5.

Általánosságban a Tanács hangsúlyozza, hogy: a) a részt vevő tagállamok megerősítették, hogy kedvező irányban alakult a védelmi költségvetésekre és a védelmi beruházásokkal kapcsolatos kiadásokra vonatkozó kötelezettségvállalások teljesítése. Összességében véve azonban egyelőre kevés előrehaladást sikerült elérni, ezért annak ellenére, hogy a részt vevő tagállamok a Covid-19-válság következtében pénzügyi kihívásokkal kényszerülnek szembenézni, a Tanács arra ösztönzi őket, hogy biztosítsák az ahhoz szükséges erőforrásokat, hogy az elkövetkezendő évek során továbbra is segíteni tudják ezt a kedvező tendenciát. A Tanács arra is ösztönzi a részt vevő tagállamokat, hogy továbbra is járuljanak hozzá egy európai kollaboratív megközelítés kialakításához (például felszerelések beszerzésén és a védelmi célú kutatás és technológián keresztül); b) határozottan arra ösztönzi a részt vevő tagállamokat, hogy a nemzeti védelmi tervezési folyamataikban jobban vegyék figyelembe és nagyobb mértékben alkalmazzák – az iránymutatás és a döntéshozatal alkotóelemeként – az olyan uniós védelmi tervezési eszközöket, mint például az „átfogó cél” folyamatának eredményeit is magában foglaló képességfejlesztési terv, a stratégiai forgatókönyvek, a koordinált éves védelmi szemle (CARD), valamint más olyan kezdeményezéseket, mint például az európai védelmi ipari fejlesztési program és más idevágó uniós eszközök. A Tanács e tekintetben hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az uniós intézmények, ügynökségek és szervek, valamint a tagállamok tovább javítsák az ezen eszközök és kezdeményezések közötti koherenciát, tudatában ugyanakkor annak, hogy ezek különálló, eltérő jogalapokkal rendelkező elemek; c) noha tisztában van azzal, hogy ez a feladat hosszabb távú, tartós erőfeszítést igényel, arra ösztönzi a részt vevő tagállamokat, hogy tegyenek további előrelépést a védelmi rendszereik egymáshoz való közelítésével kapcsolatos kötelezettségvállalások teljesítése terén és rendszeresen tekintsék át azokat a terveket és célkitűzéseket, amelyek tekintetében további munkára van szükség, annak érdekében, hogy ezek érdemi szerepet töltsenek be az Unión belüli képességfejlesztésben, többek között a CARD keretei között is; A Tanács emlékeztet arra, hogy a 2019. május 14-i ajánlásában jelezte, hogy az eddigiekhez hasonlóan egyrészt továbbra is biztosítva van a CARD-nak és a képességfejlesztési tervnek, valamint másrészt a kapcsolódó NATO-folyamatoknak – így például a NATO védelmi tervezési folyamatának – az eredményei közötti összhang azokon a területeken, ahol a követelmények között átfedések vannak, mindazonáltal a Tanács tisztában van a két szervezet, illetve feladataik és tagságuk eltérő jellegével; A Tanács adott esetben további megbeszéléseket szorgalmaz a tagállamok között az említett folyamatok közötti koherenciáról; d) a részt vevő tagállamoknak az operatív eredmények sürgős javítása érdekében fokozniuk kell a haderők rendelkezésre állásának, bevethetőségének és interoperabilitásának erősítésével kapcsolatos kötelezettségvállalásokra vonatkozó erőfeszítéseiket, többek között azáltal, hogy teljeskörűen beosztják az uniós harccsoportok sorrendjét, továbbá maradéktalanul kitöltik a gyorsreagálási adatbázist és a közös biztonság- és védelempolitikai (KBVP) missziók és -műveletek igényjegyzékét. Szem előtt kell tartaniuk, hogy minőségi és mennyiségi értelemben is javítaniuk kell különösen a KBVP-műveletek és -missziók támogatására irányuló hozzájárulásaikat, többek között a legnagyobb követelményeket támasztó missziókra és műveletekre tekintettel. A katonai KBVP-műveletek és -missziók közös finanszírozásával kapcsolatos ambiciózus megközelítés keretében a részt vevő tagállamok által elfogadott szigorúbb kötelezettségvállalás teljesítése összefügg az Athéné mechanizmus felülvizsgálatával és a javasolt Európai Békekeret Tanács általi létrehozásával, amely intézkedésekről a tagállamok jelenleg megbeszéléseket folytatnak; e) a részt vevő tagállamok a 2019-ben benyújtott, aktualizált nemzeti végrehajtási tervekhez képest korlátozott előrelépést mutattak fel a képességfejlesztési terv és a CARD keretében azonosított képességbeli hiányosságok kezelését célzó intézkedések meghozatalát illetően – beleértve a jelentős hatással bíró képességfejlesztési célok végrehajtásának értékelését is –, ezért helyénvaló megfontolniuk a nagyobb erőfeszítés megtételét annak érdekében, hogy a nemzeti tervezésük során jelentősebb mértékben használják prioritásként az európai kollaboratív megközelítést. A részt vevő tagállamoknak emellett jelezniük kell azt is, hogy a képességfejlesztési projektjeik hogyan erősítik meg az európai védelmi technológiai és ipari bázist; f) a részt vevő tagállamoknak még fokozniuk kell azon erőfeszítéseiket, amelyek az Európai Védelmi Ügynökség keretében megvalósuló, adott esetben nagyszabású közös vagy európai felszerelési programokban való részvételhez kapcsolódó kötelezettségvállalások teljesítését célozzák.