A Tanács 1993/2000/EK rendelete

(2000. szeptember 18.)

a Tajvanról származó hőre lágyuló sztirol-butadién-sztirol gumi behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes dömpingellenes vám végleges beszedéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre [1], és különösen annak 9. és 10. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára, amelyet a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően nyújtott be,

mivel:

A. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK

(1) Az 1091/2000/EK bizottsági rendelettel [2] (a továbbiakban: ideiglenes vámrendelet) ideiglenes vámot vetettek ki a Tajvanról származó, azex42021900 és azex400299 KN-kód alá sorolt hőre lágyuló sztirol-butadién-sztirol gumi (a továbbiakban: SZBSZ) Közösségbe irányuló behozatalára.

(2) Az ezzel egyidejű szubvencióellenes vizsgálat eredményeképpen a 1090/2000/EK bizottsági rendelet [3] alapján ideiglenes kiegyenlítő vámokat vetettek ki a Tajvanról származó SZBSZ Közösségbe irányuló behozatalára.

B. KÉSŐBBI ELJÁRÁS

(3) Miután értesítették őket azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján az ideiglenes intézkedések bevezetéséről határoztak, számos érdekelt írásban benyújtotta észrevételeit. A 384/96/EK rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 20. cikke (1) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban az összes félnek, amelyik azt kérelmezte, lehetőséget biztosítottak a Bizottság előtti meghallgatásra.

(4) A Bizottság továbbra is felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a végleges megállapításaihoz szükségesnek tekintett.

(5) Valamennyi felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Tajvanról származó SZBSZ behozatalára végleges dömpingellenes vámok kivetését és az e behozatalra kivetett ideiglenes vámokkal biztosított összegek végleges beszedését javasolták.

Egy megfelelő határidőt is biztosítottak számukra, amelyen belül az értesítést követően előadhatták észrevételeiket.

(6) Az érdekelt felek írásbeli és szóbeli észrevételeit mérlegelték, és szükség esetén figyelembe vették őket a végleges megállapításokkal kapcsolatban.

(7) Miután az azóta összegyűjtött információk alapján felülvizsgálták az ideiglenes megállapításokat, azt a következtetést vonták le, hogy az ideiglenes rendeletben meghatározott fő megállapításokat meg kell erősíteni.

C. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

(8) Az érintett termék a hőre lágyuló sztirol-butadién-sztirol gumi, amely jelenleg azex40021900 és azex400299 KN-kód alá sorolható.

(9) Egy közösségi importőr azt állította, hogy a Tajvanról importált SZBSZ fluiditása és ellenállása eltér a Közösségben gyártott SZBSZ-étől. A Bizottság vizsgálata azonban megállapította, hogy a tajvani termelők különböző típusú SZBSZ-t gyártanak, amelyek összetétele pontosan megegyezik a Közösségben előállított SZBSZ-szel. A vizsgálat azt is kimutatta, hogy egy vállalat tekintetében a Tajvanról származó SZBSZ-behozatal minősége ugyan rosszabb lehetett 1995-ben és 1996-ban, amikor ez a cég megkezdte az SZBSZ gyártását, azonban gyorsan elérte a Közösségben gyártott SZBSZ-szel összehasonlítható minőségi szintet. Végül a vizsgálat kimutatta, hogy a közösségi felhasználók a minőség alapján nem tesznek különbséget a Tajvanról és a Közösségből származó SZBSZ között. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Tajvanról importált SZBSZ és a Közösségben gyártott SZBSZ ugyanazokkal a jellemzőkkel rendelkezik, minőségük pedig megegyezik.

(10) Egy másik közösségi importőr azt állította, hogy a száraz és az olajjal szaporított SZBSZ-t két különböző terméknek kell tekinteni, és azzal érvelt, hogy a száraz és az olajjal szaporított SZBSZ-t különböző iparágak használják. Az SZBSZ különböző termelői és felhasználói azonban megerősítették a Bizottságnak, hogy számos közösségi felhasználó, különösen a cipőipar, nem tesz különbséget a száraz és az olajjal szaporított SZBSZ között. Ezért azt a következtetést vonták le, hogy a száraz és az olajjal szaporított SZBSZ piacát nem lehet elválasztani egymástól.

(11) Ugyanez a cég azzal is érvelt, hogy a száraz és az olajjal szaporított SZBSZ hasonlít más terméktípusokhoz, mint például a SZISZ-hez (sztirol-izoprén-sztirol), amelyet szintén a közösségi SZBSZ-termelők gyártanak. A vállalat azt állította, hogy indokolatlan megkülönböztetni az SZBSZ-t ezektől a termékektől. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy a száraz és az olajjal szaporított SZBSZ fizikailag ugyanúgy butadiénből és sztirolból tevődik össze, az egyetlen különbség az, hogy a gyártási folyamat végén olajat adnak hozzá. Ez a fizikai összetétel egyértelműen megkülönbözteti az SZBSZ-t a többi terméktől, mint például a SZISZ-től. Ezért azt a következtetést vonták le, hogy e vizsgálat alkalmazásában a száraz és az olajjal szaporított SZBSZ-t egy különálló terméknek kell tekinteni.

(12) Mivel más érvet nem nyújtottak be, az ideiglenes vámrendelet (13)–(16) preambulumbekezdésében meghatározott megállapításokat megerősítik.

D. DÖMPING

(13) Egy tajvani exportáló termelő vitatta a dömpingkülönbözet kiszámításának módszerét, amely azon alapult, hogy a rendes értékeket összehasonlították az egyes exportügyletek áraival.

(14) Azonban a vizsgálati időszak alatt az exportárak alakulásával kapcsolatban végzett vizsgálat alapján egyértelmű, hogy a dömpingelt behozatal legnagyobb része ezen időszak utolsó felében történt. Így az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése szerint az átlagszámítás nem tükrözné a dömping teljes mértékét.

(15) Az ideiglenes vámrendelet (25) preambulumbekezdésének ideiglenes megállapításait ezért megerősítik.

(16) A vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözetek a következők:

–Lee Chang Yung Chemical Industry Corp., Tajpej | 5,3 % |

– Chi Mei Corp., Tajnan: | 9,1 % |

– Nem együttműködő exportáló termelők: | 20,0 % |

E. AZ OKOZOTT KÁR

1. A közösségi iparág meghatározása

(17) Mivel a közösségi iparág meghatározásával kapcsolatban nem nyújtottak be új észrevételt, az ideiglenes vámrendelet (31) és (32) preambulumbekezdésének következtetéseit megerősítik.

2. A közösségi fogyasztás

(18) Mivel a közösségi fogyasztással kapcsolatban nem nyújtottak be új észrevételt, annak az ideiglenes vámrendelet (33) preambulumbekezdése szerinti értékelését megerősítik.

3. A Tajvanról származó SZBSZ Közösségbe irányuló behozatala

a) A behozatal volumene, a piaci részesedés és az átlagos importár

(19) Mivel nem érkezett új észrevétel a Tajvanról származó SZBSZ Közösségbe irányuló behozatalának volumenével, piaci részesedésével és az átlagos importárral kapcsolatban, az ideiglenes vámrendelet (33)–(37) preambulumbekezdése szerinti értékeléseket megerősítik.

a) Áralákínálás

(20) Emlékeztetni kell arra, hogy az áralákínálást átmenetileg az exportár (vámkezelés utáni, közösségi határparitáson számított CIF-ár) és a közösségi iparág által alkalmazott árak (EXW-ár) összehasonlítása alapján állapították meg. A hasonló terméktípusokkal kapcsolatban a kedvezmények és árengedmények levonását követően a független fogyasztókkal szemben alkalmazott értékesítési árakat vették figyelembe.

(21) A (9) preambulumbekezdésben említettek szerint néhány észrevétel érkezett a különböző terméktípusok összehasonlíthatóságával kapcsolatban, azonban megállapították, hogy a Tajvanról importált SZBSZ és a Közösségben gyártott SZBSZ ugyanazokkal a jellemzőkkel rendelkezik.

(22) Ezek az észrevételek nem befolyásolták az ideiglenes rendelet következtetéseit, amelyek alapján a közösségi iparág átlagos értékesítési árának százalékában kifejezett átlagos áralákínálás mértéke 12,3 %.

4. A közösségi iparág gazdasági helyzete

(23) Egy közösségi importőr rámutatott arra, hogy 1995-re nem számították ki a készleteket és a nyereségességet. Az ideiglenes vámrendelet (46) és (47) preambulumbekezdése szerint nem lehetett egyértelműen meghatározni a készletek és nyereségesség pontos adatait, mivel az egyik vállalat megváltoztatta számviteli rendszerét, egy másik pedig szerkezetátalakításon ment keresztül. A vizsgálat viszont kimutatta, hogy a nyereségesség 1995-ben meghaladta az 1996-os szintet. Ez megerősíti az okozott kár tényét.

(24) Mivel a közösségi iparág termelésére, kapacitására, értékesítési volumenére, értékesítési áraira, piaci részesedésére, készleteire, nyereségességére, beruházásaira és foglalkoztatottságára vonatkozó adatokkal kapcsolatban nem nyújtottak be új észrevételt, az ideiglenes vámrendelet (40)–(49) preambulumbekezdésének következtetéseit megerősítik.

5. Következtetés

(25) A fent említettek alapján azt a következtetést vonták le, hogy a közösségi iparágat az ideiglenes vámrendelet (55) preambulumbekezdésében meghatározottak szerint jelentős kár érte.

F. A KÁR OKA

1. A dömpingelt behozatal hatása

(26) A tajvani kormány (TK) és egy közösségi importőr állítása szerint a közösségi iparág magas piaci részesedése (a vizsgálati időszak alatt 89 %) azt igazolja, hogy a közösségi iparágnak nem okozott kárt a sokkal kisebb piaci részesedéssel rendelkező (6,1 %), Tajvanról származó behozatal. A jelenlegi esettel kapcsolatban megállapították, hogy a Tajvanról származó behozatal jelentős nyomást gyakorolt a közösségi iparágra, mivel jelentős mértékben csökkentette az árakat e versengő és átlátható piacon (12,3 %-os áralákínálás a vizsgálati időszakban). A piaci részesedésének fenntartása érdekében a közösségi iparág kénytelen volt csökkenteni az árait (47 %-os árcsökkenés 1995 és a vizsgálati időszak között). Ennek következtében a közösségi iparágat jelentős veszteség érte (a nyereségesség + 14,9 %-ról –9,8 %-ra csökkent 1996 és a vizsgálati időszak között). Végül azt a következtetést vonták le, hogy teljes közösségi iparág magas piaci részesedése nem jelentett védelmet a tajvani dömpingelt behozatal okozta tisztességtelen versennyel szemben, valamint hogy a tajvani behozatal során alkalmazott alacsony ár az iparágat ért kár fő oka.

(27) A TK azt állította, hogy a közösségi termelők növekvő beruházásai erősebb versenyt teremtettek e termelők között, és ez a verseny okozta a kárt. Azonban az ideiglenes vámrendelet (48) preambulumbekezdésében említettek szerint a beruházások 1995 óta ingadoznak, és a TK állításával ellentétben nem mutattak növekvő tendenciát. A beruházások mértéke alacsony marad, s a gépek szokásos felújítására korlátozódott. A legfontosabb beruházásokat 1995 előtt hajtották végre a termelők, amikor létrehozták a termelőegységeket.

(28) Továbbá a TK azt is állította, hogy a közösségi iparágnak okozott kár a nyersanyagárak emelkedésének következménye is lehet. A nyersanyagárak azonban az ideiglenes vámrendelet (73) preambulumbekezdése szerint 1995-től ingadoznak, változásuk pedig nem mutat meghatározott tendenciát. Valószínűbb, hogy az áringadozás ciklikus, így ez nem szolgálhat megfelelő magyarázatként az SZBSZ árának 1995 óta tartó folyamatos csökkenésére.

(29) Egy közösségi importőr azzal érvelt, hogy a közösségi iparágnak okozott kár a termelési költségek és az értékesítési, általános és igazgatási költségek növekedésének következménye. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy míg ezek a költségek nagyjából állandóak maradtak 1995 és 1999 között, az árcsökkenés következtében a közösségi termelők értékesítéseinek értéke drasztikusan csökkent (39 %-kal).

2. Következtetés

(30) Mivel a közösségi iparágnak okozott kárral kapcsolatban nem nyújtottak be új érvet, megerősítik az ideiglenes vámrendelet (74) és (75) preambulumbekezdésének következtetéseit, amelyek szerint a Tajvanról származó SZBSZ behozatal kárt okozott a közösségi iparágnak.

G. A KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

1. A közösségi iparág érdeke

(31) Mivel a közösségi iparág érdekével kapcsolatban nem nyújtottak be új érvet, az ideiglenes vámrendelet (77)–(81) preambulumbekezdésének következtetéseit megerősítik.

2. A felhasználókra gyakorolt hatás

(32) Az ideiglenes intézkedéseket bevezető rendelet elfogadását követően két közösségi importőr aggodalmát fejezte ki az intézkedéseknek a fogyasztókra gyakorolt hatásával kapcsolatban. Meg kell jegyezni, hogy az egyik vállalat attól a tajvani termelőtől importált, amelyik nem működött együtt az eljárás során, és erre az importőrre összességében 28,2 %-os ideiglenes kiegyenlítő vámot és dömpingellenes vámot vetettek ki. Amennyiben végleges intézkedéseket vezetnek be, valamennyi importőrnek lehetősége lesz arra, hogy a közösségi termelőktől, az egyik tajvani együttműködő termelőtől, illetve egyéb olyan forrásból szerezze be az SZBSZ-t, amelyet nem érintik az intézkedések.

(33) Ezért a becslések szerint a végleges intézkedések átlagosan 1,1 %-os áremelkedést eredményeznének. A vizsgálat során megerősítették, hogy ennek az áremelkedésnek mérsékelt hatása lenne a felhasználókra. Megvizsgálták a vámoknak azon tipikus felhasználókra gyakorolt hatását, amelyeknél az SZBSZ a termelési költségek 40 %-át tette ki. Megállapították, hogy az SZBSZ-szel kapcsolatos üzleti tevékenységük tekintetében az intézkedések bevezetése átlagosan 0,3 %-kal csökkentené a nyereségességüket.

(34) Mivel a legtöbb közösségi felhasználó az SZBSZ legnagyobb részét a közösségi termelőktől vásárolja, a beszerzéseik nagyobb hányadával kapcsolatban nem tapasztalnának áremelkedést.

(35) Mivel a közösségi importőrök nem nyújtottak be további bizonyítékokat, a közösségi felhasználók pedig nem tettek újabb észrevételeket, az ideiglenes vámrendelet (86) preambulumbekezdésének következtetését megerősítik.

3. Következtetés

(36) A közösségi érdek meghatározásával kapcsolatban benyújtott új érvek nem tekinthetők olyan érvnek, amely ellentmondana annak a következtetésnek, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely a dömpingellenes intézkedések bevezetése ellen szólna. Az ideiglenes megállapításokat ezért megerősítik.

H. VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK

(37) Az okozott kárral, a kár okával és a közösségi érdekkel kapcsolatos következtetések alapján úgy ítélték meg, hogy végleges dömpingellenes intézkedéseket kell elfogadni annak megelőzése érdekében, hogy a Tajvanról származó dömpingelt behozatal további kárt okozzon a közösségi iparágnak.

1. A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet

(38) Ahogy arra az ideiglenes vámrendelet (91) preambulumbekezdése rámutatott, a kárt nem okozó árszintet a közösségi iparág értékesítési árai alapján határozták meg, amelyhez hozzáadták a tényleges átlagveszteséget, valamint egy 8 %-os haszonkulcsot; az így megállapított árak mellett a közösségi iparág fedezni tudná a termelési költségeit, és egy ésszerű nyereséget tudna elérni, amennyiben az érintett országból származó dömpingelt behozatal megszűnik.

2. A vám formája és mértéke

(39) Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a dömpingellenes vámtételnek meg kell felelnie a dömpingkülönbözetnek, kivéve, ha az okozott kár mértéke kisebb.

(40) Ennek alapján a tajvani együttműködő termelőkre vonatkozó dömpingellenes vámtételek a következők:

– Chi Mei Corporation: | 9,1 % |

–Lee Chang Yung Chemical IndustryCorporation: | 5,3 % |

(41) Azokkal az exportáló termelőkkel kapcsolatban, amelyek nem válaszoltak a Bizottság kérdőíveire, illetve egyéb módon nem jelentkeztek önként, a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján állapították meg.

(42) Ezek a termelők a Tajvanról származó érintett termék kivitelének körülbelül 70 %-át képviselik. Ezért megfelelőnek ítélték meg, ha a maradvány dömpingkülönbözet mértékét úgy határozzák meg, hogy az meghaladja az együttműködő vállalatra megállapított legmagasabb dömpingkülönbözetet. Ennek megfelelően a maradvány dömpingkülönbözetet azoknak a terméktípusoknak az alapján határozták meg, amelyekre a legmagasabb, 20 %-os dömpingkülönbözetet alkalmazták.

I. AZ IDEIGLENES VÁMOK BESZEDÉSE

(43) Az exportáló termelőkkel kapcsolatban megállapított dömping mértéke és a közösségi iparágnak okozott súlyos kár alapján úgy ítélték meg, hogy a 1097/2000/EK rendelet alapján az ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket a kivetett végleges vám mértékének megfelelően véglegesen be kell szedni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1) Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki a Tajvanról származó, az ex42021900 és az ex400299 KN-kód (a 4202190010, 4202991010 és 4202999091 TARIC-kód) alá sorolt hőre lágyuló sztirol-butadién-sztirol gumi behozatalára.

(2) A vámkezelés előtti, a közösségi határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő vállalatok által gyártott termékek tekintetében a következő:

Vállalat | | Vámtétel | kiegészítő TARIC-kód |

Chi Mei Corporation, Tajnan, Tajvan | 9,1 % | A127 |

Lee Chang Yung Chemical Industry Corporation, Tajpej, Tajvan | 5,3 % | A128 |

Az összes többi tajvani vállalat | 20 % | A999 |

(3) Eltérő rendelkezés hiányában a hatályban lévő vámrendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

A Tajvanról származó behozatalokra az 1091/2000/EK rendelet alapján kivetett ideiglenes vámmal biztosított összegeket a véglegesen kivetett vám mértékének megfelelően beszedik. A végleges dömpingellenes vámtétel felett biztosított összegeket felszabadítják.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2000. szeptember 18-án.

a Tanács részéről

az elnök

H. Védrine

[1] HL L 56., 1996.6.3., 1. o. A legutóbb a 905/98/EK rendelettel (HL L 128., 1998.4.30., 18. o.) módosított rendelet.

[2] HL L 124., 2000.5.25., 12. o.

[3] HL L 124., 2000.5.25., 26. o.

--------------------------------------------------