A BIZOTTSÁG (EU) 2021/582 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. április 9.)

a Kínai Népköztársaságból származó síkhengerelt alumíniumtermékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésére,

a tagállamokkal való konzultációt követően,

mivel:

1. ELJÁRÁS

1.1. Az eljárás megindítása

(1) Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2020. augusztus 14-én az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína, érintett ország) származó síkhengerelt alumíniumtermékek (a továbbiakban: érintett termék) behozatalára vonatkozóan. A Bizottság az eljárás megindításáról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés).

(2) A Bizottság a vizsgálatot az Európai Alumínium Szövetség (a továbbiakban: panaszos) által a síkhengerelt alumíniumtermékek gyártói nevében 2020. június 30-án benyújtott panasz nyomán indította el. A panaszos a síkhengerelt alumíniumtermékek uniós össztermelésének több mint 25 %-át képviseli. Ezenkívül, amint azt az aktafeljegyzés meghatározza, a panaszt támogató gyártók a vizsgálati időszakban a teljes nem belső felhasználásra történő uniós termelés több mint 80 %-át tették ki. A panaszban foglalt, a dömpinggel és az abból eredő jelentős kárral kapcsolatos bizonyítékok elegendőek voltak az eljárás megindításához.

1.2. Nyilvántartásba vétel

(3) Az alaprendelet 14. cikkének (5a) bekezdése szerint a Bizottságnak az előzetes tájékoztatási időszak folyamán nyilvántartásba kell vennie a dömpingellenes vizsgálat tárgyát képező behozatalokat, kivéve abban az esetben, ha elegendő bizonyítékkal rendelkezik arra vonatkozóan, hogy bizonyos feltételek nem teljesülnek. E feltételek egyike az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének d) pontjában található, és azt mondja ki, hogy a behozatalnak jelentős mértékben tovább kell növekednie, túl azon a szinten, amely a vizsgálati időszakban kárt okozott. Amint az az 1. táblázatból látható, a Kínából származó síkhengerelt alumíniumtermékek behozatala 26 %-kal csökkent az eljárás megindítását követő négy hónapban a vizsgálati időszakhoz képest. Mivel az ügy irataiban nem volt arra vonatkozó utalás, hogy az alábbi (55) preambulumbekezdésben meghatározott síkhengerelt alumíniumtermékek behozatalára jellemzőek lennének a szezonális ingadozások, a Bizottság nem tartotta szükségesnek, hogy a 2019 szeptembere és decembere közötti behozatali szintet összehasonlítsa az előző év azonos időszakának behozatali szintjével. Az eljárás megindítását követő adatok az eljárás megindításakor az érintett termék számára létrehozott TARIC-kódokon alapultak. Ezeket a Bizottság összehasonlította a vizsgálati időszak négy hónapja alatt Kínából érkező havi átlagos behozatallal. 1. táblázat A Kínából érkező behozatal a vizsgálati időszakban és az eljárás megindítását követően (tonna) Vizsgálati időszak Havi átlag a vizsgálati időszakban 2020. szeptember–december 2020. szeptember–december, havi átlag A Kínából az Unióba irányuló behozatal 265 727 22 144 88 576 16 382 Forrás: Eurostat és felügyeleti adatbázis.

(4) Következésképpen, tekintettel arra, hogy az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének d) pontjában foglalt feltétel nem teljesült, azaz nem volt tapasztalható a behozatal további jelentős mértékű növekedése, a Bizottság az érintett termék behozatalaira vonatkozóan az alaprendelet 14. cikkének (5a) bekezdése alapján nem vezetett be nyilvántartásba vételi kötelezettséget.

1.3. Érdekelt felek

(5) A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. Emellett kifejezetten tájékoztatta a panaszosokat, az ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, a kínai hatóságokat, az ismert importőröket és felhasználókat, valamint az eljárás megindításában érintettként ismert szövetségeket az eljárás megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

(6) Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket fogalmazzanak meg az eljárás megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

(7) Több érdekelt fél kért meghallgatást a Bizottság szolgálataitól. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra.

1.4. Névtelenség iránti kérelem

(8) Az egyik felhasználó – a továbbiakban mint „A” jelű vállalat – névtelen kívánt maradni annak érdekében, hogy elkerülje a panaszosok esetleges megtorló intézkedéseit, amelyek egyúttal a beszállítói is.

(9) Az Európai Alumínium Szövetség megjegyezte, hogy az „A” jelű vállalatnak nincs legitimációja ebben az eljárásban, mivel – az Európai Alumínium Szövetség véleménye szerint – nem fedte fel kilétét, illetve nem bizonyította, hogy objektív kapcsolat állna fenn tevékenysége és az alábbi 2.2. szakaszban meghatározott hasonló termék között. Az Európai Alumínium Szövetség azt állította továbbá, hogy az „A” jelű vállalat névtelenségét nem indokolja az EU-n belüli megtorló intézkedések kockázata, mivel az „A” jelű vállalat az EU-ban található, ahol érvényesülnek az alapvető európai értékek, és a hasonló termék európai gyártói nem vennének részt ilyen gyakorlatban.

(10) A rendelkezésre álló információk (3) és az „A” jelű vállalat által a Bizottsággal megosztott bizalmas információk azt bizonyították, hogy az „A” jelű vállalat kellő időben nyilvántartásba vetette magát érdekelt félként, és bizonyítékokkal szolgált a tevékenysége és a vizsgált termék közötti objektív kapcsolatra vonatkozóan. Ami a névtelenség iránti kérelem okait illeti, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vállalat kielégítően megindokolta kérelmét. Különösen az „A” jelű vállalat megfelelően dokumentált információkat szolgáltatott a kereskedelmi jellegű megtorlásoktól való félelmére vonatkozóan, amely a tevékenysége jellegéből, valamint az érintett piacon aktív más felekkel fennálló üzleti kapcsolataiból fakad. Következésképpen a Bizottság e vizsgálat keretében névtelenséget biztosította a szóban forgó vállalatnak.

1.5. Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek

1.5.1. A kárral kapcsolatos észrevételek

(11) Az „A” jelű vállalat és a Shanghai Huafon Aluminium Corporation (a továbbiakban: Huafon) kifogásolta, hogy hiányzik a (57) preambulumbekezdésben, valamint a vizsgált terméknek az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő meghatározásában említett termékek kizárásának indoklása.

(12) Az alaprendelet előírja, hogy a panasznak tartalmaznia kell az állítólagosan dömpingelt termék kimerítő leírását. Ugyanakkor nem írja elő, hogy a panaszosnak indokolást kell szolgáltatnia azokkal a termékekkel kapcsolatosan, amelyekre nem terjed ki a panasza. Ezen indok alapján a Bizottság az állítást elutasította.

(13) Az „A” jelű vállalat azt is állította, hogy mivel a panaszt az uniós termelés csupán 80 %-át képviselő gyártók nyújtották be, feltételezhető, hogy az uniós termelés 20 %-át kitevő többi gyártó nem szenvedett jelentős kárt.

(14) Az eljárás megindításához kapott támogatás mértéke nem szolgál megbízható jelzésként az uniós gazdasági ágazatot ért kárra vonatkozóan. Az eljárás megindításával kapcsolatos jogi követelményeket az alaprendelet 5. cikke határozza meg. A panaszban szereplő bizonyíték elegendő volt ahhoz, hogy a Bizottság az alaprendelet 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban vizsgálatot indítson. Továbbá, amint arra az „A” jelű vállalat emlékeztetett, a panaszt az összes nem belső felhasználásra történő uniós termelés 80 %-át képviselő uniós gyártók nyújtották be és támogatták, egyértelműen lefedve az uniós gazdasági ágazat jelentős hányadát, ahogyan azt az 5. cikk (4) bekezdése előírja. Ezen okokból a Bizottság elutasította az állítást.

(15) Ugyanez a felhasználó azzal érvelt, hogy a panaszban leírt bizonyos kármutatók a vizsgálat hatálya alól kizárt termékeken alapultak. Mivel azonban ez az állítás nem volt kellően konkrét, és azt semmilyen bizonyítékkal nem támasztották alá, a Bizottság elutasította azt.

(16) Egy felhasználó, a Valeo Systèmes Thermiques SAS (a továbbiakban: Valeo) azt állította, hogy a panaszos szegmensenkénti kárelemzést végzett, és ez az elemzés nem mutatta ki a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékeket ért kárt, tekintettel a panaszban szereplő csekély mértékű alákínálási és alulértékesítési különbözetre. A Valeo emellett hivatkozott e termékkategória legfontosabb gyártójának éves beszámolójára, jelezve, hogy az utóbbi jó pénzügyi teljesítményről számolt be 2019-ben és 2020 első felében, és a kínai behozatalt nem tüntette fel kockázatként.

(17) A Bizottság megjegyezte, hogy a panasz nem tartalmazott szegmensenként elvégzett, teljeskörű kárelemzést, hanem három reprezentatív terméktípus – többek között a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek – alákínálási és alulértékesítési számításait tartalmazta. Ami a szóban forgó terméktípust illeti, a panasz nem tartalmazott minden konkrét kármutatót. Ehelyett a hasonló termék egészére vonatkozó valamennyi mutató szerepelt benne, szegmensenkénti kárelemzés azonban nem.

(18) A gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek legfontosabb gyártóját illetően a Bizottság megállapította, hogy annak termékkínálata nem korlátozódik kizárólag a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékekre, hanem magában foglal fűtő-, szellőztető, légkondicionáló és hűtőkészülékekhez szánt termékeket is. Ezenkívül a szóban forgó gyártó éves beszámolója nem kizárólag az Unióban történő értékesítéseire, hanem szerte a világon folytatott tevékenységére vonatkoznak, ami megmagyarázza, hogy miért nem emeli ki Kínát kockázati tényezőként. Ezért a Bizottság ezeket a felvetéseket elutasította.

(19) A Valeo és az „A” jelű vállalat azt állította, hogy a panasz nem szolgált bizonyítékkal arra nézve, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett, és ezt azzal indokolták, hogy számos mutató, például az exportértékesítés, a beruházások, a kapacitás, a készletek, az árak és a foglalkoztatás pozitív tendenciát mutatott.

(20) A Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 5. cikke (2) bekezdésének d) pontja az eljárás megindításának szakaszában – többek között – a releváns kártényezők vizsgálatát írja elő. Az alaprendelet 5. cikke nem írja elő kifejezetten, hogy a 3. cikke (5) bekezdésében felsorolt összes kártényező esetében romlást kell tapasztalni ahhoz, hogy a jelentős kár megállapítható legyen. Az alaprendelet 5. cikke (2) bekezdésének szövege azt mondja ki, hogy a panasznak tartalmaznia kell információkat az állítólagosan dömpingelt behozatal volumenének változására, az említett behozatalnak a hasonló termék uniós piacon felszámított áraira gyakorolt hatására, valamint a behozatalnak az uniós gazdasági ágazatra ebből következően gyakorolt hatására vonatkozóan, amit az uniós gazdasági ágazat helyzetére kihatással lévő releváns (de nem feltétlenül összes), például az alaprendelet 3. cikkének (3) és (5) bekezdésében szereplő tényezők és mutatók is tanúsítanak. Valójában a panasz kárra vonatkozó egyedi elemzése azt mutatja, hogy elegendő bizonyíték utal a Kínából érkező, az uniós ipar árainak jelentősen alákínáló árakon történő behozatal jelentős uniós piaci térnyerésére. A panasz bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy ez jelentősen káros hatással bírt az uniós gazdasági ágazat helyzetére, például a piaci részesedésére és a jövedelmezőségére, a 2016 és 2019 közötti időszakban. Ezért a Bizottság ezeket a felvetéseket elutasította.

(21) Egy másik érdekelt fél, a Nilo Asia PTE Ltd./Lodec Metall-Handel Niederlassung Bremen der O. Wilms GmbH (a továbbiakban: Nilo) azzal érvelt, hogy az alákínálás és az alulértékesítés kiszámításához használt KN-kódok nem teszik lehetővé az alumíniumlap és a közönséges alumíniumlemez azonosítását, és pontatlanságokhoz vezethetnek. Egyúttal vitatta az alulértékesítési számításokhoz használt módszertant.

(22) Ami az alulértékesítési számításokhoz használt módszertant illeti, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a panaszos objektív adatokat és módszertant használt az exportár megállapításához, amely az áruk Unióba történő szállításának költségeit is magukba foglaló teljes tényleges költségen alapult. Ezenkívül a KN-kódok az eljárás ezen szakaszában helyesek voltak, ahogyan azt a Bizottság is ellenőrizte. Az uniós gazdasági ágazat irányára a panaszosnak az alaprendelet 7. cikkével összhangban 6 %-os nyereségcéllal megnövelt termelési költségén alapult. Következésképpen a Bizottság megállapította, hogy a panaszos helyesen határozta meg az áron aluli értékesítést, és elutasította ezt az állítást.

(23) A Nilo és egy exportáló gyártó, a Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd. (a továbbiakban: Xiamen Xiashun), azt állította, hogy a panaszos túlbecsülte a teljes uniós felhasználást. Hivatkoztak az Európai Alumínium Szövetség 2019-es jelentésére (4), amely szerint a felhasználás 5 447 millió tonna volt.

(24) A Bizottság megállapította, hogy e vizsgálat hatálya eltér a hivatkozott jelentésétől. Ugyanis, amint az az eljárás megindításáról szóló értesítésben szerepel, a Bizottság több terméket kizárt a termékkörből. Ezenfelül az említett jelentés nemcsak az EU-ra vonatkozik, hanem az EFTA többi tagországára is kiterjed, például Norvégiára, Svájcra és Törökországra. Ezen eltérések miatt a Bizottság elutasította ezt az állítást.

(25) A Xiamen Xiashun exportáló gyártó vitatta a panaszos azon állítását, miszerint a Kínából érkező behozatal árai következetesen alacsonyabbak lennének, mint a más országokból érkező behozatal árai, és ezt azzal indokolta, hogy a termékkör által lefedett összes KN-kódon alapuló elemzés nem elég pontos. A 7607 11 90 KN-kódra vonatkozóan benyújtott egy elemzést, amely azt mutatta, hogy a török importárak voltak a legalacsonyabbak, és így az uniós gazdasági ágazatot ért kár a Kínán kívüli országokból érkező behozatalnak volt betudható.

(26) A Bizottság rámutatott, hogy a szóban forgó elemzés egyetlen KN-kódra korlátozódik, és nem cáfolja a panaszos állítását. Ami a figyelembe vett időszak alatti behozatal átfogó elemzését illeti, a Bizottság az (51)–(59) preambulumbekezdésre hivatkozik. Ennek alapján a Bizottság ezt az állítást elutasította.

(27) A Xiamen Xiashun azt is állította, hogy a panasz nem tartalmazott a Kínából érkező behozatal által okozott jelentős kár fennállására vonatkozóan egyértelmű bizonyítékokat, és hivatkozott a mikro- és makrogazdasági mutatókkal kapcsolatos állítások hibáira. A szóban forgó fél vitatta a panaszban szereplő mutatók megbízhatóságát és pontosságát, hivatkozva több elszigetelt, különféle uniós gyártókat érintő elemre, amelyek állítólag befolyásolták a mutatókat. Nem ismertette azonban, hogy ezek a példák milyen módon kérdőjeleznék meg a Bizottság azon általános értékelését, miszerint a panasz elegendő bizonyítékot tartalmazott az eljárás megindításához.

(28) Több érdekelt fél azt állította, hogy a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékeket és a fólia-alapanyagokat ki kellene zárni a vizsgálat köréből, vagy legalábbis külön, szegmens-specifikus elemzésre van szükség.

(29) Az eljárás megindításának szakaszában nem volt arra utaló jel, hogy ezeket a szegmenseket külön kellene elemezni. A vizsgálat során a Bizottság összegyűjtötte az érdekelt feleknek az érintett termékkel kapcsolatos észrevételeit, valamint a kizárás és a szegmensenkénti elemzés iránti kérelmeit. A kizárás iránti kérelmeket a (61)–(105) preambulumbekezdés, míg a szegmensenkénti elemzés feltételezett szükségességét a (38)–(45) preambulumbekezdés vizsgálja.

1.5.2. A dömpinggel kapcsolatos észrevételek

(30) Az egyik importőr, a Nilo megkérdőjelezte a panaszos által az alumíniumlapra és közönséges alumíniumlemezre vonatkozó dömpingszámítások során alkalmazott módszertant és KN-kódokat, és úgy vélte, hogy ez egy súlyos hiányosság a panaszban.

(31) A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a panaszos objektív adatokat és módszertant használt az exportár megállapításához. Ezenkívül a KN-kódok az eljárás ezen szakaszában helyesek voltak, ahogyan azt a Bizottság is ellenőrizte. Továbbá ami a dömpingszámítást illeti, figyelembe véve a panaszban az alumíniumlap és a közönséges alumíniumlemez esetében megállapított rendes érték szintjét, a dömpingre vonatkozó ténymegállapítással kapcsolatos következtetés azonos lett volna, vagyis a kapott dömpingkülönbözet jelentősen nagyobb lenne, mint a csekély mértékű különbözet küszöbértéke. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást.

(32) A mintában szereplő egyik exportáló gyártó, a Xiamen Xiashun előadta, hogy a panasz nem tartalmazott a dömpingre vonatkozóan elegendő bizonyítékot. Az „A” jelű vállalat szerint az alumíniumöntecs ára és a rendes érték is túlzottan magas. Különösen úgy vélte, hogy az alumíniumöntecsnek a dömpingszámításokhoz használt, 2019-es átlagára tonnánként 1 792 USD volt, nem pedig 2 300–2 700 EUR, amint az a panaszban szerepelt. Az „A” jelű vállalat továbbá úgy vélte, hogy túlzó a panasz azon állítása, miszerint egy tonna közönséges alumíniumlemez előállításához 1–2 alumíniumöntecs felhasználása szükséges. A Xiamen Xiashun továbbá azzal érvelt, hogy a panaszban a közönséges alumíniumlemezek esetében a dömpingszámításhoz használt tonnánkénti 107,77 EUR szállítási költség túl magas azon költségekhez képest, amelyek a Xiamen Xiashunnál ugyanezen termék szállítása kapcsán felmerülnek (5).

(33) A Bizottság elutasította ezeket az állításokat. A panaszos által a számításokhoz felhasznált alumíniumöntecs-ár tonnánként 1 797 EUR volt, nem pedig tonnánként 2 300–2 700 EUR, amint azt a Xiamen Xiashun állítja (6). Ezenkívül a Bizottság úgy ítélte meg, hogy mind az egy tonna közönséges alumíniumlap előállításához szükséges alumíniumöntecs-felhasználás mértékét, mind pedig a szállítási költségeit a panaszos kellő bizonyítékkal alátámasztotta. Még ha a Xiamen Xiashun által javasolt szállítási költségek felhasználásával a Bizottság újra is számolja a rendes értéket, az így kapott dömpingkülönbözet nagymértékben meghaladta a csekély mértékű különbözet küszöbértékét. Ez alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a panaszban szereplő bizonyítékok elegendőek az eljárás megindításához.

1.6. Mintavétel

(34) A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

1.6.1. Mintavétel az uniós gyártók körében

(35) A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a hasonló terméknek az Unión belüli, a vizsgálati időszak alatti termelési és értékesítési volumene alapján vette a mintát. A minta három uniós gyártóból állt. A mintában szereplő uniós gyártók azon vállalatok a becsült teljes termelési volumen 35 %-át tették ki, valamint a hasonló termék becsült teljes uniós értékesítési volumenének 35 %-át. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Az Európai Alumínium Szövetség a mintában szereplő két tagja nevében nyújtott be észrevételeket. Egy, az ideiglenes mintában szereplő vállalat azt kérte, hogy a Bizottság csak az egyik hengerlő üzemét vegye fel a mintába, mivel az pontosan a Kínából jellemzően importált termékeket állítja elő. Azt is állította, hogy reprezentatívabbá tenné a mintát, ha csak ez az egy hengerlő üzeme kerülne felvételre. A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő vállalatok különálló jogi személyekből állnak, és nem lehet különbséget tenni egy adott jogi személy belső szervezeti felépítése alapján, ha az összes alegység ugyanazon jogi személyhez tartozik. Emiatt a Bizottság ezt a kérést elutasította.

(36) Egy másik, a mintában szereplő vállalat azt állította, hogy megnehezítené az ellenőrzést, ha a vállalatcsoportjából csupán egy jogi személy kerülne a mintába felvételre, mivel az informatikai és számviteli rendszert csoportszinten működtetik. A Bizottság a rendelkezésre álló korlátozott időre való tekintettel úgy döntött, arra szorítkozik, hogy csak a szóban forgó jogi személyt vegye fel a mintába. Tekintettel azonban a szóban forgó jogi személy által gyártott termékek értékesítési csatornáira és arra, hogy a társasággal kapcsolatban álló vállalatok részt vehetnek az értékesítési folyamatban, a vállalatcsoport többi tagjának is ki kellett töltenie a kérdőív vonatkozó részeit.

(37) A fentiek fényében a Bizottság a mintát az uniós gazdasági ágazat tekintetében reprezentatívnak tekintette.

1.6.2. Mintavétel az importőrök körében

(38) Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására.

(39) Négy független importőr nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság a behozatali volumenek alapján hármat vett fel közülük a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság kikérte valamennyi ismert érintett importőr véleményét a minta kiválasztásával kapcsolatban. Észrevétel nem érkezett.

1.6.3. Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

(40) Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a Kínában működő összes ismert exportáló gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Ezenfelül a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg és/vagy lépjen kapcsolatba azokkal az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban.

(41) Az érintett országban működő huszonnégy exportáló gyártó nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság az Unióba irányuló legnagyobb reprezentatív exportvolumen alapján három társaságot/vállalatcsoportot vett fel a mintába, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. E társaságok/vállalatcsoportok a becsült teljes kivitel 18,9 %-át tették ki. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság valamennyi ismert érintett exportáló gyártó és az érintett ország hatóságai számára lehetőséget biztosított arra, hogy a mintavétellel kapcsolatos észrevételeket tegyenek.

(42) 2020. augusztus 27-i levelében a Yantai Jintai International Trade Co., Ltd. társaság (a Nanshan csoport része) benyújtotta észrevételeit és kérte a mintába való felvételét. 2020. szeptember 2-i e-mailjében a mintában szereplő egyik társaság, a Tianjin Zhongwang Aluminium Co. arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy beszüntette az együttműködést. Ez alapján a Bizottság úgy határozott, hogy a Tianjin Zhongwang Aluminium Co. helyére a Nanshan csoportot veszi fel a mintába. A módosított minta szintén a vizsgálati időszak alatt Kínából az Unióba irányuló kivitel teljes becsült volumenének 18,9 %-át teszi ki. A módosított mintával kapcsolatban nem érkezett észrevétel.

1.7. Egyedi vizsgálat

(43) Tizenhét kínai exportáló gyártót, amelyek az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján egyedi vizsgálatot kérvényeztek, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkért, hogy töltse ki a kérdőívet. A megadott határidőn belül azonban egyetlen exportáló gyártó sem nyújtott be kitöltött kérdőívet. Ezért a Bizottság egyetlen vállalatot sem vont egyedi vizsgálat alá.

1.8. Kérdőívek és ellenőrző látogatások

(44) A Bizottság kérdőívet küldött Kína kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan. Emellett az alaprendelet 7. cikke (2a) és (2b) bekezdésének értelmében vett nyersanyagokat érintő torzulásokra vonatkozó kérdőívet is küldött a kínai kormánynak.

(45) A Bizottság továbbá a mintában szereplő uniós gyártóknak, a mintában szereplő importőröknek, a felhasználóknak, valamint a mintában szereplő exportáló gyártóknak is küldött kérdőívet. A Bizottság ugyanezeket a kérdőíveket az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten is (7).

(46) A Bizottságnak a mintában szereplő három uniós gyártó, az uniós gyártók szervezete, a mintában szereplő három független importőr, öt felhasználó, valamint három exportáló gyártók(ból álló csoport) nyújtott be kitöltött kérdőívet.

(47) Egy további felhasználó hiányosan kitöltött kérdőívet küldött vissza, amely nem tartalmazott értelmes, bizalmasnak nem minősülő változatot sem. Számos kérés és emlékeztető ellenére a szóban forgó felhasználó nem adta meg a kért információkat. A kérdőívre adott válaszait ezért a Bizottság nem vette figyelembe az elemzés során.

(48) A Covid19-járvány kitörése, valamint a különböző tagállamok és harmadik országok által bevezetett korlátozó intézkedések miatt a Bizottság a vizsgálat ideiglenes szakaszában nem tudott az alaprendelet 16. cikke értelmében ellenőrző látogatásokat tenni. A Bizottság ehelyett az adatok egybevetésével távolról ellenőrizte az ideiglenes megállapításokhoz szükségesnek ítélt összes információt, összhangban a Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról szóló közleményével (8). A Bizottság a következő vállalkozások/felek esetében végzett távoli ellenőrzést:

Az uniós gyártókat tömörítő szervezet:

— Európai Alumínium Szövetség, Brüsszel, Belgium;

Uniós gyártók:

— Hydro csoport (a továbbiakban: Hydro): — Hydro Aluminium Rolled Products GmbH, Grevenbroich és Hamburg, Németország, — Hydro Aluminium Dormagen GmbH, Dormagen, Németország, — Aluminium Norf GmbH, Neuss, Németország;

— Elval Halcor csoport: — ELVALHALCOR S.A., Oinofyta, Görögország, — Symetal Aluminium Foil Industry Single Member S.A., Athén, Görögország, — International Trade S.A., Brüsszel, Belgium, — UACJ ELVAL HEX Materials GmbH, Düsseldorf, Németország, — Vepal, Thiva, Görögország;

— Aludium csoport: — Aludium Transformacion dc Productos S.L, Amorebieta és Alicante, Spanyolország, — Aludium France SAS, Castelsarrasin, Franciaország;

Felhasználók:

— „A” jelű vállalat,

— Valeo csoport — Valeo Systèmes Thermiques, Le Mesnil Saint Denis, Franciaország, — Valeo Autosystemy Sp Zo.o, Skawina, Lengyelország, — Valeo Vymeniky Tepia s.r.o., Zebrak, Cseh Köztársaság;

Kínai exportáló gyártók:

— Jiangsu Alcha Aluminum Group Co., Ltd. (a továbbiakban: Jiangsu Alcha csoport),

— Nanshan csoport — Shandong Nanshan Aluminium Co., Ltd., — Yantai Nanshan Aluminum New Material Co., Ltd., — Longkou Nanshan Aluminum Rolling New Material Co., Ltd., — Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd.;

— Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd.

1.9. Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

(49) A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2019. július 1. és 2020. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2017. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

1.10. Az Egyesült Királyság kilépése az Európai Unióból

(50) A jelen ügy 2020. augusztus 14-én, azaz az Egyesült Királyság és az EU által megállapodott átmeneti időszakban indult, amelyben az uniós jog továbbra is alkalmazandó az Egyesült Királyságra. Ez az időszak 2020. december 31-én ért véget. Következésképpen 2021. január 1-jétől az egyesült királyságbeli vállalatok és szervezetek már nem minősülnek érdekelt feleknek ebben az eljárásban.

(51) Az ügy irataihoz 2021. január 18-án fűzött feljegyzésével (9) a Bizottság felkérte azokat az egyesült királyságbeli gazdasági szereplőket, amelyek úgy vélik, hogy továbbra is érdekelt feleknek minősülnek, vegyék fel vele a kapcsolatot. Egyetlen vállalat sem jelentkezett.

(52) Annak érdekében, hogy a Bizottság összhangba hozza az érdekelt felektől gyűjtött adatokat azzal a ténnyel, hogy az átmeneti időszak véget ért, és az így az uniós jog többé már nem alkalmazandó az Egyesült Királyságra, az érintett érdekelt feleket felkérte, hogy töltsenek ki egy felülvizsgált, a 27 tagú EU-t alapul vevő kérdőívet.

(53) Az egyik felhasználó, a Valeo azt állította, hogy a panasz jelentős eljárási hiányosságoktól szenvedett, mivel – az Egyesült Királyságot is magában foglaló – 28 tagú EU adatain alapult, miközben a panasz benyújtásának és az eljárás megindításának időpontjában ez az ország már nem volt tagállam.

(54) Az (50) preambulumbekezdésben említettek szerint, az Egyesült Királyság és az EU megállapodott egy átmeneti időszakról, amely alatt az uniós jog továbbra is alkalmazandó az Egyesült Királyságra. Ez az időszak 2020. december 31-én ért véget (10). Mivel az ügy az átmeneti időszakban indult, a panaszt érvényesen nyújtották be a 28 tagú EU-t alapul véve. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást.

2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1. Az érintett termék

(55) Az érintett termék: síkhengerelt, ötvözött vagy ötvözetlen, akár tovább megmunkált is, alátét nélküli, más anyagból készült belső rétegek nélküli, — tekercsben vagy tekercselt szalagban, méretre vágott lemezekben vagy köralakban, vastagsága legalább 0,2 mm, de legfeljebb 6 mm, — lapokban, vastagsága több mint 6 mm, — tekercsben vagy tekercselt szalagban, vastagsága legalább 0,03 mm, de kevesebb mint 0,2 mm, — a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7606 11 10 (TARIC-kódok: 7606111025, 7606111086), ex 7606 11 91 (TARIC-kódok: 7606119125, 7606119186), ex 7606 11 93 (TARIC-kódok: 7606119325, 7606119386), ex 7606 11 99 (TARIC-kódok: 7606119925, 7606119986), ex 7606 12 20 (TARIC-kódok: 7606122025, 7606122086), ex 7606 12 92 (TARIC-kódok: 7606129225, 7606129295), ex 7606 12 93 (TARIC-kód: 7606129386), ex 7606 12 99 (TARIC-kódok: 7606129925 és 7606129986), ex 7606 91 00 (TARIC-kódok: 7606910025, 7606910086), ex 7606 92 00 (TARIC-kódok: 7606920025, 7606920086), ex 7607 11 90 (TARIC-kódok: 7607119044, 7607119048, 7607119051, 7607119053, 7607119065, 7607119071, 7607119073, 7607119075, 7607119077, 7607119091, 7607119093) és ex 7607 19 90 KN-kódok alá tartozó (TARIC-kódok: 7607199075, 7607199086) alumíniumtermékek (a továbbiakban: érintett termék). A megadott KN- és TARIC-kódok csak tájékoztató jellegűek.

(56) Az érintett termék (11) szokásos megnevezése: „síkhengerelt alumíniumtermékek”. A gyártási folyamat négy egymást követő szakaszának eredményeként jön létre: olvasztás, öntés, hengerlés és felületkezelés. Az integrációjuk szintjétől függően egyes vállalatok eltérő szakaszban kezdhetik meg a gyártási folyamatot.

(57) Nem tartoznak e vizsgálat hatókörébe a következő termékek: — alumíniumból készült italdoboz testek, zárórészek és nyitófülek, — gépjárműiparban karosszériaelemekhez használt, legalább 0,2 mm, de legfeljebb 6 mm vastagságú alumíniumtermékek, síkhengerelve, ötvözve, tovább megmunkálva is, — légijármű-alkatrészek gyártásához használt, legalább 0,8 mm vastagságú alumíniumtermékek, síkhengerelve, ötvözve, tovább megmunkálva is.

(58) A síkhengerelt alumíniumtermékeket széles körben alkalmazzák különféle területeken, úgymint az építőipar, fóliagyártás, műszaki alkalmazások, közlekedés és tartós fogyasztási cikkek.

2.2. A hasonló termék

(59) A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek: — az érintett termék, — a Kínai Népköztársaságban gyártott és a kínai belföldi piacon értékesített termék, valamint — az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

(60) A Bizottság az eljárás e szakaszában úgy határozott, hogy ezek a termékek ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.

2.3. A termékkört érintő állítások

(61) Több fél nyújtott be a következő termékeknek a termékkörből való kizárására irányuló kérelmet: keményforrasztott alumíniumból készült gépjármű-hőcserélők gyártásához, valamint elektromos járművek akkumulátorhűtőinek gyártásához történő felhasználásra szánt plattírozott csövek, plattírozott lemezek, plattírozott bordák és plattírozatlan borda-alapanyag (a továbbiakban: hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek); bevonatos szalagtekercsek és alumínium kompozit panelek gyártásához szánt alumíniumtekercsek; litográfiás nyomólemezek; akkumulátorokhoz való lemezek; 30–60 mikron vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia, valamint ablakredőnyök lamelláinak gyártásához szánt, síkhengerelt alumíniumtermékek.

2.3.1. Gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek

(62) Több érdekelt fél, így a Huafon, a Valeo, a Mahle GmbH, a Gépjárműipari Beszállítók Európai Szövetsége (a továbbiakban: CLEPA) és a TitanX Holding AB (a továbbiakban: TitanX) azt állította, hogy a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek eltérő alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek. A jellegzetes gyártási (speciális berendezések) és kémiai folyamatok (a szokásostól eltérő, saját fejlesztésű ötvözetek alkalmazása) eltérő keményforrasztási képességet, formázhatóságot, szilárdságot, korrózióállóságot és rétegarányokat (plattírozásnál) eredményeznek, aminek következtében a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek teljes mértékben különböznek a termék meghatározásába tartozó többi síkhengerelt alumíniumterméktől. Azt is állították, hogy a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek – azok egyedi fizikai, mechanikai és kémiai tulajdonságai folytán, amelyeket az upstream és downstream ágazattal közösen fejlesztettek ki – nem felcserélhetők a vizsgálat hatálya alá tartozó, tömegáruként gyártott, egyéb alkalmazásokhoz használt síkhengerelt alumíniumtermékekkel. Azt állították továbbá, hogy ezek főleg egyedi megrendelésre készülnek, kis volumenben kereskednek velük, amely a síkhengerelt alumíniumtermékek teljes uniós piacának kevesebb, mint 5 %-át teszi ki, valamint, hogy ezeket magas áron értékesítik első osztályú gépjárműipari beszállítóknak, amelyek műszaki, kereskedelmi és kockázatminimalizálási okokból a hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek összes kategóriáját ugyanazon beszállítótól szerzik be egy „egyablakos rendszerben”.

(63) A felek azt állították továbbá, hogy a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékeket a vámhatóságok azonos módon tudják azonosítani, mint azokat a gépjárműiparnak (12) vagy a légijárműiparnak szánt termékeket, amelyeket a panaszosok kizártak a termékkörből. Azt állították, hogy – a gépjárműiparnak szánt karosszéria-panelekhez hasonlóan – ezért ki kell zárni a termékkörből a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékeket is.

(64) A Huafon azzal is érvelt, hogy a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékei különböznek az Unióban gyártottaktól az eltérő gyártási folyamat miatt (folyamatos öntés), amely egyedi műszaki jellemzőket biztosít a termékeinek több szempontból is, például a szemcseméret, a szilárdság, a korrózióállóság, a formázhatóság, a keményforrasztási képesség, a tűrések, valamint az erózió tekintetében. Azzal érvelt továbbá, hogy a legtöbb uniós gyártó nem hajlandó a megrendelők sajátos igényeire szabott hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékeket szállítani.

(65) A szóban forgó felek a következő elemekkel is indokolták kérelmeiket: — az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitásának jelenlegi – állítólagos – hiánya, valamint, hogy az uniós gazdasági ágazat nem hajlandó további kapacitásokba beruházni, — két uniós gyártó, a Gränges és az Impexmetal egyesülése, amely állítólag áremelkedéshez vezet, — a kereslet várható növekedése, — a költségeknek a dömpingellenes vámok és az új validálási (13) költségek következtében várható növekedése, ha a teljesítményüket a járvány kedvezőtlenül befolyásolja, és ezáltal negatív hatással lesz a jövedelmezőségükre, — az új termékek és ötvözetek validálása miatt az ellátási láncra gyakorolt kedvezőtlen hatás, valamint — annak szükségessége, hogy az Unió elérje az üvegházhatásúgáz-kibocsátási célját, amely egyébként akadályokba ütközik.

(66) A Bizottság először is megállapította, hogy a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek a hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek termékcsoportjába tartoznak, amely nemcsak a gépjármű-hőcserélőket, hanem a fűtő-, szellőztető, légkondicionáló és hűtőkészülékekhez és más alkalmazáshoz (például szélmalmokhoz) használt hőcserélőket is magában foglalja. A gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek – a fűtő-, szellőztető, légkondicionáló és hűtőkészülékekhez és az egyéb alkalmazásokhoz használt síkhengerelt alumíniumtermékekhez hasonlóan – magukban foglalnak plattírozott (cső, lemez, borda) és plattírozatlan (borda) termékeket. A felhasználó Valeo állításával ellentétben a rendelkezésre álló bizonyítékok azt mutatják, hogy a fűtő-, szellőztető, légkondicionáló és hűtőkészülékekhez szánt hőcserélők piacának mérete jelentős, és a hőcserélők teljes uniós piacának 20 %-át teszi ki. A rendelkezésre álló bizonyítékok azt is mutatják, hogy a fűtő-, szellőztető, légkondicionáló és hűtőkészülékek hőcserélői az ötvözetet, hőkezelést és vastagságot tekintve hasonlóak a gépjármű-hőcserélőkhöz.

(67) Másodszor: az Európai Alumínium Szövetség által benyújtott panasz kiterjedt a hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékekre is, függetlenül azok alkalmazási módjától, és azok beletartoznak az eljárás megindításáról szóló értesítésben és az (55)–(58) preambulumbekezdésben meghatározott termékkörbe. Ezenkívül a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékeket a vastagság, a forma, a felhasznált anyag, a felületkezelés és a hőkezelés szempontjából osztályozni lehet a vizsgálat által előirányzott termékkódok segítségével.

(68) Harmadszor: a vizsgálat feltárta, hogy a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek ugyanazokkal az alapvető kémiai jellemzőkkel bírnak, mint más síkhengerelt alumíniumtermékek. Még ha plattírozottak is, több mint 95 %-ban tiszta alumíniumból állnak, hasonlóan a többi síkhengerelt alumíniumtermékhez. Ezenkívül, még akkor is, ha saját fejlesztésű ötvözeteket használnak a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékekben, ezek nagyban hasonlítanak más ötvözetekhez, mivel többnyire a 3xxx sorozatba tartozó ötvözetekből származnak.

(69) Ami a fizikai és műszaki jellemzőket illeti, a síkhengerelt alumíniumtermékek többségének megvannak a maga sajátos specifikációi a felhasználástól vagy az adott végfelhasználó követelményeitől függően. Az a tény, hogy a síkhengerelt alumíniumtermékek gyártóinak be kell tartaniuk a keményforrasztási képességre, a formázhatóságra, a szilárdságra, a szemcseméretre vagy a korrózióállóságra vonatkozó konkrét követelményeket, nem jelenti azt, hogy a termékeik nem ugyanazokkal az alapvető műszaki és fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, mint más síkhengerelt alumíniumtermékek. Ugyanakkor, még ha nem is egyeznének ezen alapvető jellemzőik bizonyos, a vizsgálat hatálya alá tartozó síkhengerelt alumíniumtermékek jellemzőivel – jóllehet nem a helyzet –, az alapvető jellemzőik egyeznének az ugyanazon termékcsoporthoz tartozó, nevezetesen a fűtő-, szellőztető, légkondicionáló és hűtőkészülékekhez és egyéb alkalmazásokhoz használt, hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek alapvető jellemzőivel.

(70) Ami a felcserélhetőséget illeti, a különböző termékcsoportokhoz tartozó síkhengerelt alumíniumtermékek nem feltétlenül cserélhetők fel különféle okok, például az ötvözetek speciális kezelése vagy a felületkezelés típusa miatt. Ezek a termékek ugyanakkor a vizsgálat hatálya alá tartoznak, mivel azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek.

(71) Ami a gyártási folyamatot illeti, a Bizottság megállapította, hogy a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek ugyanazon gyártási folyamat eredményei, mint az (56) preambulumbekezdésben leírtak, amelynek során nagyrészt ugyanazokat a berendezéseket használják, mint más síkhengerelt alumíniumtermékek esetében. Az a tény, hogy bizonyos ötvözeteket egyedileg kell kifejleszteni, vagy hogy a termékeket validálni kell, nem a gyártási folyamathoz, hanem inkább a kutatás-fejlesztés szakaszához kapcsolódik, amely elkülönül a gyártási folyamattól. Még akkor is, ha a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékekhez speciális berendezéseket (plattírozó állomás, hasítóberendezések) használnak, ezeket a berendezéseket fel lehet használni más hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek, vagy egyszerűen más, bizonyos szélességű síkhengerelt alumíniumtermékek gyártására. Az a tény, hogy bizonyos gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékeket folyamatos öntéssel állítanak elő, szintén nem indokolja ennek a terméknek a külön kezelését, mivel más, a vizsgálat hatálya alá tartozó termékek is előállíthatók ugyanilyen típusú eljárással.

(72) Harmadszor: ami a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek forgalmazását illeti, a Bizottság megállapította, hogy a legtöbb síkhengerelt alumíniumterméket megrendelésre készítik, és a tömegáruk részaránya alacsony közöttük. Továbbá, figyelembe véve, hogy e termék az uniós piaci felhasználás körülbelül 9 %-át teszi ki, nem tekinthető úgy, hogy kis volumenben kereskednek vele, illetve, hogy az egy réspiacot képviselne.

(73) Negyedszer: a Bizottság azt is megállapította, hogy nem kizárólagosan a gépjármű-hőcserélők a vizsgálat hatálya alá tartozó, első osztályú járműipari beszállítóknak értékesített termékek. Valójában más termékeket, például a futóműveket és az alkatrészeket is végső soron a gépjárműiparnak szánják, ugyanazon az értékesítési csatornán keresztül kerülnek forgalmazásra, és az esetükben is szükség van validálási eljárásra. Mi több, a hőcserélőgyártók különböző beszállítóktól szerezhetik be a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek különféle kategóriáit, vagyis nincs egyablakos rendszer, amint azt az érintett felek tévesen állították. Végül a Bizottság megállapította azt is, hogy a mintában szereplő uniós gyártók jelentős hányadban értékesítettek a termékkörbe tartozó egyéb termékeket a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékeknél magasabb áron. Ezen egyéb termékek a mintába felvett uniós gyártók teljes értékesítési volumenének több mint 8 %-át tették ki a vizsgálati időszak alatt.

(74) Ötödször: a Bizottság nem értett egyet azzal, hogy a hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékeket ki kellene zárni azok gépjárműiparban történő használata miatt. Emlékeztetett arra, hogy nem minden autóipari alkalmazásra szánt termék van kizárva a vizsgálat hatóköréből. Valójában a vizsgált termék magában foglalja a gépjárműipari termékekhez szánt síkhengerelt alumíniumtermékeket, például a gépjárműipari alkalmazásokhoz szánt részegységeket (futómű, alkatrészek) is.

(75) Ami az uniós érdekekkel kapcsolatos állításokat illeti, a Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat elegendő kapacitással rendelkezik ahhoz, hogy a jelenlegi keresletet kielégítse, és hogy a versenyfeltételekre és az EU-ban rendelkezésre álló kapacitásokra tekintettel nem áll fenn az árak strukturális emelkedésének kockázata, amit a Gränges és az Impexmetal egyesülésére vonatkozó, közelmúltbeli bizottsági határozat is megerősített (14). Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott és a Bizottság által ellenőrzött információk alapján az uniós gazdasági ágazat a közelmúltban a termelési kapacitásának növelését célzó beruházásokat hajtott végre, és más kapcsolódó projektek is folyamatban vannak. A rendelkezésére álló információk alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez a növekedés valószínűleg felszívja az autógyártási modellek várható változásai (nevezetesen a belső égésű motorok számának csökkenése és a hálózatról tölthető hibrid/elektromos járművek térnyerése) következtében előrejelzett növekvő keresletet.

(76) Ami a megnövekedett költségeket illeti, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a világjárvány előtti nyereségszintjük lehetővé teszi a gépjármű-hőcserélők gyártói számára, hogy vállalják a dömpingellenes vámok vagy validálási költségek formájában felmerülő többletköltségeket, ha vissza kívánnának térni az uniós gyártóktól történő beszerzésre. Ezen túlmenően e társaságok és vállalatcsoportjaik általános pénzügyi helyzete (például az eredménytartalékuk) nem utalt olyan drámai pénzügyi helyzetre, amely veszélyeztetné tevékenységük folytatását a jelenlegi helyzetben.

(77) Továbbá ami az ellátási láncra gyakorolt hatást illeti, meg kell jegyezni, hogy a gépjármű-hőcserélők gyártói általában a kettős forrásból történő beszerzésre támaszkodnak a sajátos termékek esetében, és minden termékkategória esetében (cső, lemez, borda) általában több validált beszállítóval is rendelkeznek. A gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek uniós gyártói bizonyítottan évek óta nagy mennyiségben szállítanak be ilyen sajátos termékeket a jelentős uniós és EU-n kívüli gyártóknak egyaránt. Ennélfogva rendelkeznek az ilyen termékek fejlesztéséhez és szállításához szükséges berendezésekkel és műszaki know-how-val, és gyakran előminősített beszállítók. Bár ez nem jelenti azt, hogy a felhasználók, ha úgy kívánják, minden termékük esetében azonnal válthatnának az egyik síkhengereltalumíniumtermék-beszállítóról a másikra, az uniós gazdasági ágazat képes lenne gyorsan átvenni a kínai import helyét, és biztonságos alternatív beszerzési forrással szolgálni. Az egyik uniós gyártó azt állította, hogy hasonló folyamat korábban már lezajlott az Egyesült Államok piacán, ahol is egyes nem egyesült államokbeli gyártók át tudták venni a kínai import helyét, miután a Kínából származó síkhengerelt alumíniumtermékekre dömpingellenes vámokat vetettek ki.

(78) Noha vitán felül áll, hogy az elektromos járművek új generációinak kifejlesztése csökkentené az üvegházhatásúgáz-kibocsátást az Unióban, a Bizottság ideiglenesen úgy ítélte meg, hogy az ilyen autókhoz szükséges alumíniumnak az EU-ban történő előállítása kevésbé szennyező, mint annak Kínából történő behozatala. Ugyanis függetlenül a Kínából az EU-ba történő szállítás költségeitől, az alumíniumgyártás az Unióban átlagosan körülbelül háromszor kevesebb szén-dioxidot termel, mint Kínában (15). Ennek alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vám kivetése a Kínából származó gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékekre nem összeegyeztethetetlen az Unió tágabb politikájával. E tekintetben az egyik exportáló gyártó, a Huafon azt állította, hogy szén-dioxid-kibocsátása jóval alacsonyabb a kínai átlagnál. Ezt az állítást azonban nem támasztotta alá bizonyítékokkal, és az semmilyen esetre sem extrapolálható a kínai alumíniumipar egészére.

(79) Ezenkívül két felhasználó, a Mahle és a TitanX is jelezte, hogy az Európai Gazdasági Térségen (a továbbiakban: EGT) kívüli a gépjárműhőcserélő-gyártók versenyelőnyre tesznek szert, amikor dömpingellenes vámok megfizetése nélkül vásárolnak Kínából síkhengerelt alumíniumtermékeket, hivatkozva egy marokkói székhelyű, kínai gépjárműhőcserélő-gyártóra. A Bizottság megállapította, hogy a szóban forgó gépjárműhőcserélő-gyártó beruházására azért került sor, hogy egy vadonatúj, az EU-n kívül található autógyártó üzem beszállítója legyen, és a rendelkezésre álló bizonyítékok arra utalnak, hogy e beruházás célja a helyi piac kiszolgálása (16). Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást.

(80) A fenti megfontolásokra tekintettel a Bizottság ideiglenesen elutasította az arra irányuló kérelmet, hogy a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékeket kizárja a vizsgált termék köréből.

2.3.2. Bevonatos szalagtekercsek és alumínium kompozit panelek gyártásához szánt alumíniumtekercsek

(81) Az egyik felhasználó, nevezetesen az „A” jelű vállalat, kérte a bevonatos szalagtekercsek és alumínium kompozit panelek gyártásához szánt alumíniumtekercsek termékkörből való kizárását, és ezt azzal indokolta, hogy ezeknek a tekercsek eltérő fizikai, műszaki és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek a feszültségmentesítés és a megjelenése tekintetében, figyelembe véve, hogy még egy apró tökéletlenség is a rendeltetésére alkalmatlanná teszi a terméket.

(82) Tekintettel a magas minőségi követelményekre, a vállalat azt állította, hogy az ilyen termékek nem felcserélhetők más síkhengerelt alumíniumtermékekkel és nem helyettesíthetők más termékekkel. Ami a gyártási folyamatot illeti, a szóban forgó fél azzal érvelt, hogy a kínai gyártók az érintett terméktípust a legkorszerűbb berendezések (melegen hengerlő, feszültségmentesítő gépsorok, többállványos [tandem] melegalakító hengersorok) segítségével gyártják, ami jobb minőséget és termelékenységet, valamint alacsonyabb költségeket eredményez.

(83) Ugyanez a fél azt is állította, hogy jelentős nehézségekkel szembesült nemcsak annak során, amikor az uniós gazdasági ágazattól szerezte be az előírt szabványoknak megfelelő, szóban forgó terméktípust, hanem akkor is, amikor a Kínából történő beszerzése egy részét az Unióból történő beszerzéssel váltotta fel. Azt is állította, hogy a szóban forgó terméktípus a termelési költségeinek jelentős részét képviseli, és vám kivetése esetén új szállítókat kellene validálnia, ami a költségek növekedéséhez vezetne.

(84) A Bizottság megállapította, hogy a bevonatos szalagtekercsek és alumínium kompozit panelek gyártásához szánt alumíniumtekercsek a fenti (55)–(58) preambulumbekezdésben meghatározott termékkörbe tartoznak, és a vastagság, a forma, a felhasznált anyag, a felületkezelés és a hőkezelés szempontjából osztályozni lehet azokat a vizsgálat által előirányzott termékkódok segítségével. Emellett alapvető kémiai, műszaki és fizikai jellemzőik egyeznek más síkhengerelt alumíniumtermékek jellemzőivel, mivel ezek is több mint 95 %-ban tiszta alumíniumból állnak, hasonlóan a többi síkhengerelt alumíniumtermékhez. Ezenkívül hasonló ötvözetekből készülnek, és hasonló a felületkezelésük, hőkezelésük és vastagságuk, mint a vizsgálat körébe tartozó egyéb síkhengerelt alumíniumtermékeké. A feszültségmentesítés nem kizárólag a szóban forgó terméktípusnál alkalmazott folyamat, mivel azt a síkhengerelt alumíniumtermékek más kategóriái, például a hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek esetén is alkalmazzák.

(85) Ami a felcserélhetőséget illeti, a különböző termékcsoportokhoz tartozó síkhengerelt alumíniumtermékek nem feltétlenül cserélhetők fel különféle okok, például az ötvözetek speciális kezelése vagy a felületkezelés típusa miatt. Ezek a termékek ugyanakkor a vizsgálat hatálya alá tartoznak, mivel azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek.

(86) Ami a gyártási folyamatot illeti, a Bizottság ideiglenesen úgy ítélte meg, hogy a bevonatos szalagtekercsek és alumínium kompozit panelek gyártásához szánt alumíniumtekercsek ugyanazon gyártási folyamat eredményei, mint az (56) preambulumbekezdésben leírtak, amelynek során nagyrészt ugyanazokat a berendezéseket használják, mint más síkhengerelt alumíniumtermékek esetében. Az a tény, hogy a kínai gyártók állítólagosan a legkorszerűbb berendezéseket használják, nem változtat magán a terméken. Mindenesetre egyes uniós gyártók hasonló gyártóberendezésekkel rendelkeznek.

(87) A Bizottság azonban elismerte az „A” jelű vállalat által gyártott termékek egyedi jellegét, valamint azokat a nehézségeket, amelyekkel a vállalat a bevonatos szalagtekercsek és alumínium kompozit panelek gyártásához szánt alumíniumtekercsek Unióban történő beszerzése során szembesül. Ez idáig az uniós gazdasági ágazat nem tudta bizonyítékokkal alátámasztani ennek ellenkezőjét. Ezenkívül a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártókkal kapcsolatban ideiglenesen megállapította, hogy egyikük sem gyárt elegendő mennyiségben ilyen sajátos, szabadpiaci értékesítésre szánt terméktípusokat. Ezenkívül az Unióban az alumínium kompozit panelek részesedése a síkhengerelt alumíniumtermékek csoportjában a becslések szerint 2 % alatt van.

(88) A fenti megfontolásokra tekintettel és a rendelkezésére álló bizonyítékok fényében a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az alumíniumtekercsek behozatalát ki kell venni a vám hatálya alól, amennyiben azokat bevonatos szalagtekercsek és alumínium kompozit panelek gyártására használják.

2.3.3. Litográfiás nyomólemezek és akkumulátorokhoz való fóliák

(89) Az egyik exportáló gyártó, a Xiamen Xiashun pontosítást kért arra vonatkozóan, hogy a litográfiás nyomólemezekre és az akkumulátorokhoz való fóliákra kiterjed-e a vizsgálat termékköre. Ezzel kapcsolatban azt állította, hogy ezek a termékek az alkalmazásuk, a rendeltetési piacuk, a fizikai és kémiai jellemzőik, valamint a gyártási folyamatok tekintetében különböztek a borda-alapanyagtól.

(90) E tekintetben először is meg kell jegyezni, hogy a litográfiai lapok és az akkumulátorokhoz való fóliák a fenti (55)–(58) preambulumbekezdésben meghatározott termékkörbe tartoznak, és a vastagság, a forma, a felhasznált anyag, a felületkezelés és a hőkezelés szempontjából osztályozni lehet azokat a vizsgálat által előirányzott termékkódok segítségével.

(91) Másodszor: a fél által felhozott érvekkel ellentétben, a jelenlegi vizsgálat termékköre sokkal tágabb és nem korlátozódik a borda-alapanyagra. A vizsgálat továbbá feltárta, hogy a litográfiás nyomólemezek és az akkumulátorokhoz való fóliák alapvető kémiai jellemzői egyeznek más síkhengerelt alumíniumtermékek jellemzőivel, mivel ezek is több mint 95 %-ban tiszta alumíniumból állnak, hasonlóan a többi síkhengerelt alumíniumtermékhez. Ezenkívül hasonló ötvözetekből készülnek, és hasonló a felületkezelésük, hőkezelésük és vastagságuk, mint a vizsgálat körébe tartozó egyéb síkhengerelt alumíniumtermékeké. Mi több, az a tény, hogy ezeket a termékeket speciális alkalmazásokra szánják meghatározott ágazatokban, nem egyedülálló, mivel a síkhengerelt alumíniumtermékek többségének megvannak a maguk sajátos specifikációi a felhasználástól vagy az adott végfelhasználó követelményeitől függően.

(92) Ami a gyártási folyamatot illeti, a Bizottság úgy vélte, hogy a litográfiás nyomólemezek és az akkumulátorokhoz való fóliák ugyanazon gyártási folyamat eredményei, mint az (56) preambulumbekezdésben leírtak, amelynek során nagyrészt ugyanazokat a berendezéseket használják, mint más síkhengerelt alumíniumtermékek esetében. Pusztán az a tény, hogy e termékek gyártásához speciális (zsírtalanító, feszültségmentesítő) berendezésekre van szükség, nem egyedülálló, mivel ezeket a berendezéseket más síkhengerelt alumíniumtermékek gyártásához is fel lehet használni. Ennek alapján a Bizottság ideiglenesen megerősítette, hogy a litográfiás nyomólemezek és az akkumulátorokhoz való fóliák a vizsgálat hatálya alá tartoznak.

2.3.4. 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia

(93) Az egyik exportáló gyártó, a Nanshan csoport pontosítást kért arra vonatkozóan, hogy a vizsgálat tárgyát képezi-e a 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia, és kérte annak a termékkörből való kizárását. Azt állította, hogy a 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliának két különböző oldala van (matt és fényes), bizonyos (az 1xxx és 8xxx sorozatba tartozó) ötvözetekből gyártják, és meg kell felelnie az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokkal kapcsolatos uniós jogszabályoknak (azaz az 1935/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (17), a 2023/2006/EK bizottsági rendeletnek (18), a 94/62/EK tanácsi irányelvnek (19) és az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (20) (REACH-rendelet), valamint a CEN EN 602 európai szabványnak. Arra is hivatkozott, hogy a Bizottság egy korábbi kijátszásellenes vizsgálatban (21) különböző termékeknek tekintette a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát és a háztartási alumíniumfóliát az alumíniumötvözetekre, a nedvesíthetőségre és az anyagban jelen lévő lyukakra vonatkozó előírások alapján.

(94) Az említett fél kitért a végfelhasználásra és az alkalmazási módokra is és különösen arra a tényre, hogy a 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát főleg élelmiszer-ipari alkalmazásra szánják, míg az érintett termék – állítólagosan – fedőfóliaként és gyógyszeripari fóliaként kerül végfelhasználásra. Ezenkívül azzal érvelt, hogy a 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia nem versenyez és nem felcserélhető az érintett termékkel, mivel – a síkhengerelt alumíniumtermékek vásárlóival ellentétben – a 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia vásárlói az élelmiszeriparban vagy a gyógyszeriparban tevékenykednek, a 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát pedig magasabb áron értékesítik. Ugyanez a fél azt is állította, hogy a matt és fényes oldalt eredményező, végső hengerlés miatt a gyártási folyamat eltér, és hogy a „panaszosok” többsége nem gyárt 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát.

(95) E tekintetben először is meg kell jegyezni, hogy a 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia a fenti (55)–(58) preambulumbekezdésben meghatározott termékkörbe tartozik, és a vastagság, a forma, a felhasznált anyag, a felületkezelés és a hőkezelés szempontjából osztályozni lehet azt a vizsgálat által előirányzott termékkódok segítségével. Ezenkívül a Bizottság megállapította, hogy a 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia alapvető kémiai jellemzői egyeznek más síkhengerelt alumíniumtermékek jellemzőivel, mivel ezek is több mint 95 %-ban tiszta alumíniumból állnak, hasonlóan a többi síkhengerelt alumíniumtermékhez. Ezenkívül hasonló ötvözetekből készülnek, és hasonló a felületkezelésük, hőkezelésük és vastagságuk, mint a vizsgálat körébe tartozó egyéb síkhengerelt alumíniumtermékeké.

(96) Másodszor: az a tény, hogy ezeknek a termékeknek két eltérő oldala van és meg kell felelniük bizonyos élelmiszerekre vonatkozó jogszabályoknak, nem egyedülálló, mivel a síkhengerelt alumíniumtermékek többségének megvannak a maga sajátos specifikációi a felhasználástól vagy az adott végfelhasználó követelményeitől függően, és meg kell felelniük bizonyos jogszabályi követelményeknek. Ez vonatkozik például az élelmiszeriparban felhasznált más olyan termékekre is, amelyekre a jelen eljárás hatálya alá tartoznak.

(97) Ami a korábbi kijátszásellenes vizsgálatot illeti, az (EU) 2017/271 végrehajtási rendelet 1. cikkének (4) bekezdése csupán a meglévő dömpingellenes vámok kiterjesztése alól zárta ki a háztartási fóliától eltérő célokra behozott alumíniumfóliát. Ennek eredményeként a továbbfeldolgozásra szánt fóliaként felhasznált alumíniumfóliára a szóban forgó intézkedések nem vonatkoztak. Az (EU) 2017/271 végrehajtási rendelet azonban végül elismerte, hogy a műszaki jellemzők – ötvözetek, nedvesíthetőség és lyukak – alapján lehetetlen megkülönböztetni a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát és a szóban forgó vizsgálat tárgyát képező, valóban háztartási célokra használt fóliát (lásd a végrehajtási rendelet (72) preambulumbekezdését). Az elemzés mindenesetre csak olyan elemek azonosítására vonatkozott, amelyek – a kismértékben módosított háztartási alumíniumfólia tekintetében kialakított kijátszást megvalósító gyakorlatok kapcsán – lehetővé teszik a háztartási alumíniumfólia és a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia megkülönböztetését. Következésképpen a korábbi vizsgálat során levont következtetések nincsenek hatással a jelenlegi vizsgálatra.

(98) Ami a végfelhasználást illeti, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a paraméterek nem relevánsak a termék kizárására irányuló kérelem alátámasztására, ha a szóban forgó terméktípus ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik, mint a többi síkhengerelt alumíniumtermék. Mindenesetre a jelen esetben a vizsgálat feltárta, hogy – a fél állításával ellentétben – a síkhengerelt alumíniumtermékeket nemcsak a fedőfóliaként vagy gyógyszeripari fóliaként szolgálnak, hanem élelmiszer-csomagolóanyagként is, amint azt a panasz ismerteti és a vizsgálat is megerősítette.

(99) Ami a felcserélhetőséget illeti, a Bizottság megállapította, hogy ez a paraméter nem releváns érv a termék kizárására irányuló kérelem alátámasztására, ha a szóban forgó terméktípus ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik, mint a többi síkhengerelt alumíniumtermék. A jelen esetben, bár ugyanazokkal az alapvető jellemzőkkel rendelkeznek és ugyanazon berendezésekkel gyártják őket, a különböző termékcsoportokhoz tartozó síkhengerelt alumíniumtermékek nem feltétlenül cserélhetők fel különféle okok, például az ötvözetek speciális kezelése vagy a felületkezelés típusa miatt. Ezek a termékek ugyanakkor a vizsgálat termékkörébe tartoznak, mivel azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek.

(100) A gyártási folyamatot tekintve a 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia ugyanazon gyártási folyamat eredménye, mint az (56) preambulumbekezdésben leírtak, amelynek során nagyrészt ugyanazokat a berendezéseket használják, mint más síkhengerelt alumíniumtermékek esetében. Az a tény, hogy a terméknek egy bizonyos felületkezelési folyamaton kell keresztülmennie, nem teszi azt különböző termékké, feltéve, hogy ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik, mint a többi síkhengerelt alumíniumtermék.

(101) Végül pedig azt az állítást, miszerint a legtöbb panaszosok nem gyártanak 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát, nem támasztották alá bizonyítékok. Éppen ellenkezőleg, a Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat gyárt ilyen termékeket.

(102) A fenti megfontolásokra tekintettel a Bizottság ideiglenesen elutasította az arra irányuló kérelmet, hogy a 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát kizárja a vizsgálat hatálya alól.

2.3.5. Ablakredőnyök lamelláinak gyártásához szánt, síkhengerelt alumíniumtermékek

(103) Az egyik felhasználó, az OPL System AB kérte a redőnyök gyártásához használt síkhengerelt alumíniumtermékeknek a vizsgálat hatálya alóli kizárását kérelmezte. Azzal érvelt, hogy az uniós piacon egyetlen gyártó sem állít elő ilyen anyagot, és hivatkozott az (EU) 2019/2220 tanácsi rendeletre (22), amely vámmentes importkontingenst ír elő a redőnylamellák gyártásához használt, alumínium-magnézium ötvözet szalagok vagy fóliák számára. Azzal is érvelt, hogy a szóban forgó terméknek meg kell felelnie a gyártóberendezéseire kidolgozott előírásoknak.

(104) A Bizottság megállapította, hogy az említett érdekelt fél nem nyújtott be semmilyen azt alátámasztó bizonyítékot, hogy a szóban forgó termék nem ugyanazokkal az alapvető kémiai, fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik, mint a vizsgálat hatálya alá tartozó többi síkhengerelt alumíniumtermékek. Ezenkívül ez az érdekelt fél arra vonatkozóan sem nyújtott be bizonyítékot, hogy az uniós gazdasági ágazat állítólagosan nem képes a szóban forgó terméket gyártani. Az uniós gazdasági ágazat a maga részéről megjegyezte, hogy képes a szóban forgó termék gyártására.

(105) További bizonyítékok hiányában a Bizottság ideiglenesen elutasította ezt a termék kizárására irányuló kérelmet.

3. DÖMPING

3.1. Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához

(106) Az eljárás megindításakor rendelkezésre álló bizonyíték azt mutatta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn Kínában. A Bizottság ezért helyénvalónak ítélte, hogy a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének figyelembevételével megindítsa.

(107) Az alaprendelet 2. cikk (6a) bekezdésének lehetséges alkalmazásához szükséges adatok összegyűjtése érdekében a Bizottság az érintett országban működő valamennyi exportáló gyártót felkérte arra, hogy bocsássanak rendelkezésre a síkhengerelt alumíniumtermékek előállításához felhasznált inputokra vonatkozó információkat. A kért információkat tizennégy exportáló gyártó nyújtotta be.

(108) A Bizottság a (44) preambulumbekezdésben említettek szerint arra is felkérte a kínai kormányt, hogy töltsön ki egy, a Kínában állítólagosan fennálló torzulásokra vonatkozó kérdőívet. A felkérésre nem érkezett válasz. Ezt követően a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt azon szándékáról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikkét alkalmazza és a rendelkezésre álló tényeket felhasználja. A felkérésre nem érkezett válasz.

(109) Ezenkívül a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezt támasszák alá bizonyítékokkal. A Xiamen Xiashun nyújtott be beadványt.

(110) Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság arról tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az adott szakaszban rendelkezésre álló információk alapján, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban Brazília megfelelő reprezentatív ország lehet, ha e rendelkezés alkalmazási feltételei megerősítést nyernek. A Bizottság azt is jelezte, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) bekezdésének első francia bekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő reprezentatív országokat is megvizsgál.

(111) A Bizottság 2020. október 5-én a rendes érték megállapításához használandó forrásokra vonatkozóan kiadott egy első feljegyzést (a továbbiakban: október 5-i feljegyzés vagy első feljegyzés), amelynek útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kívánt használni. Az említett feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – a nyersanyagokra, a munkaerőre és az energiára is kiterjedően – felsorolta a síkhengerelt alumíniumtermékek előállításához felhasznált termelési tényezőket. Ezenkívül a Bizottság Brazíliát, Thaiföldet és Törökországot azonosította megfelelő reprezentatív országként. A Bizottság az összes érdekelt félnek lehetőséget biztosított észrevételeik megtételére. A Bizottsághoz a panaszostól, az Airoldi Metalli Spa (a továbbiakban: Airoldi) vállalattól, az „A” jelű vállalattól, a Jiangsu Alcha csoporttól, a Nilótól, a Nanshan csoporttól, valamint a Xiamen Xiashuntól érkeztek észrevételek.

(112) 2020. november 25-én, a beérkezett észrevételek elemzését követően a Bizottság kibocsátott egy második, a rendes érték megállapításához felhasznált forrásokról szóló feljegyzést (a továbbiakban: november 25-i feljegyzés vagy második feljegyzés). Az említett feljegyzésben a Bizottság összeállította a termelési tényezők ideiglenes jegyzékét, és tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy Brazíliát kívánja az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első francia bekezdése szerinti reprezentatív országként használni. Emellett tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereséget a brazil Novelis do Brasil Ltda. társaság nyilvánosan elérhető éves beszámolója alapján állapítja meg. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételt ezzel kapcsolatban. A panaszostól, valamint az Airolditól, az „A” jelű vállalattól, a Jiangsu Alcha csoporttól, a Lodec Metaltól, a Nanshan csoporttól, valamint a Xiamen Xiashuntól érkeztek észrevételek.

(113) A második feljegyzésre vonatkozóan érkezett észrevételek és információk elemzése után a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy Törökország tekinthető megfelelő reprezentatív országnak, és a rendes érték megállapításához szükséges torzulatlan árakat és költségeket onnan szerzi majd be. A választás mögöttes okait az alábbi 3.3. szakasz részletesen ismerteti.

3.2. Az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása

(114) A Bizottság a vizsgálatnak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti megindításakor két kérdőívet küldött a kínai kormánynak a torzulások fennállásával kapcsolatban (23). A kínai kormány azonban egyikre sem nyújtott be választ. A Bizottság a 2020. szeptember 28-i szóbeli jegyzékben tájékoztatta a kínai kormányt, hogy az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseit szándékozza alkalmazni a két kérdőívben foglalt információk tekintetben, és felkérte, hogy nyújtsa be a 18. cikk alkalmazásával kapcsolatos észrevételeit. Nem érkezett észrevétel.

3.3. Rendes érték

(115) Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint a „rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”.

(116) Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint ugyanakkor „[a]bban az esetben, ha […] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, és annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét” (az „igazgatási, értékesítési és általános költségekre” a továbbiakban az „SGA-költségek” kifejezéssel utalunk).

(117) Az alábbiakban található részletes magyarázat szerint a Bizottság e vizsgálatban a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján – a kínai kormány együttműködésének hiányára is tekintettel – arra a következtetésre jutott, hogy indokolt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

3.3.1. Jelentős torzulások fennállása

3.3.1.1. Bevezetés

(118) Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a „jelentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni a következők közül egy vagy több elem lehetséges hatását: — a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak, — az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében, — a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések, — a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése, — a bérköltségek torzult volta, — közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe”.

(119) mivel a 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontjában felsorolt elemeknek nem együttesen kell fennállniuk, a jelentős torzulások fennállásának megállapításához nem szükséges mindegyik elemet megvizsgálni. Emellett bizonyos esetekben ugyanazok a ténybeli körülmények több felsorolt elem fennállásának megállapításához is felhasználhatók. Mindazonáltal a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállására vonatkozó következtetést az összes rendelkezésre álló bizonyíték alapján kell megfogalmazni. A torzulások fennállására vonatkozó általános értékelés során figyelembe vehetők az exportáló országot jellemző általános összefüggések és körülmények is, különösen olyan esetekben, amikor az exportáló ország gazdasági és közigazgatási berendezkedésének alapelemeiből fakadóan a kormányzat olyan alapvető hatáskörökkel rendelkezik, amelyek segítségével érdemben beavatkozhat a gazdaságba, és ennek hatására az árak és a költségek nem a piaci erőviszonyok szabad alakulásának eredményeként jönnek létre.

(120) Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja úgy rendelkezik, hogy „[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban”.

(121) E rendelkezés alapján a Bizottság összeállított Kínáról egy országjelentést (24) (a továbbiakban: jelentés), amely bemutatja, hogy a kormányzat számos szinten jelentős mértékben beavatkozik a gazdaság működésébe, és ezzel torzulásokat idéz elő különösen több fontos termelési tényező (például a földterület, az energia, a tőke, a nyersanyagok és a munkaerő) esetében, illetve meghatározott ágazatokban (például az acél- és a vegyiparban). A Bizottság a jelentést az eljárás megindításakor elhelyezte a vizsgálat ügyiratai között. Emellett a panasz is tartalmazott néhány olyan releváns bizonyítékot, amely kiegészíti a jelentésben foglaltakat. Az érdekelt felek az eljárás megindításakor felkérést kaptak arra, hogy cáfolják, észrevételezzék vagy egészítsék ki a vizsgálat iratai között található bizonyítékokat.

(122) A panasz a kínai alumíniumágazat helyzetét elemző további tanulmányokkal és jelentésekkel kapcsolatos információkat tartalmazott. Az egyik első forrás az Európai Unió kínai kereskedelmi kamarája által kiadott, Kína kapacitásfeleslegéről szóló jelentés (a továbbiakban: az EU kereskedelmi kamarájának jelentése) volt, amelyet a panaszos a kínai termelési többletkapacitás fennállásának bizonyítására használt. Másfelől a panaszos a „Measuring distortions in international markets – The aluminium value chain” („A nemzetközi piacokon tapasztalható torzulások mérése – Az alumíniumipari értéklánc”) című OECD-tanulmányt (a továbbiakban: OECD-tanulmány) (25) említette, amely részletesen elemzi az alumíniumágazat vállalkozásainak biztosított pénzügyi támogatások kérdését, valamint azt, hogy a kohóalumíniumra kivetett kiviteli vámok és a bizonyos alumíniumtermékekre vonatkozó hiányos héa-visszatérítés visszaszorította a kohóalumínium kivitelét, és a félkész termékek, valamint a megmunkált alumíniumcikkek, köztük az extrudált alumíniumtermékek gyártását és kivitelét ösztönözte. Végezetül a panaszos arra is rámutatott, hogy egy nemrég lefolytatott, a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumínumfólia-tekercsek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vámmal kapcsolatos hatályvesztési felülvizsgálatban (26) a Bizottság megerősítette a jelentős torzulások fennállását, valamint megállapította, hogy ezek rendszerszintűek voltak, nem pedig az adott vizsgálatban érintett termékre korlátozódtak, és nem volt indokolt eltérni ettől a módszertantól.

(123) A (114) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kínai kormánytól az eljárás megindításának szakaszában nem érkezett olyan észrevétel vagy bizonyíték, amely alátámasztotta vagy cáfolta volna az ügy irataiban, ezen belül a jelentésben meglévő, valamint a panaszos által ezek kiegészítéseképpen nyújtott bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy jelentős torzulások állnak fenn, és/vagy a szóban forgó ügyben helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. A Bizottság az ezzel kapcsolatban számos érdekelt féltől kapott észrevételekkel az alábbi 3.3.1.11. szakaszban foglalkozik.

(124) A Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható, köztük a jelentésben foglalt bizonyítékokra alapozta, amelyek nyilvánosan hozzáférhető forrásokból származnak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és az érintett termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette saját kutatásával. E kutatás azokat a különböző kritériumokat vizsgálta, amelyek a Kínában fennálló jelentős torzulások alátámasztása szempontjából relevánsak.

3.3.1.2. A kínai belföldi árakat és költségeket befolyásoló jelentős torzulások

(125) A kínai gazdasági rendszer a „szocialista piacgazdaság” koncepcióján alapul. Ez a kínai alkotmányban is rögzített koncepció határozza meg a Kínai Népköztársaság gazdaságirányítását. Alapelve, hogy „a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak”. Az állami tulajdonon alapuló gazdaság „a nemzetgazdaság első számú motorja”, és az államnak feladata a gazdaság „konszolidációjának és növekedésének biztosítása” (27). Következésképpen Kína általános gazdasági berendezkedése nemhogy lehetővé teszi, hanem kifejezetten megköveteli a gazdaságba való jelentős kormányzati beavatkozást. Az állami tulajdon magántulajdonnal szembeni elsőbbsége az egész jogrendszerben megfigyelhető, és minden fontosabb jogszabályban hangsúlyosan, általános elvként jelenik meg. Jó példa erre a kínai ingatlantörvény, amely a szocializmus kezdeti szakaszára hivatkozva az államot olyan alapvető gazdasági rendszer fenntartásával bízza meg, amelyben uralkodó szerepet játszik az állami tulajdon. A jogrendszer megtűr más tulajdoni formákat is, de azoknak az állami tulajdon mellett kell fejlődniük (28).

(126) A kínai jog szerint a szocialista piacgazdaság fejlesztése a Kínai Kommunista Párt (KKP) vezetésével történik. A kínai állam és a KKP struktúrái minden szinten – jogi, intézményi és személyi szinten is – egymásba fonódva olyan felépítményt alkotnak, amelyben a KKP és az állam szerepei nem különböztethetők meg. A kínai alkotmány 2018. márciusi módosítását követően az alkotmány 1. cikkében való megerősítés révén még hangsúlyosabbá vált a KKP vezető szerepe. A módosítás a cikk korábbi első mondata mögé, amely szerint „[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer”, beillesztett egy új második mondatot, amely szerint „[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe” (29). Ez jól szemlélteti, hogy a KKP milyen mértékben gyakorol megkérdőjelezhetetlen és egyre nagyobb mértékű ellenőrzést a kínai gazdasági rendszer felett. Ez a vezető szerep és ellenőrzés alapvető ismérve a kínai rendszernek, és túlmutat a más országokban megszokott helyzeten, ahol a kormány a szabadpiaci erők működése mellett lát el általános makrogazdasági szabályozó szerepet.

(127) A kínai állam intervencionista gazdaságpolitikát követve valósítja meg céljait, amelyek a KKP politikai programjában foglaltakkal esnek egybe, ahelyett hogy a szabadpiacon uralkodó gazdasági viszonyokat tükröznék (30). A kínai hatóságok által alkalmazott intervencionista gazdaságpolitikai eszközök sokrétűek, és az ipartervezésre, a pénzügyi rendszerre és a szabályozási környezet szintjére egyaránt kiterjednek.

(128) Először: az állam által gyakorolt ellenőrzés általános szintjén a kínai gazdaság fejlődési irányát az ipartervezés összetett rendszere határozza meg, amely kihat az országban zajló valamennyi gazdasági tevékenységre. A tervek áthatják a gazdasági ágazatok és a horizontális politikák bonyolult szövevényét, és a kormányzat minden szintjén jelen vannak. A tartományi szintű tervek részletesek, míg az országos szintűek általánosabb célokat tűznek ki. A tervek emellett meghatározzák az érintett gazdasági ágazatok támogatásának eszközeit, valamint a célkitűzések megvalósításának időkereteit is. Egyes tervek még mindig rögzítenek konkrét kimeneti célokat, a korábbi tervezési ciklusokban pedig jellemzően ez volt a helyzet. A tervek a kormányzati prioritásoknak megfelelően kijelölik, hogy mely konkrét ipari ágazatokat és/vagy projekteket kell pozitív vagy negatív prioritásnak tekinteni, és milyen konkrét fejlesztési célokat kell velük kapcsolatban teljesíteni (iparkorszerűsítés, nemzetközi terjeszkedés stb.). A gazdasági szereplőknek – a magán- és az állami tulajdonban lévőknek egyaránt – lényegében a tervrendszer által megszabott realitáshoz kell igazítaniuk üzleti tevékenységüket. Ez nem csupán a tervek kötelező jellege miatt van így, hanem azért is, mert az illetékes kínai hatóságok a kormányzat valamennyi szintjén a tervek szerint járnak el, és hatáskörüket ennek megfelelően gyakorolva kényszerítik a gazdasági szereplőket a tervekben lefektetett prioritások betartására (lásd még az alábbi 3.3.1.5. szakaszt) (31).

(129) Másodszor: a pénzügyi források elosztásának szintjén Kína pénzügyi rendszerét állami tulajdonú kereskedelmi bankok uralják. Ezeknek a bankoknak a hitelezési politikájuk kialakításakor és végrehajtásakor a kormányzat iparpolitikai célkitűzéseihez kell igazodniuk, ahelyett, hogy elsődlegesen az adott projekt gazdasági megalapozottságát értékelnék (lásd még az alábbi 3.3.1.8. szakaszt) (32). Ugyanez mondható el a kínai pénzügyi rendszer többi eleméről, például a részvénypiacokról, a kötvénypiacokról, a magántőkepiacokról stb. is. A pénzügyi rendszer ezen, a bankszektortól különböző szegmenseiről is elmondható, hogy intézményi berendezkedésük és tevékenységük nem a pénzügyi piacok hatékony működését szolgálja, hanem az állam és a KKP számára biztosítja az ellenőrzés és a beavatkozás lehetőségét (33).

(130) Harmadszor: a szabályozási környezet szintjén az államnak a gazdaságba való beavatkozása sokféle formában jelenik meg. Például a közbeszerzési szabályokat rendszeresen használják fel a gazdasági hatékonyságtól eltérő szakpolitikai célok érdekében, ami akadályozza a piacközpontú elvek érvényesülését e téren. A vonatkozó jogszabályok kifejezetten úgy rendelkeznek, hogy a közbeszerzés végrehajtásának célja az állami szakpolitikák által meghatározott célok elérése. E célok jellege azonban nincs meghatározva, így a döntéshozó szervek széles mérlegelési jogkörrel rendelkeznek (34). A kínai kormány a beruházások terén is jelentős irányítást és befolyást gyakorol az állami és a magánberuházások célja és volumene fölött egyaránt. A hatóságok az iparpolitikai célok – például a legfontosabb ágazatok fölötti állami irányítás fenntartása vagy a belföldi ipar megerősítése – támogatásának fontos eszközeként használják a befektetésátvilágítást, valamint a befektetésekhez kapcsolódó különböző ösztönzőket, korlátozásokat és tiltásokat (35).

(131) Összefoglalva: a kínai gazdasági modell olyan alapelveken nyugszik, amelyek biztosítják és ösztönzik a sokrétű kormányzati beavatkozást. A jelentős mértékű kormányzati beavatkozás ellentétes a piaci erők szabad érvényesülésével, ennélfogva a piaci elveknek megfelelő erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (36).

3.3.1.3. Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése szerint: a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak

(132) Kínában az állam tulajdonában, ellenőrzése és/vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt működő vállalkozások a gazdaság alapvető részét képezik.

(133) A kínai kormány és a KKP olyan struktúrákat tart fenn, amelyekkel biztosítja folyamatos befolyását a vállalatok, különösen pedig az állami tulajdonú vállalatok felett. Az állam (és sok tekintetben a KKP) nem csupán megfogalmazza az általános gazdaságpolitikát és tevékenyen felügyeli annak az egyes állami tulajdonú vállalatoknál történő végrehajtását, hanem jogot formál arra is, hogy részt vegyen az állami tulajdonú vállalatok operatív döntéshozatalában. Ennek jellemző eszközei a kádereknek a kormányzati hatóságok és az állami tulajdonú vállalatok közötti rotációja, a párttagok jelenléte az állami tulajdonú vállalatok irányító szerveiben és a párt alapszervezeteinek jelenléte a vállalatokon belül (lásd még a 3.3.1.4. szakaszt), valamint az állami tulajdonú vállalatok struktúrájának alakítása (37). Cserében az állami tulajdonú vállalatok különleges státuszt élveznek a kínai gazdaságon belül, ami több gazdasági előnyt is jelent a számukra, például védelmet a versennyel szemben és kedvezményes hozzáférést a releváns inputokhoz (köztük a finanszírozáshoz) (38). Az alumíniumágazatban működő vállalatok feletti kormányzati ellenőrzésre utaló tényezőket a 3.3.1.5. szakasz elemzi részletesebben.

(134) Az OECD tanulmánya, amelyet a panaszos bizonyítékként nyújtott be, említést tesz olyan, az alumíniumágazatban működő állami tulajdonú vállalatokról, amelyek a szabályozó hatóságnak benyújtott dokumentumaikban kifejezetten hangsúlyozzák, hogyan befolyásolja az állami tulajdon a vonatkozó iparpolitikákat, valamint azt, hogyan válik az állami tulajdon kormányzati támogatássá. Az egyik állami tulajdonú vállalat például a 2016-os kötvénytájékoztatójában megemlíti, hogy egyike az 52 kiemelt állami tulajdonú vállalatnak, kulcsszerepet játszik a villamosenergia-ágazati szakpolitikák kialakításában és végrehajtásában, valamint átfogó és fenntartható támogatást kap a kínai kormánytól. Egy másik állami tulajdonú vállalat a 2017-es kötvénytájékoztatójában feltüntette, hogy az érintett tartományi kormány jelentős befolyást képes gyakorolni a csoportra (39).

(135) Kína a világ legnagyobb alumíniumgyártója, és a világ legnagyobb gyártói között több nagy állami tulajdonú vállalat is található. A becslések szerint Kína teljes nyersalumínium-termelésének több mint 50 %-áért állami tulajdonú vállalatok felelnek (40). Egy, a kínai nemvasfém-ágazatot vizsgáló tanulmány is azt mutatja, hogy a belföldi piacon az állami tulajdonú vállalatok dominálnak (41). Jóllehet az utóbbi években tapasztalható kapacitásbővülés részben a magántulajdonban álló vállalkozásoknak tulajdonítható, e kapacitásbővülés mögött általában a (helyi) kormányzat általi beavatkozás különböző formái állnak, például az illegális kapacitásbővítés tolerálása (42). Emellett a főbb állami tulajdonú vállalatok alumíniumgyártási kapacitása is megnőtt, igaz, kisebb mértékben (43).

(136) Az állami tulajdonú vállalatok irányítása mellett a kínai kormány a magántulajdonban álló kínai vállalkozásokat is befolyásolja. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a síkhengerelt alumíniumtermékek gyártói állami támogatásban részesültek. Például a mintában szereplő egyik vállalat, a Jiangsu Alcha csoport számos kormányzati támogatást sorol fel a társaság éves beszámolójában. Több állami tulajdonú vállalat továbbra is szerepel a síkhengerelt alumíniumtermékek exportőrei között, többek között a Chalco Ruimin és a Southwest Aluminium csoport, amelyek a Chalco (a SASAC felügyelet alatt álló állami tulajdonú vállalat) leányvállalatai (44).

(137) Az alumíniumágazatban érvényesülő kormányzati beavatkozás magas szintje és az ágazatban működő állami tulajdonú vállalatok fokozott jelenléte mellett a magántulajdonban lévő gyártók sem működhetnek piaci feltételek között. Olyannyira nem, hogy a 3.3.1.5. szakaszban foglaltaknak megfelelően az alumíniumágazatban az állami tulajdonú vállalatok mellett a magántulajdonú vállalatokra is kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás.

3.3.1.4. Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése szerint: az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében

(138) Amellett, hogy az állami tulajdonú vállalatok feletti tulajdonjogon és más eszközökön keresztül ellenőrzést gyakorol a gazdaság felett, a kínai kormányzat a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg (45), a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál létre kell hozni egy KKP-szervezetet (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell (46)), amely számára az adott vállalkozásnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és pártfegyelmet tanúsítsanak (47). Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát (48). Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazatra kiterjedően érvényesülnek, így az alumíniumtermékek gyártói és inputjaik beszállítói esetében is.

(139) Ezenfelül 2020. szeptember 15-én„A KKP Központi Bizottsága Főhivatalának iránymutatása az Egységfront munkájának a magánszektorban, az új korszak jegyében történő fokozásához” (49) címmel megjelent egy dokumentum, amely tovább növelte a pártbizottságok magánvállalkozásokban játszott szerepét. Az iránymutatás II.4. szakasza szerint: „Fokoznunk kell a pártnak az Egységfront magánszektorban végzett munkájának vezetésére irányuló általános képességét, és hatékonyan intenzívebbé kell tennünk a munkát ezen a területen”; valamint azok III.6. szakasza szerint: „Tovább kell fokoznunk a pártépítési tevékenységet a magánvállalkozásokban, és lehetővé kell tennünk a pártalapszervezetek számára, hogy hatékonyan betölthessék védőbástya szerepüket, és lehetővé kell tennünk a párttagok számára, hogy élcsapatként és úttörőként maguk is szerepet játszhassanak”. E dokumentummal a párt hangsúlyozta a magánvállalkozásoknak az „Egységfront munkájában” betöltött szerepét, azon igyekezve, hogy növelje a KKP szerepét a párton kívüli szervezetekben és jogalanyokban (50).

(140) Az alábbi példák jól szemléltetik, hogy a kínai kormány egyre nagyobb mértékben beavatkozik az alumíniumágazat működésébe.

(141) Ahogy a Bizottság egy másik, a Kínából származó egyes alumíniumfólia-tekercsekkel kapcsolatos vizsgálat (51) keretében korábban megállapította, 2017-ben egy állami tulajdonú kínai alumíniumgyártó, a China Aluminium International Engineering Corporation Limited (a továbbiakban: Chalieco) módosította alapszabályát, nagyobb teret adva a pártalapszervezeteknek a vállalaton belül. A dokumentumba egy teljes új fejezetet illesztett be a pártbizottságról, így a 113. cikk szövege a következő: „A fontos vállalati kérdésekkel kapcsolatos döntések során az igazgatóság előzetesen konzultál a vállalat pártbizottságával” (52). Emellett az Aluminum Corporation of China (a továbbiakban: Chalco) 2017. évi éves jelentésében (53) kijelentette, hogy több igazgatója, felügyelője és felsővezetője – köztük az elnök-vezérigazgató és a felügyelőbizottság elnöke is – KKP-tag.

(142) A síkhengerelt alumíniumtermékek gyártásával foglalkozó vállalatok – a Southwest Aluminium, a Jiangsu Alcha csoport és a Chalco Ruimin – kapcsán a vizsgálat feltárta, hogy e három vállalat vezetőségében KKP-tagok is vannak. A síkhengerelt alumíniumtermékek számos gyártója végez pártépítő tevékenységeket a munkavállalói körében, például a Southwest Aluminium: „Hszi Csin-ping főtitkár elvárásainak megvalósítása érdekében, a pártépítési erőfeszítésekkel összhangban a Southwest Aluminum (Group) Co., Ltd. Pártbizottsága határozottan támogatja a párttagozatok kialakítását, biztosítja a pártszervezetek és a párt tevékenységeinek hatékony és teljes lefedettségét, elősegíti a párttagok »kettős előléptetését«, és biztosítja a párttagok fokozottabb részvételét úttörőként és példaképként” (54). A Xiamen Xiashun a pártépítésre irányuló gyakorlatokat a következőképpen magyarázza: „A Xiashun aktívan elősegíti a pártépítést és a szakszervezeti munkát, az évek során elkötelezett maradt a Párt, a kormány és a dolgozók közötti közös találkozók rendszere mellett, fontos platformot biztosítva a munkavállalók számára a döntéshozatalban való részvételhez, jogaik és érdekeik védelméhez, és egy harmonikus légkör kiépítéséhez” (55). A pártépítési tevékenységekben részt vevő egyéb vállalatok közé tartozik a Tianjin Zhongwang Aluminium Industry, a Jiangsu Alcha csoport és a Chalco Ruimin.

(143) Az államnak a pénzügyi piacokon (lásd még a fenti 3.3.1.8. szakaszt), valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra (56). Az alumíniumágazatban és a más ágazatokban (így a pénzügyi és az inputokat előállító ágazatokban) működő vállalatokban – köztük az állami tulajdonú vállalatokban – való állami jelenlét lehetővé teszi a kínai kormány számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és költségek tekintetében.

3.3.1.5. Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése szerint: a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések

(144) A kínai gazdaság irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek a kormányzat valamennyi szintjén jelen vannak, és szinte minden gazdasági ágazatot lefednek. A tervek kötelezően betartandó célokat rögzítenek, miközben a közigazgatás egyes szintjein működő hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az alattuk lévő szinten elhelyezkedő kormányzati szervek hogyan hajtják végre őket. Általában elmondható, hogy a kínai tervrendszer miatt a források a kormány által stratégiainak vagy más szempontból politikailag fontosnak tekintett ágazatokba kerülnek, ahelyett, hogy elosztásuk a piaci erőviszonyoknak megfelelően történne (57).

(145) A kormány például kulcsszerepet játszik a kínai alumíniumágazat fejlesztésében. Ezt támasztja alá a közvetve vagy közvetlenül a szektorral foglalkozó számos országos, regionális és települési szinten kiadott terv, irányelv és más dokumentum is. Ezekkel és a többi eszközzel a kormány az alumíniumágazat fejlődésének és működésének gyakorlatilag minden aspektusát irányítja és kontrollálja. Ezek a szakpolitikák jelentős közvetlen vagy közvetett hatással vannak az alumíniumtermékek termelési költségeire.

(146) A Bizottságnak a Kínából származó egyes alumíniumfólia-tekercsekkel kapcsolatos ügyben (58), valamint az extrudált alumíniumtermékekkel kapcsolatos ügyben (59) (ideiglenes intézkedések) tett ténymegállapításai a jelenlegi ügyben érintett termékre, amely szintén egy feldolgozott alumíniumtermék, egyaránt alkalmazandók.

(147) Bár a 13. ötéves gazdaság- és társadalomfejlesztési terv (60) nem tartalmaz az alumíniummal kapcsolatban konkrét rendelkezéseket, az általában vett nemvasfém-ágazat vonatkozásában a nemzetközi termelési kapacitás és a berendezésgyártás terén folytatott együttműködést támogató stratégiát ír elő. E célok elérése érdekében a terv megerősíti, hogy elő fogja mozdítani az adózási, pénzügyi, biztosítási, beruházási, finanszírozási és kockázatértékelési platformokhoz kapcsolódó támogató rendszerek működését (61).

(148) A kapcsolódó ágazati terv – a nemvasfém-ágazat fejlesztési terve (2016–2020) (a továbbiakban: terv) – konkrét szakpolitikákat és célokat határoz meg, amelyeket a kormány a nemvasfém-ágazat több szegmensében (62) (többek között az alumíniumágazatban) kíván elérni.

(149) A terv a kínai alumíniumipar által előállított terméktípusok körének fejlesztését célozza többek között az innováció támogatásával, és a vegyes tulajdonosi szerkezet gyors fejlesztését, valamint az állami tulajdonú vállalatok életképességének javítását sürgeti. Rendelkezik továbbá a nemvasfémek készletfelhalmozásának lehetőségéről, a forrásbiztonság javításáról (ideértve az alumíniumot is), és konkrét mennyiségi célokat ír elő az áramfogyasztás csökkentése, az újrahasznosított alumínium gyártási célú felhasználási arányának növelése és a kapacitáskihasználás javítása kapcsán (63).

(150) A terv rendelkezik továbbá strukturális kiigazításokról is, amelyek szigorúbb irányítás alá vonják az új olvasztólétesítményeket, és megszüntetik az elavult kapacitást. Rendelkezik emellett a feldolgozó létesítmények földrajzi eloszlásáról, a bauxit- és a timföldforrások kihasználását növelő projektekre összpontosít, valamint érinti az áramellátás és az árképzési politika kérdését (64).

(151) A terv – a maga széles körű intézkedéseivel és szakpolitikáival – a nemvasfém-ipar kiigazításáról és revitalizációjáról szóló 2009-es terv folytatásának tekinthető, amelyet azzal a céllal fogadtak el, hogy enyhítse a pénzügyi válságnak a nemvasfém-ágazatra gyakorolt kedvezőtlen hatásait. A tervben előírt kiemelt célkitűzések többek között a termelési volumen kontrollját, a szerkezetátalakítást, a nyersanyagbeszerzést, az exportadó-politikát, az erőforrás-biztonságot, a készletfelhalmozást, a technológiai innovációt, a pénzügyi politikát és tervezést, valamint a végrehajtást érintik (65).

(152) Egy másik, az alumíniumágazatot érintő szakpolitikai dokumentum az alumíniumágazatra vonatkozó szabványos feltételekről szól, és az Ipari és Információs Technológiai Minisztérium tette közzé 2013. július 18-án a szerkezeti kiigazítás felgyorsítása és az alumíniumolvasztási kapacitások rendezetlen bővülésének visszaszorítása érdekében. A szabványos feltételekről szóló dokumentum az új üzemek vonatkozásában minimális termelési mennyiséget, az importált és a belföldön beszerzett bauxit és timföld kapcsán minőségi szabványokat, valamint ellátásbiztonságot vezet be. A szabványos feltételekről szóló dokumentum azt mutatja, hogy az Ipari és Információs Technológiai Minisztérium felel az alumíniumipar szabványosításáért és irányításáért, valamint az alumíniumiparban működésre jogosult vállalkozások jegyzékének közzétételéért (66).

(153) Az Államtanács Főhivatala által 2016-ban kiadott, az ideális piaci környezet kialakítására, a nemvasfém-ágazat strukturális kiigazításának és átalakításának elősegítésére, valamint a juttatások növelésére vonatkozó iránymutatásban (2016/42) (67) a kínai hatóságok fő célkitűzésként határozzák meg „a nemvasfém-ágazat szerkezetének optimalizálását; a legfontosabb termékkategóriák keresletének és kínálatának alapvető egyensúlyba hozatalát; az elektrolízissel történő alumíniumgyártási kapacitás 80 % felett tartását; az ásványi nyersanyagok, például a réz és az alumínium ellátásbiztonságának jelentős mértékű növelését” (68). A dokumentum az „új termelési kapacitások szigorú ellenőrzését” is előírja