AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2022/747 IRÁNYMUTATÁSA

(2022. május 5.)

az Európai Központi Bank külső statisztikák területén érvényesülő statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről szóló 2012/120/EU iránymutatás módosításáról (EKB/2011/23) (EKB/2022/23)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 3.1., 3.3., 5,1., 12.1. és 14.3. cikkére,

tekintettel az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikkére,

mivel:

(1) A növekvő határokon átnyúló kapcsolatokkal rendelkező összetett globális pénzügyi rendszerben fontos szerepet játszanak a különleges célú gazdasági egységként ismert szervezetek. A multinacionális vállalatok különleges célú gazdasági egységeket hoznak létre pénzügyi befektetéseik csatornázása, a több pénzügyi piachoz való hozzáférés fokozása, valamint tárgyi és immateriális eszközeik globális szervezése érdekében. A különleges célú gazdasági egységek egyre fontosabbá válnak a külső statisztikákban, mivel szakosodott pénzügyi szervezetek, vagy újabban olyan nem pénzügyi szakosodott szervezetek formáját is ölthetik, amelyeket a multinacionális vállalatok azért hoznak létre, hogy a csoportszintű pénzügyi és nyereségmaximalizálási stratégia részeként kezeljék a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokat, a kutatást és fejlesztést, a kereskedelmet és egyéb tevékenységeket.

(2) A különleges célú gazdasági egységekre vonatkozó statisztikai információ lehetővé tenné az eurorendszer számára, hogy jobban megértse e szervezeteknek az euroövezet gazdasági és pénzügyi rendszerében betöltött szerepét. Közelebbről, a különleges célú gazdasági egységek nagymértékű koncentrációjával jellemezhető olyan tagállamokban, amelyek pénzneme az euro működő különleges célú gazdasági egységek tevékenységére vonatkozó statisztikai információ lehetővé tenné az eurorendszer számára, hogy elemezze és értelmezze a különleges célú gazdasági egységek forgalmából és pozícióiból eredő, határokon átnyúló összekapcsoltságot, és hogy a pénzügyi stabilitás elemzése céljából értékelje a kapcsolódó pénzügyi és gazdasági kockázatokat. Bár a különleges célú gazdasági egységekre mint intézményi egységekre vonatkozó statisztikai információt nemzeti szinten már gyűjtik, azokat nem jelentik elkülönítetten az Európai Központi Banknak (EKB). A különleges célú gazdasági egységekre vonatkozó statisztikai információt ezért a nemzeti központi bankoknak (NKB-k) negyedévente jelenteniük kell az EKB-nak.

(3) A különleges célú gazdasági egységekre vonatkozó statisztikai információt az NKB-któl eltérő, illetékes statisztikai hatóságok is gyűjthetik és/vagy összeállíthatják. Ezért az ezen információk EKB részére történő jelentéséhez szükség lehet az NKB-k és az ilyen illetékes hatóságok közötti együttműködésre.

(4) Az EKB tagja volt a Nemzetközi Valutaalap (IMF) fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottsága által 2016-ban létrehozott, különleges célú gazdasági egységekkel foglalkozó munkacsoportnak. A munkacsoport által felvetett egyik kérdés a különleges célú gazdasági egységek nemzetközileg elfogadott fogalommeghatározásának hiánya volt, és végleges jelentésében (2) javaslatot tett erre a fogalommeghatározásra. A különleges célú gazdasági egységekre vonatkozó statisztikai adatszolgáltatással kapcsolatban az NKB-k számára előírt követelményeknek ezért figyelembe kell venniük ezt a fogalommeghatározást.

(5) Ezért a 2012/120/EU iránymutatást (3) (EKB/2011/23) ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYMUTATÁST:

1. cikk Módosítások A 2012/120/EU (EKB/2011/23) iránymutatás a következőképpen módosul: 1. Az 1. cikk a következő 18. ponttal egészül ki: „18. »különleges célú gazdasági egység«: olyan hivatalosan nyilvántartásba vett és/vagy bejegyzett jogalany, amely a) intézményi egységként elismert; b) nulla, vagy legfeljebb öt alkalmazottat foglalkoztat; c) nulla vagy minimális fizikai jelenléttel rendelkezik; d) nulla vagy minimális a fizikai termelőtevékenysége abban a gazdaságban, amelyben rezidens (»fogadó állam«); e) a fogadó államban nem rezidensek közvetlen vagy közvetett ellenőrzése alatt áll; f) a fogadó állam által nyújtott különleges előnyök megszerzése céljából jött létre az alábbi célok közül egy vagy több érdekében: i. tulajdonosának (tulajdonosainak) tőkepiacokhoz vagy kifinomult pénzügyi szolgáltatásokhoz biztosít hozzáférést; ii. elhatárolja a tulajdonos(oka)t a pénzügyi kockázatoktól; iii. csökkenti a szabályozásból eredő és az adóterheket; iv. titkos jelleget biztosít a tranzakciói és tulajdonosa(i) számára; g) szinte teljes egészében a fogadó államban nem rezidensekkel köt ügyleteket; h) pénzügyi mérlege nagyrészt határokon átnyúló követelésekből és kötelezettségekből áll, kivéve a forgalomképes hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat kibocsátó szervezetek esetében, ahol ez az információ esetleg nem áll rendelkezésre.” 2. A 2. cikk a következő (1b) bekezdéssel egészül ki: „(1b) Az NKB-k negyedéves adatokat szolgáltatnak az EKB-nak a rezidens különleges célú gazdasági egységek nemzetközi tranzakcióiról és pozícióiról a II. melléklet 10. táblázatában meghatározottak szerint és a 3. cikk (2) bekezdésében feltüntetett határidőkkel összhangban.” 3. A 6. cikk (3) bekezdésében a bevezető szövegrész helyébe a következő szöveg lép: „Amennyiben a II. melléklet 1–5. és 10. táblázatának valamely tétele tekintetében az euroövezeti és nemzeti statisztikák számára az adatok elhanyagolhatóak vagy jelentéktelenek, illetve az adott tételhez az adatok nem gyűjthetőek be észszerű költséggel, az NKB-k a biztos statisztikai módszerekkel történő legjobb becslés alapján szolgáltatnak adatot, feltéve, hogy a statisztika analitikai értékét ez nem veszélyezteti. Emellett az NKB-k a legjobb becslés alapján szolgáltatnak adatot a II. melléklet 1., 2., 4., 6. és 10. táblázatában szereplő következő bontásokra:” 4. A szöveg a következő 8a. cikkel egészül ki: „8a. cikk A rezidens különleges célú gazdasági egységek határokon átnyúló tranzakcióira és állományaira vonatkozó adatok első továbbítása az (EU) 2022/747 iránymutatás (EKB/2022/23) hatálybalépését követően Az (EU) 2022/747 európai központi banki iránymutatás (EKB/2022/23) (*1) hatálybalépését követően a II. melléklet 10. táblázatában meghatározott, a rezidens különleges célú gazdasági egységek határokon átnyúló tranzakcióira és állományaira vonatkozó adatok első továbbítására 2023 márciusában kerül sor a 2022 negyedik negyedévére vonatkozó adatok tekintetében. A 2020 első negyedévétől kezdődő időszakra vonatkozó negyedéves adatokat legkésőbb 2023 szeptemberéig kell továbbítani. (*1) Az Európai Központi Bank (EU) 2022/747 iránymutatása (2022. május 5.) az Európai Központi Bank külső statisztikák területén érvényesülő statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről szóló 2012/120/EU iránymutatás módosításáról (EKB/2011/23)(EKB/2022/23) (HL L 137., 2022.5.16., 177. o.).”" 5. Az I. és a II. melléklet ezen iránymutatás mellékletével összhangban módosul.

2. cikk Hatálybalépés Ez az iránymutatás az azon tagállamok nemzeti központi bankjaival történő közlésének napján lép hatályba, amelyek pénzneme az euro.

3. cikk Címzettek Ennek az iránymutatásnak címzettje az eurorendszer valamennyi központi bankja.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2022. május 5-én. az EKB Kormányzótanácsa részéről az EKB elnöke Christine LAGARDE

(1) HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

(2) Az IMF fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottsága (BOPCOM), „Final Report of the Task Force on Special Purpose Entities” (A különleges célú gazdasági egységekkel foglalkozó munkacsoport zárójelentése), BOPCOM 18/03. sz. dokumentum, 2018. Elérhető az IMF honlapján: www.imf.org.

(3) Az Európai Központi Bank 2012/120/EU iránymutatása (2011. december 9.) az Európai Központi Bank külső statisztikák területén érvényesülő statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről (EKB/2011/23)(HL L 65., 2012.3.3., 1. o.).