3.

A 6.5. pont helyébe a következő szöveg lép: „6.5. Az NOx szabályozására szolgáló intézkedések helyes működését biztosító követelmények 6.5.1. Általános előírások 6.5.1.1. Ezt a szakaszt kell alkalmazni valamennyi sűrítéses gyújtású motorrendszerre, tekintet nélkül arra, milyen technológiával érik el a 6.2.1. szakasz táblázataiban megadott kibocsátási határértékeknek való megfelelést. 6.5.1.2. Időbeli hatály A 6.5.3., 6.5.4. és 6.5.5. szakasz követelményeit 2006. november 9-től kell alkalmazni az új típusjóváhagyásokra és 2007. október 1-jétől az új járművek nyilvántartásba vételére. 6.5.1.3. Az e szakasz hatálya alá tartozó motorrendszereket úgy kell megtervezni, legyártani és beszerelni, hogy a megadott követelmények teljesítésére a motor teljes élettartama alatt alkalmasak legyenek. 6.5.1.4. A II. mellékletben megadott módon a gyártó biztosítja azokat az információkat, amelyek az e szakasz alá tartozó motorrendszer funkcionális működési jellemzőit teljes mértékben leírják. 6.5.1.5. Reagenst igénylő motorrendszer esetén a gyártó a típus-jóváhagyási kérelemben köteles meghatározni az esetleges kipufogógáz-utókezelő berendezés által elégetett valamennyi reagens jellemzőjét, például típusát és koncentrációját, az üzemi hőmérsékleti feltételeket, a nemzetközi szabványokra történő hivatkozást stb. 6.5.1.6. A 6.1. szakaszban meghatározott követelményeknek megfelelően az e szakasz hatálya alá tartozó motorrendszerek legyenek képesek szennyezőanyagkibocsátás-szabályozó feladatukat ellátni valamennyi, a Közösség területén szokásosan előforduló üzemi feltétel mellett, különösen alacsony környezeti hőmérsékletek esetén. 6.5.1.7. A típusjóváhagyás céljából a gyártó köteles kimutatni a műszaki szolgálat számára, hogy a reagenst igénylő motorrendszerek esetleges ammóniakibocsátása az alkalmazandó kibocsátási vizsgálati ciklus alatt nem haladja meg a 25 ppm átlagértéket. 6.5.1.8. Reagenst igénylő motorrendszerek esetén a járműre felszerelt minden egyes reagenstartály tegye lehetővé vizsgálati minták vételezését a tartályban lévő folyadékból. A mintavételi pont legyen speciális szerszám vagy eszköz használata nélkül is könnyen hozzáférhető. 6.5.2. Karbantartási követelmények 6.5.2.1. A gyártó az új nagy teljesítményű járművek és az új nagy teljesítményű motorok tulajdonosait közvetlenül vagy követve köteles ellátni olyan írásbeli használati utasítással, amelyek közlik, hogy a jármű kibocsátáscsökkentő rendszerének nem megfelelő működése esetén a vezetőt a hibajelző (MI) tájékoztatja a problémáról, és a motor ennek következtében csökkentett teljesítménnyel működik. 6.5.2.2. A használati utasítás tartalmazza a jármű megfelelő használatának és karbantartásának követelményeit, szükség szerint beleértve az elégő reagensek használatát is. 6.5.2.3. A használati utasítást érthetően, nem szaknyelven és azon ország nyelvén kell elkészíteni, amelyben az új nagy teljesítményű járművet vagy az új nagy teljesítményű motort eladják vagy nyilvántartásba veszik. 6.5.2.4. A használati utasításban meg kell határozni, hogy az elégő reagenst a szokásos karbantartási időközönként a jármű üzembentartójának újra kell-e töltenie, és jelezni kell az új nagy teljesítményű jármű típusának megfelelő várható reagensfogyasztási mértéket. 6.5.2.5. A használati utasításban elő kell írni, hogy amennyiben van a felhasználandó reagens használatára és utántöltésére vonatkozó előírás, akkor azt kötelező követni a járműre nézve az adott járműre vagy motortípusa kiadott megfelelőségi igazolásnak való megfeleléshez. 6.5.2.6. A használati utasításban fel kell hívni a figyelmet arra, hogy bűncselekménynek minősülhet olyan járművet üzemeltetni, amely nem éget semmilyen reagenst annak ellenére, hogy az a szennyezőanyag-kibocsátás csökkentése érdekében elő van írva, és hogy ennek következtében érvénytelenné válhat a nyilvántartásba-vételi országban vagy más, a jármű használata szerinti országban kapott, a jármű vásárlására vagy üzemeltetésére vonatozó bármely kedvezmény. 6.5.3. A motorrendszerek NOx-kibocsátásának szabályozása 6.5.3.1. Az NOx-kibocsátás szabályozása szempontjából a motorrendszer helytelen működését (amely bekövetkezhet például valamely előírt reagens hiányának, a kipufogógáz-visszakeringető rendszerben (EGR) lévő gázáram nem megfelelő voltának vagy az EGR kiiktatásának köszönhetően) az NOx-szintnek a kipufogógáz-áramban elhelyezett érzékelők által történő megfigyelésével kell meghatározni. 6.5.3.2. Ha az NOx-szint legalább 1,5 g/kWh-val túllépi az I. melléklet 6.2.1. szakaszának I. táblázatában az adott esetre megadott határértéket, akkor a vezetőt az MI működésbe lépésével kell tájékoztatni, a 2005/78/EK irányelv IV. mellékletének 3.6.5. szakaszában foglaltak szerint. 6.5.3.3. Emellett a 2005/78/EK irányelv IV. melléklete 3.9.2. szakaszának megfelelően legalább 400 napig vagy a motor 9 600 órányi üzemének megfelelő időtartamon keresztül tárolni kell egy nem törölhető hibakódot, amely megadja, hogy az NOx miért lépte túl a 6.5.3.2. szakaszban meghatározott szinteket. Az NOx-túllépés okait, ahol alkalmazható, legalább a reagenstartály kirülülése, reagens adagolásában bekövetkező fennakadás, elégtelen reagensmennyiség, túl alacsony reagensfelhasználás, nem megfelelő EGR gázáram, vagy az EGR kiiktatása esetén kell azonosítani. Minden más esetben a gyártó számára engedélyezett a »magas NOx-koncentráció – ismeretlen ok« nem törölhető hibakód alkalmazása. 6.5.3.4. Ha az NOx-szint meghaladja a 4. cikk (3) bekezdésében található táblázatban megadott OBD-küszöbértékeket, akkor egy nyomatékszabályozóval a 6.5.5. szakasz követelményei szerint oly módon kell csökkenteni a motorteljesítményt, hogy azt a jármű vezetője egyértelműen észlelje. Amíg a nyomatékszabályozó működik, a 6.5.3.2. szakasz követelményei értelmében a vezetőt folyamatosan figyelmeztetni kell, és a 6.5.3.3. szakasznak megfelelően nem törölhető hibakódot kell eltárolni. 6.5.3.5. Azon motorrendszerek esetén, amelyek az NOx-kibocsátás szabályozását kizárólag EGR alkalmazásával valósítják meg, a gyártó az NOx-szint meghatározására a 6.5.3.1. szakasz követelményeitől eltérő módszert is alkalmazhat. A típusjóváhagyás alkalmával a gyártó köteles kimutatni, hogy az NOx-szint meghatározásában a helyettesítő módszer a 6.5.3.1. szakasz követelményeihez képest ugyanolyan gyors és pontos, továbbá azonos módon előidézi a 6.5.3.2., 6.5.3.3. és 6.5.3.4. szakaszban említett követelményeket. 6.5.4. A reagensek szabályozása 6.5.4.1. Az e szakasz követelményeinek teljesítése érdekében reagenst használó járművek esetén a vezetőt a jármű műszerfalán e célból elhelyezett mechanikus vagy elektronikus kijelzővel tájékoztatni kell a jármű reagenstartályában érvényes reagensszintről. A kijelző adjon figyelmeztető jelzést, ha a reagens szintje: — a tartály 10 %-ának vagy a gyártó választása alapján egy ennél magasabb százalékértéknek megfelelő szint alá csökken, vagy — a rendelkezésre álló tüzelőanyag felhasználásával a gyártó előírása alapján megtehető távolsághoz tartozó szint alá csökken. A reagensjelzőt az üzemanyagszint-jelző közelében kell elhelyezni. 6.5.4.2. A 2005/78/EK irányelv IV. melléklete 3.6.5. szakaszának követelményei értelmében a vezetőt tájékoztatni kell, ha a reagenstartály kiürül. 6.5.4.3. Amint a reagenstartály kiürül, a 6.5.4.2. szakasz követelményei mellett a 6.5.5. szakasz követelményeit is alkalmazni kell. 6.5.4.4. A 6.5.3. szakasz követelményeinek való megfelelés helyett a gyártó választhatja a 6.5.4.5–6.5.4.12. szakasznak való megfelelést is. 6.5.4.5. A motorrendszerek tegyék lehetővé annak meghatározását, hogy a járműben van-e olyan folyadék, amely megfelel a gyártó által meghatározott és az irányelv II. melléklete szerint leírt reagensjellemzőknek. 6.5.4.6. Ha a reagenstartályban levő folyadék nem felel meg a gyártó által meghatározott és az irányelv II. melléklete szerint leírt minimumkövetelményeknek, a 6.5.4.12. szakasz kiegészítő követelményeit kell alkalmazni. 6.5.4.7. A motorrendszereknek lehetővé kell tenniük a reagensfogyasztás meghatározását és a fogyasztási adatokhoz a fedélzeten kívülről történő hozzáférést. 6.5.4.8. A motorrendszer átlagos reagensfogyasztása és igényelt átlagos reagensfogyasztása legyen elérhető a 2005/78/EK irányelv IV. mellékletének 6.8.3. szakaszában hivatkozott szabványos diagnosztikai csatlakozó soros portján keresztül a motorműködés korábbi teljes 48 órás időszakára, vagy ha az hosszabb, a legalább 15 literes igényelt reagensfogyasztáshoz szükséges időszakra vonatkozóan. 6.5.4.9. A reagensfogyasztás figyelemmel kísérése érdekében a motoron belül legalább a következő paramétereket kell megfigyelni: — a jármű reagenstartályában lévő reagens szintjét, — a reagens áramlását vagy befecskendezését ott, ahol az műszakilag a lehető legközelebb megvalósítható a kipufogógáz-utókezelő berendezésbe történő befecskendezés pontjához képest. 6.5.4.10. A 6.5.4.8. szakaszban meghatározott időszak alatt a motorrendszer átlagos reagensfogyasztásában és átlagos igényelt reagensfogyasztásában bekövetkező bármely, 50 %-ot meghaladó eltérés esetén alkalmazni kell a 6.5.4.12. szakaszban meghatározott intézkedéseket. 6.5.4.11. A reagens adagolásában bekövetkező bármely fennakadás esetén a 6.5.4.12. szakaszban meghatározott intézkedéseket kell alkalmazni. Ez nem szükséges akkor, ha a fennakadást a motorvezérlő egység igényli azért, mert a motor adott üzemi körülményei között a motor szennyezőanyag-kibocsátása nem kívánja meg reagens adagolását; ennek feltétele azonban, hogy a gyártó előzetesen egyértelműen tájékoztatta a jóváhagyó hatóságot, hogy mely üzemi körülmények tekintendők ilyennek. 6.5.4.12. A 6.5.4.6., 6.5.4.10. vagy 6.5.4.11. szakaszban említett hibák érzékelése azonos módon és azonos sorrendben idézi elő a 6.5.3.2., 6.5.3.3. és 6.5.3.4. szakaszban említett követelményeket. 6.5.5. A kipufogógáz-utókezelő berendezésekbe történő beavatkozást meggátló intézkedések 6.5.5.1. Az e szakasz hatálya alá tartozó motorrendszereknek tartalmazniuk kell egy olyan nyomatékszabályozót, amely riasztja a vezetőt, ha a motorrendszer nem megfelelően működik vagy a járművet nem megfelelő módon üzemeltetik, és amely ezáltal ösztönzi az esetleges meghibásodás vagy meghibásodások gyors kijavítását. 6.5.5.2. A nyomatékszabályozó akkor lépjen működésbe, amikor a jármű a 6.5.3.4., 6.5.4.3., 6.5.4.6., 6.5.4.10. vagy 6.5.4.11. szakaszban meghatározott feltételek bekövetkezte után először kerül álló helyzetbe. 6.5.5.3. Amennyiben a nyomatékszabályozó működésbe lép, a motor nyomatéka semmilyen körülmények között sem haladhatja meg a következő állandó értéket: — a motor maximális nyomatékának 60 %-át N3 > 16 tonna, M1 > 7,5 tonna, M3/III és M3/B > 7,5 tonna kategóriájú járművek esetén, — a motor maximális nyomatékának 75 %-át N1, N2, N3 ≤ 16 tonna, 3,5 < M1 7,5 tonna, M2, M3/I, M3/II, M3/A és M3/B ≤ 7,5 tonna kategóriájú járművek esetén. 6.5.5.4. A dokumentációra és a nyomatékszabályozóra vonatkozó követelmények a 6.5.5.5–6.5.5.8. szakaszban találhatók. 6.5.5.5. A 6.1.7.1. szakasz b) pontjában meghatározott dokumentációs követelmények értelmében meg kell adni azt a részletes írásbeli információt, amely teljes mértékben leírja a nyomatékszabályozó funkcionális működési jellemzőit. A gyártónak különösen az ECU által a 6.5.6.5. szakasznak megfelelően az ETC eljárás szerinti fajlagos NOx-kibocsátásra (g/kWh-ban) vonatkozóan alkalmazott algoritmusokról kell információt nyújtaniuk. 6.5.5.6. A nyomatékszabályozót hatástalanítani kell, amikor a motor üresjáraton van, illetőleg ha a működésbe hozás körülményei megszűntek. A nyomatékszabályozót nem szabad automatikusan hatástalanítani anélkül, hogy működésbe lépésének indokait ne orvosolnák. 6.5.5.7. A nyomatékszabályozó hatástalanítását kapcsolóval vagy karbantartási eszközzel ne lehessen megvalósítani. 6.5.5.8. A nyomatékszabályzó nem alkalmazandó a fegyveres erők, a mentőalakulatok, a tűzoltóság és a mentők által használt motorokon és járműveken. A tartós hatástalanítást a motor vagy jármű gyártója végzi, és erre a megfelelő azonosítás érdekében a motorcsaládon belül speciális motortípust kell kijelölni. 6.5.6. A kibocsátáscsökkentést ellenőrző rendszer üzemeltetési feltételei 6.5.6.1. A kibocsátáscsökkentést ellenőrző rendszernek működőképesnek kell lennie: — 266 K és 308 K (–7 oC és 35 oC) közötti környezeti hőmérséklet esetén, — 1 600 m alatti tengerszint feletti magasság esetén, — 343 K (70 oC) feletti motorhűtőfolyadék-hőmérséklet esetén. Ez a szakasz nem vonatkozik arra az esetre, ha a reagensszintet a jármű reagenstartályában mérik, mert ebben az esetben az ellenőrzést a használati követelményektől függetlenül el kell végezni. 6.5.6.2. A kibocsátáscsökkentést ellenőrző rendszert szükségüzemmódban hatástalanítani lehet, ha az a 6.5.5.3. szakaszban a megfelelő jármű-kategóriára meghatározott nyomatékcsökkenést eredményezi. 6.5.6.3. Ha az állandó kibocsátási hibaüzemmód működésbe lép, a kibocsátáscsökkentést ellenőrző rendszernek továbbra is üzemben kell maradnia, és teljesítenie kell a 6.5. szakasz előírásait. 6.5.6.4. Az NOx szabályozására szolgáló intézkedések helytelen működését négy OBD-vizsgálati cikluson belül észlelni kell a 2005/78/EK irányelv IV. mellékletének 1. függeléke 6.1. szakaszában található meghatározásnak megfelelően. 6.5.6.5. Az ECU által az ETC eljárás szerinti fajlagos (g/kWh-ban megadott) NOx-kibocsátás tényleges NOx-koncentrációhoz viszonyítására alkalmazott algoritmusok nem tekintendők hatástalanító stratégiának. 6.5.6.6. Amennyiben a jóváhagyó hatóság által a 6.1.5. szakasz szerint jóváhagyott AECS működésbe lép, az AECS működése következtében fellépő NOx-növekedést a 6.5.3.2. szakaszban említett megfelelő NOxszintre kell alkalmazni. Minden ilyen esetben az AECS NOx-határértékre gyakorolt hatását a 6.5.5.5. szakaszban meghatározottak szerint kell bemutatni. 6.5.7. A kibocsátáscsökkentést ellenőrző rendszer meghibásodása 6.5.7.1. A kibocsátáscsökkentést ellenőrző rendszert folyamatosan ellenőrizni kell elektromos hibák és olyan érzékelők eltávolítása vagy hatástalanítása szempontjából, amelyek megakadályozzák a kibocsátásnövekedés 6.5.3.2. és 6.5.3.4. szakaszokban előírt észlelését. A diagnosztikai képességet befolyásoló érzékelők többek között az NOx-koncentrációt közvetlenül mérő érzékelők, karbamid minőségérzékelők, valamint a reagens adagolását, a reagens szintjét, a reagens fogyasztását vagy az EGR-rátát figyelemmel kísérő érzékelők. 6.5.7.2. Ha megerősítést nyer a kibocsátáscsökkentést ellenőrző rendszer hibája, a vezetőt azonnal értesíteni kell a 2005/78/EK irányelv IV. melléklete 3.6.5. szakaszának megfelelő figyelmeztető jelzés bekapcsolásával. 6.5.7.3. Amennyiben a hibát a motor 50 üzemóráján belül nem orvosolják, a 6.5.5. szakasznak megfelelően be kell kapcsolni a nyomatékszabályzót. Az első albekezdésben meghatározott időszak a 2. cikk (7) és (8) bekezdésében meghatározott időpontoktól kezdve 36 órára csökken. 6.5.7.4. Amennyiben a kibocsátáscsökkentést ellenőrző rendszer megállapította a hiba megszűnését, a hibához tartozó hibakódot/hibakódokat – a 6.5.7.5. szakaszban meghatározott eseteket kivéve – törölni lehet a rendszermemóriából, és a nyomatékszabályzót szükség szerint üzemen kívül lehet helyezni a 6.5.5.6. szakasznak megfelelően. A kibocsátáscsökkentést ellenőrző rendszer meghibásodásával kapcsolatos hibakódot/hibakódokat semmilyen olvasóeszközzel nem lehet kitörölni a rendszermemóriából. 6.5.7.5. A kibocsátáscsökkentést ellenőrző rendszer elemeinek a 6.5.7.1. szakasz szerinti eltávolítása vagy üzemen kívül helyezése esetén a 2005/78/EK bizottsági irányelv IV. melléklete 3.9.2. szakaszának megfelelően legalább 400 napig vagy a motor 9 600 órányi üzemének megfelelő időtartamon keresztül tárolni kell egy nem törölhető hibakódot. 6.5.8. A kibocsátáscsökkentést ellenőrző rendszer működésének igazolása 6.5.8.1. A 3. szakasz szerinti típus-jóváhagyási kérelem részeként a gyártó motorerőmérőn végzett vizsgálatokkal köteles igazolni az e szakasz rendelkezéseinek teljesítését a 6.5.8.2–6.5.8.7. szakasznak megfelelően. 6.5.8.2. Egy motorcsalád vagy OBD motorcsalád e szakasznak történő megfelelését a kibocsátáscsökkentést ellenőrző rendszernek a család valamely tagján (alapmotor) történő vizsgálatával bizonyítható, feltéve hogy a gyártó a típusjóváhagyást végző hatóság számára bizonyítja, hogy a kibocsátáscsökkentést ellenőrző rendszerek a családon belül hasonlóak. Ennek bizonyításához a típusjóváhagyást végző hatóság számára a rendszer különböző elemeit, pl. algoritmusok, funkcionális elemzések stb. lehet benyújtani. Az alapmotort a gyártó választja ki a típusjóváhagyást végző hatósággal egyetértésben. 6.5.8.3. A kibocsátáscsökkentést ellenőrző rendszerek vizsgálata a következő három fázisból áll: Kiválasztás: A gyártó által biztosított, a helytelen működés eseteit felsoroló listából a hatóság kiválaszt egy, az NOx szabályozására vonatkozó intézkedések helytelen működésével vagy a kibocsátáscsökkentést ellenőrző rendszer hibájával kapcsolatos tételt. Minősítés: A helytelen működés hatásait az NOx-szint mérésével és az ETC-szinttel történő összehasonlításával ellenőrzik motorpróbapadon. Igazolás: A rendszer reakcióját (nyomatékcsökkentés, figyelmeztető jelzés stb.) járó motornál, négy OBD vizsgálati ciklus során kell igazolni. 6.5.8.3.1. A kiválasztási szakaszhoz a gyártónak biztosítania kell a típusjóváhagyást végző hatóság számára az NOx szabályozására vonatkozó intézkedések helytelen működésének, valamint a kibocsátáscsökkentést ellenőrző rendszer esetlegesen a nyomatékszabályozó vagy a figyelmeztető jelzés bekapcsolásához vezető hibáinak megállapítására vonatkozó megfigyelési stratégiákat. A helytelen működés e körbe tartozó tipikus példái a reagenstartály kiürülése, a reagens adagolásában bekövetkező fennakadáshoz vezető helytelen működés, az elégtelen reagensmennyiség, a túl alacsony reagensfelhasználáshoz vezető helytelen működés, nem megfelelő EGR-gázáram vagy az EGR kiiktatása. A típusjóváhagyást végző hatóságnak az NOx kibocsátását szabályozó rendszer helytelen működési módjai vagy a kibocsátáscsökkentést ellenőrző rendszer hibái közül legalább kettőt, legfeljebb hármat kell kiválasztania a listáról. 6.5.8.3.2. A minősítési szakaszhoz az NOx-kibocsátásokat az ETC vizsgálati ciklus alatt kell mérni a III. melléklet 2. függelékének rendelkezései szerint. Az ETC vizsgálat eredményeit kell felhasználni annak megállapításához, hogy az NOx kibocsátását szabályozó rendszer miként reagáljon az igazolási folyamat során (nyomatékcsökkentés és/vagy figyelmeztető jelzés). A hibát úgy kell szimulálni, hogy az NOx-szint ne haladja meg 1 g/kWh-nál nagyobb mértékben a 6.5.3.2. vagy 6.5.3.4. szakaszban meghatározott határértékeket. Üres reagenstartály vagy a kibocsátáscsökkentést ellenőrző rendszerek meghibásodásának igazolása esetén nincs szükség kibocsátási minősítésre. A nyomatékszabályozót a minősítési szakasz során hatástalanítani kell. 6.5.8.3.3. Az igazolási szakasz keretében a motort legfeljebb négy OBD vizsgálati ciklus során kell járatni. A demonstrációs célból alkalmazottakon kívül nem jelenhet más hiba. 6.5.8.3.4. A 6.5.8.3.3. szakaszban leírt vizsgálati műveletsorozat megkezdése előtt a kibocsátáscsökkentést ellenőrző rendszert »hibamentes« állapotba kell hozni. 6.5.8.3.5. A kiválasztott NOx-szinttől függően a rendszernek a kimutatási műveletsor befejezése előtt tetszőleges időpontban figyelmeztető jelzést kell adnia, valamint szükség szerint működésbe kell hoznia a nyomatékszabályozót. A kimutatási műveletsort bármikor le lehet állítani, miután az NOx kibocsátását szabályozó rendszer megfelelően reagált. 6.5.8.4. Abban az esetben, ha a kibocsátáscsökkentést ellenőrző rendszer alapvetően az NOx szintjének a kipufogógáz-áram útjába helyezett érzékelőkkel történő meghatározásán alapul, a gyártó a megfelelőség meghatározásához a rendszer bizonyos funkcióinak közvetlen ellenőrzését is választhatja (pl. adagolás megszakítása, EGR-szelep lezárása). Ebben az esetben a rendszer kiválasztott funkcióit kell igazolni. 6.5.8.5. A nyomatékszabályozó által okozott, a 6.5.5.3. szakaszban előírt szintű nyomatékcsökkentést a motor teljesítményének általános, a 80/1269/EGK irányelv szerinti jóváhagyásával együtt kell jóváhagyni. Az igazolási folyamat során a gyártónak igazolnia kell a jóváhagyó hatóság számára a megfelelő nyomatékszabályzó beépítését a motor ECU-egységébe. Az igazolási eljárás során nincs szükség külön nyomatékmérésre. 6.5.8.6. A 6.5.8.3.3–6.5.8.3.5. szakaszban megadott követelmények teljesítése helyett a kibocsátáscsökkentést ellenőrző rendszer és a nyomatékszabályozó működésének igazolását egy jármű vizsgálatával is el lehet végezni. A járművet az NOx kibocsátását szabályozó rendszer kiválasztott helytelen működési módjaival vagy a kibocsátáscsökkentést ellenőrző rendszer kiválasztott hibáival közúton vagy tesztpályán kell vezetni annak igazolására, hogy a figyelmeztető jelzés megjelenése és a nyomatékszabályozó működésbe lépése a 6.5. szakasz, különösen a 6.5.5.2. és 6.5.5.3. szakasz követelményeinek megfelelően megtörténik. 6.5.8.7. Amennyiben a nem törölhető hibakódot a számítógép memóriájában kell tárolni a 6.5. szakasz követelményeinek teljesítése érdekében, az alábbi három feltételnek kell teljesülnie az igazolási folyamat végéig: — az OBD olvasóeszközzel megerősíthető, hogy az OBD számítógép memóriája tartalmazza a 6.5.3.3. szakaszban leírt követelményeknek megfelelő nem törölhető hibakódot, és a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlően igazolható, hogy az olvasóeszköz a hibakódot nem tudja kitörölni, és — a 2005/78/EK irányelv IV. mellékletének 3.9.2. szakaszában említett nem törölhető számláló leolvasásával megerősíthető a kimutatási műveletsor során a bekapcsolt figyelmeztető jelzéssel töltött idő, és a típusjóváhagyó hatóság számára hitelt érdemlően kimutatható, hogy az olvasóeszköz a hibakódot nem tudja kitörölni, és — a jóváhagyó hatóság jóváhagyta a terveket, amelyek igazolják, hogy a rendszer a 2005/78/EK irányelv IV. melléklete 3.9.2. szakaszának megfelelően legalább 400 napig vagy a motor 9 600 órányi üzemének megfelelő időtartamon keresztül tárolja a nem törölhető információt.”