1.

Az I. melléklet a következőképpen módosul: a) A 2. pont harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép: „Kivágás után mintát vesznek minden elpusztult és minden rossz egészségi állapotban lévő növényből, valamint több olyan egészségesnek tűnő növényből, amelyeket az adott esetben a fenyőrontó fonálféreg elterjedésének kockázata alapján választottak ki. Mintát minden egyes növény esetében több különböző részből, ezen belül a koronából is kell venni, különösen azokból a részekből, ahol jól láthatók a rovarvektorok aktivitásának jelei. Mintákat a rovarvektorok tevékenységére utaló jeleket mutató, és a körülhatárolt területek olyan részein található kivágott törzsekből, vágási maradványokból és természetesen előforduló hulladékból is kell venni, ahol a fogékony növények sorvadásának tünetei várhatóan nem, vagy csak később fordulnak elő. Minden mintát meg kell vizsgálni a fenyőrontó fonálféreg jelenléte szempontjából.” b) A 4. pont helyébe a következő szöveg lép: „4. Amennyiben a 3. pont alkalmazandó, minden olyan fogékony növényt, amely mentesült a kivágás alól, és amely 100–500 m távolságra van olyan fogékony növényektől, amelyekben a fenyőrontó fonálféreg jelenléte megállapítást nyert, a vektorok rajzási időszaka előtt, alatt és után egyaránt vizsgálni kell a fenyőrontó fonálféreg jelenlétének jelei vagy tünetei szempontjából. A jelek vagy tünetek észlelése esetén a növényből mintát kell venni, és meg kell vizsgálni a fenyőrontó fonálféreg jelenléte szempontjából. Mintát a fogékony növények esetében a növény több különböző részéből, ezen belül a koronából is kell venni. Az érintett tagállamnak a rajzási időszakban a vektoroknak a fenyőrontó fonálféreg jelenlétére irányuló mintavételével és a minták laboratóriumi vizsgálatával intenzív felderítést kell végeznie a vektorok körében. A szóban forgó intézkedéseket addig kell alkalmazni, amíg be nem következik a fenyőrontó fonálféreg 6. cikk (1) bekezdése szerinti teljes felszámolása, vagy amíg a 7. cikk (1) bekezdése szerinti visszaszorítási intézkedéseket nem hagynak jóvá.” c) Az 5. pont helyébe a következő szöveg lép: „5. Amennyiben egy tagállam a FAO növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó 4. számú nemzetközi szabványával (*1) összhangban végzett felderítési tevékenységei alapján és a vektorok szétszóródási képességét figyelembe véve bizonyítékkal rendelkezik arról, hogy a vektor az elmúlt három évben nem volt jelen az érintett területen, 100 m-re csökkentheti a tarvágási terület legkisebb sugarát az olyan fogékony növények körül, amelyekben nem mutatták ki a fenyőrontó fonálférget. A fent említett bizonyítéknak szerepelnie kell a 9. cikk (1) bekezdésében előírt értesítésben. (*1) A Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény Titkársága (1995), International Standard for Phytosanitary Measures 4: Requirements for the establishment of pest free areas (A növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó 4. számú nemzetközi szabvány: A károsítómentes területek kialakítására vonatkozó követelmények).”" d) A 6. pont helyébe a következő szöveg lép: „6. A tagállamoknak a körülhatárolt területeken a vektor rajzási időszaka alatt és azon kívül felderítéseket kell végezniük a fogékony növények tekintetében az említett növényeknek és a vektornak a fenyőrontó fonálféreg jelenlétére irányuló szemléjével, mintavételével és a minták laboratóriumi vizsgálatával. A fenyőrontó fonálféreg vektora tekintetében annak rajzási időszaka alatt is kell felderítéseket végezniük. Az említett felderítések során különös figyelmet kell szentelni az elpusztult, a rossz egészségi állapotban lévő és a tűz vagy vihar sújtotta fogékony növényeknek. Mintát a fogékony növények esetében a növény több különböző részéből, ezen belül a koronából is kell venni. Felderítéseket a rovarvektorok tevékenységére utaló jeleket mutató, és a körülhatárolt területek olyan részein található kivágott törzseken, vágási maradványokon és természetesen előforduló hulladékon is kell végezni, ahol a fogékony növények sorvadásának tünetei várhatóan nem, vagy csak késéssel fordulnak elő. Azon fogékony növények körüli 3 000 m-es sugarú körön belül, amelyekben megállapítást nyert a fenyőrontó fonálféreg jelenléte, legalább négyszer intenzívebb felderítést kell végezni, mint a 3 000 m-es sugarú körön kívül a pufferzóna széléig tartó területen.” e) A 7. pont első bekezdése helyébe a következő szöveg lép: „7. A tagállamoknak a teljes körülhatárolt területen belül azonosítaniuk kell és ki kell vágniuk mindazokat a fogékony növényeket, amelyekben a fenyőrontó fonálféreg jelenléte megállapítást nyert, valamint azokat, amelyek elpusztultak vagy rossz egészségi állapotban vannak, vagy amelyeket tűz vagy vihar sújtott. El kell távolítaniuk és meg kell semmisíteniük a kivágott növényeket és azok vágási maradványait, a vágás befejezéséig alkalmazva minden olyan óvintézkedést, amely a fenyőrontó fonálféreg és vektora elterjedésének megakadályozásához szükséges. A tagállamok teljesítik az alábbi feltételeket:”. f) A 8. pont második albekezdése helyébe a következő szöveg lép: „Amennyiben a tagállam arra a következtetésre jut, hogy a hántolás, a vektor tekintetében ismerten hatékony rovarölő szerrel való kezelés és az ilyen rovarölő szerrel átitatott rovarhálóval való beborítás nem megfelelő, a hántolatlan faanyagot azonnal meg kell semmisíteni a helyszínen. A fogékony növények kivágásánál keletkezett, a helyszínen maradt fahulladékot és a helyszínen megsemmisítendő hántolatlan faanyagot 3 cm-nél kisebb vastagságú és szélességű darabokra kell felaprítani.” g) A szöveg a következő 8a. ponttal egészül ki: „8a. A 7.b) ponttól eltérve abban az esetben, ha egy tagállam arra a következtetésre jut, hogy a tűz vagy vihar sújtotta fogékony növények kivágása és eltávolítása a vektor rajzási időszakában nem megfelelő, az érintett tagállam dönthet úgy, hogy a szóban forgó növények kivágását és eltávolítását a következő rajzási időszak kezdete előtt elvégzi. A 6. pont sérelme nélkül az érintett tagállamnak a rajzási időszakban a vektoroknak a fenyőrontó fonálféreg jelenlétére irányuló mintavételével és a minták laboratóriumi vizsgálatával intenzív felderítést kell végeznie a tűz vagy vihar sújtotta területen, és amennyiben a fenyőrontó fonálféreg jelenléte megerősítésre kerül, a fenyőrontó fonálféreg vagy a vektorai jelenlétének jeleit vagy tüneteit mutató említett növényeknek a szemléjével, mintavételével és a minták laboratóriumi vizsgálatával felderítéseket kell végeznie a környező területen található fogékony növények tekintetében.”