AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 216/2009/EK RENDELETE

(2009. március 11.)

az Atlanti-óceán északi részén kívüli egyes területeken halászatot folytató tagállamok által a névleges fogási statisztikák benyújtásáról (átdolgozás)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 285. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (1),

mivel:

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló, 1990. június 11-i 1588/90/Euratom, EGK tanácsi rendelet (5) megfelelő figyelembevételével, minden tagállamnak be kell nyújtania a Bizottságnak az e tagállamban lajstromozott vagy annak lobogója alatt hajózó, az Atlanti-óceán északi részén kívüli egyes területeken halászatot folytató hajók névleges fogásainak adatait.

A névleges fogási adatoknak tartalmazniuk kell az összes, bármely formában kirakodott vagy tengeren átrakodott halászati terméket a fogást követően a tengerbe visszaengedett, a hajón elfogyasztott vagy csaliként felhasznált mennyiségnek a kivételével. Az adatokat tonnára kerekítve, a kirakodási vagy átrakodási élősúlynak megfelelően rögzítik.

2. cikk

(1) A névleges fogási adatokat az I. mellékletben felsorolt, a II. mellékletben leírt és a III. mellékletben ábrázolt fő halászati területenként és alkörzetenként kell benyújtani. Valamennyi fő halászati terület esetében a IV. mellékletben sorolják fel azokat a fajokat, amelyekről adatot kell szolgáltatni.

(2) Minden naptári évnek az adatait az év végét követő hat hónapon belül kell benyújtani.

(3) Amennyiben a tagállam hajói az 1. cikk alapján az adott naptári évben nem halásztak fő halászati területen, akkor a tagállam erről értesíti a Bizottságot. Azonban ha halászatot folytattak egy fő halászati területen, csak azokról a halfajok/alkörzet kombinációkról kell adatot szolgáltatni, amelyek esetében az adott évben fogást jegyeztek fel.

(4) A tagállamok hajói által kifogott kisebb jelentőségű fajokra vonatkozó adatokat nem szükséges egyenként megjelölni, hanem gyűjtőnév alatt is szerepelhetnek, amennyiben ezeknek a termékeknek a súlya nem haladja meg a teljes éves halmennyiség 5 %-át az adott fő halászati területen.

(5) A statisztikai halászati területek és alkörzeteik, valamint a halfajok listáit a Bizottság módosíthatja.

Az ezen rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló ezen intézkedéseket az 5. cikk (2) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

3. cikk

Amennyiben a közös halászati politika alapján elfogadott rendelkezések más előírásokat nem tartalmaznak, a tagállamok számára megengedett, hogy a fogási adatok kiszámításához mintavételi módszereket alkalmazzanak flottájuk azon részei esetében, ahol az adatok teljes körű felvétele a közigazgatási eljárások túlzott mértékű alkalmazását jelentené. A mintavételi eljárás részletei, valamint az ezzel a módszerrel kiszámított részletes adatokat és az összes adat arányát bele kell foglalni a tagállamoknak a 6. cikk (1) bekezdése alapján benyújtott jelentésébe.

4. cikk

A tagállamok az 1. és 2. cikk szerinti kötelezettségeiknek az adatok mágneses adathordozón történő benyújtásával teljesíteniük az V. mellékletben megadott formátumnak megfelelően.

A tagállamok a VI. mellékletben részletezett formátumnak megfelelően nyújthatják be az adatokat.

A Bizottság előzetes hozzájárulásával a tagállam eltérő formában, illetve eltérő adathordozón is benyújthatja az adatokat.

5. cikk

(1) A Bizottságot a 72/279/EGK tanácsi határozattal (6) létrehozott Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság (a továbbiakban: a bizottság) segíti.

(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikke (1)–(4) bekezdését, valamint 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel a 8. cikke rendelkezéseire.

6. cikk

(1) 1996. november 14-ig a tagállamoknak részletes jelentést kell benyújtaniuk a Bizottságnak, amelyben leírják, hogyan számították ki a fogási adatokat, továbbá megadják az adatok reprezentativitásának és megbízhatóságának mértékét. A Bizottság elkészíti ezeknek a jelentéseknek az összefoglalóját, amelyet az Állandó Bizottság illetékes munkacsoportján belül megvitatnak.

(2) A tagállamok három hónapon belül értesítik a Bizottságot az (1) bekezdésnek megfelelően bevezetett információk bármilyen módosításáról.

(3) A módszertani jelentéseket, az adatokhoz való hozzáférést, az (1) bekezdésben említett adatok megbízhatóságát, valamint az e rendelet alkalmazásával kapcsolatos más lényeges kérdéseket az Állandó Bizottság illetékes munkacsoportjának keretében évente egyszer kell megvizsgálni.

7. cikk

(1) A 2597/95/EK rendelet hatályát veszti.

(2) A hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozásokat az e rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni a VIII. mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban.

8. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

(1) Az Európai Parlament 2008. június 17-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2009. február 26-i határozata.

(2) HL L 270., 1995.11.13., 1. o.

(3) Lásd a VII. mellékletet.

(4) HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

(5) HL L 151., 1990.6.15., 1. o.

(6) HL L 179., 1972.8.7., 1. o.

II. MELLÉKLET

KELET-KÖZÉP-ATLANTI TERÜLET (34. fő halászati terület)

A III. A. melléklet mutatja a kelet-közép-atlanti terület (34. fő halászati terület – kelet-közép-atlanti terület) határait és alterületeit, körzeteit és alkörzeteit. A területek és alterületei, körzetei és alkörzetei leírása következik. A kelet-közép-atlanti terület magában foglalja az Atlanti-óceánnak a következő vonallal határolt területét:

Észak-Afrikának a legmagasabb vízállás esetén a nyugati hosszúság 5o 36′-én lévő pontjától induló, a partvonalat délnyugati irányban a legmagasabb vízállás szintjén követve a Ponta do Padrãonál lévő pontig (déli szélesség 6o 04′ 36′′, keleti hosszúság 12o 19′ 48″), onnan végig állandó irányszöggel északnyugati irányban a 6o 00′ déli szélesség mentén a keleti hosszúság 12o 00′ pontjáig, onnan nyugat felé a déli szélesség 6o 00′ és a nyugati hosszúság 20o 00′ pontjáig, onnan észak felé az Egyenlítőig, onnan nyugat felé a nyugati hosszúság 30o 00′-ig, onnan észak felé az északi szélesség 5o 00′-ig, onnan nyugat felé a nyugati hosszúság 40o 00′-ig, onnan észak felé az északi szélesség 36o 00′-ig, onnan kelet felé a nyugati hosszúság 5o 36′-án lévő Punta Marroquiig, onnan dél felé az afrikai parton lévő kiindulási pontig futó vonal.

A kelet-közép-atlanti terület felosztása az alábbi:

Északi parti alterület (34.1. alterület)

a) Marokkói parti körzet (34.1.1.)

Az északi szélesség 36o 00′ és az északi szélesség 26o 00′ között lévő, az északi szélesség 36o 00′-tól dél felé a 13o 00′ nyugati hosszúság mentén az északi szélesség 29o 00′-ig húzott vonaltól keletre fekvő, és onnan az északi szélesség 26o 00′ és a nyugati hosszúság 16o 00′-ig állandó irányszöggel délnyugat felé húzott vonallal határolt vízterület.

b) Kanári- és Madeira-szigeteki körzet (34.1.2.)

Az északi szélesség 36o 00′ és az északi szélesség 26o 00′ között lévő, a nyugati hosszúság 20o 00′ és az északi szélesség 36o 00′-tól a nyugati hosszúság 13o 00′ mentén az északi szélesség 29o 00′-ig húzott vonal által, valamint az onnan állandó irányszöggel az északi szélesség 26o 00′ és a nyugati hosszúság 16o 00′ pontig húzott vonal által határolt vízterület.

c) Szaharai parti körzet (34.1.3.)

Az északi szélesség 26o 00′ és északi szélesség 19o 00′ között lévő, a nyugati hosszúság 20o 00′-tól keletre eső vízterület.

Északi óceáni alterület (34.2. alterület)

Az északi szélesség 36o 00′ és az északi szélesség 20o 00′ között, valamint a nyugati hosszúság 40o 00′ és a nyugati hosszúság 20o 00′ között fekvő vízterület.

Déli parti alterület (34.3. alterület)

a) Zöld-foki parti körzet (34.3.1. körzet)

Az északi szélesség 19o 00′ és 09o 00′ között fekvő, a nyugati hosszúság 20o 00′-tól keletre eső vízterület.

b) Zöldfoki-szigetek körzete (34.3.2. körzet)

Az északi szélesség 20o 00′ és az északi szélesség 10o 00′, valamint a nyugati hosszúság 30o 00′ és nyugati hosszúság 20o 00′ között fekvő vízterület.

c) Sherbro körzete (34.3.3. körzet)

Az északi szélesség 9o 00′ és az Egyenlítő, valamint a nyugati hosszúság 20o 00′ és a nyugati hosszúság 8o 00′ között fekvő vízterület.

d) Guineai-öböl nyugati körzete (34.3.4. körzet)

Az Egyenlítőtől északra, valamint a nyugati hosszúság 8o 00′ és a keleti hosszúság 3o 00′ között fekvő vízterületek.

e) Guineai-öböl középső körzete (34.3.5. körzet)

Az Egyenlítőtől északra és a keleti hosszúság 3o 00′-tól keletre eső vízterületek.

f) Guineai-öböl déli körzete (34.3.6. körzet)

Az Egyenlítő és a déli szélesség 6o 00′, valamint a keleti hosszúság 3o 00′-tól keletre fekvő vízterület. Ez a körzet tartalmazza a Kongó deltájának a déli szélesség 6o 00′-tól délre eső vizeit is, beleérve a Ponta do Padrãonál lévő ponttól (déli hosszúság 6o 04′ 36″, keleti hosszúság 12o 19′ 48″) északnyugat felé állandó irányszöggel a déli szélesség 6o 00′ és a keleti hosszúság 12o 00′-ig húzott vonal által, és onnan kelet felé a déli szélesség 6o 00′ mentén az afrikai partokig, majd onnan az afrikai partvonal mentén a Ponta do Padrãonál lévő kiindulási pontig húzott vonal által határolt vízterületet is.

Déli óceáni alterület (34.4. alterület)

a) Guineai-öböl délnyugati körzete (34.4.1. körzet)

Az Egyenlítő és a déli szélesség 6o 00′, valamint a nyugati hosszúság 20o 00′ és a keleti hosszúság 3o 00′ között fekvő vízterület.

b) Délnyugati óceáni körzet (34.4.2. körzet)

Az északi szélesség 20o 00′ és az északi szélesség 5o 00′ között, valamint a nyugati hosszúság 40o 00′ és a nyugati hosszúság 30o 00′ között fekvő vízterületek; az északi szélesség 10o 00′ és az Egyenlítő, valamint a nyugati hosszúság 30o 00′ és a nyugati hosszúság 20o 00′ között fekvő vízterületek.

FÖLDKÖZI-TENGER ÉS FEKETE-TENGER (37. fő halászati terület)

A III. B. melléklet mutatja a Földközi-tenger és a Fekete-tenger (37. fő halászati terület) határait és alterületeit, körzeteit és alkörzeteit. A terület és alkörzeteinek leírása az alábbi.

A Földközi-tenger és Fekete-tenger statisztikai területe magában foglalja a) a Földközi-tenger; b) a Márvány-tenger; c) a Fekete-tenger; és d) az Azovi-tenger vízterületeit. A tengeri területek tartalmazzák a félsós vizű lagúnákat, és azokat a területeket, ahol a halak és más élőlények túlnyomórészt tengeri eredetűek. A nyugati és délkeleti határok az alábbiak:

a) nyugati határ: Punta Marroquitól a nyugati hosszúság 5o 36′ mentén Afrika partjáig déli irányba húzódó vonal;

b) délkeleti határ: a Szuezi-csatorna északi (földközi-tengeri) bejárata.

A FÖLDKÖZI-TENGERI STATISZTIKAI TERÜLETÉNEK ALTERÜLETEI ÉS KÖRZETEI

A Földközi-tenger nyugati része (37.1. alterület) a következő körzetekből áll:

a) Baleár-szigeteki körzet (37.1.1. körzet)

A Földközi-tenger nyugati részének a vízterületei, amelyeket az algériai–tunéziai határon lévő afrikai partszakasznál induló, észak felé az északi szélesség 38o 00′-ig, onnan nyugat felé a keleti hosszúság 8o 00′-ig, onnan észak felé az északi szélesség 41o 20′-ig, onnan nyugat felé állandó irányszöggel a kontinens partjáig, Franciaország és Spanyolország határának keleti végéig, majd a spanyol partok mentén a Punta Marroquiig, onnan dél felé a nyugati hosszúság 5o 36′ mentén az afrikai partokig, s onnan keleti irányba az afrikai partok mentén a kiindulási pontig futó vonal határol.

b) Lion- (Oroszlán-) öböl körzete (37.1.2. körzet)

A Földközi-tenger északnyugati részének vízterülete, amelyet a kontinens partján, Franciaország és Spanyolország határának keleti végétől induló, kelet felé állandó irányszöggel a keleti hosszúság 8o 00′ és az északi szélesség 41o 20′ pontig, majd onnan állandó irányszöggel észak felé a kontinens partvonala mentén Franciaország és Olaszország határáig, onnan pedig délnyugati irányban a francia tengerpart mentén a kiindulási pontig futó vonal határol.

c) Szardíniai körzet (37.1.3. körzet)

A Tirrén-tenger és a kapcsolódó vízterületek, amelyeket az algériai–tunéziai határon lévő afrikai partszakasznál induló, észak felé az északi szélesség 38o 00′-ig, onnan nyugat felé a keleti hosszúság 8o 00′-ig, onnan észak felé az északi szélesség 41o 20′-ig, onnan állandó irányszöggel észak felé a kontinens partjáig, Franciaország és Olaszország határán lévő pontig, onnan végig az olasz tengerpart vonala mentén az északi szélesség 38o 00′-ig, onnan nyugatnak az északi szélesség 38o 00′ mentén a szicíliai partig, onnan Szicília északi partja mentén Trapaniig, onnan állandó irányszöggel a Tib-fokig, onnan nyugat felé a tunéziai part mentén a kiindulási pontig futó vonal határol.

A Földközi-tenger középső része (37.2. alterület) a következő körzetekből áll:

a) Adriai-tenger (37.2.1. körzet)

Az Adriai-tenger vízterülete, amely az Adriai-tenger keleti partján lévő, Albánia és Montenegró határától nyugat felé, az Olaszország partján lévő Gargano-fokig húzott vonaltól északra fekszik.

b) Jón-tenger (37.2.2. körzet)

A Földközi-tenger középső része és a kapcsolódó vízterületek, amelyeket az Észak-Afrika partján a keleti hosszúság 25o 00′-nál lévő ponttól észak felé az északi szélesség 34o 00′-ig, onnan nyugat felé a keleti hosszúság 23o 00′-ig, onnan észak felé Görögország partjáig; onnan Görögország nyugati partja és Albánia partja mentén Albánia és az egykori Jugoszlávia határáig, onnan nyugat felé Olaszország partján lévő Gargano-fokig, onnan Olaszország partja mentén az északi szélesség 38o 00′-ig, onnan az északi szélesség 38o 00′ mentén nyugat felé Szicília partjáig, onnan Szicília északi partja mentén Trapaniig, onnan állandó irányszöggel Trapanitól a Tib-fokig, onnan Afrika partja mentén kelet felé a kiindulási pontig futó vonal határol.

A Földközi-tenger keleti része (37.3. alterület) a következő körzetekből áll:

a) Égei-tenger (37.3.1. körzet)

Az Égei-tenger és a kapcsolódó vízterületek, amelyeket a Görögország déli partján, a keleti hosszúság 23o 00′-nál lévő ponttól induló, dél felé az északi szélesség 34o 00′-ig, onnan kelet felé a keleti hosszúság 29o 00′-ig, onnan észak felé Törökország partjáig, onnan Törökország nyugati partvonala mentén a Kumkaléig, onnan állandó irányszöggel a Kumkalétől a Teke-fokig, onnan Törökország és Görögország partvonala mentén a kiindulási pontig futó vonal határol.

b) Levantei-medence (37.3.2. körzet)

A Földközi-tenger vízterülete, amely az Észak-Afrika partján a keleti hosszúság 25o 00′-nál lévő ponttól induló, észak felé az északi szélesség 34o 00′-ig, onnan kelet felé a keleti hosszúság 29o 00′-ig, onnan észak felé Törökország partjáig, onnan a Törökország és más, a Földközi-tenger keleti részén fekvő országok partvonala mentén a kiindulási pontig futó vonaltól keletre fekszik.

A Fekete-tenger (37.4. alterület) a következő körzetekből áll:

a) Márvány-tenger (37.4.1. körzet)

A Márvány-tenger vízterülete, amelyet nyugatról a Dardanellák bejáratánál a Teke-foktól a Kumkaléig futó vonal, keletről pedig a Kumderétől a Boszporuszon keresztül futó vonal határol.

b) Fekete-tenger (37.4.2. körzet)

A Fekete-tenger és a kapcsolódó vízterületek, amelyeket délnyugaton a Kumderétől a Boszporuszon keresztül futó vonal, északkeleten pedig a Kercsi-félszigeten lévő Takil ponttól a Tamanyi-félszigeten lévő Panyagija pontig futó vonal határol.

c) Azovi-tenger (37.4.3. körzet)

Az Azovi-tenger vízterülete, amely a Kercsi-szoros déli bejárata mentén futó, a Kercsi-félszigeten az északi szélesség 45o 06′ és a keleti hosszúság 36o 27′-nél lévő Takil ponttól induló, majd a Tamanyi-félszigeten az északi szélesség 45o 08′ és a keleti hosszúság 36o 38′ ponton lévő Panyagija pontig futó vonaltól északra fekszik.

DÉLNYUGAT-ATLANTI TERÜLET (41. fő halászati terület)

A III. C. melléklet mutatja a délnyugat-atlanti terület (41. fő halászati terület) határait és alkörzeteit.

A terület leírása az alábbi.

A délnyugat-atlanti területet (41. fő halászati terület) a Dél-Amerika partjától induló, az északi szélesség 5o 00′ mentén a nyugati hosszúság 30o 00′-ig, onnan dél felé az Egyenlítőig, onnan kelet felé a nyugati hosszúság 20o 00′-ig, onnan dél felé a déli szélesség 50o 00′-ig, onnan nyugat felé a nyugati hosszúság 50o 00′-ig, onnan dél felé a déli szélesség 60o 00′-ig, onnan nyugat felé a nyugati hosszúság 67o 16′-ig, onnan észak felé a déli szélesség 56o 22′ és a nyugati hosszúság 67o 16′ metszéspontjáig, onnan kelet felé a déli szélesség 56o 22′ mentén a nyugati hosszúság 65o 43′-ig, onnan a déli szélesség 55o 22′ és a nyugati hosszúság 65o 43′ metszéspontját, a déli szélesség 55o 11′ és a nyugati hosszúság 66o 04′ metszéspontját, valamint a déli szélesség 55o 07′ és a nyugati hosszúság 66o 25′ metszéspontját érintve, onnan Dél-Amerika partvonala mentén északi irányban a kiindulási pontig futó vonal határolja.

A délnyugat-atlanti területet a következő körzetekre osztották:

Amazonasi körzet (41.1.1. körzet)

Az összes vízterület, amelyet Dél-Amerika partján az északi szélesség 5o 00′-tól induló, a nyugati hosszúság 40o 00′-ig, onnan dél felé a hosszúsági kör és a brazil part metszéspontjáig, onnan északnyugat felé Dél-Amerika partja mentén a kiindulási pontig futó vonal határol.

Natali körzet (41.1.2. körzet)

Az a vízterület, amelyet Brazília partjától észak felé a nyugati hosszúság 40o 00′ mentén az Egyenlítőig, onnan az Egyenlítő mentén kelet felé a nyugati hosszúság 32o 00′-ig, onnan dél felé a déli szélesség 10o 00′-ig, onnan nyugat felé a déli szélesség 10o 00′ és Dél-Amerika partjának metszéspontjáig, onnan északi irányban Dél-Amerika partja mentén a kiindulási pontig futó vonal határol.

Salvadori körzet (41.1.3. körzet)

Az a vízterület, amelyet Dél-Amerika partjától kelet felé a déli szélesség 10o 00′ mentén a nyugati hosszúság 35o 00′-ig, onnan dél felé a déli szélesség 20o 00′-ig, onnan nyugat felé Dél-Amerika partjáig, onnan északi irányban Dél-Amerika partja mentén a kiindulási pontig futó vonal határol.

Északi óceáni körzet (41.1.4. körzet)

Az a vízterület, amelyet az északi szélesség 5o 00′ és a nyugati hosszúság 40o 00′ ponttól a nyugati hosszúság 30o 00′-ig, onnan dél felé az Egyenlítőig, onnan kelet felé a nyugati hosszúság 20o 00′-ig, onnan dél felé a déli szélesség 20o 00′-ig, onnan nyugat felé a nyugati hosszúság 35o 00′-ig, onnan észak felé a déli szélesség 10o 00′-ig, onnan kelet felé a nyugati hosszúság 32o 00′-ig, onnan észak felé az Egyenlítőig, onnan nyugat felé a nyugati hosszúság 40o 00′-ig, onnan észak felé a kiindulási pontig futó vonal határol.

Santosi körzet (41.2.1. körzet)

Az a vízterület, amelyet Dél-Amerika partjától kelet felé a déli szélesség 20o 00′ mentén a nyugati hosszúság 39o 00′-ig, onnan dél felé a déli szélesség 29o 00′-ig, onnan nyugat felé Dél-Amerika partjáig, onnan észak felé Dél-Amerika partja mentén a kiindulási pontig futó vonal határol.

Rio Grande körzete (41.2.2. körzet)

Az a vízterület, amelyet Dél-Amerika partjától kelet felé a déli szélesség 29o 00′ mentén a nyugati hosszúság 45o 00′-ig, onnan dél felé a déli szélesség 34o 00′-ig, onnan nyugat felé Dél-Amerika partjáig, onnan észak felé Dél-Amerika partja mentén a kiindulási pontig futó vonal határol.

La Plata körzete (41.2.3. körzet)

Az a vízterület, amelyet Dél-Amerika partjától kelet felé a déli szélesség 34o 00′ mentén a nyugati hosszúság 50o 00′-ig, onnan dél felé a déli szélesség 40o 00′-ig, onnan ennek mentén nyugat felé Dél-Amerika partjáig, onnan észak felé Dél-Amerika partja mentén a kiindulási pontig futó vonal határol.

Középső óceáni körzet (41.2.4. körzet)

Az a vízterület, amelyet a déli szélesség 20o 00′ és a nyugati hosszúság 39o 00′ ponttól kelet felé a délkör mentén a nyugati hosszúság 20o 00′-ig, onnan dél felé a déli szélesség 40o 00′-ig, onnan nyugat felé a nyugati hosszúság 50o 00′-ig, onnan észak felé a déli szélesség 34o 00′-ig, onnan kelet felé a délkörön a nyugati hosszúság 45o 00′-ig, onnan észak felé a déli szélesség 29o 00′-ig, onnan kelet felé a nyugati hosszúság 39o 00′-ig, onnan észak felé a kiindulási pontig futó vonal határol.

Észak-patagóniai körzet (41.3.1. körzet)

Az a vízterület, amelyet Dél-Amerika partjától kelet felé a déli szélesség 40o 00′ mentén a nyugati hosszúság 50o 00′-ig, onnan dél felé a párhuzamos déli szélesség 48o 00′-ig, onnan nyugat felé a délkör mentén Dél-Amerika partjáig, onnan észak felé Dél-Amerika partja mentén a kiindulási pontig futó vonal határol.

Dél-patagóniai körzet (41.3.2. körzet)

Az a vízterület, amelyet Dél-Amerika partjától kelet felé a déli szélesség 48o 00′ mentén a nyugati hosszúság 50o 00′-ig, onnan dél felé a párhuzamos déli szélesség 60o 00′-ig, onnan nyugat felé a délkör mentén a nyugati hosszúság 67o 16′-ig, onnan észak felé a déli szélesség 56o 22′ és a nyugati hosszúság 67o 16′ pontig, onnan állandó irányszöggel a déli szélesség 56o 22′ és a nyugati hosszúság 65o 43′ pontot, a déli szélesség 55o 22′ és a nyugati hosszúság 65o 43′ pontot, a déli szélesség 55o 11′ és a nyugati hosszúság 66o 04′ pontot, valamint a déli szélesség 55o 07′ és a nyugati hosszúság 66o 25′ pontot érintve, onnan Dél-Amerika partja mentén a kiindulási pontig észak felé futó vonal határol.

Déli óceáni körzet (41.3.3.)

Az a vízterület, amelyet a déli szélesség 40o 00′ és a nyugati hosszúság 50o 00′ ponttól kelet felé a délkör mentén a nyugati hosszúság 20o 00′-ig, onnan dél felé a párhuzamos déli szélesség 50o 00′-ig, onnan nyugat felé a délkör mentén a nyugati szélesség 50o 00′-ig, onnan észak felé a kiindulási pontig futó vonal határol.

DÉLKELET-ATLANTI TERÜLET (47. fő halászati terület)

A III. D. melléklet mutatja a délkelet-atlanti terület (41. fő halászati terület) határait és alkörzeteit. Az ICSEAF-egyezményben meghatározott terület leírása következik.

A délkelet-atlanti területet (47. fő halászati terület) a déli szélesség 6o 04′ 48″ és a keleti hosszúság 12o 19′ 48″ ponttól kezdődő, állandó irányszöggel északnyugati irányban a keleti hosszúság 12o 00′ és a déli szélesség 6o 00′ metszéspontjáig, onnan nyugat felé a szélességi kör mentén a nyugati hosszúság 20o 00′-ig, onnan dél felé a déli szélesség 50o 00′-ig, onnan kelet felé a szélességi kör mentén a keleti hosszúság 30o 00′-ig, onnan észak felé e hosszúsági kör mentén az afrikai kontinens partjáig, majd onnan a kontinens partvonala mentén a kiindulási pontig futó vonal határol.

A délkelet-atlanti területet (47. fő halászati terület) az alábbiak szerint osztották fel:

Nyugati parti alterület (47.1. alterület)

a) Palmeirinhas-foki körzet (47.1.1. körzet)

Az a vízterület, amely a déli szélesség 6o 00′ és a déli szélesség 10o 00′ között és a keleti hosszúság 10o 00′-tól keletre fekszik. Ebbe a körzetbe nem tartoznak bele a Kongó torkolati vizei, amelyek a Ponta do Padrãonál lévő ponttól (déli szélesség 6o 04′ 36″ és a keleti hosszúság 12o 19′ 48″ pontja) északnyugati irányban a déli szélesség 6o 00′ és a keleti hosszúság 12o 00′ pontig futó vonaltól északkeletre fekszenek.

b) Salinas-foki körzet (47.1.2. körzet)

Az a vízterület, amely a déli szélesség 10o 00′ és a déli szélesség 15o 00′ között és a keleti hosszúság 10o 00′-tól keletre fekszik.

c) Kuene folyó körzete (47.1.3. körzet)

Az a vízterület, amely a déli szélesség 15o 00′ és a déli szélesség 20o 00′ között és a keleti hosszúság 10o 00′-tól keletre fekszik.

d) Cross-foki körzet (47.1.4. körzet)

Az a vízterület, amely a déli szélesség 20o 00′ és a déli szélesség 25o 00′ között és a keleti hosszúság 10o 00′-tól keletre fekszik.

e) Orange folyó körzete (47.1.5. körzet)

Az a vízterület, amely a déli szélesség 25o 00′ és a déli szélesség 30o 00′ között és a keleti hosszúság 10o 00′-tól keletre fekszik.

f) Jóreménység foka körzet (47.1.6. körzet)

Az a vízterület, amely a déli szélesség 30o 00′ és a déli szélesség 40o 00′ között, valamint a keleti hosszúság 10o 00′ és a keleti hosszúság 20o 00′ között fekszik.

Agulhas parti alterülete (47.2. alterület)

a) Középső agulhasi körzet (47.2.1. körzet)

Az a vízterület, amely a déli szélesség 40o 00′-tól északra és a keleti hosszúság 20o 00′ valamint a keleti hosszúság 25o 00′ között fekszik.

b) Keleti agulhasi körzet (47.2.2. körzet)

Az a vízterület, amely a déli szélesség 40o 00′-tól északra és a keleti hosszúság 25o 00′ és a keleti hosszúság 30o 00′ között fekszik.

Déli óceáni alterület (47.3. alterület)

Az a vízterület, amely a déli szélesség 40o 00′ és a déli szélesség 50o 00′, valamint a keleti hosszúság 10o 00′ és a keleti hosszúság 30o 00′ között fekszik.

Tristan da Cunha-szigetek alterülete (47.4. alterület)

Az a vízterület, amely a déli szélesség 20o 00′ és a déli szélesség 50o 00′, valamint a nyugati hosszúság 20o 00′ és a keleti hosszúság 10o 00′ között fekszik.

Szent Ilona-sziget és Ascencion alterület (47.5. alterület)

Az a vízterület, amely a déli szélesség 6o 00′ és a déli szélesség 20o 00′, valamint a nyugati hosszúság 20o 00′ és a keleti hosszúság 10o 00′ között fekszik.

AZ INDIAI-ÓCEÁN NYUGATI RÉSZE (51. fő halászati terület)

Az Indiai-óceán nyugati része általában a következő területekből áll:

a) a Vörös-tenger;

b) az Ádeni-öböl;

c) az iráni part és az Arab-félsziget közötti öböl;

d) az Arab-tenger;

e) az Indiai-óceánnak az a része, beleértve a Mozambiki-csatornát is, amely a keleti hosszúság 30o 00′ és 80o 00′ között és az antarktikus konvergenciától északra fekszik, beleértve a Srí Lanka körüli vízterületet is.

A III. E. melléklet mutatja az Indiai-óceán nyugati részének (51. fő halászati terület) határait és alkörzeteit.

Az Indiai-óceán nyugati részének határai a következők:

— a földközi-tengeri határ: a Szuezi-csatorna északi bejárata,

— a nyugati tengeri határ: Afrika partján a keleti hosszúság 30o 00′-tól induló, onnan dél felé a déli szélesség 45o 00′-ig futó vonal,

— a keleti tengeri határ: az India délkeleti partján lévő ponttól (Calimere-fok) induló, északkeleti irányba állandó irányszöggel a keleti hosszúság 82o 00′ és az északi szélesség 11o 00′ pontig, onnan kelet felé e szélességi kör mentén a keleti hosszúság 85o 00′-ig, onnan dél felé a párhuzamos északi szélesség 3o 00′-ig, onnan nyugat felé e szélességi kör mentén a keleti hosszúság 80o 00′-ig, onnan dél felé a déli szélesség 45o 00′-ig futó vonal,

— a déli határ: a déli szélesség 45o 00′ mentén a keleti hosszúság 30o 00′-tól a keleti hosszúság 80o 00′-ig futó vonal.

Az Indiai-óceán nyugati részét az alábbiak szerint osztották fel:

Vörös-tengeri alterület (51.1. alterület)

— Északi határ: a Szuezi csatorna északi bejárata,

— Déli határ: az Etiópia és a Dzsibuti Köztársaság határának tengerparti pontjától a Vörös-tenger bejáratán keresztül, az Arab-félszigeten az egykori Jemeni Arab Köztársaság és az egykori Jemeni Demokratikus Népköztársaság tengerparti határpontjáig egyenesen futó vonal.

Perzsa-öböl alterület (51.2. alterület)

Az öböl bejáratát a Ra’s Musandam északi csúcsától kelet felé az iráni partig futó vonal zárja le.

Nyugati arab-tengeri alterület (51.3. alterület)

A keleti és déli határt az iráni–pakisztáni határnak az ázsiai tengerparton lévő pontjától induló, dél felé az északi szélesség 20o 00′-ig, onnan kelet felé e szélességi kör mentén a keleti hosszúság 65o 00′-ig, onnan dél felé az északi szélesség 10o 00′-ig, onnan nyugat felé e szélességi kör mentén Afrika partjáig futó vonal jelenti; az egyéb tengeri határai közösek az 51.1. és 51.2. alterületek határaival (lásd fent).

Keleti Arab-tenger, Laksadíva-szigetek és Srí Lanka alterület (51.4. alterület)

A tengeri határt az iráni–pakisztáni határnak az ázsiai tengerparton lévő pontjától induló, dél felé az északi szélesség 20o 00′-ig, onnan kelet felé e szélességi kör mentén a keleti hosszúság 65o 00′-ig, onnan dél felé a déli szélesség 10o 00′-ig, onnan kelet felé e szélességi kör mentén a keleti hosszúság 80o 00′-ig, onnan észak felé az északi szélesség 3o 00′-ig, onnan kelet felé e szélességi kör mentén a keleti hosszúság 85o 00′-ig, onnan észak felé az északi szélesség 11o 00′-ig, onnan nyugat felé e szélességi kör mentén a keleti hosszúság 82o 00′-ig, onnan egyenes vonalban délnyugati irányba India délkeleti partjáig futó vonal jelenti.

Szomália, Kenya és Tanzánia alterülete (51.5. alterület)

A határt a Szomália partján az északi szélesség 10o 00′-en lévő ponttól induló, kelet felé e szélességi kör mentén a keleti hosszúság 65o 00′-ig, onnan dél felé a déli szélesség 10o 00′-ig, onnan nyugat felé a keleti hosszúság 45o 00′-ig; onnan dél felé a déli szélesség 10o 28′-ig; onnan nyugat felé az Afrika keleti partján lévő Ras Mwambo (északon) és Mwambo falu (délen) közötti pontig futó vonal jelenti.

Madagaszkár és Mozambik-csatorna alterülete (51.6. alterület)

A határt az Afrika keleti partján a déli szélesség 10o 28′-nél lévő, a Ras Mwambo (északon) és Mwambo falu (délen) közötti ponttól kezdődő, kelet felé e szélességi körön a keleti hosszúság 45o 00′-ig, onnan észak felé a déli szélesség 10o 00′-ig, onnan kelet felé e szélességi kör mentén a keleti hosszúság 55o 00′-ig, onnan dél felé a déli szélesség 30o 00′-ig, onnan nyugat felé e szélességi kör mentén a keleti hosszúság 40o 00′-ig, onnan észak felé a mozambiki partig futó vonal jelenti.

Óceáni (Indiai-óceán nyugati része) alterület (51.7. alterület)

A határt a déli szélesség 10o 00′ és a keleti hosszúság 55o 00′-től induló, kelet felé e délkör mentén a keleti hosszúság 80o 00′-ig, onnan dél felé a déli szélesség 45o 00′-ig, onnan nyugat felé e szélességi kör mentén a keleti hosszúság 40o 00′-ig, onnan észak felé a déli szélesség 30o 00′-ig, onnan kelet felé e szélességi kör mentén a keleti hosszúság 55o 00′-ig, onnan észak felé a déli szélesség 10o 00′-én lévő kiindulási pontig futó vonal jelenti.

Mozambiki alterület (51.8. alterület)

A déli szélesség 45o 00′-től északra és a keleti szélesség 30o 00′ és a keleti szélesség 40o 00′ között fekvő vízterület. Az alterületet további két körzetre osztották fel.

Marion- és Edward-szigetek körzete (51.8.1. körzet)

A déli szélesség 40o 00′ és déli szélesség 50o 00′ között, valamint a keleti hosszúság 30o 00′ és a keleti hosszúság 40o 00′ között fekvő vízterület.

Zambézi körzet (51.8.2. körzet)

A déli szélesség 40o 00′-től északra, valamint a keleti hosszúság 30o 00′ és a keleti hosszúság 40o 00′ között fekvő vízterület.