HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 116/29

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2012. április 18.)

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikkének (5) bekezdése alapján a Svéd Királyság által bejelentett, a műtrágyák megengedett legnagyobb kadmiumtartalmára irányadó nemzeti rendelkezések tekintetében az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdésében említett határidő meghosszabbításáról

(az értesítés a C(2012) 2461. számú dokumentummal történt)

(Csak a svéd nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2012/230/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 114. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

I. TÉNYEK

(1) 2011. október 17-én a Svéd Királyság az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 114. cikkének (5) bekezdése alapján értesítette a Bizottságot arról a szándékáról, hogy olyan nemzeti intézkedéseket kíván bevezetni, amelyek a foszfortartalmú műtrágyák esetében az egy tonna foszfortartalomra jutó megengedett legnagyobb kadmiumszintet 46 grammra csökkentik (ami 20 mg Cd/kg P2O5-nek felel meg). Ezen intézkedések eltérnének a műtrágyákról szóló, 2003. október 13-i 2003/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) rendelkezéseitől, mivel a foszfortartalmú műtrágyák esetében csökkentenék az egy tonna foszfortartalomra jutó megengedett legnagyobb kadmiumszintet, melynek értéke 100 gramm (ami 44 mg Cd/kg P2O5-nak felel meg). Ezen eltérésre a Svéd Királyság már engedélyt kapott.

1. Az EUMSZ 114. cikkének (5) és (6) bekezdése

(2) Az EUMSZ 114. cikkének (5) és (6) bekezdése a következőképpen rendelkezik: „(5) […] amennyiben valamely harmonizációs intézkedésnek az Európai Parlament és a Tanács, a Tanács vagy a Bizottság általi elfogadását követően valamely tagállam új tudományos bizonyítékon alapuló, a környezet vagy a munkakörnyezet védelmével kapcsolatos nemzeti rendelkezések bevezetését tartja szükségesnek az adott tagállamra jellemző olyan probléma miatt, amely a harmonizációs intézkedés elfogadása után merült fel, ezekről az előirányzott rendelkezésekről és bevezetésük indokairól értesíti a Bizottságot. (6) A Bizottság a(z) […] értesítésektől számított hat hónapon belül a vonatkozó nemzeti rendelkezéseket jóváhagyja vagy elutasítja, miután ellenőrizte, hogy az érintett rendelkezések nem képezik-e a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében. Amennyiben a Bizottság e határidőn belül nem hoz határozatot, az […] (5) bekezdésben említett nemzeti rendelkezéseket jóváhagyottnak kell tekinteni. Ha az ügy összetettsége indokolja, és az emberi egészséget fenyegető veszély nem áll fenn, a Bizottság értesítheti az érintett tagállamot arról, hogy az ebben a bekezdésben említett határidő legfeljebb további hat hónappal meghosszabbítható.”

2. EU-jog

(3) A műtrágyákra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1975. december 18-i 76/116/EGK tanácsi irányelv (2) meghatározta azokat a követelményeket, amelyeket a műtrágyáknak az „EK-műtrágya” megjelöléssel történő forgalomba hozatalukhoz teljesíteniük kellett.

(4) A 76/116/EGK irányelv I. melléklete típusmegjelöléseket határozott meg, és az egyes típusokra előírta azokat a – többek között az összetételre vonatkozó – követelményeket, amelyeknek minden műtrágya meg kellett, hogy feleljen ahhoz, hogy jogosult legyen az „EK-műtrágya” megjelölésre. Az irányelv az említett listában szereplő típusmegjelöléseket a makroelem-tartalomtól, azaz a nitrogén-, a foszfor- és a káliumtartalomtól függően különböző csoportokba osztotta.

(5) A 76/116/EGK irányelv (3) 7. cikke szerint a tagállamok az összetétel, az azonosítás, a címkézés vagy a csomagolás alapján nem tilthatták, korlátozhatták vagy akadályozhatták az olyan, „EK-műtrágya” megjelöléssel ellátott műtrágyák forgalmazását, amelyek az irányelvben foglalt rendelkezéseknek megfeleltek.

(6) A Svéd Királyság által az EK-Szerződés 95. cikkének (4) bekezdése értelmében bejelentett, a műtrágyák megengedett legnagyobb kadmiumtartalmára irányadó nemzeti rendelkezésekről szóló, 2002. május 24-i 2002/399/EK bizottsági határozat (4) eltérést engedélyezett a 76/116/EGK irányelvtől, és jóváhagyta azokat a svéd előírásokat, amelyek megtiltották azon műtrágyák forgalomba hozatalát a svéd piacon, amelyek egy tonna foszfortartalmára 100 grammnál több kadmium jutott. Ez az eltérés 2005. december 31-ig volt alkalmazható.

(7) A 76/116/EGK irányelv helyébe a műtrágyákról szóló 2003/2003/EK rendelet lépett.

(8) A 2003/2003/EK rendelet 35. cikkének (2) bekezdése értelmében a 76/116/EGK irányelv 7. cikkétől való, a Szerződés korábbi 95. cikkének (6) bekezdése alapján a Bizottság által engedélyezett eltérések a rendelet 5. cikkétől való eltérésként értelmezendők, és a rendelet hatálybalépésére való tekintet nélkül továbbra is kifejtik hatásukat.

(9) A 2003/2003/EK rendelet (15) preambulumbekezdése előirányozza, hogy a Bizottság foglalkozni szándékozik a műtrágyákban véletlenszerűen előforduló kadmiumtartalommal, és adott esetben rendelettervezetet állít össze, amelyet az Európai Parlament és a Tanács elé szándékozik terjeszteni. A Bizottság széles körű előkészítő munkát végzett, azonban a különböző mérlegelendő tényezők összetettsége miatt még nem fogadott el javaslatot.

(10) Mivel a Svédországra vonatkozó kivételes rendelkezést 2005. december 31-ig engedélyezték, Svédország 2005 júniusában annak meghosszabbítását kérelmezte. A Svéd Királyság által az EK-Szerződés 95. cikkének (4) bekezdése értelmében bejelentett, a műtrágyák megengedett legnagyobb kadmiumtartalmára irányadó nemzeti rendelkezésekről szóló, 2006. január 3-i 2006/347/EK bizottsági határozat (5) engedélyezi a svéd hatóságok számára, hogy fenntartsák a nemzeti előírásokat, ameddig a műtrágyák kadmiumtartalmát nem szabályozzák harmonizált intézkedések uniós szinten.

3. Tagállami rendelkezések

(11) A vegyipari termékekről (kezelési, behozatali és kiviteli tilalmakról) szóló svéd rendelet (1998:944) (6) rendelkezéseket tartalmaz egyebek mellett a műtrágyák legnagyobb megengedett kadmiumtartalmára vonatkozóan, és ezek a rendelkezések az EK-műtrágyákra is alkalmazandók. A rendelet 3. szakaszának (1) bekezdése előírja, hogy a 25.10, 28.09, 28.35, 31.03 és 31.05 vámtarifaszámú azon műtrágyák, amelyek egy tonna foszfortartalma 100 grammnál több kadmiumot tartalmaznak, nem kínálhatók eladásra, és nem terjeszthetők.

(12) A tervezett, az EUMSZ 114. cikke (5) bekezdése alapján bejelentett tagállami intézkedés a foszfortartalmú műtrágyák esetében az egy tonna foszfortartalomra jutó megengedett legnagyobb kadmiumszint értékét 100 grammról 46 grammra csökkentené (46 mg Cd/kg P 20 mg Cd/kg P2O5-nek felel meg).

II. AZ ELJÁRÁS

(13) 2011. május 17-én a Svéd Királyság az EUMSZ 114. cikkének (5) bekezdése alapján bejelentette a Bizottságnak, hogy olyan nemzeti intézkedések bevezetésére kér engedélyt, amelyek a foszfortartalmú műtrágyák esetében az egy tonna foszfortartalomra jutó legnagyobb megengedett kadmiumszintet 46 grammra csökkentik. A svéd hatóságok tehát a 2006/347/EK határozat által megadott eltéréssel engedélyezett kadmiumszint csökkentését kérik.

(14) 2011. október 17-i levelükben a svéd hatóságok benyújtották a Bizottságnak azon hatályos nemzeti jogszabályok szövegét, amelyek a 2008:255 és a 2009:654 rendeletek (7) módosításait tükrözik.

(15) 2011. november 14-i levelében a Bizottság tájékoztatta a svéd hatóságokat, hogy az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése szerinti hat hónapos vizsgálati időszak 2011. október 18-án megkezdődött.

(16) 2011. október 17-i levelében a Bizottság tájékoztatta a többi tagállamot Svédország kérelméről. A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában a kérelemre vonatkozó tájékoztatást (8) is megjelentetett annak érdekében, hogy tájékoztassa a többi érdekelt felet azokról a nemzeti rendelkezésekről, melyeket Svédország be kíván vezetni, valamint ennek indokairól. Lettország támogatta a svéd kérelmet. Erre vonatkozó további észrevétel nem érkezett a Bizottsághoz.

III. ÉRTÉKELÉS

1. Az elfogadhatóság vizsgálata

(17) Az EUMSZ 114. cikkének (5) bekezdése azokra esetekre vonatkozik, amikor olyan uniós harmonizációs intézkedéssel kapcsolatos nemzeti rendelkezéseket jelentenek be, amelyeket a harmonizációs intézkedések elfogadása és hatálybalépése után vezetnek be, és az új nemzeti rendelkezés összeegyeztethetetlen lenne az uniós harmonizációs intézkedéssel. A nemzeti rendelkezésekre vonatkozó értesítést az EK-Szerződés korábbi 95. cikke alapján elfogadott 2003/2003/EK rendelettel kapcsolatban nyújtották be, amely harmonizált szabályokat határoz meg az EK-műtrágyák összetételére, azonosítására, címkézésére és csomagolására vonatkozóan. Az említett rendelet 5. cikke szerint a tagállamok nem hozhatnak olyan intézkedéseket, amelyek akadályoznák bármely fent említett okból a műtrágyák szabad mozgását.

(18) Továbbá az EUMSZ 114. cikkének (5) bekezdése szerint a bejelentett előirányzott nemzeti rendelkezésnek új tudományos bizonyítékon kell alapulnia, a környezet vagy a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosnak kell lennie, és bevezetését az adott tagállamra jellemző olyan probléma kell, hogy indokolja, amely a harmonizációs intézkedés elfogadása után merült fel; ezenkívül az értesítéshez tájékoztatást kell csatolni az előirányzott rendelkezések bevezetésének indokairól.

(19) A foszfáttartalmú műtrágyák kadmiumszintjének csökkentésére vonatkozó kérelem alátámasztására a svéd hatóságok nemzeti kockázatértékelést, valamint tanulmányokat nyújtottak be. Ezen értékelés figyelembe veszi a 2007-ben a 793/93/EGK tanácsi rendelet alapján elkészített, a kadmiumra és a kadmium-oxidra vonatkozó általános uniós kockázatértékelést (9), az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak az élelmiszerekben előforduló kadmiumról szóló tudományos véleményét (10), valamint a Svédországban a műtrágyák kadmiumtartalmából eredő, az emberi egészségre és a környezetre jelentő kockázat értékelésével kapcsolatos régi és új adatokat. A svéd hatásvizsgálat megtalálható az interneten (11).

(20) A svéd hatóságok szerint az új kockázatértékelés azt mutatja, hogy a svéd lakosság egészségének hosszú távú védelme érdekében csökkenteni kell a kadmiumnak való expozíciót. Mivel az expozíció mértéke az – elsősorban a növényekből származó – élelmiszerekkel történő kadmiumbeviteltől függ, a növényekben előforduló magas kadmiumszint kockázatát kell csökkenteni. Svédországban a szántóföldi talajok általában savasabbak, mint Közép-Európában. E különleges helyzet azt eredményezheti, hogy a növények több kadmiumot vesznek fel a talajból.

(21) Továbbá a kadmiumra vonatkozó nemzeti határértéknek az egy tonna foszfortartalomra jutó 100 grammról 46 grammra történő csökkentésének az a célja, hogy csökkentse a talajban való kadmiumfelhalmozódást, és következésképpen a Svédországban a nagyon alacsony keménységű vízben élő szervezetek veszélyeztetettségét.

(22) A fent említettek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Svéd Királyság által benyújtott, a műtrágyák egy tonna foszfortartalmára jutó megengedett kadmiumszint 46 grammra való csökkentésének engedélyezésére irányuló kérelem elfogadható.

2. Az EUMSZ 114. cikke (6) bekezdése harmadik albekezdésének alkalmazása

2.1. Indoklás az ügy összetettsége alapján

(23) A kérelem alátámasztására Svédország új kockázatértékelést hajtott végre, amely 2011 januárjában készült el, és amely a különböző környezeti elemekre jellemző szervezetek tekintetében összehasonlítja a becsült hatásmentes koncentrációkat (predicted no effect concentrations, a továbbiakban: PNEC) a svéd környezet kadmiumkoncentrációival. Svédország az értesítésében a Bizottsághoz korábban – a Szerződés 114. cikke (4) bekezdése alapján – benyújtott kérelmeinek keretében rendelkezésre bocsátott tanulmányokra, valamint a kadmiumra és a kadmium-oxidra vonatkozó uniós kockázatértékelésre is hivatkozik.

(24) Az édesvízre vonatkozó PNEC a víz keménységétől függ. Mivel Svédországban nagyon alacsony keménységűek az édesvizek, Európa más részeihez képest a vízben élő szervezetek tekintetében a toxicitás várhatóan alacsonyabb kadmiumkoncentrációnál lép fel. A svéd hatóságok ezért úgy vélik, hogy a svéd vizekben élő szervezetek a közép- és dél-európai vizekben élőkhöz képest általában véve érzékenyebbek a megemelkedett kadmiumszintre.

(25) A svéd felszíni vizekre vonatkozó, 2006-ban és 2009-ben végzett monitoringprogramok eredményei alapján a tavakban a PNEC-értékeknél mintegy 1 %-kal, a parti tengervizekben pedig mintegy 7 %-kal magasabb kadmiumkoncentráció mutatható ki. Egy 2008-ban végzett felülvizsgálat megállapította, hogy a kibocsátáscsökkentő intézkedések nyomán a vízben élő szervezetekben jelentősen csökkent a fémek koncentrációja, a kadmium esetében a helyzet azonban kevésbé egyértelmű. Az elmúlt években a halak (anyaangolnák) immunrendszerére gyakorolt hatások fokozódó tendenciája vélhetően összefügg a halak kadmiumkoncentrációjának növekedésével. 2011-ben egy további jelentést készítettek, amelynek célja az volt, hogy vázolja a szántóföldi talajok és növények kadmiumtartalmának jövőbeni alakulását, és ezáltal felbecsülje a 100 évre előre jelzett koncentrációkat. Az eredmények alapján a legrosszabb esetből kiindulva felbecsülték az azon vízben élő szervezetekre háruló kockázatokat, amelyek a következő 100 évben előreláthatólag műtrágyával kezelt földek közelében található vizekben élnek.

(26) A svéd hatóságok értékelésükben arra a következtetésre jutnak, hogy a kimondottan lágy (5 mg CaCO3/l alatti keménységű) vizekben élő szervezetek tekintetében hosszú távon megnőhet a kockázat. Ez azonban csak kis patakok esetében várható, amelyekben a mezőgazdasági talajokból származó szennyvíz nem hígul fel kellőképpen. A svéd hatóságok nem állapítottak meg más olyan kockázatot a környezetre, amely a műtrágyákban felhasznált kadmiumból ered.

(27) Amint az Ausztriából, Finnországból és a Cseh Köztársaságból, valamint korábban már Svédországból érkező hasonló kérelmek értékelése alatt már bebizonyosodott, a foszfáttartalmú műtrágyák általi kadmiumbevitel, a lehetséges felhalmozódás és a környezetit kockázatok közötti kapcsolat összetettségére való tekintettel a Bizottság kikérte az egészségügyi és környezeti kockázatok tudományos bizottság (a továbbiakban: EKKTB) véleményét a svéd kockázatértékelés általános minőségéről, a fő hiányosságokról, a forgatókönyvek helyénvalóságáról, a feltételezésekről, valamint a környezetre jelentett kockázatokkal kapcsolatos következtetések megbízhatóságáról és érvényességéről.

(28) Az EKKTB 2012. február 27-én fogadta el véleményét (12). Az EKKTB arra a következtetésre jutott, hogy a svéd hatóságok által készített kockázatértékelési jelentés tudományos színvonala magas, a tanulmányozott forgatókönyvek általában véve megfelelőek, és a forgatókönyvekben alkalmazott paraméterértékek legtöbbje elfogadható. Az EKKTB azonban úgy véli, hogy a jelentésben szereplő számos állítás és/vagy feltételezés nincs elegendő bizonyítékkal alátámasztva. A halakra vonatkozó monitoringjelentésben szereplő állítások például ok-okozati összefüggést feltételeznek, amely nem bizonyított. Egy másik példa az a fontos (a kockázatértékelés szempontjából döntő) feltételezés, hogy a patakok felszíni vizében a kadmiumkoncentráció számításához 1/2-es hígítási tényezőt alkalmaznak. Ezt a tényezőt semminemű tudományos bizonyíték vagy indoklás nem támasztja alá. Az EKKTB azt is megjegyzi, hogy néhány forgatókönyv esetében kimondottan a legrosszabb esetre vonatkozó feltételeket alkalmazták. A mezőgazdasági talajok esetében a foszfátalkalmazásra vonatkozó számításoknál például olyan dózisokat vettek alapul, amelyek a valóságban a svéd talajok kevesebb mint 25%-ára érvényesek. A patakoknál a vízelvezetés utáni vízfelszíni koncentrációk kiszámítása is problémásnak tűnik, és a javasolt szintek nem egyeznek meg a jelentés más részeiben említett mért koncentrációkkal. A svéd kockázatértékelésben alkalmazott PNEC-ek a kadmium tekintetében egyeznek az uniós kockázatértékelési jelentésben javasoltakkal, tehát az EKKTB elfogadja őket. A bemutatott kockázatjellemzési arányok így kizárólag az expozíciós értékeléstől, azaz a svéd felszíni vizek előre jelzett kadmiumkoncentrációjától függenek. Ez utóbbiak pedig a – megalapozatlan – talaj/patak hígítási tényező függvényei. Az EKKTB azzal az állítással sem ért egyet, miszerint a talaj nem adszorbeálja a kadmiumot. Ez csak a már erősen szennyezett talajok esetében fordul elő, amelyek állandósult állapotában nem történik nettó adszorpció, ami Svédország esetében nem jellemző. A svéd jelentés azt is feltételezi, hogy a talajban 30 cm-nél mélyebben nem történik kadmiumadszorpció, ami szintén nem jellemző. Következésképpen az EKKTB nem támogatja a svéd hatóságoknak a patakok tekintetében bemutatott eredményeit, amelyek az egyedüli környezeti elemek, amelyekre vonatkozóan a svéd hatóságok kockázatokat állapítottak meg.

(29) Mindazonáltal az EKKTB emlékeztet a toxicitási, ökotoxicitási és környezetvédelmi tudományos bizottság korábbi, 2002-es értékelésére, amelynek becslései szerint a talaj kadmiumkoncentrációi a legtöbb európai talaj esetében nem haladják meg a 46 mg Cd/kg P határértéket. Az EKKTB megerősíti, hogy ez a becslés még a svéd mezőgazdasági talajok tekintetében is elfogadható, és megjegyzi, hogy a számítás az „állapotmegőrzés elvén” alapult, nem pedig azon a kockázatértékelésen, amelyre a svéd hatóságok jelenlegi indoklásukban hivatkoznak.

(30) 2012. február 27-i véleményében az EKKTB ugyan úgy véli, hogy a svéd hatóságok által készített kockázatértékelési jelentés tudományos színvonala magas, és új és releváns adatokat tartalmaz, azonban továbbra is bizonytalanság övezi a svéd hatóságok egyes kulcsfontosságú állításait, amelyekben arra következtetnek, hogy a svédországi kis patakokban élő szervezetek veszélyeztetettek. Ezzel kapcsolatban a svéd hatóságoknak további magyarázatot kell szolgáltatniuk ahhoz, hogy a Bizottság végső döntést hozzon.

2.2. Az emberi egészséget fenyegető veszély hiánya

(31) Indoklásukban a svéd hatóságok kockázatokat állapítottak meg a népesség érzékeny csoportjai tekintetében (a diabetikusok, a csontritkulásban vagy vashiányban szenvedők tekintetében). Ezek a kockázatok az élelmiszerekből származó, hosszú távú kadmiumexpozícióra vezethetők vissza. Ezért nem áll fenn emberi egészséget fenyegető veszély, ha a Bizottság egy határozattal a svéd helyzet értékelését további hat hónappal meghosszabbítja. Ez a meghosszabbított határidő lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy a svéd hatóságok által benyújtandó további magyarázatokat figyelembe vegye a végső döntésének meghozatalához.

(32) A fent említettek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a 114. cikk (6) bekezdésének harmadik albekezdésében meghatározott feltételek teljesültek ahhoz, hogy élhessen a hat hónapos meghosszabbítás lehetőségével, amelyen belül jóvá kell hagynia vagy el kell utasítania a Svédország által bejelentett nemzeti rendelkezéseket.

IV. KÖVETKEZTETÉS

(33) A fent említettek alapján megállapítható, hogy a Svéd Királyságnak a 2003/2003/EK rendelettől eltérő nemzeti rendelkezések bevezetésére vonatkozó kérelme elfogadható.

(34) Az ügy összetettsége, valamint az emberi egészséget fenyegető veszély fennállásának hiánya miatt azonban a Bizottság indokoltnak tartja, hogy az EUMSZ 114. cikke (6) bekezdése első albekezdésében említett határidőt e határozat elfogadásával 2012. október 18-ig meghosszabbítsa,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EUMSZ 114. cikke (6) bekezdésének értelmében, a Bizottság a 2011. október 17-én a Svéd Királyság által az EUMSZ 114. cikkének (5) bekezdése alapján bejelentett, a műtrágyákban található kadmiumra vonatkozó, előirányzott nemzeti rendelkezések határidejét 2012. október 18-ig meghosszabbítja.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Svéd Királyság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2012. április 18-án. a Bizottság részéről Antonio TAJANI alelnök

(1) HL L 304., 2003.11.21., 1. o.

(2) HL L 24., 1976.1.30., 21. o., amelynek helyébe a 2003/2003/EK rendelet lépett.

(3) E rendelkezés helyébe a 2003/2003/EK rendelet 5. cikke lépett.

(4) HL L 138., 2002.5.28., 24. o.

(5) HL L 129., 2006.5.17., 19. o.

(6) Svédország hivatalos lapja (SFS Svensk Författningssamling), 1998. július 14.

(7) Svédország hivatalos lapja (SFS Svensk Författningssamling), 2009. június 4.

(8) HL C 309., 2011.10.21., 8. o., és HL C 339., 2011.11.19., 24. o.

(9) EU RAR, ECB 2007: European Union Risk Assessment Report cadmium oxide and cadmium metal, Volume 72 European Commission, Joint Research Centre, Institute of Health and Consumer Protection (Az Európai Unió kockázatértékelési jelentése a kadmium-oxidról és a kadmium fémről, 72. kötet Európai Bizottság, Közös Kutatóközpont, Egészség- és Fogyasztóvédelmi Intézet).

(10) EFSA 2009: Scientific Opinion of the Panel on contaminants in the Food Chain on a request from the European Commission on cadmium in food (Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság élelmiszerláncban előforduló szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testületének az Európai Bizottság kérésére készített, az élelmiszerekben előforduló kadmiumra vonatkozó szakvéleménye). EFSA Journal (2009) 980, 1-139.

(11) Elérhető az alábbi linken: http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/chemicals/documents/specific-chemicals/fertilisers/cadmium/risk-assessment_en.htm

(12) http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/environmental_risks/docs/scher_o_156.pdf