II. MELLÉKLET

A SZAPORÍTÓANYAGOK GYŰJTÉSÉHEZ HASZNÁLT SZARVASMARHA-, JUH-, KECSKE-, SERTÉS- ÉS LÓFÉLÉKRE, VALAMINT EZEN ÁLLATOK KARANTÉNJÁRA, LABORATÓRIUMI VAGY MÁS VIZSGÁLATAIRA VONATKOZÓAN A III. RÉSZ 1. FEJEZETÉNEK 2. SZAKASZÁBAN EMLÍTETT KIEGÉSZÍTŐ ÁLLATEGÉSZSÉGÜGYI KÖVETELMÉNYEK

1. RÉSZ

A SZAPORÍTÓANYAGOK GYŰJTÉSÉHEZ HASZNÁLT SZARVASMARHAFÉLÉKRE, VALAMINT AZ EMLÍTETT ÁLLATOK KARANTÉNJÁRA, LABORATÓRIUMI VAGY MÁS VIZSGÁLATAIRA VONATKOZÓAN A 20. CIKKBEN EMLÍTETT KIEGÉSZÍTŐ ÁLLATEGÉSZSÉGÜGYI KÖVETELMÉNYEK

I. fejezet

A spermagyűjtéshez használt szarvasmarhafélékre és ezen állatok karanténjára, laboratóriumi vagy más vizsgálataira vonatkozó kiegészítő állategészségügyi követelmények

1. A spermagyűjtő központba felvett valamennyi szarvasmarhafélére a következő követelmények alkalmazandók: a) az állatokat előzőleg karanténban kell tartani egy olyan karanténlétesítményben, ahol kizárólag azonos vagy jobb egészségi állapotú más párosujjú patás állatok vannak; b) az a) pontban említett karanténba helyezés kezdetét megelőző 30 napos időszakban az állatokat a következő vizsgálatoknak kell alávetni – a v. pontban említett, a szarvasmarha vírusos hasmenése tekintetében végzendő ellenanyag-vizsgálat kivételével –, és a vizsgálatoknak negatív eredményt kell adniuk: i. Mycobacterium tuberculosis complex (M. bovis, M. caprae és M. tuberculosis) általi fertőzöttség kimutatására az (EU) 2020/688 végrehajtási rendelet I. melléklete 2. részének 1. pontja szerinti intradermális tuberkulinpróba; ii. Brucella abortus, Brucella melitensis és Brucella suis általi fertőzöttség kimutatására az (EU) 2020/688 végrehajtási rendelet I. melléklete 1. részének 1. pontja szerinti szerológiai vizsgálat; iii. enzootikus szarvasmarha-leukózis kimutatására az (EU) 2020/688 végrehajtási rendelet I. melléklete 4. részének a) pontja szerinti szerológiai vizsgálat, a 20. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti eltérés alkalmazásával; iv. szarvasmarhák fertőző rhinotracheitise/fertőző pustulás vulvovaginitis tekintetében vérmintán végzett szerológiai vizsgálat (egész vírus), ha az állatok nem olyan létesítményből érkeztek, amely mentes a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisétől/fertőző pustulás vulvovaginitistől; v. szarvasmarha vírusos hasmenése tekintetében: — vírusizolációs próba, vírusgenom-vizsgálat vagy vírusantigén-vizsgálat, és — az ellenanyagok jelenlétének vagy hiányának meghatározását célzó szerológiai vizsgálat; c) az a) pontban említett karanténban tartás alatt, valamint legalább 21 napos időszakon keresztül, vagy az iv. és v. pontnak megfelelően szükséges vizsgálatok esetében 7 napos időszakon keresztül a karanténlétesítménybe való felvételüket követően – az iii. pontban említett, a szarvasmarha vírusos hasmenése tekintetében végzendő ellenanyag-vizsgálat kivételével – az állatokat a következő vizsgálatoknak kell alávetni, és a vizsgálatoknak negatív eredményt kell adniuk: i. Brucella abortus, Brucella melitensis és Brucella suis általi fertőzöttség kimutatására az (EU) 2020/688 végrehajtási rendelet I. melléklete 1. részének 1. pontja szerinti szerológiai vizsgálat; ii. szarvasmarhák fertőző rhinotracheitise/fertőző pustulás vulvovaginitis tekintetében vérmintán végzett szerológiai vizsgálat (egész vírus). iii. szarvasmarha vírusos hasmenése tekintetében: — vírusizolációs próba, vírusgenom-vizsgálat vagy vírusantigén-vizsgálat, és — az ellenanyagok jelenlétének vagy hiányának meghatározását célzó szerológiai vizsgálat. Szeronegatív vagy szeropozitív állatot csak akkor lehet beengedni a spermagyűjtő központba, ha a karanténlétesítménybe történő bekerülést megelőzően szeronegatív eredményt adó állatokban nem történik szerokonverzió. Ha szerokonverzió történik, minden olyan állatot, amely szeronegatív marad, meghosszabbított ideig a karanténlétesítményben kell tartani addig, amíg az állatcsoportban 3 héten keresztül nem történik több szerokonverzió. A szerológiailag pozitív állatok beengedhetők a spermagyűjtő központba; iv. szarvasmarha genitális campylobacteriosisa (Campylobacter fetus ssp. venerealis) tekintetében: — a 6 hónaposnál fiatalabb állatok esetében, illetve az ezen életkoruk óta, az a) pontban említett karantén előtt egynemű csoportban, nőivarú állatokkal való érintkezés nélkül tartott állatok esetében mesterséges hüvelyöblítéssel nyert mintán vagy tasakváladékból vett mintán végzett egyetlen vizsgálat; vagy — a tasakváladékból vagy mesterséges hüvelyöblítéssel három alkalommal, egymástól legalább 7 napos időközzel vett mintákon végzett vizsgálat; v. trichomonosis (Trichomonas foetus) tekintetében: — a 6 hónaposnál fiatalabb állatok esetében, illetve az ezen életkoruk óta, az a) pontban említett karantén előtt egynemű csoportban, nőivarú állatokkal való érintkezés nélkül tartott állatok esetében a tasakváladékból vett mintán elvégzett egyetlen vizsgálat; vagy — a tasakváladékból három alkalommal, egymástól legalább 7 napos időközzel vett mintákon elvégzett vizsgálat; Ha a c) pontban felsorolt vizsgálatok bármelyikének eredménye pozitívnak bizonyul, az érintett állatot azonnal el kell távolítani a karanténlétesítményből. Állatok egy csoportjának karanténba helyezése esetén az illetékes hatóság megtesz minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy az e melléklet 1. részének I. fejezetével összhangban visszaállítsa a többi állat spermagyűjtő központba történő bejutásra való alkalmasságát; d) szarvasmarha vírusos hasmenése tekintetében szeropozitív bikák spermájának első alkalommal történő feladása előtt minden egyes állattól vett spermamintát szarvasmarha vírusos hasmenése tekintetében vírusizolációs vagy vírusantigén enzimhez kapcsolt immunszorbens (ELISA) vizsgálatnak kell alávetni. Pozitív eredmény esetén a bikát el kell távolítani a spermagyűjtő központból, és az összes spermáját meg kell semmisíteni.

2. A spermagyűjtő központban tartott valamennyi szarvasmarhafélét minden évben legalább egyszer a következő vizsgálatoknak (kötelező rutinvizsgálatoknak) kell alávetni, és e vizsgálatoknak negatív eredményt kell adniuk: a) Mycobacterium tuberculosis complex (M. bovis, M. caprae és M. tuberculosis) általi fertőzöttség kimutatására az (EU) 2020/688 végrehajtási rendelet I. melléklete 2. részének 1. pontja szerinti intradermális tuberkulinpróba; b) Brucella abortus, Brucella melitensis és Brucella suis általi fertőzöttség kimutatására az (EU) 2020/688 végrehajtási rendelet I. melléklete 1. részének 1. pontja szerinti szerológiai vizsgálat; c) enzootikus szarvasmarha-leukózis kimutatására az (EU) 2020/688 végrehajtási rendelet I. melléklete 4. részének a) pontja szerinti szerológiai vizsgálat; d) szarvasmarhák fertőző rhinotracheitise/fertőző pustulás vulvovaginitis tekintetében vérmintán végzett szerológiai vizsgálat (egész vírus); e) szarvasmarha vírusos hasmenése tekintetében ellenanyag kimutatására szolgáló szerológiai vizsgálat, amelyet csak a szeronegatív állatokon végeznek el. Amennyiben egy állat szeropozitívvá válik, az utolsó negatív eredménye óta levett spermát meg kell semmisíteni vagy meg kell győződni arról, hogy abban a vírus nem mutatható ki; f) szarvasmarha genitális campylobacteriosisa tekintetében a tasakváladékból vett mintán végzett vizsgálat. Csak azokat a bikákat kell vizsgálni, amelyek spermát adnak vagy érintkezésbe kerülnek spermát adó bikákkal. A gyűjtésbe több mint 6 hónapnyi pihenő után visszatérő bikákat a termelés újrakezdése előtt 30 napos időszakon keresztül vizsgálni kell; g) trichomonosis tekintetében a tasakváladékból vett mintán végzett vizsgálat. Csak azokat a bikákat kell vizsgálni, amelyek spermát adnak vagy érintkezésbe kerülnek spermát adó bikákkal. A gyűjtésbe több mint 6 hónapnyi pihenő után visszatérő bikákat a termelés újrakezdése előtt 30 napos időszakon keresztül vizsgálni kell.

3. Ha a 2. pontban említett vizsgálatok bármelyikének eredménye pozitívnak bizonyul, az állatot el kell különíteni, és a tőle az utolsó negatív eredményű vizsgálat óta gyűjtött spermát nem lehet másik tagállamba szállítani, kivéve a szarvasmarhák vírusos hasmenése esetén minden olyan ejakulátumból származó spermát, amely a vizsgálat során negatívnak bizonyult a szarvasmarha vírusos hasmenése vírusára vagy vírusgenomjára. Az első albekezdésben említett állatot el kell távolítani a spermagyűjtő központból. A spermagyűjtő központban található összes többi állattól attól az időponttól kezdve gyűjtött spermát, amikor a 2. pontban leírt vizsgálatok egyikén negatív eredménnyel záruló vizsgálat utolsó mintáját levették, külön kell tárolni, és addig nem mozgatható a tagállamok között, ameddig a spermagyűjtő központ egészségügyi helyzete helyre nem állt és a tárolt spermán nem végezték el a megfelelő hatósági vizsgálatokat annak érdekében, hogy kizárják azoknak a kórokozóknak a jelenlétét a spermában, amelyek a 2. pontban említett betegségeket okozzák.

II. fejezet

Azon szarvasmarhafélékre és ezen állatok karanténjára vonatkozó kiegészítő állategészségügyi követelmények, amelyek embriók in vivo kinyert embriók donorjai

1. A donor szarvasmarhaféléket az embriógyűjtés napján a munkacsoport állatorvosának vagy a munkacsoport egy tagjának klinikailag meg kell vizsgálnia, és igazolnia kell, hogy azok mentesek a szarvasmarhafélék egyedeire vonatkozó bármely D kategóriájú betegség tüneteitől vagy jeleitől.

2. A donor szarvasmarhafélék mesterséges megtermékenyítésére használt spermát a II. melléklet 1. részének I. fejezetében és a III. melléklet 1. részében foglalt követelményeknek megfelelően kell gyűjteni, feldolgozni és tárolni.

III. fejezet

Embriók in vitro előállítása céljából petesejtek gyűjtéséhez használt szarvasmarhafélékre és ezen állatok karanténjára vonatkozó kiegészítő állategészségügyi követelmények

1. Ha az egyes élő szarvasmarhafélékből petesejteket gyűjtenek [sebészeti úton kivágott petefészkekből történő aspirációval („petefészek eltávolítása”) vagy ultrahanggal vezérelt transzvaginális aspirációval („petesejtkinyerés”)], az ilyen petesejtek donor állataira a II. fejezetben meghatározott követelmények vonatkoznak.

2. Az olyan donor szarvasmarhafélék esetében, amelyektől a vágóhídon történő levágást követően gyűjtenek petefészket és más szöveteket, ezen állatok vágóhídra való kijelölését nem kell jóváhagyott mentesítési program részeként elvégezni, valamint ezen állatoknak nem kell olyan létesítményből érkezniük, amely egy A kategóriájú betegség vagy az (EU) 2016/429 rendelet 6. cikke szerinti új betegség donor szarvasmarhafélék körében történő kitörése miatt kialakított, korlátozás alatt álló körzetben található.

3. A petefészkek és más szövetek gyűjtését végző vágóhíd nem helyezkedhet el olyan, korlátozás alatt álló körzetben, amelyet egy A kategóriájú betegség vagy az (EU) 2016/429 rendelet 6. cikke szerinti új betegség donor szarvasmarhafélék körében történő kitörése miatt létesítettek.

4. A szarvasmarhafélék petesejtjeinek az embriók in vitro előállítása céljából történő megtermékenyítésére használt spermát a II. melléklet 1. részének I. fejezetében és a III. melléklet 1. részében foglalt követelményeknek megfelelően kell gyűjteni, feldolgozni és tárolni.

2. RÉSZ

A SZAPORÍTÓANYAGOK GYŰJTÉSÉHEZ HASZNÁLT SERTÉSFÉLÉKRE ÉS EZEN ÁLLATOK KARANTÉNJÁRA, LABORATÓRIUMI VAGY MÁS VIZSGÁLATAIRA VONATKOZÓAN A 21. CIKKBEN EMLÍTETT KIEGÉSZÍTŐ ÁLLATEGÉSZSÉGÜGYI KÖVETELMÉNYEK

I. fejezet

Spermagyűjtéshez használt sertésfélékre és ezen állatok karanténjára, laboratóriumi vagy más vizsgálataira vonatkozó kiegészítő állategészségügyi követelmények

1. A spermagyűjtő központba felvett valamennyi sertésfélére a következő követelmények alkalmazandók: a) az állatokat előzőleg karanténban kell tartani egy olyan karanténlétesítményben, ahol kizárólag azonos vagy jobb egészségi állapotú más párosujjú patás állatok vannak; b) az a) pontban említett, karanténlétesítménybe helyezés kezdetét megelőző 30 napos időszakban az állatokat a következő vizsgálatoknak kell alávetni, és a vizsgálatoknak negatív eredményt kell adniuk: i. Brucella abortus, Brucella melitensis és Brucella suis általi fertőzöttség tekintetében pufferolt Brucella-antigén próba (bengálvörös próba), kompetitív ELISA vagy indirekt ELISA sima Brucella fajok elleni ellenanyagok kimutatására. Ha bármelyik állat pozitívnak bizonyul a sima Brucella fajok (köztük a Brucella abortus, a Brucella melitensis és a Brucella suis) elleni ellenanyagokat kimutató szerológiai vizsgálatokon, az ugyanazon létesítmény negatív eredményű állatai nem fogadhatók be a karanténlétesítménybe mindaddig, amíg a Brucella abortus, Brucella melitensis és a Brucella suis általi fertőzöttség tekintetében meg nem erősítették a pozitív eredményű állatok származási létesítményeinek betegségtől mentes állapotát. ii. az Aujeszky-betegség vírusával való fertőzöttség tekintetében: — nem vakcinázott állatok esetében ELISA vizsgálat az Aujeszky-betegség egész vírusa vagy a vírus B glikoproteinje (ADV-gB) vagy D glikoproteinje (ADV-gD) ellenanyagainak kimutatására vagy szérumneutralizációs próba; — gE deléciós vakcinával beoltott állatok esetében az Aujeszky-betegség vírusának E glikoproteinje (ADV-gE) ellenanyagainak kimutatására szolgáló ELISA vizsgálat. Az Aujeszky-betegség vírusával való fertőzöttség kimutatására szolgáló szerológiai vizsgálatoknak meg kell felelniük az (EU) 2020/688 végrehajtási rendelet I. mellékletének 7. részében foglalt előírásoknak; iii. klasszikus sertéspestis tekintetében ellenanyag ELISA vagy szérumneutralizációs próba az azon tagállamokból vagy a tagállamok azon körzeteiből származó állatok esetében, ahol a klasszikus sertéspestis felbukkanását jelentették, vagy ahol e betegség elleni vakcinázást alkalmaztak a megelőző 12 hónapos időszakban; iv. a sertés reprodukciós zavarokkal és légzőszervi tünetekkel járó szindrómájának vírusával való fertőzöttség tekintetében szerológiai vizsgálat [egyrétegű szövettenyészetben végrehajtott immunperoxidáz-próba (IPMA), immunofluoreszcens próba (IFA) vagy ELISA]; c) az állatokat az a) pontban említett, karanténlétesítménybe való felvételük napjától számított legalább 21 napos időszakban vett mintákon végzett következő vizsgálatoknak vetették alá: i. Brucella abortus, Brucella melitensis és Brucella suis általi fertőzöttség tekintetében pufferolt Brucella-antigén próba (bengálvörös próba), kompetitív ELISA vagy indirekt ELISA sima Brucella fajok elleni ellenanyagok kimutatására. Azokat az állatokat, amelyek az első albekezdésben említett vizsgálatban pozitívnak bizonyultak, el kell távolítani a karanténlétesítményből, kivéve, ha a Brucella abortus, Brucella melitensis és Brucella suis általi fertőzöttség gyanúját kizárták a d) ponttal összhangban. ii. az Aujeszky-betegség vírusával való fertőzöttség tekintetében: — nem vakcinázott állatok esetében ELISA vizsgálat az Aujeszky-betegség egész vírusa vagy a vírus B glikoproteinje (ADV-gB) vagy D glikoproteinje (ADV-gD) ellenanyagainak kimutatására vagy szérumneutralizációs próba; — gE deléciós vakcinával beoltott állatok esetében az Aujeszky-betegség vírusának E glikoproteinje (ADV-gE) ellenanyagainak kimutatására szolgáló ELISA vizsgálat. Ha bármelyik állat pozitívnak bizonyul az Aujeszky-betegség vírusával való fertőzöttség kimutatására szolgáló vizsgálatokon, ezeket az állatokat azonnal el kell távolítani a karanténlétesítményből. iii. klasszikus sertéspestis tekintetében egy ellenanyag ELISA vagy szérumneutralizációs vizsgálat azon tagállamokból vagy a tagállamok azon körzeteiből származó állatok esetében, ahol nem jelentették a klasszikus sertéspestis felbukkanását, és ahol nem végeztek e betegség elleni vakcinázást a megelőző 12 hónapos időszakban; iv. a sertés reprodukciós zavarokkal és légzőszervi tünetekkel járó szindrómájának vírusával való fertőzöttség tekintetében szerológiai vizsgálat (IPMA, IFA vagy ELISA) és vírusgenom vizsgálat [reverz transzkripciós polimeráz láncreakció (RT-PCR), beágyazott RT-PCR, valós idejű RT-PCR)]. Ha egy állat pozitívnak bizonyul a sertés reprodukciós zavarokkal és légzőszervi tünetekkel járó szindrómájának vírusával való fertőzöttség kimutatására szolgáló vizsgálatokon, azt az állatot azonnal el kell távolítani a karanténlétesítményből. Csoportos karantén esetén az illetékes hatóságnak minden szükséges intézkedést meg kell tennie annak biztosítása érdekében, hogy az i., ii., iii. és iv. alpontban említett vizsgálatokra negatív eredményt adó, hátramaradt állatok egészségi állapota kielégítő legyen, mielőtt e fejezettel összhangban felvennék őket a spermagyűjtő központba; d) Brucella abortus, Brucella melitensis és Brucella suis általi fertőzöttség gyanúja esetén a következő intézkedéseket kell hozni: i. a következő protokollt kell végrehajtani azon állatokra vonatkozóan, amelyek a c)i. pontban említett vizsgálat során Brucella abortus, Brucella melitensis és Brucella suis általi fertőzöttségre nézve pozitívnak bizonyultak: — a pozitív szérumokat a c)i. pontban meghatározottak közül legalább egy olyan alternatív vizsgálatnak alá kell vetni, amelynek elvégzésére még nem került sor a c) pontban említett mintákon; — járványügyi vizsgálatot kell végezni azon állatok származási létesítményeiben, amelyek a Brucella abortus, Brucella melitensis és Brucella suis általi fertőzöttségre nézve végzett vizsgálaton pozitívnak bizonyultak; — legkorábban a c) pontban említett minták gyűjtésének napjától számított 7 nap elteltével a c)i. pontban és a d)i. pont első francia bekezdésében említett vizsgálatok során pozitívnak bizonyult minden állatból mintát kell venni, és azokat a c)i. pontban előírt szerológiai vizsgálatnak kell alávetni, vagy a c) pontban említett valamennyi állatot brucelin bőrvizsgálatnak kell alávetni; ii. a Brucella abortus, Brucella melitensis és Brucella suis általi fertőzöttség gyanúját ki kell zárni, feltéve, hogy a származási létesítmény(ek)ben végzett járványügyi vizsgálat nem tárta fel a Brucella abortus, Brucella melitensis és Brucella suis általi fertőzöttség jelenlétét, és: — negatív eredménnyel zárult a d)i. pont első francia bekezdésében említett ismételt vizsgálat vagy a d)i. pont harmadik francia bekezdésében említett vizsgálat; vagy — a d)i. pont első vagy harmadik francia bekezdésében említett vizsgálatok során pozitívnak bizonyult minden állatot vágás utáni vizsgálatnak és a sima Brucella fajok (köztük a Brucella abortus, a Brucella melitensis és a Brucella suis) kimutatására szolgáló (PCR- vagy baktériumkultúra-) vizsgálatnak vetettek alá, és a vizsgálatok minden esetben negatív eredményt adtak; iii. miután a Brucella abortus, Brucella melitensis és Brucella suis általi fertőzöttség gyanúját kizárták, a c) pont második bekezdésében említett karanténlétesítményből származó összes állat felvehető a spermagyűjtő központba.

2. A spermagyűjtő központokban tartott sertésfélék kötelező rutinvizsgálatát a következőképpen kell elvégezni: a) a spermagyűjtő központban tartott minden sertésfélének át kell esnie a következő vizsgálatokon és e vizsgálatoknak negatív eredményt kell adniuk: i. a Brucella abortus, Brucella melitensis és Brucella suis általi fertőzöttség tekintetében pufferolt Brucella-antigén próba (bengálvörös próba) vagy kompetitív ELISA vagy indirekt ELISA; ii. az Aujeszky-betegség vírusával való fertőzöttség tekintetében: — nem vakcinázott állatok esetében ELISA vizsgálat az Aujeszky-betegség egész vírusa vagy a vírus B glikoproteinje (ADV-gB) vagy D glikoproteinje (ADV-gD) ellenanyagainak kimutatására vagy szérumneutralizációs próba; — gE deléciós vakcinával beoltott állatok esetében az Aujeszky-betegség vírusának E glikoproteinje (ADV-gE) ellenanyagainak kimutatására szolgáló ELISA vizsgálat; iii. a klasszikus sertéspestis tekintetében ELISA ellenanyag vagy szérumneutralizációs próba; iv. a sertés reprodukciós zavarokkal és légzőszervi tünetekkel járó szindrómájának vírusával való fertőzöttség tekintetében szerológiai vizsgálat (IPMA, IFA vagy ELISA vizsgálat); b) az a) pontban előírt vizsgálatokat olyan mintákon kell elvégezni, amelyeket: i. minden egyes állattól közvetlenül azelőtt vettek, hogy elhagyják a spermagyűjtő központot vagy megérkeznek a vágóhídra, de legkésőbb a spermagyűjtő központba való befogadás napjától számított 12 hónapon belül; vagy ii. legalább: — a spermagyűjtő központban lévő állatok 25 %-ától vettek 3 havonta a Brucella abortus, Brucella melitensis és Brucella suis általi fertőzöttség, az Aujeszky-betegség vírusával való fertőzöttség és a klasszikus sertéspestis fertőzés vizsgálata céljából, és a spermagyűjtő központban lévő állatok legalább 10 %-ától vettek minden hónapban a sertés reprodukciós zavarokkal és légzőszervi tünetekkel járó szindrómájának vírusával való fertőzöttség vizsgálata céljából, vagy — a spermagyűjtő központban lévő állatok 10 %-ától vettek minden hónapban a Brucella abortus, Brucella melitensis és Brucella suis általi fertőzöttség, az Aujeszky-betegség vírusával való fertőzöttség, a klasszikus sertéspestis fertőzés és a sertés reprodukciós zavarokkal és légzőszervi tünetekkel járó szindrómájának vírusával való fertőzöttség vizsgálata céljából. A ii. pontban felsorolt két lehetőséggel összhangban végzett mintavétel esetén a központ állatorvosának biztosítania kell, hogy a mintavételnek alávetett állatok az adott központ teljes populációjára nézve reprezentatívak legyenek, különösen a korcsoportok és az elszállásolás tekintetében; c) ha a vizsgálat a 2.b)ii. pont szerint történik, a központ állatorvosának biztosítania kell, hogy minden állatot a spermagyűjtő központba történő felvételük napjától számítva legalább 12 havonta megvizsgáljanak a 2.a) pontban említett betegségekre nézve.

3. Amennyiben a 2.a) pontban említett vizsgálatok bármelyike pozitívnak bizonyul, az állatot el kell különíteni, és az állattól a legutóbbi negatív eredményű vizsgálat időpontját követően gyűjtött sperma nem szállítható a tagállamok között. Az első albekezdésben említett állatot azonnal el kell távolítani a spermagyűjtő központból. A spermagyűjtő központban található összes többi állattól attól az időponttól kezdve gyűjtött spermát, amikor a 2.a) pontban leírt vizsgálatok egyikén negatív eredménnyel záruló vizsgálat utolsó mintáját levették, külön kell tárolni, és addig nem mozgatható a tagállamok között, ameddig a spermagyűjtő központ egészségügyi helyzete helyre nem állt, és a tárolt spermán nem végezték el a megfelelő hatósági vizsgálatokat annak érdekében, hogy kizárják azoknak a kórokozóknak a jelenlétét a spermában, amelyek a 2.a) pontban említett betegségeket okozzák.

II. fejezet

Petesejt és embrió gyűjtéséhez használt sertésfélékre és ezen állatok karanténjára vonatkozó kiegészítő állategészségügyi követelmények

1. A donor sertésféléket a petesejt- vagy embriógyűjtés napján a munkacsoport állatorvosának vagy a munkacsoport egy tagjának klinikailag meg kell vizsgálnia, és igazolnia kell, hogy azok mentesek a sertésfélékre vonatkozó bármely D kategóriájú betegség tüneteitől vagy jeleitől.

2. Az 1. pontban említett követelményeken kívül a donor nőivarú sertésféléknek – az in vivo kinyert, tripszinkezelésnek alávetett embriók donorjainak kivételével – olyan tagállamból vagy annak olyan körzetéből kell származnia, amely mentes az Aujeszky-betegséget okozó vírussal való fertőzöttségtől, illetve ahol az Aujeszky-betegség vírusával való fertőzöttség tekintetében jóváhagyott mentesítési programot hajtottak végre.

3. A sertés reprodukciós zavarokkal és légzőszervi tünetekkel járó szindrómájának vírusával való fertőzöttség tekintetében az in vivo kinyert embriók donorjaként szolgáló nőivarú sertésféléket a sertés reprodukciós zavarokkal és légzőszervi tünetekkel járó szindrómájának vírusával való fertőzöttségre nézve negatív eredménnyel záruló szerológiai vizsgálatnak kell alávetni két alkalommal, a vizsgálatok között legalább 21 nap időközt biztosítva, a második vizsgálatot az embrió gyűjtése előtt 15 napon belül elvégezve.

4. A donor sertésfélék mesterséges megtermékenyítésére használt spermát a II. melléklet 2. részének I. fejezetében és a III. melléklet 1. részében foglalt követelményeknek megfelelően kell gyűjteni, feldolgozni és tárolni.

3. RÉSZ

A SZAPORÍTÓANYAGOK GYŰJTÉSÉHEZ HASZNÁLT JUH- ÉS KECSKEFÉLÉKRE ÉS EZEN ÁLLATOK KARANTÉNJÁRA, LABORATÓRIUMI VAGY MÁS VIZSGÁLATAIRA VONATKOZÓAN A 22. CIKKBEN EMLÍTETT KIEGÉSZÍTŐ ÁLLATEGÉSZSÉGÜGYI KÖVETELMÉNYEK

I. fejezet

Spermagyűjtéshez használt juh- és kecskefélékre, valamint ezen állatok karanténjára, laboratóriumi vagy más vizsgálataira vonatkozó kiegészítő állategészségügyi követelmények

1. A spermagyűjtő központba felvett valamennyi juh- és kecskefélének meg kell felelnie a következő követelményeknek: a) az állatokat előzőleg karanténban kell tartani egy olyan karanténlétesítményben, ahol kizárólag azonos vagy jobb egészségi állapotú más párosujjú patás állatok vannak; b) juhfélék esetében olyan létesítményből kell származniuk, ahol az a) pontban említett karanténlétesítményben való tartózkodásukat megelőző 60 napos időszakban juh-mellékheregyulladásra (Brucella ovis) vonatkozó szerológiai vizsgálatnak, vagy bármely más, ezzel azonos dokumentált érzékenységű és specifikusságú vizsgálatnak vetették alá őket. Abban az esetben, ha a juhféléket kecskefélékkel együtt tartják, ezeket a kecskeféléket a juh-mellékheregyulladásra (Brucella ovis) nézve szintén negatív eredménnyel záruló szerológiai vizsgálatnak kell alávetni; c) az állatokat az a) pontban említett, karanténlétesítménybe helyezés kezdetét megelőző 30 napos időszakban vett vérmintán végzett – minden esetben negatív eredménnyel záruló – következő vizsgálatoknak vetették alá: i. Brucella abortus, Brucella melitensis és Brucella suis általi fertőzöttség kimutatására az (EU) 2020/688 végrehajtási rendelet I. melléklete 1. részének 1. pontja szerinti szerológiai vizsgálat; ii. juhfélék esetében juh-mellékheregyulladásra (Brucella ovis) vonatkozó szerológiai vizsgálat, vagy bármely más, ezzel azonos dokumentált érzékenységű és specifikusságú vizsgálat. Abban az esetben, ha a juhféléket kecskefélékkel együtt tartják, ezeket a kecskeféléket a juh-mellékheregyulladásra (Brucella ovis) nézve szintén negatív eredménnyel záruló szerológiai vizsgálatnak kell alávetni; d) az állatokat az a) pontban említett karanténidőszak alatt és a karanténlétesítménybe való felvételük napjától számított legalább 21 napos időszakban vett mintákon végzett – minden esetben negatív eredménnyel záruló – következő vizsgálatoknak vetették alá: i. Brucella abortus, Brucella melitensis és Brucella suis általi fertőzöttség kimutatására az (EU) 2020/688 végrehajtási rendelet I. melléklete 1. részének 1. pontja szerinti szerológiai vizsgálat; ii. juhfélék esetében juh-mellékheregyulladásra (Brucella ovis) vonatkozó szerológiai vizsgálat, vagy bármely más, ezzel azonos dokumentált érzékenységű és specifikusságú vizsgálat. Abban az esetben, ha a juhféléket kecskefélékkel együtt tartják, ezeket a kecskeféléket a juh-mellékheregyulladás (Brucella ovis) tekintetében szintén negatív eredménnyel záruló szerológiai vizsgálatnak kell alávetni.

2. Az engedélyezett spermagyűjtő központban tartott valamennyi juh- és kecskefélét minden évben legalább egyszer a következő vizsgálatoknak (kötelező rutinvizsgálatoknak) kell alávetni, amely vizsgálatoknak negatív eredményt kell adniuk: a) Brucella abortus, Brucella melitensis és Brucella suis általi fertőzöttség kimutatására az (EU) 2020/688 végrehajtási rendelet I. melléklete 1. részének 1. pontja szerinti szerológiai vizsgálat; b) juhfélék esetében juh-mellékheregyulladásra (Brucella ovis) vonatkozó szerológiai vizsgálat, vagy bármely más, ezzel azonos dokumentált érzékenységű és specifikusságú vizsgálat. Abban az esetben, ha a juhféléket kecskefélékkel együtt tartják, ezeket a kecskeféléket a juh-mellékheregyulladás (Brucella ovis) tekintetében szintén negatív eredménnyel záruló szerológiai vizsgálatnak kell alávetni.

3. Amennyiben a 2. pontban említett vizsgálatok bármelyike pozitívnak bizonyul, az állatot el kell különíteni, és az állattól a legutóbbi negatív eredményű vizsgálat időpontját követően gyűjtött sperma nem szállítható a tagállamok között. Az első albekezdésben említett állatot el kell távolítani a spermagyűjtő központból. A spermagyűjtő központban található összes többi állattól attól az időponttól kezdve gyűjtött spermát, amikor a 2. pontban leírt vizsgálatok egyikén negatív eredménnyel záruló vizsgálat utolsó mintáját levették, külön kell tárolni, és addig nem mozgatható a tagállamok között, ameddig a spermagyűjtő központ egészségügyi helyzete helyre nem állt és a tárolt spermán nem végezték el a megfelelő hatósági vizsgálatokat annak érdekében, hogy kizárják azoknak a kórokozóknak a jelenlétét a spermában, amelyek a 2. pontban említett betegségeket okozzák.

II. fejezet

Petesejt és embrió gyűjtéséhez használt juhfélékre és kecskefélékre, valamint ezen állatok karanténjára vonatkozó kiegészítő állategészségügyi követelmények

1. A donor juh- és kecskeféléket a petesejt- vagy embriógyűjtés napján a munkacsoport állatorvosának vagy a munkacsoport egy tagjának klinikailag meg kell vizsgálnia, és igazolnia kell, hogy azok mentesek a juh- és kecskefélék egyedeire vonatkozó bármely D kategóriájú betegség tüneteitől vagy jeleitől.

2. A donor juhfélék és kecskefélék mesterséges megtermékenyítésére használt spermát a II. melléklet 3. részének I. fejezetében és a III. melléklet 1. részében foglalt követelményeknek megfelelően kell gyűjteni, feldolgozni és tárolni.

4. RÉSZ

A SZAPORÍTÓANYAGOK GYŰJTÉSÉHEZ HASZNÁLT LÓFÉLÉKRE ÉS EZEN ÁLLATOK KARANTÉNJÁRA, LABORATÓRIUMI VAGY MÁS VIZSGÁLATAIRA VONATKOZÓAN A 23. CIKKBEN EMLÍTETT KIEGÉSZÍTŐ ÁLLATEGÉSZSÉGÜGYI KÖVETELMÉNYEK

I. fejezet

Spermagyűjtéshez használt lófélékre és ezen állatok karanténjára, laboratóriumi vagy más vizsgálataira vonatkozó kiegészítő állategészségügyi követelmények

1. Sperma gyűjtésére csak olyan donor lóféle használható, amely a központ állatorvosa szerint megfelel a következő követelményeknek: a) az állatot a következő vizsgálatoknak kell alávetni a b) pontban előírt egyik vizsgálati programnak megfelelően: i. a ló fertőző kevésvérűségének kimutatására irányuló, negatív eredménnyel záruló agargél-immundiffúziós próba (Coggins-próba) vagy ELISA-próba; ii. a ló fertőző arteritisét okozó vírus izolálására vagy a vírusgenom polimeráz láncreakcióval (PCR) vagy valós idejű polimeráz láncreakcióval való kimutatására szolgáló, a donor mén teljes spermájának azonos térfogategységnyi mennyiségén negatív eredménnyel záruló vizsgálat, kivéve, ha a donor mént a ló fertőző vírusos arteritisére nézve szérumneutralizációs próbának vetették alá, és ennek eredménye 1:4-es szérumhígításban negatív lett; iii. a lovak ragályos méhgyulladása (Taylorella equigenitalis) kórokozójának kimutatására szolgáló, két alkalommal, legalább 7 napos időközzel, de semmiképpen sem hamarabb, mint a donor mén lehetséges antimikrobiális kezelése után legalább (szisztémás kezelés esetén) 7 nappal vagy (helyi kezelés esetén) 21 nappal, a donor méntől legalább a következő helyekről (tamponnal) vett három mintán minden egyes esetben negatív eredménnyel elvégzett vizsgálat: — vaszora, — húgycső, — fossa glandis. A mintákat a laboratóriumba való elszállítás előtt aktív szenes szállítóközegbe, például Amies táptalajra kell helyezni. A mintákon a következő vizsgálatok legalább egyikét el kell végezni: — mikroaerofil feltételek mellett legalább 7 napig történő tenyésztés a Taylorella equigenitalis izolálása érdekében, a donorállattól történő mintavételt követően 24 órán belül, vagy ha a mintákat hűtve szállítják, 48 órán belül megkezdve; vagy — polimeráz láncreakció vagy valós idejű polimeráz láncreakció a Taylorella equigenitalis genomjának kimutatására, a donorállattól történő mintavételt követően 48 órán belül elvégezve; b) az állaton el kell végezni a következő vizsgálati programok egyikét: i. ha a donor mén az első spermagyűjtés időpontját megelőző legalább 30 napos időszak során és a gyűjtési időszak során folyamatosan a spermagyűjtő központban tartózkodik, és a spermagyűjtő központban tartott lófélék nem kerülnek közvetlen érintkezésbe a donor mén egészségi állapotánál rosszabb egészségi állapotú lófélékkel, az a) ponttal összhangban előírt vizsgálatokat el kell végezni a donor méntől legalább évente egyszer (kötelező rutinjellegű vizsgálatok) a tenyészidőszak kezdetén vagy a friss, hűtött vagy fagyasztott állapotban másik tagállamba történő szállításra szánt sperma első gyűjtése előtt és az első spermagyűjtést megelőzően a legalább 30 napos tartózkodási időszak kezdeti időpontját követően legalább 14 nappal vett mintán; ii. ha a donor mén az első spermagyűjtés időpontját megelőző legalább 30 napos időszak során és a gyűjtési időszak során folyamatosan a spermagyűjtő központban tartózkodik, de alkalmanként – a központ állatorvosának felügyelete alatt – a gyűjtés időszaka alatt összesen 14 napnál rövidebb ideig elhagyhatja a spermagyűjtő központot, illetve a spermagyűjtő központban tartott egyéb lófélék közvetlen érintkezésbe kerülnek rosszabb egészségi állapotú lófélékkel, az a) ponttal összhangban előírt vizsgálatokat a következők szerint kell végezni: — legalább évente egyszer a donor méntől a tenyészidőszak kezdetén vagy a friss, hűtött vagy fagyasztott állapotban másik tagállamba történő szállításra szánt sperma első gyűjtése előtt és az első spermagyűjtést megelőzően a legalább 30 napos tartózkodási időszak kezdeti időpontját követően legalább 14 nappal vett mintán; valamint — a friss, hűtött vagy fagyasztott állapotban másik tagállamba történő szállításra szánt sperma gyűjtési időszaka során a következők szerint: — az a)i. pontban előírt vizsgálatot olyan mintákon, amelyeket a másik tagállamba történő szállításra szánt sperma gyűjtése napját legfeljebb 90 nappal megelőzően vettek le, — az a)ii. pontban előírt vizsgálatot olyan mintákon, amelyeket a másik tagállamba történő szállításra szánt sperma gyűjtése napját legfeljebb 30 nappal megelőzően vettek le, kivéve, ha a donor mén nem vírusürítő állapotát a másik tagállamba történő szállításra szánt sperma gyűjtése napját legfeljebb 6 hónappal megelőzően levett teljes spermájának azonos térfogategységnyi mennyiségén végzett vírusizolálási vizsgálat, polimeráz láncreakció vagy valós idejű polimeráz láncreakció negatív eredménye erősíti meg, és a donor mént a ló fertőző arteritisére nézve szérumneutralizációs próbának vetették alá, amelynek eredménye legalább 1:4-es szérumhígításban pozitív lett, — az a)iii. pontban előírt vizsgálatot olyan mintákon, amelyeket a másik tagállamba történő szállításra szánt sperma gyűjtése napját legfeljebb 60 nappal megelőzően vettek le, és amelyet polimeráz láncreakció vagy valós idejű polimeráz láncreakció esetén egyetlen alkalommal (tamponnal) levett három mintán lehet elvégezni; iii. ha a donor mén nem felel meg az i. és ii. pontban meghatározott feltételeknek és a sperma gyűjtése fagyasztott állapotban másik tagállamba történő szállítás céljából történik, az a) pontnak megfelelően szükséges vizsgálatokat a donor méntől vett mintákon a következők szerint kell elvégezni: — legalább évente egyszer a tenyészidőszak kezdetén; — a III. melléklet 1. részének 2.b) pontjában előírt tárolási időszak során és azt megelőzően, hogy a spermát a spermagyűjtő központból eltávolítják vagy felhasználják, olyan mintákon, amelyeket a spermagyűjtés napját legfeljebb 14 nappal megelőzően, illetve legfeljebb 90 nappal követően vettek le. A iii. pont második francia bekezdésétől eltérve nem szükséges az a)ii. pontban leírtak szerint a ló fertőző arteritisének kimutatása céljából gyűjtés után mintát venni és vizsgálatot végezni, amennyiben a szeropozitív donor mén nem vírusürítő állapotát az évente két alkalommal, legalább 4 hónap eltéréssel levett teljes spermájának azonos térfogategységnyi mennyiségén végzett vírusizolálási vizsgálat, polimeráz láncreakció vagy valós idejű polimeráz láncreakció negatív eredménye erősíti meg, és a donor mént a ló fertőző arteritisére nézve szérumneutralizációs próbának vetették alá, amelynek eredménye legalább 1:4-es szérumhígításban pozitív lett; c) ha a b) pontban előírt vizsgálatok bármelyike pozitívnak bizonyul, a donor mént el kell különíteni, és az állattól a legutolsó negatív eredményű vizsgálat időpontja óta gyűjtött spermát nem lehet másik tagállamba szállítani, kivéve a ló fertőző arteritise esetében minden olyan ejakulátumból származó spermát, amelyet alávetettek a ló fertőző arteritisére irányuló vírusizolációs próbának, és az negatív eredménnyel zárult. A spermagyűjtő központban található összes többi méntől attól az időponttól kezdve gyűjtött spermát, amikor a b) pontban leírt vizsgálatok egyikén negatív eredménnyel záruló vizsgálat utolsó mintáját levették, külön kell tárolni, és addig nem mozgatható a tagállamok között, ameddig a spermagyűjtő központ egészségügyi helyzete helyre nem állt és a tárolt spermán nem végezték el a megfelelő hatósági vizsgálatokat annak érdekében, hogy kizárják azoknak a kórokozóknak a jelenlétét a spermában, amelyek a b) pontban említett betegségeket okozzák.

II. fejezet

Petesejt és embrió gyűjtéséhez használt lófélékre és ezen állatok karanténjára, laboratóriumi vagy más vizsgálataira vonatkozó további állategészségügyi követelmények

1. A donor lóféléket a petesejt- vagy embriógyűjtés napján a munkacsoport állatorvosának vagy a munkacsoport egy tagjának klinikailag meg kell vizsgálnia, és igazolnia kell, hogy mentesek a lófélék egyedeire vonatkozó bármely D kategóriájú betegség tüneteitől vagy jeleitől.

2. Az 1. pontban említett követelményeken túl a donor lóféléknek meg kell felelniük a következő követelményeknek: a) nem használhatók természetes fedeztetésre a petesejtek vagy embriók gyűjtésének időpontja előtti legalább 30 napos időszak során, valamint a b) és c) pontban említett első mintavétel időpontja és a petesejtek és embriók gyűjtésének időpontja között; b) a lovak fertőző kevésvérűségének kimutatására szolgáló, negatív eredménnyel záruló agargél-immundiffúziós próbának (Coggins-teszt) vagy ELISA vizsgálatnak kell alávetni őket egy olyan vérminta felhasználásával, amelyet az a) pontban említett, legalább 30 napos időszak kezdőnapját követően legalább 14 nappal és a tagállamok közötti szállításra szánt petesejtek vagy embriók gyűjtésének napja előtt legfeljebb 90 nappal vettek le; c) a lovak ragályos méhgyulladása (Taylorella equigenitalis) kórokozójának kimutatására szolgáló, két alkalommal, legalább 7 napos időközzel, de semmiképpen sem hamarabb, mint a donor mén lehetséges antimikrobiális kezelése után legalább (szisztémás kezelés esetén) 7 nappal vagy (helyi kezelés esetén) 21 nappal, a donor méntől legalább a következő helyekről (tamponnal) vett három mintán minden egyes esetben negatív eredménnyel elvégzett vizsgálatnak kell alávetni őket: — a clitoris árok nyálkahártyás felülete, — a clitoris szinusza. A mintákat az a) pontban említett legalább 30 napos időszakban kell levenni az alábbi i. pontban említett vizsgálat esetében két alkalommal, legalább 7 nap időközzel, az alábbi ii. pontban említett vizsgálat esetében pedig egy alkalommal. A mintákat a laboratóriumba való elszállítás előtt aktív szenes szállítóközegbe, például Amies táptalajra kell helyezni. A mintákon a következő vizsgálatok legalább egyikét el kell végezni: i. mikroaerofil feltételek mellett legalább 7 napig történő tenyésztés a Taylorella equigenitalis izolálása érdekében, a donorállattól történő mintavételt követően 24 órán belül, vagy ha a mintákat hűtve szállítják, 48 órán belül megkezdve; vagy ii. polimeráz láncreakció vagy valós idejű polimeráz láncreakció a Taylorella equigenitalis genomjának kimutatására, a donorállattól történő mintavételt követően 48 órán belül elvégezve.

3. A donorállatok mesterséges megtermékenyítésére használt spermát a II. melléklet 4. részének I. fejezetében és a III. melléklet 1. részében foglalt követelményeknek megfelelően kell gyűjteni, feldolgozni és tárolni.

5. RÉSZ

A SZAPORÍTÓANYAGOK GYŰJTÉSÉHEZ HASZNÁLT SZARVASMARHA-, SERTÉS-, JUH- ÉS KECSKEFÉLÉKRE, VALAMINT A CAMELIDAE ÉS A CERVIDAE CSALÁDBA TARTOZÓ ÁLLATOKRA, TOVÁBBÁ EZEN ÁLLATOK KARANTÉNJÁRA ÉS LABORATÓRIUMI VAGY MÁS VIZSGÁLATAIRA VONATKOZÓAN A 20., 21., 22. ÉS 38. CIKKBEN EMLÍTETT KIEGÉSZÍTŐ ÁLLATEGÉSZSÉGÜGYI KÖVETELMÉNYEK

I. fejezet

A ragadós száj- és körömfájás tekintetében a szarvasmarha-, sertés-, juh- és kecskefélékre vonatkozó követelmények

1. A spermadonor, petesejtdonor vagy embriódonor szarvasmarha-, sertés-, juh- és kecskeféléknek meg kell felelniük a következő követelményeknek: a) olyan létesítményből kell származniuk: i. amely olyan területen helyezkedik el, ahol ragadós száj- és körömfájás megjelenését nem jelentették a gyűjtés napját közvetlenül megelőző legalább 30 napos időszak során a létesítmény 10 km sugarú körzetében; ii. amelyben ragadós száj- és körömfájás megjelenését nem jelentették a gyűjtés napját közvetlenül megelőző legalább 3 hónapos időszak során; b) nem vakcinázták be őket ragadós száj- és körömfájás ellen a gyűjtés napját közvetlenül megelőző 12 hónapos időszak során.

2. A központ állatorvosának biztosítania kell a következőket: a) a spermadonor szarvasmarha-, sertés-, juh- és kecskeféléket csak akkor veszik fel a spermagyűjtő központba, miután elkülönítették őket a karanténlétesítményben, amely az állatoknak a spermagyűjtő központba történő felvételének napján: i. olyan területen helyezkedik el, ahol ragadós száj- és körömfájás megjelenését nem jelentették legalább 30 napos időszak során a karanténlétesítmény 10 km sugarú körzetében; ii. nem jelentette ragadós száj- és körömfájás járvány kitörését az állatok spermagyűjtő központba történő felvételének napját megelőző 3 hónapos időszak során; b) a spermát csak az alábbi feltételek betartása mellett szállítják másik tagállamba: i. a spermagyűjtő központ olyan területen helyezkedik el, ahol ragadós száj- és körömfájás megjelenését nem jelentették legalább 30 napos időszak során a spermagyűjtő központ 10 km sugarú körzetében; ii. a spermagyűjtő központ ragadós száj- és körömfájástól mentes volt a sperma gyűjtésének napját megelőző legalább 3 hónapos időszak során, továbbá a gyűjtés napjától számított 30 napon keresztül, illetve friss sperma esetében a spermaszállítmány másik tagállamba történő elszállításának időpontjáig; iii. friss sperma esetében a donor állatot az i. pontban említett spermagyűjtő központban tartották folyamatosan, legalább 30 napon keresztül, közvetlenül a spermagyűjtés napját megelőzően.

3. Az 1.b) ponttól eltérve a központ állatorvosa engedélyezheti olyan tartott donor állatból gyűjtött sperma elszállítását, amelyet vakcináztak ragadós száj- és körömfájás ellen a gyűjtés napját közvetlenül megelőző 12 hónapos időszak során, feltéve, hogy: a) a donor állatot nem vakcinázták ragadós száj- és körömfájás ellen a gyűjtés napját közvetlenül megelőző legalább 30 napos időszakon belül; b) a donor állattól akármelyik időpontban vett sperma minden egyes mennyiségének 5 %-át (de legalább öt műszalmát) negatív eredménnyel záruló vírusizolációs próbának vetették alá a ragadós száj- és körömfájás kimutatására.

4. Az 1.b) ponttól eltérve a munkacsoport állatorvosa engedélyezheti olyan donor állatból gyűjtött, in vivo kinyert embriók másik tagállamba történő elszállítását, amelyet vakcináztak ragadós száj- és körömfájás ellen a gyűjtés napját közvetlenül megelőző 12 hónapos időszak során, feltéve, hogy: a) a nőivarú donorállatot nem vakcinázták ragadós száj- és körömfájás ellen a gyűjtés napját közvetlenül megelőző legalább 30 napos időszakon belül; b) a megtermékenyítéshez használt spermát olyan hímivarú donortól gyűjtötték, amely megfelel az 1.b) pontban meghatározott feltételeknek, vagy a sperma megfelel a 2. pontban meghatározott feltételeknek; c) a fagyasztást megelőzően az embriókat tripszin mosásnak vetették alá az IETS kézikönyv ajánlásainak megfelelően (1); d) az embriókat mélyhűtött állapotban tárolják a gyűjtés napjától számított legalább 30 napos időszakban, és ezen időszak során a donor állat nem mutatta a ragadós száj- és körömfájás klinikai tüneteit.

II. fejezet

A szarvasmarha-, juh- és kecskefélékre, valamint a Camelidae és a Cervidae családba tartozó állatokra a kéknyelv-betegséggel (1–24-es szerotípus) való fertőzöttség tekintetében vonatkozó követelmények

1. A spermadonor szarvasmarha-, juh- és kecskeféléknek, valamint a Camelidae és a Cervidae családba tartozó állatoknak a következő követelmények közül legalább egyet teljesíteniük kell: a) a kéknyelv-betegséggel (1–24-es szerotípus) való fertőzöttségtől mentes tagállamban vagy annak ilyen körzetében tartották a sperma gyűjtését megelőző legalább 60 napos időszakban, valamint a gyűjtés során; b) egy szezonálisan betegségtől mentes körzetben tartották a szezonálisan betegségmentes időszak alatt a sperma begyűjtését megelőző legalább 60 napos időszakban, valamint a begyűjtés során egy olyan tagállamban vagy annak olyan körzetében: i. amely a kéknyelv-betegséggel (1–24-es szerotípus) való fertőzöttség tekintetében jóváhagyott mentesítési programmal rendelkezik, vagy ii. ahol a spermaszállítmány származási helye szerinti illetékes hatóság megkapta a rendeltetési tagállam illetékes hatóságának előzetes írásbeli hozzájárulását e szezonálisan betegségtől mentes körzet létesítésének feltételeire és a spermaszállítmány elfogadására vonatkozóan; c) vektoroktól védett létesítményben tartották a sperma gyűjtését megelőző legalább 60 napos időszakban, valamint a gyűjtés alatt; d) minden egyes spermagyűjtés napjától számított 28. és 60. nap között szerológiai vizsgálatnak vetették alá őket a kéknyelv-betegség 1–24-es szerocsoportja elleni ellenanyagok kimutatása érdekében, és az negatív eredménnyel zárult; e) a kéknyelv-betegség (1–24-es szerotípus) kórokozójának kimutatására szolgáló, negatív eredménnyel záruló vizsgálatnak vetették alá a spermagyűjtés megkezdésekor és az utolsó gyűjtésekor, valamint a spermagyűjtés során a következő időközönként vett vérmintákon végezve: i. vírusizolációs próba esetén legalább 7 naponta; vagy ii. polimeráz láncreakció (PCR) esetén legalább 28 naponta.

2. Azon juh- és kecskeféléknek, valamint a Camelidae és a Cervidae családba tartozó állatoknak, amelyek in vivo kinyert embriók donorjai, illetve azon szarvasmarha-, juh- és kecskeféléknek, valamint a Camelidae és a Cervidae családba tartozó állatoknak, amelyek embriók in vitro előállítására szolgáló petesejtek donorjai, a következő követelmények közül legalább egyet teljesíteniük kell: a) a kéknyelv-betegséggel (1–24-es szerotípus) való fertőzöttségtől mentes tagállamban vagy annak ilyen körzetében tartották őket a petesejtek vagy embriók gyűjtése során és előtte legalább 60 napon keresztül; b) szezonálisan betegségtől mentes körzetben tartották őket a szezonális betegségmentes időszak során, a petesejtek vagy embriók gyűjtése során és előtte legalább 60 napon keresztül, olyan tagállamban vagy annak olyan körzetében: i. amely a kéknyelv-betegséggel (1–24-es szerotípus) való fertőzöttség tekintetében jóváhagyott mentesítési programmal rendelkezik, vagy ii. ahol a petesejt- vagy embriószállítmány származási helye szerinti illetékes hatóság megkapta a rendeltetési tagállam illetékes hatóságának előzetes írásbeli hozzájárulását e szezonálisan betegségtől mentes körzet létesítésének feltételeire és a petesejt- vagy embriószállítmány elfogadására vonatkozóan; c) vektoroktól védett létesítményben tartották őket a petesejtek vagy az embriók gyűjtése során és előtte legalább 60 napon keresztül; d) a kéknyelv-betegség 1–24-es szerocsoportja elleni ellenanyagok kimutatása érdekében negatív eredménnyel záruló szerológiai vizsgálatnak vetették alá őket a petesejt- vagy embriógyűjtés napjától számított 28. és 60. nap között vett vérmintán; e) a kéknyelv-betegség (1–24-es szerotípus) kimutatására szolgáló, negatív eredménnyel záruló vizsgálatnak vetették alá őket a petesejt- vagy embriógyűjtés napján vett vérmintán.

3. A petesejtek megtermékenyítésére használt spermát az 1. pontban meghatározott követelményeknek megfelelő állatokból kell gyűjteni.

III. fejezet

Az epizootiás haemorrhagiás betegség vírusával (1–7-es szerotípus) való fertőzöttség tekintetében a szarvasmarha-, juh- és kecskefélékre vonatkozó követelmények

1. A spermadonor szarvasmarha-, juh- és kecskeféléknek a következő követelmények közül legalább egyet teljesíteniük kell: a) a sperma gyűjtése előtt és során legalább 60 napon keresztül olyan tagállamban vagy annak olyan körzetében tartották őket, ahol az epizootikus hemorrhagiás betegséggel (1–7-es szerotípus) (EHDV 1–7) való fertőződést nem jelentették legalább a megelőző 2 évben a létesítmény 150 km sugarú körzetében; b) vektoroktól védett létesítményben tartották őket a sperma gyűjtése során és előtte legalább 60 napon keresztül; c) EHDV 1–7 elleni aellenanyagok kimutatása érdekében negatív eredménnyel záruló szerológiai vizsgálatnak vetették alá őket legalább 60 naponta a gyűjtési időszak során és az utolsó spermagyűjtés napjától számított 28. és 60. nap között; d) az EHDV 1–7 kimutatására szolgáló, negatív eredménnyel záruló vizsgálatnak vetették alá őket a spermagyűjtés megkezdésekor és végső gyűjtésekor, illetve a spermagyűjtés során a következő időközönként vett vérmintákon végezve: i. vírusizolációs próba esetén legalább 7 naponta; vagy ii. polimeráz láncreakció (PCR) esetén legalább 28 naponta.

2. Azon juh- és kecskeféléknek, amelyek in vivo kinyert embriók donorjai, illetve azon szarvasmarha-, juh- és kecskeféléknek, amelyek embriók in vitro előállítására szolgáló petesejtek donorjai, a következő követelmények közül legalább egyet teljesíteniük kell: a) a petesejtek vagy embriók gyűjtése előtt és során legalább 60 napon keresztül olyan tagállamban vagy annak olyan körzetében tartották őket, ahol EHDV 1–7 megjelenését nem jelentették legalább a megelőző 2 évben a létesítmény 150 km sugarú körzetében; b) vektoroktól védett létesítményben tartották őket a petesejtek vagy az embriók gyűjtése során és előtte legalább 60 napon keresztül; c) az EHDV 1–7 elleni aellenanyagok kimutatása érdekében negatív eredménnyel záruló szerológiai vizsgálatnak vetették alá őket a petesejt- vagy embriógyűjtés napjától számított 28. és 60. nap között vett vérmintán; d) az EHDV 1–7 kimutatására szolgáló, negatív eredménnyel záruló vizsgálatnak vetették alá őket a petesejt- vagy embriógyűjtés napján vett vérmintán.

3. A petesejtek megtermékenyítésére használt spermát az 1. pontban meghatározott követelményeknek megfelelő állatokból kell gyűjteni.

IV. fejezet

A létesítmények sertésfélék Brucella abortus, Brucella melitensis és Brucella suis általi fertőzöttségtől mentesnek minősüléshez teljesítendő követelmények

A sertésféléket tartó létesítménynek a Brucella abortus, a Brucella melitensis és a Brucella suis általi fertőzöttségtől mentesnek minősüléshez a következő követelményeknek kell eleget tennie:

a) a sertésfélék Brucella abortus, Brucella melitensis és Brucella suis általi fertőzöttségének bejelentési kötelezettség alá tartozó betegségnek kell minősülnie az adott tagállamban;

b) Brucella abortus, Brucella melitensis és Brucella suis általi fertőzöttség nem került megerősítésre a létesítményben legalább a megelőző három éves időszakban;

c) a Brucella abortus, Brucella melitensis és Brucella suis általi fertőzöttséggel összhangban álló klinikai tüneteket – mint például vetélések vagy orchitis – mutató állatokat alávetik a szükséges diagnosztikai vizsgálatoknak, melyek eredménye negatív;

d) a létesítményhez tartozó egyetlen sertésfélét sem vakcináztak Brucella abortus, Brucella melitensis és Brucella suis általi fertőződés ellen legalább a megelőző 3 évben;

e) a létesítménybe bevitt sertésfélék(et): i. vagy legalább a megelőző 3 éves időszakban Brucella abortus, Brucella melitensis és Brucella suis fertőzöttségtől mentes létesítményekből származnak, vagy vizsgálatnak vetették alá őket a feladás időpontját megelőző 30 napos időszakban vett mintán, és a vizsgálat negatív eredményt adott; valamint ii. nem vakcinázták Brucella abortus, Brucella melitensis és Brucella suis általi fertőzöttség ellen legalább a megelőző 3 éves időszakban;

f) legalább a megelőző 3 éves időszakban nem volt bizonyíték Brucella abortus, Brucella melitensis és Brucella suis általi fertőzöttségre ugyanazon létesítmény más járványügyi egységeiben, vagy intézkedéseket tettek a Brucella abortus, Brucella melitensis és Brucella suisáltali fertőzöttség ezen más járványügyi egységekből történő átterjedésének megakadályozása érdekében.

(1) Manual of the International Embryo Transfer Society – A procedural guide and general information for the use of embryo transfer technology emphasising sanitary procedures (A Nemzetközi Embrióátültetési Társaság [IETS] kézikönyve – Eljárási útmutató és általános információ az embriótranszfer technológiáiról, különös tekintettel a higiéniai eljárásokra, kiadta az International Embryo Transfer Society 1 111 North Dunlap Avenue, Savoy, Illinois 61 874 USA (http://www.iets.org/).