek elérésére irányuló, katonai vagy védelmi vonatkozású kapacitásépítését, hangsúlyozva ugyanakkor, hogy teljes körűen ki kell használni az uniós költségvetésen belül e célra rendelkezésre álló lehetőségeket.

(14) Ez a határozat meghatározza a Békekeret keretében finanszírozandó támogatási intézkedések elfogadására és végrehajtására vonatkozó eljárásokat és követelményeket, beleértve a konfliktusérzékenységgel, a kockázatokkal és a hatásokkal, a mérséklési intézkedésekkel, valamint a szigorú ellenőrzésekkel és biztosítékokkal, továbbá a nemzetközi jognak, különösen az emberi jogok nemzetközi jogának és a nemzetközi humanitárius jognak való megfeleléssel kapcsolatos értékeléseket is. Az Európai Unió közös katonai listáján (3) szereplő termékek kivitelét vagy transzferjét magában foglaló minden támogatási intézkedésnek tiszteletben kell tartania a 2008/944/KKBP közös álláspontban megállapított elveket.

(15) Az Uniónak törekednie kell arra, hogy optimalizálja külső tevékenységének hatását a Békekeret és az Uniónak az uniós költségvetésből finanszírozott külső finanszírozási eszközei – különösen a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz létrehozásáról szóló rendelet keretében –, illetve adott esetben a más uniós szakpolitikák közötti koherencia, összhang és kiegészítő jelleg révén. A Tanácsnak minden szinten tényleges koherenciát kell biztosítania, és a Politikai és Biztonsági Bizottságnak (PBB) stratégiai iránymutatást kell nyújtania a Békekeret keretében finanszírozandó uniós katonai műveletek és támogatási intézkedésekre vonatkozóan, különösen a KKBP, beleértve a KBVP-t is, koherenciájának, összhangjának és kiegészítő jellegének biztosítása érdekében.

(16) A Tanács elismeri, hogy továbbra is stratégiai jelentőséggel bír az Afrika–EU közös stratégia keretében megvalósuló Afrika–EU béke- és biztonsági partnerség, különösen az Afrikai Békekerettel létrehozott együttműködési keret, valamint az Afrikai Unió által az afrikai kontinens békéjének és biztonságának megőrzésében betöltött vezető szerep. A Tanács továbbra is elkötelezett amellett, hogy hozzájáruljon az Afrikai Unió e területtel kapcsolatos kapacitásainak építéséhez, támogassa az afrikai vezetésű béketámogató műveleteket, és erősítse az Afrikai Béke- és Biztonsági Szervezetet annak teljes körű működőképessé válása érdekében az Európai Unió és az Afrikai Unió közötti, a békéről, a biztonságról és a kormányzásról szóló, 2018. május 23-i egyetértési megállapodással összhangban, továbbá fenntartsa a kialakított együttműködési mechanizmusokat, különösen a partnerségen, a konzultáción és a fokozott stratégiai koordináción alapuló integrált megközelítést.

(17) Az EU globális stratégiájával összhangban a Békekeretnek hozzá kell járulnia a stabilitáshoz és a békéhez, valamint a partnerországok rezilienciájának megerősítéséhez. A Békekeret keretében finanszírozott intézkedéseknek többek között az uniós partnerek kapacitásépítési igényeinek kielégítésére kell irányulniuk, különösen az Unió szomszédságában.

(18) Ezért a Békekeret földrajzi hatálya az egész világra ki fog terjedni. E hatályon belül ténylegesen biztosítani fogja az Unió által Afrikának nyújtott támogatás, illetve Afrika irányában tett kötelezettségvállalások teljes folytonosságát, valamint támogatást fog nyújtani az Unió szomszédságának, és más térségekkel is foglalkozni fog. A Békekeret erősíteni fogja az Unió azon képességét, hogy megelőzze a válságok és konfliktusok kialakulását, és azokra gyorsan reagáljon, elsősorban – de nem kizárólag – azon területeken, amelyek az Unió biztonsága szempontjából a legsürgetőbb és legkritikusabb fenyegetést jelentik. A Békekeret célja, hogy megerősítse a partnerországoknak a válságok megelőzésére és az azokra reagálásra való képességét, és hogy hozzájáruljon rezilienciájukhoz annak érdekében, hogy képessé tegye őket lakosságuk jobb megvédésére, valamint hogy támogassa a regionális és nemzetközi szervezeteket. A Békekeretet az Unió integrált megközelítése részeként kell felhasználni, a lehető leghatékonyabban kiaknázva az Unió és tagállamai által folytatott egyéb fellépésekkel és támogató intézkedésekkel – különösen a polgári KBVP-missziókkal és a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz létrehozásáról szóló rendelet keretében megvalósuló projektekkel – való szinergiákat.

(19) 2020. július 17–21-i következtetéseiben az Európai Tanács kijelentette, hogy a Tanács által meghatározott, a biztonság és a védelem területére vonatkozó intézkedések finanszírozására költségvetésen kívüli eszközként létre kell hozni egy Európai Békekeretet, amely a jelenlegi Afrikai Békekeret és az Athena-mechanizmus helyébe lép. A Békekeret pénzügyi felső határa a 2021–2027-es időszakra 2018-as árakon 5 000 millió EUR lesz, amelyet a többéves pénzügyi kereten (MFF) kívül, költségvetésen kívüli tételként, bruttó nemzeti jövedelem (GNI) elosztási kulcs alapján befizetett tagállami hozzájárulásokból fognak finanszírozni.

(20) Az EUSZ 41. cikkének (2) bekezdésének második albekezdése szerint a KKBP keretébe tartozó intézkedések működési kiadásai olyan esetekben, amikor az ilyen kiadások nem az Unió költségvetését terhelik, a bruttó nemzeti termék-kulcsnak megfelelően a tagállamokat terhelik, kivéve, ha a Tanács egyhangúlag másként határoz. Az említett rendelkezés kimondja azt is, hogy azon tagállam, amely tartózkodott egy adott műveletről szóló tanácsi határozatra irányuló szavazástól, és az EUSZ 31. cikke (1) bekezdésének második albekezdése szerinti formális nyilatkozatot tett, nem köteles hozzájárulni az adott művelet finanszírozásához.

(21) A Tanács – az EUSZ 41. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban, a tagállamok által önkéntesen választható kötelezettségvállalást követően és az EUSZ 42. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében említettek szerint figyelembe véve egyes tagállamok biztonsági és védelmi politikájának egyedi jellegét – úgy határozott (a továbbiakban: a Tanács által hozott határozat), hogy amennyiben egy tagállam az említett alapon tartózkodott valamely támogatási intézkedés elfogadásától és az EUSZ 31. cikke (1) bekezdésének második albekezdése szerinti formális nyilatkozatot tett amiatt, hogy az intézkedés lehetővé teszi emberi élet kioltására tervezett katonai felszerelések vagy platformok biztosítását, az említett tagállam nem fog hozzájárulni az intézkedés költségeihez. Ehelyett az említett tagállam – emlékeztetve az eredeti, önkéntesen választható kötelezettségvállalására – egy kiegészítő összeggel fog hozzájárulni az ilyen felszerelésekre vagy platformokra nem vonatkozó, egyéb támogatási intézkedésekhez.

(22) Az emberi élet kioltására tervezett katonai felszerelések vagy platformok biztosításáról rendelkező támogatási intézkedések elfogadásától tartózkodó tagállam által hozzájárulásként nyújtandó kiegészítő összeg biztosítani fogja, hogy az említett tagállamnak a támogatási intézkedésekhez való teljes hozzájárulása összhangban álljon a tagállamok összesített GNI-jén belüli GNI részesedésével. Az említett kiegészítő hozzájárulások nem érintik a többi tagállam által azon intézkedésekhez nyújtandó hozzájárulások összegét, amelyekhez ilyen kiegészítő hozzájárulásokat tesznek. Az ilyen tartózkodások eredményeként ezért csökkeni fog az emberi élet kioltására tervezett katonai felszerelések vagy platformok biztosítására vonatkozó támogatási intézkedésekkel kapcsolatos költségek aránya a Békekeret keretében finanszírozott egyéb támogatási intézkedések költségeinek arányához képest. A tartózkodás következtében csökkenni fognak az ilyen felszerelések vagy platformok biztosítására irányuló támogatási intézkedésekre potenciálisan rendelkezésre álló előirányzatok.

(23) Az említett, Tanács által hozott határozat nem akadályozhatja a Békekerettel kapcsolatos hatékony és eredményes pénzgazdálkodást, sem annak eredményességét.

(24) Az említett, Tanács által hozott határozat – amely a tagállamok által önkéntesen választható kötelezettségvállalásból fakad – kivételes jellegű és sui generis, továbbá nem sérti az EUSZ 31. cikke (1) bekezdése második albekezdésének általános érvényességét és a tagállamok azon jogát, hogy formális nyilatkozatot tegyenek az említett rendelkezésben foglalt feltételekkel összhangban, amely úgy rendelkezik, hogy ilyen esetben az érintett tagállam nem kötelezhető a határozat alkalmazására, de elfogadja, hogy a határozat köti az Uniót. Az EUSZ 31. cikk (1) bekezdésének második albekezdése úgy rendelkezik továbbá, hogy a kölcsönös szolidaritás szellemében az érintett tagállam tartózkodik minden olyan tevékenységtől, amely ellentétes lehet az Uniónak a kérdéses határozaton alapuló fellépésével vagy azt hátráltathatja, és a többi tagállam tiszteletben tartja az álláspontját.

(25) Ezt a határozatot háromévente vagy valamely tagállam kérésére felül kell vizsgálni.

(26) Az EUSZ-hez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt – a Tanács által az EUSZ 26. cikkének (1) bekezdése, 42. cikke és 43–46. cikke alapján elfogadott intézkedések tekintetében – az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában, és nem járul hozzá ezen határozatok és fellépések finanszírozásához.

(27) Az EUSZ 41. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Békekeret végrehajtása következtében az intézmények számára felmerülő igazgatási kiadásoknak az Unió költségvetését kell terhelniük.

(28) A (KKBP) 2015/528 határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

I. CÍM

LÉTREHOZÁS ÉS SZERKEZET

1. fejezet

Létrehozás, hatály, fogalommeghatározások és célkitűzések

1. cikk Létrehozás és hatály (1) Létrejön az Európai Békekeret (a továbbiakban: a Békekeret) az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikke (2) bekezdésének c) pontjával összhangban a béke megőrzésére, a konfliktusok kialakulásának megelőzésére és a nemzetközi biztonság erősítésére irányuló, a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) keretébe tartozó uniós fellépéseknek a tagállamok általi, azon esetekben történő finanszírozása céljából, amikor az EUSZ 41. cikkének (2) bekezdése értelmében az említett fellépésekből eredő működési kiadások nem az Unió költségvetését terhelik. (2) A Békekeretet a következők finanszírozására kell használni: a) az EUSZ 42. cikkének (4) bekezdése és 43. cikkének (2) bekezdése szerinti, katonai vagy védelmi vonatkozású uniós műveletek közös költségei, amelyek ezért – az EUSZ 41. cikkének (2) bekezdése értelmében – nem terhelhetik az Unió költségvetését; b) az EUSZ 28. cikke szerinti uniós fellépésekből álló támogatási intézkedések, amennyiben a Tanács az EUSZ 41. cikkének (2) bekezdése alapján egyhangúlag úgy határoz, hogy az ezekből eredő működési kiadások a tagállamokat terhelik: A b) pont szerinti támogatási intézkedések a következők: i. harmadik államok, valamint regionális és nemzetközi szervezetek katonai és védelmi vonatkozású kapacitásainak megerősítésére irányuló fellépések; ii. valamely regionális vagy nemzetközi szervezet vagy harmadik államok által vezetett béketámogató műveletek katonai vonatkozásainak támogatása. (3) E határozat létrehozza a (2) bekezdés b) pontjában említett, olyan támogatási intézkedések elfogadására és végrehajtására vonatkozó keretet is, amelyek az 56. cikkben meghatározott elveken és célkitűzéseken alapulnak, valamint a 9. cikkben említett stratégiai prioritásokat és iránymutatásokat követik.

2. cikk Pénzügyi felső határ (1) A Békekeret végrehajtására a 2021–2027-es időszakra vonatkozóan előirányzott pénzügyi felső határ folyó árakon 5 692 000 000 EUR. (2) E pénzügyi felső határ éves bontását az I. melléklet tartalmazza.

3. cikk Jogképesség, valamint közvetett adók és vámok alóli mentesség (1) A Békekeret jogképességgel rendelkezik, így különösen bankszámlát tarthat fenn, vagyontárgyakat, készleteket és szolgáltatásokat szerezhet be, tarthat birtokában vagy idegeníthet el, személyzetet alkalmazhat, szerződéseket, megállapodásokat vagy igazgatási megállapodásokat köthet, teljesítheti fizetési kötelezettségeit és bírósági eljárásban félként vehet részt, amint mindez e határozat végrehajtása érdekében szükséges. A Békekeretnek nem lehet célja vagy hatása az, hogy nyereséget termeljen. (2) Az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 3. cikkének második bekezdésével összhangban a tagállamok lehetőség szerint kötelesek megtenni a megfelelő intézkedéseket az ingó vagy ingatlan vagyontárgyak árában foglalt közvetett adók vagy forgalmi adók összege alóli mentesítés, illetve összegének elengedése vagy visszatérítése érdekében, amennyiben a Békekeret – hivatalos használatára – jelentős összegű beszerzéseket hajt végre, amelyek ára ilyen jellegű adót tartalmaz. Az ilyen rendelkezések alkalmazása azonban nem járhat az Unión belüli versenyt torzító hatással. Továbbá, az említett jegyzőkönyv 4. cikkének első bekezdésével összhangban, a Békekeret által az Unióba importált áruk mentesülnek minden vám alól..

4. cikk Fogalommeghatározások E határozat alkalmazásában: a) „művelet”: az EUSZ 42. cikkével összhangban a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) keretében létrehozott, katonai vagy védelmi vonatkozású uniós művelet vagy misszió, beleértve azon eseteket is, amikor egy feladat végrehajtásával az EUSZ 44. cikkével összhangban a tagállamok egy csoportját bízzák meg; b) „műveleti parancsnok”: az Európai Unió katonai vezetési és irányítási koncepciójában meghatározott EU műveleti parancsnok, beleértve adott esetben a Katonai Tervezési és Végrehajtási Szolgálat igazgatóját is; c) „támogatási intézkedés”: az 1. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett uniós fellépés; a nyújtandó támogatás pénzügyi, technikai vagy anyagi támogatásból állhat; az ilyen fellépés formája lehet konkrét intézkedés vagy egy adott földrajzi vagy tematikus irányultságú általános támogatási program; d) „hozzájáruló tagállamok”: azon tagállamok, amelyek hozzájárulnak valamely, a Békekeret keretében finanszírozandó művelet vagy támogatási intézkedés finanszírozásához; e) „végrehajtó szereplő”: olyan szereplő, amelyet támogatási intézkedés vagy annak részei végrehajtásával bíznak meg, és amely e célból szerződést köt a Békekerettel; f) „kedvezményezett”: olyan harmadik állam, illetve regionális vagy nemzetközi szervezet, amelynek számára valamely támogatási intézkedés támogatást biztosít.

5. cikk Műveletekről és támogatási intézkedésekről szóló határozatokban való részvétel és hozzájárulás azok finanszírozásához (1) A (2), a (3) és a (4) bekezdésre is figyelemmel, a tagállamok részt vesznek a Békekeret keretében e határozat rendelkezéseivel összhangban finanszírozandó műveletekről és támogatási intézkedésekről szóló döntésekben és hozzájárulnak azok finanszírozásához. (2) Az EUSZ 41. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban az a tagállam, amely tartózkodott egy adott műveletről szóló tanácsi határozatra irányuló szavazás során, és az EUSZ 31. cikkének (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban formális nyilatkozatot tett, nem köteles hozzájárulni az említett művelet finanszírozásához. (3) Azon esetekben, amikor egy tagállam tartózkodott a szavazás során és az EUSZ 31. cikke (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban formális nyilatkozatot tett valamely olyan támogatási intézkedés tekintetében, amely lehetővé teszi emberi élet kioltására tervezett katonai felszerelések vagy platformok biztosítását, az említett tagállam nem járulhat hozzá a támogatási intézkedés költségeihez. Ilyen esetben az említett tagállam kiegészítő hozzájárulást tesz az ilyen felszerelések vagy platformok biztosítására nem vonatkozó, egyéb támogatási intézkedésekhez. (4) A Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt a Tanács által az EUSZ 42–44. cikke alapján elfogadott, védelmi vonatkozású műveletekről szóló határozatokban, és nem járul hozzá e műveletek finanszírozásához. (5) A hozzájáruló tagállamok részt vesznek a 11. cikkben említett Békekeret bizottságának az említett művelettel vagy támogatási intézkedéssel kapcsolatos ügyekről szóló határozatai meghozatalában.

6. cikk Műveleteknek és támogatási intézkedésekneka Békekeret keretében történő finanszírozására irányuló kezdeményezés A Békekeret keretében finanszírozott műveleteket és támogatási intézkedéseket létrehozó határozatokat az EUSZ 42. cikkének (4) bekezdésével, illetve 30. cikkének (1) bekezdésével összhangban benyújtott javaslatok, illetve kezdeményezések alapján kell elfogadni.

7. cikk Uniós műveleteknek és támogatási intézkedéseknek a Békekeret keretében történő finanszírozására vonatkozó jogalap (1) Bármely műveletnek vagy támogatási intézkedésnek a Békekeret keretében történő finanszírozásához olyan, határozat formáját öltő alap-jogiaktus Tanács általi előzetes elfogadására van szükség, amely az EUSZ 42. cikkének (4) bekezdése és 43. cikkének (2) bekezdése alapján a művelet vagy az EUSZ 28. cikke alapján a támogatási intézkedés létrehozásáról szól. Kivételes esetben, nincs szükség alap-jogiaktusra az e határozat 44. cikkének (1) bekezdésében említett, egy művelet előkészítő szakaszában felmerülő közös költségek, illetve az e határozat 44. cikkének (3) bekezdésében említett, egy művelet lezárásához szükséges kiadások finanszírozásához. Hasonlóképpen nincs szükség alap-jogiaktusra, amennyiben a Tanács – a támogatási intézkedésről szóló határozat megszületéséig – e határozat 57. cikkének (2) bekezdése, illetve 58. cikke alapján engedélyezte egy támogatási intézkedés előkészítő intézkedéseinek, illetve sürgős intézkedéseknek a finanszírozását. (2) Az (1) bekezdésben említett alap-jogiaktusoknak meg kell állapítaniuk az érintett művelet vagy támogatási intézkedés célkitűzéseit, hatályát, időtartamát és végrehajtásának feltételeit, valamint tartalmazniuk kell a Békekeret keretében biztosítandó pénzügyi források referenciaösszegét.

8. cikk Az uniós fellépés összhangja (1) Az EUSZ 26. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Tanács és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) biztosítja a Békekeret keretében finanszírozott fellépések és a KKBP területén végrehajtott egyéb tevékenységek közötti összhangot. Az EUSZ 21. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Tanács és a Bizottság – a főképviselő közreműködésével – biztosítja a Békekeret keretében finanszírozott fellépések és az Unió külső tevékenységének egyéb területein, valamint az egyéb szakpolitikai területeken meglévő eszközök alapján végrehajtott intézkedések közötti összhangot, és e célból együttműködnek egymással. (2) Az EUSZ 18. cikkének (4) bekezdésével és 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban a főképviselő – az e határozat 2. fejezetében a Békekeret pénzgazdálkodására vonatkozóan meghatározott szabályok sérelme nélkül – hozzájárul az összhang és e határozat végrehajtása során a szükséges koordináció biztosításához. (3) Az ügyvezetőknek és a Békekeret keretében végrehajtott műveletek és támogatási intézkedések finanszírozásának irányításáért felelős egyéb szereplőknek együtt kell működniük és koordinálniuk kell egymással a Békekeret hatékony működésének biztosítása érdekében.

9. cikk Stratégiai prioritások és iránymutatás (1) A műveleteknek és a támogatási intézkedéseknek követniük kell az Európai Tanács és a Tanács által – többek között a releváns következtetéseikben – a KKBP keretében végrehajtott uniós fellépésekre vonatkozóan meghatározott stratégiai prioritásokat. (2) Az e cikk (1) bekezdésében említett stratégiai prioritások keretében a PBB stratégiai iránymutatást nyújt a Békekeret keretében finanszírozandó, a béke megőrzésére, a konfliktusok kialakulásának megelőzésére és a nemzetközi biztonság erősítésére irányuló műveletekre és támogatási intézkedésekre vonatkozóan. E célból évente kétszer vitát tart. A támogatási intézkedések tekintetében a PBB az 56. cikkben meghatározott célkitűzésekre és elvekre támaszkodik, és kellően figyelembe veszi a főképviselő által a 63. cikkel összhangban benyújtott jelentéseket. (3) A Tanács módszertant dolgoz ki a Békekeret keretében finanszírozandó támogatási intézkedésekkel kapcsolatos kockázatokra és biztosítékokra vonatkozóan, és azt a PBB rendszeresen felülvizsgálja. (4) A (2) bekezdésben említett stratégiai iránymutatások – figyelembe véve a nemzetközi helyzetet, a releváns tanácsi következtetéseket, az Uniónak az alkalmazandó pénzügyi eszközök keretében végrehajtott külső tevékenységét, valamint a főképviselő, az ügyvezetők és a műveleti parancsnokok releváns jelentéseit – egyaránt biztosítanak tematikus és földrajzi hangsúlyt az Unió célkitűzéseinek a Békekeret keretében finanszírozandó műveletek és támogatási intézkedések révén történő megvalósításához való hozzájárulás során a hatékonyság és összhang elérése érdekében. (5) A (3) bekezdésben említett, a kockázatokra és biztosítékokra vonatkozó módszertanban szerepelnie kell esetleges mérséklési és kísérő elemeknek, a nyomon követésre és az értékelésre vonatkozó szabályoknak, valamint ellenőrzéseknek és biztosítékoknak, többek között az Unió közös katonai listáján szereplő tételekre is kiterjedő támogatási intézkedésekre vonatkozóan.

2. fejezet

A Békekeret szervezeti felépítése

10. cikk Irányító szervek és személyzet (1) A Békekeret irányítását – a 11. cikkben említett Békekeret bizottságának felügyelete és irányítása alatt – az alábbi személyek végzik: a) a műveletekért felelős ügyvezető; b) az egyes műveletek műveleti parancsnokai az általuk irányított művelet, valamint bármely olyan támogatási intézkedés vagy annak egy része tekintetében, amelyet a művelet az 60. cikkben foglaltak szerint végrehajthat; c) a támogatási intézkedésekért felelős ügyvezető; és d) a műveletek számviteléért felelős tisztviselő és a támogatási intézkedések számviteléért felelős tisztviselő. (2) A Békekeret a lehető legnagyobb mértékben támaszkodik az Unió intézményeire, szerveire és hivatalaira. A Békekeretnek elsősorban az uniós intézmények, szervek és hivatalok meglévő igazgatási struktúráját és személyzetét, valamint a megfelelő ügyvezető kérésére a tagállamok által kiküldött személyzetet kell igénybe vennie. (3) A Tanács főtitkára biztosítja a műveletekért felelős ügyvezetőt és a műveletek számviteléért felelős tisztviselőt, a feladataik ellátásához szükséges személyi és igazgatási erőforrásokkal együtt. (4) Az EUSZ 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban a főképviselő felel a támogatási intézkedéseket létrehozó tanácsi határozatok végrehajtásának biztosításáért. (5) A támogatási intézkedések pénzügyi végrehajtása céljából – kivéve az olyan támogatási intézkedéseket vagy azok bármely olyan részét, amelyeket egy művelet hajt végre – a főképviselőt a támogatási intézkedésekért felelős ügyvezető és a támogatási intézkedések számviteléért felelős tisztviselő segíti. A főképviselő ezt a felelősségi kört a 2010/427/EU tanácsi határozat (4) 9. cikkének (6) bekezdésében említett bizottsági szervezeti egység és szükség esetén egyéb bizottsági szolgálatok támogatásával gyakorolja.

11. cikk A Békekeret bizottsága (1) Létrejön a Békekeret bizottsága (a továbbiakban: a bizottság), amely a tagállamok egy-egy képviselőjéből áll. (2) A bizottság elnöke a Tanács elnökségét betöltő tagállam képviselője. Az elnök hívja össze a bizottság üléseit, és elnököl azokon. (3) A bizottság e határozat alapján gyakorolja a hatásköreit. A bizottság a (14) bekezdésben meghatározott szavazási szabályok szerint jár el. (4) A bizottság elfogadja a Békekeret éves költségvetését és a költségvetés-módosításokat, figyelembe véve az egyes műveletek és támogatási intézkedések referenciaösszegét. (5) A bizottság jóváhagyja az éves beszámolót, és megadja a mentesítést az ügyvezetőknek és az egyes műveleti parancsnokoknak a saját felelősségi körükbe tartozó ügyekre vonatkozóan. (6) A bizottság az ügyvezetők együttes javaslata alapján elfogadja a következő, a Békekeret keretében finanszírozott kiadások végrehajtására vonatkozó szabályokat, amelyek kiegészítik az e határozatban meghatározott szabályokat: a) a katonai műveletekre vonatkozó végrehajtási szabályok, amelyek rugalmasság tekintetében hasonlóak a (KKBP) 2015/528 határozattal létrehozott, az Európai Unió katonai vagy védelmi vonatkozású műveletei közös költségeinek igazgatását szolgáló mechanizmusra (a továbbiakban: az Athena-mechanizmus) alkalmazott pénzügyi szabályokhoz; b) a támogatási intézkedésekre vonatkozó végrehajtási szabályok, amelyek összhangban állnak az (EU, Euratom) 2018/1046 európai tanácsi és parlamenti rendelettel (5), és azzal azonos szinten garantálják a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást, az átláthatóságot és a megkülönböztetésmentességet. Az említett szabályoknak – a célzott rugalmasság lehetővé tétele érdekében – kifejezetten indokolniuk kell azon eseteket, ahol szükséges eltérni az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet szabályaitól, és biztosítaniuk kell, hogy a számvitelért felelős tisztviselő által a 13. cikk (4) bekezdésének d) pontja alapján elfogadott számviteli szabályok megfeleljenek a közszférára vonatkozó nemzetközileg elfogadott számviteli standardoknak. A bizottság az ügyvezetőkkel szoros együttműködésben megvizsgálja az a) és b) pontban említett javasolt végrehajtási szabályokat, különösen annak biztosítása érdekében, hogy a végrehajtási szabályok megfeleljenek a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, a megkülönböztetésmentesség és az alapvető jogok tiszteletben tartása elvének. (7) A bizottság az elnök által az ügyvezetők támogatásával benyújtott javaslat alapján fogadja el az eljárási szabályzatát. (8) Amikor a bizottság valamely művelet vagy támogatási intézkedés finanszírozását vitatja meg: a) a bizottságnak minden hozzájáruló tagállam egy-egy képviselőjéből kell állnia; b) a művelethez vagy a támogatási intézkedéshez hozzá nem járuló tagállam képviselője a szavazásban való részvétel nélkül részt vehet a bizottságnak az ilyen művelettel vagy támogatási intézkedéssel kapcsolatos tanácskozásain; c) mindegyik műveleti parancsnok vagy annak képviselője szavazati jog nélkül részt vesz a bizottságnak az általa irányított művelettel és a művelet által végrehajtott támogatási intézkedéssel vagy annak a művelet által végrehajtott részével kapcsolatos tanácskozásain; d) meg kell hívni a hozzájáruló harmadik államok és az önkéntes hozzájárulók képviselőit, hogy vegyenek részt a bizottság tanácskozásain – anélkül, hogy a szavazásokban részt vennének vagy azokon jelen volnának –, ha a megbeszélés közvetlenül a pénzügyi hozzájárulásukkal kapcsolatos; e) meg lehet hívni más releváns szereplők, különösen a végrehajtó szereplők képviselőit, hogy vegyenek részt a bizottság azon támogatási intézkedésre vonatkozó tanácskozásain – anélkül, hogy a szavazásokban részt vennének –, amelyet egészében vagy részben e szereplők hajtanak végre. (9) A bizottság titkárságát a műveletekért felelős ügyvezető biztosítja a műveletekkel és a műveletek által végrehajtott támogatási intézkedésekkel kapcsolatos ügyek tekintetében, a támogatási intézkedésekért felelős ügyvezető pedig a támogatási intézkedésekkel kapcsolatos ügyek tekintetében. Mindegyik ügyvezető részt vesz a bizottság ülésein, és a felelősségi körébe tartozó napirendi pontok tekintetében elkészíti az ülés jegyzőkönyvét. Az ügyvezetők részt vehetnek az üléseken más napirendi pontok tekintetében is. Az ügyvezetők nem vehetnek részt a bizottság szavazásaiban. (10) Meg kell hívni az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) és a Bizottság képviselőit, hogy vegyenek részt a bizottság ülésein anélkül, hogy részt vennének a szavazásban. (11) Meg lehet hívni az Európai Védelmi Ügynökség (EDA) képviselőit, hogy vegyenek részt a bizottság ülésein – anélkül, hogy részt vennének a szavazásban vagy azon jelen volnának – az EDA tevékenységi területével kapcsolatos, megvitatás alatt álló napirendi pontok tekintetében. (12) A Békekeret számvitelért felelős tisztviselői szükség szerint vesznek részt a bizottság tanácskozásain – anélkül, hogy részt vennének a szavazásban – a saját felelősségi körükbe tartozó napirendi pontok tekintetében. (13) Ha egy tagállam, egy ügyvezető vagy egy műveleti parancsnok kéri, az elnök 15 napon belül összehívja a bizottság ülését. (14) Figyelembe véve a bizottságnak az (1) és a (8) bekezdésben meghatározott összetételét, a bizottság a tagjainak egyhangú szavazatával jár el. Eljárási kérdésekben azonban – például a napirend és a jegyzőkönyv jóváhagyásakor –, valamint eljárási szabályzatának elfogadásakor tagjainak egyszerű többségi szavazatával jár el. (15) A bizottság határozatai kötelező érvényűek. (16) Sürgős ügyekben valamely határozatot a bizottság által meghatározandó szabályokkal összhangban az elnök kezdeményezésére írásbeli eljárás útján is el lehet fogadni, kivéve ha a bizottság egy tagja a bizottság ülésének összehívását kéri. (17) Az ügyvezetőknek, a műveleti parancsnokoknak és a számvitelért felelős tisztviselőknek adott esetben tájékoztatniuk kell a bizottságot a saját felelősségi körükbe tartozó ügyekről. Így különösen a Békekeretet érintő követelés vagy jogvita esetén a megfelelő ügyvezetőnek elégséges információt kell nyújtania a bizottság számára. (18) A bizottság által elfogadott költségvetéseket és egyéb jogi aktusokat az elnöknek és – a felelősségi körébe tartozó ügyek tekintetében – a megfelelő ügyvezetőnek kell aláírnia. (19) Amennyiben egy konkrét napirendi pont tekintetében nem jutnak megállapodásra a bizottságban, a bizottság dönthet úgy, hogy a kérdést döntés céljából a Tanács elé terjeszti.

12. cikk Ügyvezetők (1) A műveletekért felelős ügyvezetőt és legalább egy, a műveletekért felelős ügyvezető-helyettest – a bizottságnak nyújtott tájékoztatást követően – a Tanács főtitkára nevezi ki hároméves időtartamra. (2) A támogatási intézkedésekért felelős ügyvezetőt – a bizottságnak nyújtott tájékoztatást követően – a főképviselő nevezi ki hároméves időtartamra. (3) Az ügyvezetők a Békekeret nevében végzik saját feladataikat. (4) Támogatási intézkedések vagy azok egy részének valamely művelet által történő végrehajtására vonatkozó konkrét költségvetési címek a műveletekért felelős ügyvezetők felelősségi körébe tartoznak. (5) Mindegyik ügyvezető jogosult a saját felelősségi körébe tartozó ügyekben – többek között jogi eljárásokban és vitarendezések során – a Békekeret képviseletében eljárni. (6) Mindegyik ügyvezető: a) elkészíti és a bizottságnak benyújtja az éves költségvetés-tervezetet és a költségvetésmódosítás-tervezeteket azon címek vonatkozásában, amelyekért felel. Az éves költségvetés-tervezetnek és a költségvetésmódosítás-tervezeteknek valamely művelet és a művelet által részben vagy egészében végrehajtott támogatási intézkedés kiadásait érintő részét az érintett műveleti parancsnok javaslata alapján kell elkészíteni; b) a bizottság általi elfogadásukat követően végrehajtja a felelősségi körébe tartozó éves költségvetést és a vonatkozó költségvetés-módosításokat, valamint beszámol azokról; c) a műveletek aktív szakaszában felmerülő kiadások kivételével a Békekeret bevételei és kiadásai tekintetében az engedélyezésre jogosult tisztviselőként jár el. Az ügyvezető szükség szerint átruházhatja az engedélyezésre jogosult tisztviselőként viselt hatáskört; d) a bevételek tekintetében végrehajtja a műveletek, illetve a támogatási intézkedések finanszírozásával kapcsolatban harmadik felekkel kötött pénzügyi megállapodásokat. (7) Mindegyik ügyvezető a felelősségi körébe tartozó ügyek tekintetében biztosítja az e határozatban megállapított szabályok betartását és a bizottság határozatainak végrehajtását. E célból a támogatási intézkedésekért felelős ügyvezető a szükséges mértékben utasításokat adhat a végrehajtó szereplők számára, többek között a sürgős intézkedésekre vonatkozóan. (8) Mindegyik ügyvezető jogosult – a felelősségi körébe tartozó ügyek tekintetében – arra, hogy e határozattal és a bizottság által a 11. cikk (6) bekezdése alapján megállapított szabályokkal összhangban elfogadjon olyan intézkedéseket, amelyeket szükségesnek tart a Békekeret keretében finanszírozott kiadások végrehajtásához. Erről tájékoztatja a bizottságot. (9) Mindegyik ügyvezető koordinálja a munkát – a felelősségi körébe tartozó ügyek tekintetében – a műveletekkel és a támogatási intézkedésekkel kapcsolatos pénzügyi kérdésekre vonatkozóan. E kérdések vonatkozásában az ügyvezető kapcsolattartóként jár el a nemzeti közigazgatási szervek és – adott esetben – a nemzetközi szervezetek viszonylatában. (10) Mindegyik ügyvezető szükség esetén biztosítja – a felelősségi körébe tartozó ügyek tekintetében – a feladatai ellátásának folytonosságát. (11) Mindegyik ügyvezető – a felelősségi körébe tartozó ügyek tekintetében – elszámolási kötelezettséggel tartozik a bizottság felé.

13. cikk A számvitelért felelős tisztviselők (1) A műveletek számviteléért felelős tisztviselőt és legalább egy, a műveletek számviteléért felelős tisztviselő-helyettest a Tanács főtitkára nevezi ki hároméves időtartamra. (2) A támogatási intézkedések számviteléért felelős tisztviselőt a főképviselő nevezi ki hároméves időtartamra. (3) A számvitelért felelős tisztviselők a Békekeret nevében végzik saját feladataikat. (4) Mindegyik számvitelért felelős tisztviselő a felelősségi körébe tartozó ügyek tekintetében: a) megfelelően végrehajtja a kifizetéseket, beszedi a bevételeket, és behajtja a megállapított követeléseket; b) elkészíti az éves beszámolókat, és jóváhagyás céljából benyújtja a bizottságnak; c) vezeti a könyvelést; d) megállapítja a számviteli szabályokat és eljárásokat, valamint a számlatükröt; e) megállapítja, validálja és nyomon követi a bevételekre vonatkozó számviteli rendszereket, valamint – adott esetben – validálja és nyomon követi az engedélyezésre jogosult megfelelő tisztviselő által megállapított, a számviteli információk szolgáltatására vagy igazolására szolgáló rendszereket, ellenőrzi a kapott információkat, és szükség esetén korrekciós intézkedéseket ír elő; f) megőrzi az igazoló dokumentumokat; g) felel a pénzgazdálkodásért. (5) A pénzgazdálkodás követelményei céljából mindegyik számvitelért felelős tisztviselő egy vagy több bankszámlát nyit a Békekeret nevében, vagy gondoskodik az ilyen számlák megnyitásáról. Szintén feladata az ilyen számlák megszüntetése vagy az, hogy gondoskodjon azok megszüntetéséről. A számvitelért felelős tisztviselők bizonyos feladatokat átruházhatnak a beosztottjaikra. (6) Az ügyvezetők és mindegyik műveleti parancsnok biztosítják a számvitelért felelős megfelelő tisztviselő számára mindazon információkat, amelyek a pénzügyi helyzetet és a költségvetés végrehajtását valósághűen tükröző beszámolók elkészítéséhez szükségesek. Az ügyvezetőknek és a műveleti parancsnokoknak kell igazolniuk az ilyen információk megbízhatóságát. (7) A számvitelért felelős tisztviselők elszámolási kötelezettséggel tartoznak a bizottság felé.

14. cikk Az ügyvezetőkre, a számvitelért felelős tisztviselőkre és a személyzetre alkalmazandó általános rendelkezések (1) Az ügyvezető vagy az ügyvezető-helyettes feladatai egyfelől, valamint a számvitelért felelős tisztviselő és a számvitelért felelős tisztviselő-helyettes feladatai másfelől, kölcsönösen kizárják egymást. (2) A műveletekért felelős ügyvezető-helyettesnek a műveletekért felelős ügyvezető felügyelete alatt kell eljárnia. A műveletek számviteléért felelős tisztviselő-helyettesnek a műveletek számviteléért felelős tisztviselő felügyelete alatt kell eljárnia. (3) A műveletekért felelős ügyvezetőt távollétében a műveletekért felelős ügyvezető-helyettes helyettesíti. A műveletek számviteléért felelős tisztviselőt távollétében a műveletek számviteléért felelős tisztviselő-helyettes helyettesíti. (4) Az Unió tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira feladataiknak a Békekeret nevében történő ellátása során továbbra is a 259/68/EGK/Euratom/ESZAK tanácsi rendeletben (6) megállapított, az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az Unió egyéb alkalmazottjainak alkalmazási feltételei alkalmazandók (a továbbiakban: a személyzeti szabályzat). (5) A tagállamok által a Békekeret rendelkezésére bocsátott személyzetre az igazgatási irányításukért felelős uniós intézményhez kiküldött nemzeti szakértőkre alkalmazandó szabályok, valamint a nemzeti közigazgatásuk és az uniós intézmény vagy a Békekeret nevében a megfelelő ügyvezető által jóváhagyott rendelkezések alkalmazandók. (6) A Békekeret rendelkezésére bocsátott vagy a Békekeret által alkalmazott személyzetnek előzetesen személyi biztonsági tanúsítványt kell szereznie a legalább „SECRET UE/EU SECRET” szintű minősített adatokhoz való hozzáféréshez, vagy rendelkeznie kell valamely tagállam ezzel egyenértékű személyi biztonsági tanúsítványával.

15. cikk Műveleti parancsnokok (1) Mindegyik műveleti parancsnok a Békekeret nevében végzi feladatait az általa irányított művelet közös költségeinek finanszírozásával kapcsolatban, valamint bármely olyan támogatási intézkedés vagy annak bármely olyan része finanszírozásával kapcsolatban, amelyet a művelet hajthat végre. (2) Az általa irányított művelet, valamint bármely olyan támogatási intézkedés vagy annak bármely olyan része tekintetében, amelyet a művelet hajthat végre, mindegyik műveleti parancsnok: a) megküldi a műveletekért felelős ügyvezetőnek a költségvetés-tervezetek „kiadások” részére vonatkozó javaslatait; b) engedélyezésre jogosult tisztviselőként: i. végrehajtja a közös költségekre vonatkozó előirányzatokat, a 48. cikkben említett, nemzeti szinten viselt költségekre vonatkozó kiadásokat, valamint az olyan támogatási intézkedésekre vagy azok olyan részeire vonatkozó előirányzatokat, amelyeket a művelet hajthat végre; felügyeletet gyakorol az említett előirányzatok – beleértve az előfinanszírozást is – végrehajtásában részt vevő bármely személy felett; a Békekeret nevében szerződéseket ítélhet oda és köthet meg; valamint bankszámlákat nyit az általa irányított művelet számára, többek között az olyan támogatási intézkedések vagy azok olyan részei számára is, amelyeket a művelet hajthat végre; ii. végrehajtja az általa irányított, önkéntes hozzájárulásokból finanszírozott művelet kiadásaihoz kapcsolódó előirányzatokat; a hozzájárulóval megkötött ad hoc igazgatási megállapodásban foglalt releváns rendelkezések alapján felügyeletet gyakorol az említett előirányzatok végrehajtásában részt vevő bármely személy felett; a hozzájáruló nevében szerződéseket ítélhet oda és köthet meg; és minden egyes hozzájárulás számára nyit egy bankszámlát. (3) Mindegyik műveleti parancsnok jogosult arra, hogy e határozattal és a bizottság által a 11. cikk (6) bekezdése alapján megállapított szabályokkal összhangban elfogadjon olyan intézkedéseket, amelyeket szükségesnek tart a Békekeret keretében finanszírozott kiadások végrehajtásához az általa irányított művelet tekintetében, valamint bármely olyan támogatási intézkedés vagy annak bármely olyan része tekintetében, amelyet a művelet hajthat végre. A műveleti parancsnok tájékoztatja ezekről a műveletekért felelős ügyvezetőt és a bizottságot. (4) Mindegyik műveleti parancsnok elszámolást vezet a Békekeretből kapott pénzeszközökről, azon kiadásokról, amelyekre vonatkozóan kötelezettséget vállalt, valamint a teljesített kifizetésekről és a befolyt bevételekről, továbbá leltárt vezet a Békekeret költségvetéséből finanszírozott és az általa irányított művelethez használt, illetve bármely olyan támogatási intézkedéshez vagy annak bármely olyan részéhez használt ingó vagyonról, amelyet a művelet hajthat végre. Kérésre ezen elszámolásokat hozzáférhetővé kell tenni a műveletek számviteléért felelős tisztviselő által végzett ellenőrzés céljából. (5) Mindegyik műveleti parancsnok – a műveletekért felelős ügyvezető és a műveletek számviteléért felelős tisztviselő által jóváhagyott, kellően indokolt körülmények kivételével – a Békekeret által biztosított számviteli és eszközkezelő rendszert használja.

16. cikk Felelősség (1) A Békekeret érdekében eljáró személyzet részéről az e határozat szerinti feladataik ellátása során felmerülő kötelességszegés vagy gondatlanság esetén az uniós személyzet fegyelmi felelősségére a személyzeti szabályzat az irányadó, a valamely tagállam által a Békekerethez kiküldött vagy a Békekeret rendelkezésére bocsátott személyzet fegyelmi felelősségére pedig a releváns nemzeti szabályok és megállapodások az irányadók. Az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv sérelme nélkül, amely az uniós személyzetre alkalmazandó, a Békekeret érdekében eljáró személyzet büntetőjogi felelősségére az alkalmazandó nemzeti jog az irányadó. Ezenkívül a bizottság saját kezdeményezésére vagy egy hozzájáruló tagállam, illetve egy hozzájáruló harmadik fél kérésére úgy dönthet, hogy a Békekeret által polgári jogi eljárást kell indítani a személyzet ilyen tagjával szemben. Az uniós személyzet polgári jogi felelőssége a feladataik ellátása során vagy azzal összefüggésben elkövetett súlyos gondatlanságból vagy szándékos kötelességszegésből eredő károkozásra korlátozódik, és arra a személyzeti szabályzat és annak végrehajtási szabályai az irányadók. (2) Valamely hozzájáruló tagállam vagy hozzájáruló harmadik fél semmilyen esetben sem vonhatja felelősségre az Uniót, a Tanács főtitkárát, a főképviselőt vagy a Bizottságot az ügyvezetők, a számvitelért felelős tisztviselők vagy a Békekerethez beosztott vagy kiküldött személyzet feladatainak e személyek általi ellátása eredményeként. (3) A Békekeret nevében megkötött szerződésekből fakadó szerződéses felelősséget a Békekereten keresztül a hozzájáruló tagállamok vagy adott esetben a hozzájáruló harmadik felek viselik. A szerződéses felelősségre a kérdéses szerződésre alkalmazandó jog az irányadó. (4) Valamely műveleti parancsnokság, kötelékparancsnokság és egységparancsnokság vagy ezek személyzete által a feladataik teljesítése során okozott károkért való szerződésen kívüli felelősséget, valamint a valamely támogatási intézkedés végrehajtása során okozott károkért való szerződésen kívüli felelősséget a Békekereten keresztül a hozzájáruló tagállamokat vagy adott esetben a hozzájáruló harmadik felek viselik a tagállamok jogában közös általános elvekkel összhangban. (5) Valamely hozzájáruló tagállam vagy hozzájáruló harmadik fél semmilyen esetben sem vonhatja felelősségre az Uniót vagy a tagállamokat a költségvetés végrehajtása keretében kötött szerződésekért vagy egy művelet által vagy annak személyzete által feladataik ellátása során okozott károkért. (6) Ez a cikk nem sérti a művelet személyzete által a fegyveres erők jogállásáról vagy a misszió jogállásáról szóló, a fogadó állammal kötött megállapodás, illetve a fegyveres erők jogállásáról szóló európai uniós megállapodás (7) alapján élvezett joghatóság alóli mentességre vonatkozó rendelkezéseket.

II. CÍM

KÖLTSÉGVETÉS

3. fejezet

Alapelvek és struktúra, költségvetés-módosítások, előirányzatok átcsoportosítása és átvitele

17. cikk Költségvetési alapelvek (1) Az euróban elkészített költségvetés az a jogi aktus, amely minden pénzügyi évre megállapítja és engedélyezi a Békekeret által kezelt valamennyi bevételt és kiadást. (2) A költségvetésbe beállított előirányzatokat az ugyanazon év január 1-jén kezdődő és december 31-én végződő pénzügyi évre kell engedélyezni. Az előirányzatok magukban foglalnak kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokat. (3) A költségvetésbe beállított kötelezettségvállalási előirányzatokat az I. mellékletben meghatározott éves pénzügyi felső határ erejéig lehet engedélyezni. Azonban – feltéve, hogy a 2. cikk (1) bekezdésében említett összesített felső határt tiszteletben tartják – a bizottság szükség szerint vagy kivételes körülmények esetén olyan éves költségvetést vagy költségvetés-módosítást is elfogadhat, amely legfeljebb 15 %-kal meghaladja a vonatkozó éves pénzügyi felső határt. Ilyen esetben a főképviselő javaslatot nyújthat be a Tanácsnak az I. mellékletben meghatározott éves felső határok kiigazítása céljából, figyelembe véve először a korábbi évek felső határainak fel nem használt részeit. (4) A költségvetés bevételeinek és kiadásainak egyensúlyban kell lenniük. (5) Valamennyi kiadást egy konkrét művelethez vagy támogatási intézkedéshez kell kötni, kivéve ha a II. és a III. mellékletben felsorolt költségek fedezéséhez szükséges. (6) A bevételeket és a kiadásokat csak valamely költségvetési címhez való allokáció útján és az abba beállított előirányzatok erejéig lehet végrehajtani, kivéve az 51. cikk (2) és (6) bekezdése, valamint az 58. cikk alapján.

18. cikk Éves költségvetés (1) Az éves költségvetés címekre bontott kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokból áll, mely címeket alcímekre és jogcímcsoportokra kell tovább bontani. (2) Mindegyik ügyvezető a következő pénzügyi évre vonatkozó költségvetés-tervezet előkészítésekor – a becsült igények alapján és az I. mellékletben meghatározott vonatkozó éves pénzügyi felső határ erejéig – minden évben kidolgozza azon címeket, amelyekért a 12. cikk (1) és (2) bekezdése értelmében ő felel. A műveleti parancsnokok segítik a műveletekért felelős ügyvezető munkáját. (3) A költségvetés-tervezet a következőket tartalmazza: a) a következők fedezéséhez szükségesnek ítélt előirányzatok: — a folyamatban lévő vagy tervezett műveletek közös költségei; — a Tanács által megállapított vagy jóváhagyandó támogatási intézkedések költségei; b) egy általános rész – a II. és a III. mellékletben említettek szerint – a műveletekre vonatkozó olyan támogató és előkészítő kiadások fedezésére, amelyek nem kapcsolódnak egy konkrét művelethez; c) egy általános rész – a II. és a III. mellékletben említettek szerint – a támogatási intézkedésekre vonatkozó olyan támogató és előkészítő kiadások fedezésére, amelyek nem kapcsolódnak egy konkrét támogatási intézkedéshez; d) a kiadások fedezéséhez szükséges bevétel előrejelzése. (4) Külön címet kell rendelni a (3) bekezdés a) pontjában említett minden egyes művelethez és támogatási intézkedéshez, valamint a műveletekhez és a támogatási intézkedésekhez kapcsolódó támogató és előkészítő kiadásokra vonatkozó egyes általános részekhez. Amennyiben valamely támogatási intézkedés egy részét egy művelet hajtja végre, az intézkedés azon részéhez külön címet kell rendelni a műveletekért felelős ügyvezető felelőssége alatt, és e címnek el kell különülnie a művelet közös költségeire vonatkozó címtől. (5) A műveleteknél és a támogatási intézkedéseknél egyaránt felmerülő, közös támogató és előkészítő kiadásokat mindegyik általános részhez hozzá kell rendelni annak megfelelő felosztásban, amilyen százalékos arányban a műveletekre vonatkozó címek és a támogatási intézkedésekre vonatkozó címek a Békekeretnek a bizottság által a 11. cikk (4) bekezdése alapján elfogadott eredeti éves költségvetésében megjelennek. (6) Minden egyes cím tartalmazhat egy „ideiglenes előirányzatok” elnevezésű alcímet. Ezen előirányzatokat akkor kell beállítani, ha komoly indokok alapján bizonytalanság merül fel az előirányzatigény összege vagy a költségvetésbe beállított előirányzatok végrehajthatósága tekintetében. (7) A címenkénti bontásban megadott bevételeknek a következőkből kell állniuk: a) a hozzájáruló tagállamok és – adott esetben – a hozzájáruló harmadik államok által fizetendő hozzájárulások; b) egyéb bevételek, köztük: — az előző pénzügyi évből származó költségvetési eredmény a bizottság által meghatározottak szerint; — kamatbevételek és az értékesítésekből származó bevételek; — a végrehajtás során fel nem használt pénzeszközök visszatéríttetése. (8) Az ügyvezetők legkésőbb szeptember 30-ig javaslatot tesznek a bizottságnak az éves költségvetés-tervezetet illetően. A bizottság november 30-ig fogadja el a költségvetést. Az ügyvezetők a költségvetésről – annak elfogadását követően – értesítik a tagállamokat és a hozzájáruló harmadik államokat.

19. cikk Költségvetés-módosítások (1) A műveletekért felelős ügyvezetőnek vagy a támogatási intézkedésekért felelős ügyvezetőnek a következő esetekben kell költségvetésmódosításra javaslatot tennie a bizottságnak: a) a Tanács új műveletről vagy támogatási intézkedésről határozott, és ezért arra vonatkozóan új címet kell létrehozni a költségvetésben; b) be kell állítani a következő pénzügyi év költségvetésébe azon pénzügyi év költségvetési eredményét, amelyre vonatkozóan a beszámolót a 43. cikk (6) bekezdésével összhangban jóváhagyták; c) elkerülhetetlen, kivételes vagy előre nem látható körülmények miatt a műveletekre vonatkozó címekbe vagy a támogatási intézkedésekre vonatkozó címekbe beállított előirányzatok nem felelnek meg a vonatkozó művelet vagy támogatási intézkedés igényeinek. (2) Egy művelet vagy támogatási intézkedés létrehozása vagy meghosszabbítása eredményeként szükségessé váló költségvetésmódosítás-tervezetet a referenciaösszeg Tanács általi jóváhagyását követő négy hónapon belül be kell nyújtani a bizottság számára, kivéve, ha a bizottság ennél hosszabb határidőt határoz meg. (3) Egy ügyvezető által javasolt költségvetés-módosításnak a lehető legnagyobb mértékben ellentételeznie kell a költségvetési előirányzatok bármely növekedését olyan, egyéb címekben végrehajtott csökkentésekkel, amelyekért az említett ügyvezető felel. (4) A költségvetésmódosítás-tervezetet ugyanazon eljárással összhangban kell elkészíteni, előterjeszteni, jóváhagyni és elfogadni, valamint az értesítést megadni, mint az éves költségvetést. A bizottság a költségvetés-módosítást annak sürgősségét figyelembe véve vitatja meg és fogadja el.

20. cikk Előirányzatok átcsoportosítása (1) Mindegyik ügyvezető átcsoportosíthat előirányzatokat a költségvetés azon címein belül, amelyekért felel. A műveletekért felelős ügyvezető az érintett műveleti parancsnok javaslata alapján jár el, kivéve azon címek tekintetében, amelyek esetében ő maga az engedélyezésre jogosult tisztviselő. A kérdéses ügyvezető – amennyiben a helyzet sürgőssége megengedi – legalább egy héttel előre tájékoztatja szándékáról a bizottságot. (2) Mindazonáltal – és az 51. cikk (5) bekezdésére is figyelemmel – a bizottság előzetes jóváhagyására van szükség, amennyiben az alcímek között tervezett átcsoportosítás a műveletekkel kapcsolatos címekben meghaladja az előirányzatok 10 %-át, illetve a támogatási intézkedésekkel kapcsolatos címekben azok 20 %-át azon alcímen belül, amelynek előirányzatait csökkentik, amint az a kérdéses átcsoportosítási javaslat megtételének napján a pénzügyi évre elfogadott költségvetésben megjelenik. Ez a követelmény nem alkalmazandó az általános program formájában megvalósuló támogatási intézkedésre vonatkozó címen belüli átcsoportosításokra. (3) A bizottság előzetes jóváhagyására van szükség az előirányzatok címek közötti átcsoportosításához a költségvetésnek a műveletekre, illetve a támogatási intézkedésekre vonatkozó részén belül. Az előirányzatok címek közötti átcsoportosítása csak akkor lehetséges, ha ugyanazon tagállamok járulnak hozzá az eredeti címhez és a végső rendeltetés szerinti címhez. Azon esetekben, amikor valamely támogatási intézkedés egy részének a végrehajtását a 60. cikk (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően egy művelet végzi el, nem kell a bizottság előzetes jóváhagyását kérni az előirányzatok szükséges átcsoportosításához a támogatási intézkedésre vonatkozó cím és a támogatási intézkedés egy részének a művelet általi végrehajtására vonatkozó cím között. (4) Nem lehet előirányzatokat átcsoportosítani egy műveletekre vonatkozó cím és egy támogatási intézkedésekre vonatkozó cím között.

21. cikk Előirányzatok átvitele (1) Törölni kell az előirányzatokat, amelyeket nem használtak fel azon pénzügyi év végéig, amelyre vonatkozóan azokat beállították, és amelyeket nem vittek át a következő pénzügyi évre, kivéve ha e cikk másként rendelkezik. (2) Mindegyik megfelelő ügyvezető javaslatai alapján a bizottság minden év március 31-ig dönthet az előző pénzügyi év végéig le nem kötött kötelezettségvállalási előirányzatok és szükség esetén a megfelelő kifizetési előirányzatok átviteléről, amely esetben azokat le lehet kötni és ki lehet fizetni december 31-ig. (3) Az ügyvezetők minden év március 1-jéig nyújtják be erre vonatkozó javaslataikat a bizottságnak. (4) A felelős ügyvezető döntése alapján azonban átvihetők az előirányzatok a következő esetekben: a) kifizetési előirányzatok, amennyiben azok meglévő kötelezettségvállalások fedezéséhez szükségesek; b) kötelezettségvállalási előirányzatok a támogatási intézkedésekre vonatkozó címekben, amelyek esetében a 11. cikk (6) bekezdése alapján a végrehajtásra vonatkozó szabályokban meghatározandó kötelezettségvállalási eljárás legtöbb előkészítő szakasza az előző év december 31-ig lezárult. Az ilyen előirányzatokat ezt követően március 31-ig lehet lekötni; c) kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok, amelyek akkor szükségesek, amikor egy új támogatási intézkedésre vonatkozó tanácsi határozat kerül elfogadásra az előző pénzügyi év utolsó negyedévében. Mindegyik ügyvezető minden év március 1-jéig tájékoztatja a bizottságot az átvitelről szóló határozatairól. (5) E cikk végrehajtása során a műveletekért felelős ügyvezetőt mindegyik műveleti parancsnok segíti.

22. cikk Éves részletekre bontott kötelezettségvállalások Az egy pénzügyi évnél hosszabb időn átívelő költségvetési kötelezettségvállalások feloszthatók több évet érintő éves részletekre.

23. cikk Pénzösszegek visszafizettetése Bármely visszafizetett összegnek ugyanabban a címben kell bevételként megjelennie, mint amelyből származott. Amennyiben az említett cím már nem létezik, a visszafizetett összegnek abban az általános részben kell megjelennie, amelyért a megfelelő ügyvezető felel.

24. cikk Előzetes végrehajtás Az éves költségvetés elfogadását követően az előzetes végrehajtás keretében az előirányzatok annyiban használhatók fel kötelezettségvállalások és kifizetések fedezésére, amennyiben ez műveleti szempontból szükséges.

4. fejezet

Hozzájárulások

25. cikk Korai előrejelzés (1) Az ügyvezetők n. év június 30-ig benyújtják a következőket: a) az n. év második hozzájárulási felhívására vonatkozó előrejelzés; b) az n+1. év kifizetéseinek felső határára vonatkozó előrejelzés a költségvetés-tervezet által nem fedezett jövőbeli vagy bővülő műveletek és támogatási intézkedések figyelembevétele érdekében; c) az n+1., n+2., n+3. és n+4. évre szóló hozzájárulások éves összegének indikatív becsült összege a becsült igényekkel összhangban; d) az n+1. évre szóló első hozzájárulási felhívás összegére vonatkozó előrejelzés. (2) A bizottság n. év július 31-ig dönt az n+1. évre vonatkozó kifizetések felső határáról. (3) Az ügyvezetők n. év szeptember 30-ig benyújtják a bizottságnak a következőket: a) a költségvetés-tervezet valamennyi címére vonatkozó hozzájárulások éves összegének előrejelzése; b) az n+1. évre szóló első hozzájárulási felhívás összegére vonatkozó előrejelzés; c) az n+2., n+3. és n+4. évre szóló hozzájárulások éves összegeire vonatkozó, a rendelkezésre álló legpontosabb információn alapuló, felülvizsgált indikatív becslés.

26. cikk A hozzájárulások meghatározása (1) Egy év folyamán egy adott címre a költségvetésbe fizetendő hozzájárulásoknak meg kell egyezniük az említett címbe beállított kifizetési előirányzatokkal az ugyanazon címbe beállított bevételek levonása után. (2) Az egyes műveletekre, illetve támogatási intézkedésekre vonatkozó kifizetési előirányzatokat az említett művelethez, illetve támogatási intézkedéshez hozzájáruló tagállamok hozzájárulásaiból kell fedezni. (3) A költségvetésnek a 18. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett általános részében szereplő, a műveletekkel kapcsolatos támogató és előkészítő kiadásokra vonatkozó kifizetési előirányzatokat a tagállamok – Dánia kivételével – hozzájárulásaiból kell fedezni. (4) A költségvetésnek a 18. cikk (3) bekezdésének c) pontjában említett általános részében szereplő, a támogatási intézkedésekkel kapcsolatos támogató és előkészítő kiadásokra vonatkozó kifizetési előirányzatokat a tagállamok hozzájárulásaiból kell fedezni. (5) A hozzájárulásoknak a hozzájáruló tagállamok közötti felosztását az EUSZ 41. cikkének (2) bekezdésében említett bruttó nemzetitermék-kulccsal összhangban és a 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozattal (8) vagy az annak helyébe lépő bármely más tanácsi határozattal összhangban kell meghatározni. (6) A hozzájárulások számításához használt adatok megfelelnek az Unió által elfogadott legutóbbi általános költségvetéshez mellékelt „Az általános költségvetés finanszírozásának összefoglalása a saját források típusa és tagállamok szerinti bontásban” táblázat „GNI-alapú saját források” oszlopában meghatározott adatoknak. A hozzájárulásra kötelezett egyes tagállamok hozzájárulásának arányban kell állnia az említett tagállam bruttó nemzeti jövedelmének (GNI) részesedésével a hozzájárulásra kötelezett összes tagállam összesített GNI-jén belül. (7) Amennyiben egy tagállam az 5. cikk (3) bekezdése alapján tartózkodik egy támogatási intézkedés elfogadásakor, és nem járul hozzá az említett intézkedéshez, kiegészítő összeggel kell hozzájárulnia az emberi élet kioltására tervezett katonai felszerelések vagy platformok biztosítására nem vonatkozó, egyéb támogatási intézkedésekhez. Az ilyen kiegészítő összegnek biztosítania kell, hogy az említett tagállamnak a támogatási intézkedésekhez való teljes hozzájárulása összhangban álljon a GNI-részesedésével. Az említett kiegészítő hozzájárulások nem érinthetik a többi tagállam által azon intézkedésekhez nyújtandó hozzájárulások összegét, amelyekhez ilyen kiegészítő hozzájárulásokat nyújtanak. (8) A tagállamok adott évben nyújtott hozzájárulásai nem haladhatják meg a saját részesedésüket a kifizetésekre vonatkozó, a 25. cikk (2) bekezdésében említett felső határ tekintetében. Ez a korlát nem alkalmazandó a támogatási intézkedésektől a megelőző években történt tartózkodás eredményeként befizetendő, az e cikk (7) bekezdése szerinti kiegészítő hozzájárulásokra.

27. cikk Tartózkodást követően nyújtandó hozzájárulások (1) Az a tagállam, amely az 5. cikk (3) bekezdésében említettek szerinti jelezte tartózkodási szándékát valamely támogatási intézkedés elfogadása tekintetében, megjelölhet más támogatási intézkedéseket, amelyekhez kiegészítő hozzájárulást fog nyújtani. Megjelölhet akár meglévő intézkedéseket, akár olyan lehetséges jövőbeli intézkedéseket, amelyekre vonatkozóan a Tanács stratégiai dokumentumot terjesztett elő vagy hagyott jóvá, vagy más új intézkedéseket is kérhet ilyen célból. (2) Ha az (1) bekezdésben említett tagállam hat hónapon belül nem jelöl meg vagy nem kér más támogatási intézkedéseket, a főképviselő vagy más tagállamok jelölik meg azon intézkedéseket, amelyekhez ilyen kiegészítő hozzájárulásokat fognak tenni. (3) A főképviselő – az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett egyéb támogatási intézkedések igényeinek felmérését követően, valamint az Unió stratégiai prioritásainak és az 56. cikkben meghatározott célkitűzéseknek és alapelveknek a kellő figyelembevételével – szükség esetén javaslatokat terjeszt a Tanács elé elfogadás céljából. (4) A támogatási intézkedésekért felelős ügyvezető nyilvántartást vezet az olyan tagállamok részéről esedékes kiegészítő hozzájárulásokról, amelyek az 5. cikk (3) bekezdése alapján tartózkodnak egy támogatási intézkedéstől. (5) E cikk végrehajtása során tiszteletben kell tartani a Békekeretre vonatkozóan a szükségleteken alapuló programozás, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveit, továbbá meg kell őrizni a Békekeret eredményességét, a Szerződésekkel összhangban.

28. cikk Előfinanszírozás (1) A Békekeretnek minimumbetéti rendszerrel kell rendelkeznie, hogy előfinanszírozást biztosítson az uniós gyorsreagálású műveletek és az 58. cikkben említett sürgős intézkedések számára, amennyiben nem áll rendelkezésre elegendő forrás, és a hozzájárulások beszedésére vonatkozó rendes eljárás nem tenné lehetővé az említett igények kellő időben történő kielégítését. A gyorsreagálású műveleteket és a sürgős intézkedéseket szolgáló minimumbetéteket az egyes ügyvezetők kezelik. (2) A minimumbetétek összegéről az ügyvezető javaslatai alapján a bizottság dönt, és szükség esetén felülvizsgálja azokat. (3) A minimumbetétek előfinanszírozásának céljából a részt vevő tagállamok: a) előre befizetik hozzájárulásaikat a Békekeret számára; vagy b) amikor a Tanács olyan gyorsreagálású művelet megindításáról dönt, amelyhez hozzájárulnak, vagy jóváhagy egy sürgős intézkedést, és szükséges a minimumbetétet igénybe venni, hozzájárulásaikat a felhívás megküldését követő öt napon belül befizetik a gyorsreagálású művelet referenciaösszegének, vagy a sürgős intézkedés engedélyezett költségének szintjén, kivéve, ha a Tanács ettől eltérően határoz.

29. cikk A hozzájárulások beszedése (1) A Békekerethez való hozzájárulásokat euróban kell teljesíteni. (2) Mindegyik ügyvezető a saját felelősségi körébe tartozó előirányzatokra vonatkozóan levélben hozzájárulási felhívást küld az illetékes nemzeti hatóságnak, amelynek elérhetőségét közölték vele. (3) Amikor valamely támogatási intézkedést vagy annak egy részét egy művelet hajtja végre, a műveletekért felelős ügyvezető küldi el a hozzájárulási felhívást az illetékes nemzeti hatóságnak. Ha a támogatási intézkedésekért felelős ügyvezető már kibocsátotta a hozzájárulási felhívást a támogatási intézkedésre vonatkozóan azelőtt, hogy a Tanács határozott volna arról, hogy a támogatási intézkedést vagy annak egy részét egy művelet fogja végrehajtani, át kell utalnia a műveletekért felelős ügyvezető részére a végrehajtáshoz szükséges forrásokat. (4) A hozzájárulási felhívást akkor kell megküldeni, amikor: a) a bizottság elfogadta az adott pénzügyi évre vonatkozó költségvetést. Az első hozzájárulási felhívásnak az első nyolc hónap kifizetési igényeit kell fedeznie. A második hozzájárulási felhívásnak a hozzájárulások fennmaradó egyenlegét kell fedeznie, figyelembe véve az előző év egyenlegét is, amennyiben a bizottság úgy határozott, hogy az ilyen egyenleget beállítja a jelenlegi költségvetésbe; b) a 19. cikkben foglaltak szerint költségvetés-módosítást fogadtak el, és az adott évre tervezett hozzájárulási felhívások nem fogják kellő időben teljesíteni a kifizetési igényeket; c) a 28. cikk (3) bekezdésében és e cikk (9) és (10) bekezdésében foglaltak szerint szükség van a minimumbetétekhez nyújtott hozzájárulásokra és a minimumbetétek feltöltésére. (5) Amikor a Tanács egy műveletet vagy egy támogatási intézkedést létrehozó határozatot fogad el, a műveletekért felelős ügyvezetőnek és a támogatási intézkedésekért felelős ügyvezetőnek felhívás útján hozzájárulásokat kell kérnie a hozzájáruló tagállamoktól, amennyiben a műveletekre, illetve a támogatási intézkedésekre rendelkezésre álló források nem elegendők azon kifizetések összegének finanszírozására, amelyeket a Tanács az ilyen határozatban a referenciaösszeg alapján engedélyezett; (6) A tagállamok által a 28. cikk (3) bekezdése a) pontjának megfelelően befizetett hozzájárulásokon felhalmozódott kamatokat a későbbi rendes hozzájárulási felhívásokban a hozzájárulásaik kiszámításakor figyelembe kell venni. (7) Minden hozzájárulási felhívásban fel kell tüntetni a hozzájárulások növelésének és csökkentésének költségvetési címek szerinti bontását. (8) E határozat egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül, a hozzájárulásokat a releváns fizetési felhívás megküldését követő 30 napon belül be kell fizetni, kivéve egy új pénzügyi év költségvetésére vonatkozó első hozzájárulási felhívást, ahol a befizetés határideje a releváns hozzájárulási felhívást követő 40 nap. (9) A minimumbetéthez nyújtott előzetes hozzájárulásokból felhasznált részt fel kell tölteni a következő rendes hozzájárulási felhívásban a releváns tagállamoktól kért hozzájárulás növelésével, kivéve ha e tagállamok ezt megelőzően visszapótolták hozzájárulásukat. Ha szükséges igénybe venni a minimumbetétet, és az érintett tagállamok időközben nem pótolták vissza hozzájárulásukat, a 28. cikk (3) bekezdésének b) pontja értelmében öt napon belül be kell fizetniük az adott esetben szükséges összeget. (10) Egy minimumbetéthez előzetesen hozzájáruló tagállam felhatalmazhatja a felelős ügyvezetőt, hogy az ilyen hozzájárulás legfeljebb 75 %-át felhasználja egy művelethez vagy támogatási intézkedéshez nyújtandó hozzájárulásának fedezésére. Ilyen esetben az érintett tagállamnak az előzetesen befizetett hozzájárulást a felelős ügyvezetőtől kapott felhívás megküldését követő 90 napon belül vissza kell pótolnia. (11) Mihelyt benyújtásra került a költségvetés-tervezet a bizottsághoz, mindegyik ügyvezető a felelősségi körébe tartozó előirányzatokra vonatkozóan a folyó pénzügyi év vége előtt előrehozott hozzájárulási felhívást bocsáthat ki a következő pénzügyi év költségvetéséhez való hozzájárulások megelőlegezése céljából azon tagállamok részére, amelyek költségvetési és pénzügyi eljárásai nem teszik lehetővé hozzájárulásaiknak a megállapított határidőn belül történő befizetését. (12) Minden egyes hozzájáruló tagállam és harmadik állam maga viseli a saját hozzájárulásának befizetésével összefüggő banki költségeket. (13) Az ügyvezetőknek vissza kell igazolniuk az általuk kért hozzájárulások beérkezését. (14) Amennyiben visszatérítés jár, és az nem teljesíthető teljes egészében a Békekeretbe befizetendő hozzájárulásokból való levonás útján, azt 30 napon belül kell visszafizetni az érintett tagállamok részére.

30. cikk Az önkéntes pénzügyi hozzájárulásoknak a Békekeret általi kezelése (1) A műveletet vagy támogatási intézkedést szabályozó jogi keret releváns rendelkezéseivel összhangban és a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) általi elfogadást követően, a bizottság engedélyezheti egy tagállam vagy egy harmadik fél által nyújtott önkéntes pénzügyi hozzájárulás adminisztratív kezelésének a Békekeretre történő rábízását. Az ilyen önkéntes pénzügyi hozzájárulás a művelet vagy a támogatási intézkedés támogatását célzó konkrét projekthez rendelhető hozzá. (2) Ha a bizottság másként nem határoz, az önkéntes hozzájárulás kezelésével kapcsolatos igazgatási költségeket magából az önkéntes hozzájárulásból kell fedezni. (3) A megfelelő ügyvezető a bizottság általi jóváhagyást követően megköti az érintett tagállammal vagy harmadik féllel a szükséges igazgatási megállapodást, amely meghatározza az önkéntes hozzájárulás célját, az általa fedezendő költségeket és az önkéntes hozzájárulás kezelését. (4) Bármely önkéntes hozzájárulás csak arra a célra használható fel, amelyre azt – a kérdéses tagállammal vagy harmadik féllel kötött igazgatási megállapodásban meghatározottak szerint – a Békekeret számára biztosították. (5) A megfelelő ügyvezető biztosítja, hogy az önkéntes hozzájárulások kezelése megfeleljen a releváns igazgatási megállapodásnak. Az ügyvezető – közvetlenül vagy adott esetben a műveleti parancsnokon keresztül – biztosítja az egyes hozzájárulók számára az önkéntes hozzájárulás kezelésével kapcsolatos releváns információkat, az alkalmazandó igazgatási megállapodásban közösen meghatározottak szerint.

31. cikk Késedelmi kamat (1) Ha egy tagállam vagy harmadik fél nem teljesít határidőben valamely befizetést a Békekeret javára, az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási kamatlába 3,5 százalékponttal megemelt rátájának megfelelő késedelmi kamatot kell felszámítani. (2) Ha a fizetési késedelem nem haladja meg a 30 napot, nem számítható fel kamat. Ha a fizetési késedelem meghaladja a 30 napot, a kamatot a késedelem teljes időtartamára fel kell számítani.

5. fejezet

Végrehajtás

32. cikk Alapelvek (1) A Békekeret előirányzatait a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveivel, nevezetesen a gazdaságosság, eredményesség és hatékonyság elvével összhangban kell felhasználni. (2) Az engedélyezésre jogosult tisztviselők felelnek a Békekeret bevételeinek és kiadásainak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveivel összhangban történő végrehajtásáért, valamint a jogszerűség és a szabályszerűség követelményének való megfelelésért. A kiadások végrehajtása céljából az engedélyezésre jogosult tisztviselők: a) költségvetési kötelezettségvállalásokat és jogi kötelezettségvállalásokat tesznek, beleértve szerződéseknek a Békekeret nevében való aláírását is; b) validálják a kiadásokat és engedélyezik a kifizetéseket; és c) megteszik az előirányzatok végrehajtásához szükséges előzetes lépéseket. (3) Az engedélyezésre jogosult tisztviselő átruházhatja feladatait határozat útján, amely meghatározza a következőket: a) a személyzet azon megfelelő szintű tagjai, akik ilyen átruházást kapnak; b) az átruházott hatáskörök terjedelme; és c) az átruházással érintettek milyen terjedelemben ruházhatják tovább a hatáskörüket. (4) Az előirányzatok végrehajtása során biztosítani kell az engedélyezésre jogosult tisztviselő és a számvitelért felelős tisztviselő feladatai szétválasztásának elvét. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő és a számvitelért felelős tisztviselő feladatköre egymást kölcsönösen kizárja.

33. cikk Végrehajtási módszerek (1) Valamely művelet közös költségeinek finanszírozását hivatali ideje alatt a műveleti parancsnok, vagy egyébként a műveletekért felelős ügyvezető hajtja végre engedélyezésre jogosult tisztviselői kapacitásában a Békekeret nevében. (2) Valamely támogatási intézkedés közvetlen vagy közvetett irányítás révén hajtható végre. Amikor a támogatási intézkedést közvetett irányítás keretében hajtják végre, a végrehajtó szereplőket a Tanács a következő kategóriák egyikéből jelölheti ki: a) tagállamok minisztériumai vagy kormányzati egységei vagy más közjogi szervei és ügynökségei vagy magánjog alapján működő, közfeladatot ellátó szervei, amennyiben ez utóbbiak megfelelő pénzügyi garanciákkal rendelkeznek; b) nemzetközi szervezet, regionális szervezet vagy ezek szervei és ügynökségei; c) egy harmadik állam vagy annak közjogi szervei és ügynökségei, feltéve, hogy az ilyen harmadik állam nem sérti az Unió és tagállamainak biztonsági és védelmi érdekeit, továbbá hogy tiszteletben tartja a nemzetközi jogot és adott esetben a tagállamokkal ápolt jószomszédi kapcsolatok elvét; d) jogi személyiséggel rendelkező uniós ügynökségek és szervek. (3) Kivételes körülmények között – az ügyvezető által az (5) bekezdéssel összhangban megadott megerősítést követően – olyan szervezetek is kijelölhetők végrehajtó szereplőkként, amelyek nem tartoznak a fent felsorolt kategóriák egyikébe sem, feltéve hogy a támogatási intézkedést a (2) bekezdés c). pontjával összhangban hajtják végre. (4) A támogatási intézkedéseket részben vagy egészben a kedvezményezett vagy az általa kijelölt szervezetek is végrehajthatják. Ilyen esetben az e határozatban a végrehajtó szereplőkre vonatkozó rendelkezések alkalmazandók az ilyen kedvezményezettre vagy szervezetekre mint végrehajtó szereplőkre. (5) Az 56. cikk (3) bekezdésének és a 66. cikk (8) bekezdésének sérelme nélkül az ügyvezető a támogatási intézkedés előkészítő szakaszában a 10. fejezettel összhangban véleményt ad a lehetséges végrehajtó szereplők arra irányuló kapacitásáról, hogy a támogatási intézkedést vagy annak részeit végrehajtsák, illetve adott esetben egy pályázati felhívás nélkül odaítélt vissza nem térítendő támogatás címzettjének arra irányuló kapacitásáról, hogy a vissza nem térítendő támogatást végrehajtsa. A végrehajtó szereplőt és a vissza nem térítendő támogatás címzettjét a Tanács jelöli ki azt követően, hogy az ügyvezető megerősítette, hogy a végrehajtó szereplő vagy a vissza nem térítendő támogatás címzettje rendelkezik ilyen kapacitással. Ha ilyen kapacitás nem erősíthető meg, az ügyvezető megjelöli a Tanács részére az intézkedés végrehajtásának egyéb lehetséges módjait. Adott esetben az ügyvezető mérlegeli, hogy az 66. cikk (6) bekezdésével összhangban miként kellene kezelni a lehetséges végrehajtó szereplők kapacitásában mutatkozó bizonyos korlátokat. (6) A támogatási intézkedéseket a Tanács 60. cikkel összhangban hozott döntésének megfelelően részben vagy egészben egy művelet is végrehajthatja, különösen olyan integrált támogatás nyújtása céljából, amely magában foglal katonai kiképzést, tanácsadást, tárgyi támogatás nyújtását és az utóbbinak a kedvezményezett általi felhasználása nyomon követését. (7) A Békekeret keretében finanszírozott műveletek kiadásainak végrehajtásával megbízott tagállamnak, uniós intézménynek, nemzetközi szervezetnek, regionális szervezetnek vagy más szereplőnek a saját kiadásainak végrehajtására alkalmazandó szabályokat kell alkalmaznia. Hasonlóképpen – az 66. cikkben említett értékelés függvényében – egy támogatási intézkedés tekintetében a végrehajtó szereplő alkalmazhatja a saját kiadásainak végrehajtására alkalmazandó szabályokat. Abban az esetben, ha jelentős eltérések mutatkoznak egyfelől az említett szabályok, másfelől e határozat rendelkezései és a bizottság által a 11. cikk (6) bekezdése alapján elfogadott szabályok között, az utóbbi kettő tekintendő irányadónak. E célból a felelős ügyvezető megteheti a szükséges korrekciós intézkedéseket a Békekeret pénzügyi érdekei elégséges védelmének biztosítása érdekében.

34. cikk Bankszámlák (1) A Békekeret bankszámláit euróban, folyószámlaként vagy rövid futamidejű betéti számlaként, olyan első osztályú pénzügyi intézményben kell megnyitni, amelynek székhelye valamely tagállamban található. (2) Mindazonáltal a fennálló körülmények által indokolt esetben a megfelelő ügyvezető jóváhagyását követően olyan pénzügyi intézménynél is nyitható számla, amelynek székhelye az Unión kívül található, akár az eurótól eltérő pénznemben is. (3) A Békekeret bankszámláin a fedezet nem léphető túl. (4) A tagállami hozzájárulásokat az e célra kijelölt bankszámlákra kell befizetni. Az említett hozzájárulásokat a következőkre kell felhasználni: a) a műveleti parancsnokoknak biztosítandó, a műveletek közös költségeivel és a műveletek által végrehajtott támogatási intézkedéseknek vagy azok bármely, a műveletek által végrehajtott részének költségeivel összefüggő kiadások végrehajtásához szükséges előlegek; és b) a végrehajtó szereplők és a beszállítók részére teljesítendő, a támogatási intézkedésekhez szükséges kifizetések. (5) A nemzeti szinten viselt költségek szerinti hozzájárulásokat és az önkéntes hozzájárulásokat az e célra kijelölt bankszámlákra kell befizetni. Azokat olyan kiadások végrehajtására kell felhasználni, amelyek kezelésére a Békekeret megbízást kapott.

35. cikk Beszerzés (1) A Békekeret keretében finanszírozandó vagy előfinanszírozandó beszerzéseket, amelyek célja ingóságok vagy ingatlanok beszerzése vételár fejében, adásvétel, bérlet vagy – vételi jogot magában foglaló vagy nem foglaló – lízing vagy részletre vétel formájában, valamint szolgáltatásnyújtás igénybevétele vagy munkálatok elvégeztetése, a Békekeret nevében megkötött szerződések útján kell lebonyolítani, ha a Békekeret általi végrehajtásra közvetlenül vagy művelet keretében kerül sor. (2) A beszerzési eljárások célja biztosítani – tisztességes és nyílt verseny révén – a műveletek vagy támogatási intézkedések követelményeinek megfelelő, leghatékonyabb beszerzést. (3) A Békekeret keretében finanszírozott kiadások végrehajtására vonatkozó, a bizottság által a 11. cikk (6) bekezdése alapján elfogadott szabályoknak olyan rendelkezéseket is magukban kell foglalniuk, amelyek az e cikk (1) és (2) bekezdésének megfelelő beszerzési eljárásokat határoznak meg.

36. cikk Vissza nem térítendő támogatások (1) A támogatási intézkedéseket pályázati felhívással vagy anélkül odaítélt vissza nem térítendő támogatások révén is végre lehet hajtani. (2) A bizottság által a 11. cikk (6) bekezdése alapján elfogadott, a Békekeret keretében finanszírozott kiadások végrehajtására vonatkozó szabályoknak rendelkezéseket kell tartalmazniuk a vissza nem térítendő támogatások odaítélésére és végrehajtására vonatkozóan, ideértve azon kellően indokolt eseteket is, amikor a vissza nem térítendő támogatások pályázati felhívás nélkül is odaítélhetők. E rendelkezéseknek biztosítaniuk kell a vissza nem térítendő támogatások végrehajtása során az ügyvezető általi szigorú felügyeletet, és különös figyelmet kell fordítaniuk az ügyvezető által közvetlen irányítás esetén alkalmazott ellenőrzésekre.

37. cikk A jövőbeli beszerzést vagy kölcsönös támogatást megkönnyítő igazgatási megállapodások (1) A Békekeret a jövőbeli beszerzéseknek és/vagy a kölcsönös támogatás pénzügyi vonatkozásainak a lehető legköltséghatékonyabb módon történő megkönnyítése céljából igazgatási megállapodásokat köthet tagállamokkal, uniós intézményekkel, szervekkel és ügynökségekkel, valamint harmadik államokkal, nemzetközi szervezetekkel és regionális szervezetekkel és ezek ügynökségeivel. (2) Az (1) bekezdésben említett igazgatási megállapodások esetében: a) előzetesen konzultálni kell a bizottsággal, ha azok tagállamokkal, uniós intézményekkel, vagy egy tagállam vagy az Unió szerveivel vagy hivatalaival kerülnek megkötésre; vagy b) azokat előzetes jóváhagyásra be kell nyújtani a bizottságnak, ha azok harmadik államokkal, nemzetközi vagy regionális szervezetekkel kerülnek megkötésre. (3) Az (1) bekezdésben említett igazgatási megállapodásokat a Békekeret nevében eljárva a felelős ügyvezető vagy adott esetben a megfelelő műveleti parancsnok, és az (1) bekezdésben említett egyéb felek illetékes igazgatási hatóságai írják alá. (4) A beszerzések lehető legköltséghatékonyabb módon történő megkönnyítése érdekében keretszerződések köthetők. A keretszerződéseket a felelős ügyvezető általi aláírásukat megelőzően jóváhagyásra be kell nyújtani a bizottságnak. A tagállamok és a műveleti parancsnokok, ha kívánják, igénybe vehetnek keretszerződéseket. A keretszerződéseknek a Békekeret általi megkötése nem kötelezi az azokban részt nem vevő tagállamokat arra, hogy az említett szerződések alapján szerezzenek be árukat és szolgáltatásokat.

6. fejezet

Pénzügyi jelentések, elszámolások és ellenőrzés

38. cikk Rendszeres pénzügyi jelentések a bizottság részére Mindegyik ügyvezető – a számvitelért felelős illetékes tisztviselő és a műveleti parancsnokok támogatásával – háromhavonta benyújt a bizottságnak egy, a pénzügyi év kezdete óta a felelősségi körékbe tartozó bevételek és kiadások végrehajtásáról szóló jelentést, egy pénzforgalmi jelentést és a kapcsolódó minimumbetétről szóló jelentést.

39. cikk Elszámolások (1) Mindegyik számvitelért felelős tisztviselő elszámolást vezet a felelősségi körébe tartozó, felhívás tárgyát képező hozzájárulásokról és a teljesített forrásutalásokról. Elszámolást készít a megfelelő ügyvezető felelőssége alatt végrehajtott kiadásokról és bevételekről is. (2) A műveletek számviteléért felelős tisztviselő a műveleti parancsnokok támogatásával elkészíti a műveletekre és a műveletek által végrehajtott támogatási intézkedésekre vagy azok bámely, a műveletek által végrehajtott részére vonatkozó éves beszámolót. A támogatási intézkedések számviteléért felelős tisztviselő a végrehajtó szereplők támogatásával elkészíti a támogatási intézkedésekre vonatkozó éves beszámolót.

40. cikk Az ellenőrzésekre alkalmazandó általános szabályok (1) A Békekeret a képviselői vagy az általa esetlegesen kijelölt kontroll- vagy ellenőrző szervek közreműködésével helyszíni ellenőrzéseket végez a műveletekre és a végrehajtó szereplőkre vonatkozóan, az e határozattal és a bizottság határozataival megállapított szabályok megfelelő végrehajtásának és a végrehajtó szereplőkkel kötött szerződések rendelkezései betartásának biztosítása érdekében. (2) A Békekeret bevételeinek és kiadásainak ellenőrzésével megbízott személyeknek e feladatuk ellátásához előzetesen meg kell szerezniük a minősített adatokhoz való hozzáférést biztosító, legalább „SECRET UE/EU SECRET” szintű tanúsítványt, vagy adott esetben valamely tagállam vagy a NATO ezzel egyenértékű tanúsítványát. Az említett személyeknek biztosítaniuk kell, hogy tiszteletben tartják azon információk bizalmas jellegét, és megvédik azon adatokat, amelyek az ellenőrzési tevékenységük során tudomásukra jutottak, az említett információkra és adatokra vonatkozó szabályoknak megfelelően. (3) A Békekeret bevételeinek és kiadásainak ellenőrzéséért felelős személyek késedelem nélkül és előzetes értesítés nélkül hozzáféréssel rendelkeznek a dokumentumokhoz, valamint az említett bevételekhez és kiadásokhoz kapcsolódó valamennyi adathordozó tartalmához, továbbá az e említett dokumentumok és adathordozók megőrzésére szolgáló helyiségekhez. Másolatokat is készíthetnek ezekről. A Békekeret bevételeinek és kiadásainak végrehajtásában részt vevő személyek megadják az ügyvezetőknek, valamint az említett bevételek és kiadások ellenőrzéséért felelős személyeknek a feladataik ellátásához szükséges segítséget. (4) Pénzügyi veszteséggel járó szabálytalanságok észlelése esetén a Békekeretnek az érintett művelettel, végrehajtó szereplővel vagy beszállítóval együtt biztosítania kell az érintett összegek visszafizettetését vagy visszaszolgáltatását.

41. cikk A Békekeret belső ellenőrzése (1) A műveletekért felelős ügyvezető javaslata alapján, a bizottság tájékoztatását követően a Tanács főtitkára belső ellenőrt, valamint legalább egy belsőellenőr-helyettest nevez ki a műveletekre vonatkozóan. A támogatási intézkedésekért felelős ügyvezető javaslata alapján, a bizottság tájékoztatását követően a főképviselő belső ellenőrt nevez ki a támogatási intézkedésekre vonatkozóan. (2) A belső ellenőröket négyéves időtartamra nevezik ki, megbízatásuk összesen nyolc évet nem meghaladó időtartamra megújítható. A belső ellenőröknek rendelkezniük kell a szükséges szakmai képesítéssel, továbbá elégséges garanciákkal kell szolgálniuk biztonsági szempontból, valamint függetlenségük tekintetében. A belső ellenőrök nem lehetnek engedélyezésre jogosult tisztviselők vagy számvitelért felelős tisztviselők, és nem vehetnek részt a Békekerettel kapcsolatos pénzügyi kimutatások elkészítésében. (3) Az egyes belső ellenőröknek jelentést kell tenniük a felelős ügyvezető részére a kockázatkezelésre vonatkozóan, oly módon, hogy független véleményeket bocsátanak ki az igazgatási és kontrollrendszerek minőségéről, valamint ajánlásokat fogalmaznak meg a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás előmozdítására vonatkozóan. A belső ellenőrök felelősek különösen a belső igazgatási rendszerek alkalmasságának és eredményességének értékeléséért, valamint annak felméréséért, hogy a releváns szervezeti egységek a kapcsolódó kockázatokhoz viszonyítottan milyen teljesítményt nyújtottak a szakpolitikák és a célkitűzések végrehajtása terén. (4) A belső ellenőrök a saját felelősségi körükbe tartozó ügyekben a Békekeret bevételeinek beszedésében vagy kiadásainak végrehajtásában részt vevő valamennyi szervezeti egység tekintetében látják el feladataikat. (5) Mindegyik belső ellenőr a pénzügyi év során szükség szerint egy vagy több ellenőrzést végez, és azokról beszámol a felelős ügyvezetőnek. A felelős belső ellenőr tájékoztatja a megállapításairól és ajánlásairól a műveleti parancsnokokat és adott esetben a végrehajtó szereplőket. Mindegyik ügyvezető biztosítja a felelősségi körébe tartozó ügyek tekintetében – többek között a szükséges utasításoknak a műveleti parancsnokok és a végrehajtó szereplők részére történő kiadásával –, hogy az ellenőrzések eredményeként tett ajánlásai nyomán intézkedés történjen. (6) Mindegyik ügyvezető a felelősségi körébe tartozó ügyekre vonatkozóan elvégzett belső ellenőrzésekről éves jelentést nyújt be a bizottságnak, amely feltünteti az elvégzett belső ellenőrzések számát és típusát, a megtett észrevételeket, a megfogalmazott ajánlásokat és az említett ajánlások nyomon követésének mikéntjét. (7) A belső ellenőrök munkájának eredményeit és jelentéseit a 42. cikk alapján létrehozott ellenőri testület rendelkezésére kell bocsátani valamennyi ehhez kapcsolódó igazoló dokumentummal együtt.

42. cikk A Békekeret külső ellenőrzése (1) Létre kell hozni egy ellenőri testületet. Az e határozatnak az 1. cikk (2) bekezdése szerinti végrehajtásából fakadó bevételeket és kiadásokat, valamint a műveletekre és a támogatási intézkedésekre vonatkozó éves beszámolót az ellenőri testület vizsgálja meg. (2) A bizottság meghatározza a szükséges ellenőrök számát, és a tagállamok által javasolt jelöltek közül, legfeljebb hároméves, egyszer megújítható időszakra kinevezi az ellenőri testület tagjait. A bizottság legfeljebb hat hónappal meghosszabbíthatja a tagok megbízatását. A jelölteknek valamely tagállam legmagasabb szintű nemzeti pénzügyi ellenőrző szervének tagjai közül kell kikerülniük, vagy e szervnek kell ajánlania őket, és megfelelő biztonsági és függetlenségi garanciát kell nyújtaniuk. (3) A bizottság asszisztenseket nevezhet ki az ellenőri testület tagjai mellé az ellenőri testület kérésére. Az asszisztenseknek megfelelő garanciát kell nyújtaniuk a biztonság és a függetlenség tekintetében. Az ellenőri testület kérésére a bizottság jóváhagyhatja, hogy az ellenőri testület minősített külső támogatást vegyen igénybe a Békekeret külső ellenőrzéséhez. (4) Az ellenőri testület a pénzügyi év folyamán, valamint utólagosan, helyszíni ellenőrzések révén és az igazoló dokumentumok alapján ellenőrzi, hogy a Békekereten keresztül finanszírozott vagy előfinanszírozott kiadások végrehajtása e határozat és a 11. cikk (6) bekezdése értelmében elfogadott szabályok, továbbá adott esetben az alkalmazandó uniós és nemzeti jogszabályok betartásával, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás – azaz a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség – elveivel összhangban történt-e, továbbá, hogy a belső ellenőrzések megfelelők-e. (5) Az ellenőri testület tagjai és asszisztenseik továbbra is az eredeti ellenőrző szervüktől kapják a fizetést; a Békekeret viseli a kiküldetési költségeket a bizottság által elfogadandó szabályoknak megfelelően, valamint a minősített külső támogatás költségét. (6) Az ellenőri testület tagjai és asszisztenseik a hivatali idejük alatt: a) csak a bizottságtól kérhetnek és fogadhatnak el utasításokat; ellenőrzési megbízatásuk keretein belül az ellenőri testület és annak tagjai teljes függetlenséget élveznek, továbbá kizárólagos felelősséget viselnek a külső ellenőrzés végrehajtásáért; b) kizárólag a bizottságnak tesznek jelentést feladatuk végrehajtásáról. (7) Az ellenőri testület saját tagjai közül évente megválasztja elnökét, vagy meghosszabbítja a jelenlegi elnök megbízatását. Az ellenőri testület elfogadja a tagjai által a legmagasabb szintű nemzetközi előírásokkal összhangban folytatott ellenőrzésekre alkalmazandó szabályokat. Jóváhagyja a tagjai által elkészített ellenőrzési jelentéseket, majd megküldi azokat az ügyvezetőknek és a bizottságnak. (8) Az ügyvezetők vagy az ügyvezetők bármelyike által kinevezett személyek bármikor ellenőrizhetik a Békekereten keresztül finanszírozott kiadásokat. Továbbá a bizottság – az ügyvezetők bármelyike vagy valamely tagállam javaslata alapján – eseti alapon bármikor kinevezhet további külső ellenőröket, akiknek a feladatait és foglalkoztatási feltételeit a bizottságnak kell meghatároznia.

43. cikk Az éves beszámoló és a költségvetési eredmény egyenlegének előterjesztése (1) A Békekeret mindegyik számvitelért felelős tisztviselője – a felelős ügyvezető segítségével – a felelősségi körébe tartozó ügyekre vonatkozóan elkészíti és a pénzügyi év végét követő május 15-ig benyújtja az ellenőri testületnek a Békekeret éves beszámolójának tervezetét. A műveletek számviteléért felelős tisztviselő a műveleti parancsnokok által benyújtott elszámolásokat veszi alapul, ideértve a művelet által végrehajtott támogatási intézkedésekre vagy azok bármely, a művelet által végrehajtott részére vonatkozó elszámolásokat. A támogatási intézkedések számviteléért felelős tisztviselő a végrehajtó szereplők által benyújtott elszámolásokat veszi alapul. Ugyanezen időpontig mindegyik számvitelért felelős tisztviselő tájékoztatja a bizottságot a felelősségi körébe tartozó egyes címek tekintetében a pénzügyi évben keletkezett költségvetési többletről. Mindegyik ügyvezető éves tevékenységi jelentést nyújt be a bizottságnak a felelősségi körébe tartozó ügyekre vonatkozóan. (2) Az ellenőri testület a többek között a 42. cikk (3) bekezdésében említett minősített külső támogatás által teljesített ellenőrzés alapján július 15-ig megküldi mindegyik számvitelért felelős tisztviselő és mindegyik műveleti parancsnok részére a saját beszámolójára vonatkozó ellenőrzési megállapításait. (3) Mindegyik számvitelért felelős tisztviselő – a felelős ügyvezető segítségével – szeptember 30-ig továbbítja a bizottság részére a Békekeretnek a felelősségi körébe tartozó ügyekre vonatkozó végleges ellenőrzött éves beszámolóját. (4) Az ellenőri testület a pénzügyi év végét követő szeptember 30-ig a bizottságnak megküldi ellenőrzési jelentését, beleértve az ellenőri véleményt is. A bizottság megvizsgálja az ellenőrzési jelentést, az ellenőri véleményt és az éves beszámolót azzal a céllal, hogy mentesítést adhasson mindegyik ügyvezető és mindegyik műveleti parancsnok számára. (5) A Békekeret éves beszámolójára vonatkozó igazoló dokumentumokat a vonatkozó mentesítés megadásának időpontjától számított öt évig meg kell őrizni. Egy művelet megszüntetésekor a műveleti parancsnok biztosítja – a többek között a művelet által végrehajtott támogatási intézkedésre vagy annak bármely, a művelet által végrehajtott részére vonatkozó – valamennyi igazoló dokumentum továbbítását a műveletekért felelős ügyvezetőnek. (6) A bizottság határoz arról, hogy azon pénzügyi év költségvetési eredményét, amelyre vonatkozóan a beszámolót jóváhagyták, a körülményektől függően bevételként vagy kiadásként beállítsa a következő pénzügyi évre vonatkozó költségvetésbe. A bizottság határozhat azonban úgy is, hogy a beszámoló jóváhagyása előtt egy becsült költségvetési eredményt állít be a költségvetésbe, miután megkapta az ellenőri testülettől az ellenőri véleményt. A felelős ügyvezető – a pénzeszközök átvitelét figyelembe véve – előterjeszti a szükséges költségvetés-módosításokat. (7) Amennyiben a visszatérítés nem teljesíthető egészében a Békekeret számára esedékes hozzájárulásokból történő levonással, a költségvetési eredmény egyenlegét a visszatérítés évében érvényes GNI-kulcs szerint vissza kell fizetni az érintett tagállamoknak.

III. CÍM

A MŰVELETEKRE ALKALMAZANDÓ KÜLÖNÖS SZABÁLYOK

7. fejezet

Közös költségek és nemzeti szinten viselt költségek

44. cikk A közös költségek és a jogosultsági időszakok meghatározása (1) A Békekeret viseli a III. mellékletben felsorolt közös költségeket a művelet előkészületi szakaszában, amely a válságkezelési koncepció jóváhagyásától a műveleti parancsnok kinevezéséig tart. Különös körülmények esetén a bizottság – a PBB-vel folytatott konzultációt követően – meghosszabbíthatja azon időszakot, amely alatt az említett költségeket a Békekeret viseli. (2) A művelet aktív szakaszában, amely a műveleti parancsnok kinevezésének napjától addig a napig tart, amelyen a műveleti parancsnokság befejezi a tevékenységét, a Békekeret viseli közös költségekként a következőket: a) a IV. melléklet A. részében felsorolt közös költségek; b) a IV. melléklet B. részében felsorolt közös költségek, ha a Tanács így határoz; c) a IV. melléklet C. részében felsorolt közös költségek, amennyiben a műveleti parancsnok ezt kérelmezi, és a bizottság jóváhagyja. (3) A művelet közös költségei magukban foglalják a művelet lezárásához szükséges, az V. mellékletben felsorolt kiadásokat is. (4) Egy uniós művelet akkor zárult le, amikor az ezen művelet céljára közösen finanszírozott felszerelés és infrastruktúra a végső rendeltetési helyére került, és a műveletre vonatkozó beszámolót jóváhagyták. (5) A közös költségek a többletköltségekre korlátozódnak, nevezetesen az olyan költségektől eltérő költségekre, amelyeket egy uniós művelet végrehajtásától függetlenül is, mindenképpen egy vagy több hozzájáruló tagállam vagy harmadik állam, valamely uniós intézmény vagy nemzetközi szervezet viselt volna. (6) A Tanács a műveleteket létrehozó vagy meghosszabbító határozatokban úgy rendelkezhet, hogy az akkor közös költségeknek minősülő többletköltségeken felül bizonyos