ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
a)

Minden hűtőkészülék esetében: Az SAE-t kWh/év mértékegységben kifejezve és két tizedesjegyre kerekítve az alábbiak szerint kell kiszámítani: ahol: — c a rekesztípus 1-től n-ig terjedő indexszáma, ahol n az összes rekesztípus száma; — Vc a rekesz térfogata dm3-ben vagy literben kifejezve és egy tizedesjegyre kerekítve; — V a térfogat dm3-ben vagy literben kifejezve és a legközelebbi egész számra kerekítve, ahol ; — az r c , az N c , az M c és a C a 4. táblázatban meghatározott értékekkel rendelkező, az egyes rekeszekre jellemző paramétereket modellezik; valamint — az A c , a B c és a D az 5. táblázatban meghatározott értékű kompenzációs tényezők. A fenti számítások elvégzésekor a változtatható hőmérsékletű rekeszek esetében azon rekesztípusok közül, amelyekre alkalmasnak minősítették, azt kell választani, amelyiknek a legalacsonyabb a célhőmérséklete.
Előfizetési szerződések esetében fel kell tüntetni a vonatkozó adókat is tartalmazó, számlázási időszakonként fizetendő rendszeres díjat, melynek egy hónapra eső összegét is fel kell tüntetni, amennyiben a számlázási időszak nem egy hónapos. A további állandó árakat – például a szolgáltatás aktiválásának árát és adott esetben a berendezés árát –, valamint adott esetben az időszakos kedvezményeket is fel kell tüntetni.
A lakáshasználat jogcíme

A változó olyan megállapodásra utal, amelynek értelmében egy magánháztartás egy lakóegységet teljes egészében vagy részben elfoglal, ahol: A „tulajdonos, fennálló jelzáloghitellel” és a „tulajdonos, fennálló jelzáloghitel nélkül” kategóriákat olyan magánháztartások esetében kell használni, ahol a háztartás legalább egy tagja azon lakóegység tulajdonosa, amelyben a háztartás él, függetlenül attól, hogy a háztartás bármely más tagja a lakóegység egészének vagy egy részének bérlője-e. Egy személy akkor minősül tulajdonosnak, ha tulajdoni lappal rendelkezik, függetlenül attól, hogy a házat teljes mértékben kifizették-e vagy sem. A lízingszerződés lejárta után tulajdonjogot visszaszerző személy tulajdonosnak tekintendő. A „tulajdonos, fennálló jelzáloghitellel” kategória olyan helyzetekre vonatkozik, ahol a tulajdonosnak az adott lakóegység megvásárlásához felvett legalább egy fennálló jelzáloghitelt vagy a jelzáloghitelen keletkezett fennálló kamatot, vagy mindkettőt törlesztenie kell. A „tulajdonos, fennálló jelzáloghitel nélkül” kategória olyan helyzetekre vonatkozik, ahol nincs sem fennálló jelzáloghitel, sem a jelzáloghitelen keletkezett visszafizetendő kamat. Másik lakóegység (például második lakás) esetében fennálló jelzáloghitelek és/vagy lakáshitelek visszafizetése, illetve a javítási felújítási, karbantartási vagy bármely nem lakhatási célú kifizetések nem tartoznak ide. A „bérlő, piaci bérleti díj” vagy „bérlő, kedvezményes bérleti díj” kategóriát olyan háztartások esetében kell használni, amelyeknek legalább egyik tagja azon lakóegység bérlője (a lakóegységet a tulajdonostól bérli) vagy albérlője (a lakóegységet egy másik bérlőtől bérli), amelyben él, és ahol a háztartás egyik tagja sem a lakóegység tulajdonosa. A „bérlő, piaci bérleti díj” kategória olyan háztartásokra vonatkozik, amelyeknek legalább egy tagja a bérlő vagy albérlő, aki aktuális vagy piaci árú bérleti díjat fizet. A kategória akkor is alkalmazandó, ha piaci bérleti díjat fizetnek, de az részben vagy egészben megtérül lakhatási juttatásokból vagy egyéb forrásokból, beleértve a köz-, a jótékonysági vagy a magánforrásokat. A „bérlő, kedvezményes bérleti díj” kategória kedvezményes árú lakóegységben élő háztartásokra vonatkozik, vagyis ahol az ár a piaci ár alatt van (de nincs bérletidíj-mentesség), és olyan eseteket foglal magában, amelyekben az árkedvezmény a következőkből ered: a) jogszabály b) szociális lakhatási program c) magánjellegű ok d) munkáltató. A „bérlő, bérletidíjmentes” kategória a lakóegységekben bérletidíj-mentesen élő háztartásokra vonatkozik, azaz ahol nem fizetnek lakbért, és olyan eseteket foglal magában, amelyekben a bérletidíj-mentesség a következőkből ered: a) jogszabály b) szociális lakhatási program c) magánjellegű ok d) munkáltató. A „nem alkalmazandó” kategória minden olyan magánháztartásra vonatkozik, amely nem az 1201/2009/EK bizottsági rendeletben meghatározott hagyományos lakásban él.
A BIZOTTSÁG (EU) 2019/2180 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. december 16.)

az (EU) 2019/1700 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően a minőségjelentések részletes szabályainak és tartalmának meghatározásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az egyedi szinten, mintavétel útján gyűjtött adatokon alapuló, személyekre és háztartásokra vonatkozó európai statisztikák közös keretének létrehozásáról, a 808/2004/EK, a 452/2008/EK és az 1338/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint az 1177/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 577/98/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. október 10-i (EU) 2019/1700 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

A Bizottságnak meg kell határoznia a tagállamok által az Eurostatnak továbbítandó adatokkal összefüggésben a minőségjelentések részletes szabályait és tartalmát, többek között a pontossági követelmények betartásának értékeléséhez használandó módszerrel kapcsolatos javaslatokat is.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

„nettó minta” vagy „elért minta”: a sokaság mintavételi keretből kiválasztott olyan egységeinek csoportja (beleértve a helyettesítő egységeket is), amelyektől elegendő információt lehetett szerezni ahhoz, hogy az egység bekerüljön a felmérési becslésbe;

3. cikk

Minőségjelentések

A minőségjelentéseknek a minőségre vonatkozó adatokat és metaadatokat kell tartalmazniuk, a mellékletben meghatározott minőségi kritériumoknak és statisztikai módszereknek megfelelően. Ezekben a jelentésekben azokról az esetekről is be kell számolni, amikor nem tartották be a megfelelő minőségi kritériumokat és/vagy nem alkalmazták helyesen a statisztikai fogalmakat.
(2)

Az intézkedések esetleges kijátszása által érintett termék jellemzői a következők: a Kínai Népköztársaságból származó, az (EU) 2019/1267 bizottsági végrehajtási rendelet (2) hatálybalépésekor az ex 8101 99 10 és ex 8515 90 80 KN-kódok (8101991010 és 8515908010 TARIC-kódok) alá tartozó, nem szintereléssel előállított volfrám hegesztőelektródák, beleértve a hegesztőelektródákhoz való volfrámrudakat és -pálcákat is, méretre vágva is, amelyek volfrámot legalább 94 tömegszázalékban tartalmaznak (a továbbiakban: az érintett termék). A jelenleg hatályban lévő intézkedések erre a termékre vonatkoznak.
C.

A melléklet II. részében meghatározott óradíjat kell felszámítani az alábbi esetekben, az adott díjkategórián belüli maximális díjösszeg erejéig: 1. olyan jégi jármű esetében, a. amelyet több mint 20 éve nem gyártanak, vagy b. amelyből a világon 50-nél kevesebbet gyártottak, vagy c. amelyből a világon 50-nél többet gyártottak, azonban a bizonyítvány tulajdonosa igazolja, hogy világszerte 50-nél kevesebb van üzemben; 2. olyan hajtóművek és légcsavarok esetében, a. amelyeket több mint 20 éve nem gyártanak, vagy b. amelyekből a világon 100-nál kevesebbet gyártottak, vagy c. amelyekből a világon 100-nál többet gyártottak, azonban a bizonyítvány tulajdonosa igazolja, hogy az adott hajtóművet vagy légcsavart 50-nél kevesebb olyan légi járműbe szerelték be, amely jelenleg üzemben van; 3. olyan alkatrészek és fel nem szerelt berendezések esetében, a. amelyeket több mint 15 éve nem gyártanak, vagy b. amelyekből a világon 400-nál kevesebbet gyártottak, vagy c. amelyekből a világon 400-nál többet gyártottak, azonban a bizonyítvány tulajdonosa igazolja, hogy az adott alkatrészt és fel nem szerelt berendezést 50-nél kevesebb olyan légi járműbe szerelték be, amely jelenleg üzemben van.
(7)

Az 1303/2013/EU rendelet 76. cikkének megfelelően a PEACE IV (Írország–Egyesült Királyság) program jóváhagyásáról szóló, 2015. november 30-i, valamint az Interreg V–A program jóváhagyásáról szóló, 2015. február 12-i bizottsági végrehajtási határozat az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet értelmében továbbra is finanszírozási határozatnak és így az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet szerinti jogi kötelezettségvállalásnak is minősül. Az Egyesült Királyság továbbra is felelős azon pénzügyi kötelezettségeiért, amelyeket tagállamként az Unió e jogi kötelezettségvállalásaihoz kapcsolódóan vállalt.
(16)

Létre kell hozni egy olyan mechanizmust, amely lehetővé teszi a tagállamok közötti együttműködést és az egymásnak nyújtott támogatást olyan esetekben, amikor az egyik tagállamban eszközölt közvetlen külföldi befektetés hatással lehet más tagállamokban a biztonságra vagy a közrendre. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy észrevételeket nyújtsanak be egy másik tagállamnak az utóbbi területén tervezett vagy megvalósult ilyen befektetésekkel kapcsolatban, függetlenül attól, hogy az említett tagállam rendelkezik-e átvilágítási mechanizmussal, vagy az adott befektetést átvilágítják-e. A tagállamok által előterjesztett információkéréseket, válaszokat és észrevételeket továbbítani kell a Bizottságnak is. A Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy adott esetben – az EUMSZ 288. cikkének értelmében – véleményt intézzen azon tagállamhoz, amelyben a közvetlen külföldi befektetést tervezik vagy megvalósították. A tagállamok számára lehetővé kell tenni azt is, hogy a Bizottságtól véleményt vagy más tagállamoktól észrevételt kérjenek egy, a területükön megvalósuló közvetlen külföldi befektetésről.
(11)

Annak figyelembevétele érdekében, hogy a WTO érintett tagjaival folytatandó tárgyalásokra az e rendelet elfogadására irányuló rendes jogalkotási eljárással párhuzamosan került sor, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el e rendelet melléklete A. és C. részének az azokban felsorolt vámkontingensek arányosan felosztott mennyisége tekintetében történő módosítására vonatkozóan, a megkötött megállapodások, illetve az említett tárgyalásokkal összefüggésben esetlegesen a tudomására jutó, korábban nem ismert olyan konkrét tényezőkre utaló releváns információk, amelyek szükségessé teszik a vámkontingenseknek az Unió és az Egyesült Királyság közötti arányos felosztásának kiigazítását figyelembevétele érdekében, biztosítva az Egyesült Királysággal közösen megállapított közös módszertannal való összhangot. A Bizottságot fel kell hatalmazni jogi aktusok elfogadására abban az esetben is, amikor ilyen releváns információk jutnak a tudomására olyan más forrásokból, akik érdekeltek egy adott vámkontingensben. Módosítani kell továbbá a 32/2000/EK rendelet is, annak érdekében, hogy a Bizottság felhatalmazást kapjon arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az említett rendelet I. mellékletének módosítására vonatkozóan.
(13)

Az egyenlőség elve az uniós jog egyik alapelve. Ez az elv megköveteli, hogy a nők és a férfiak közötti egyenlőséget minden területen – beleértve a foglalkoztatást, a munkavégzést és a díjazást is – biztosítani kell. Valamennyi félnek törekednie kell arra, hogy a nők és a férfiak kiegyensúlyozottan képviseltessék magukat az igazgatótanácsban és a felügyelőtestületben. E cél elérésére kell törekednie az igazgatótanácsnak is elnöke és elnökhelyettesei tekintetében együttesen, valamint az igazgatótanácsban a kormányokat, a munkáltatói és munkavállalói szervezeteket képviselő csoportoknak is a felügyelőtestület ülésein részt vevő póttagok kijelölése tekintetében.
(15)

Az egyenlőség elve az uniós jog egyik alapelve. Ez az elv megköveteli, hogy a nők és a férfiak közötti egyenlőséget minden területen – beleértve a foglalkoztatást, a munkavégzést és a díjazást is – biztosítani kell. Valamennyi félnek törekednie kell arra, hogy a nők és a férfiak kiegyensúlyozottan képviseltessék magukat az igazgatótanácsban és a felügyelőtestületben. E cél elérésére kell törekednie az igazgatótanácsnak is elnöke és elnökhelyettesei tekintetében együttesen, valamint az igazgatótanácsban a kormányokat, a munkáltatói és munkavállalói szervezeteket képviselő csoportoknak is a felügyelőtestület ülésein részt vevő póttagok kijelölése tekintetében.
(2)

A Cedefop 1975-ös alapítása óta fontos szerepet tölt be a közös szakképzési politika formálásának támogatásában. Ugyanakkor a szakképzés fogalma és jelentősége a munkaerőpiaci változások, a – különösen a digitális területen tapasztalható – technológiai fejlődés, valamint a fokozódó munkavállalói mobilitás hatására nagymértékben átalakult. E tényezők fokozzák a kompetenciák és képesítések, valamint a folyamatosan átalakuló kereslet közötti jobb összhang megteremtésével kapcsolatos kihívást. A szakképzési politikák ennek megfelelően módosultak, és mára az eszközök és a kezdeményezések széles skáláját ölelik fel – ideértve a készségekhez és képesítésekhez, valamint a tanulási eredmények érvényesítéséhez kapcsolódó eszközöket és kezdeményezéseket is –, amelyek szükségszerűen átlépik a szakképzés hagyományos határait. Ezért a Cedefop tevékenységének jellegét egyértelműen meg kell határozni annak érdekében, hogy az jobban tükrözze a Cedefop jelenlegi tevékenységeit – amelyek túlmutatnak a szakképzésen, és a készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos munkát is magukban foglalnak – és a Cedefop célkitűzéseinek és feladatainak leírása céljából használt terminológiát hozzá kell igazítani az említett változásokhoz.
2.

Az e szakasz (1) bekezdésében említett nyilvántartás a következőket tartalmazza: a) a 183/2005/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének g) pontjában és 7. cikkének (1) bekezdésében említett HACCP-dokumentáció; b) az e melléklet 4. szakaszában említett minőségellenőrzési terv és a vonatkozó ellenőrzések eredményei; c) a megvásárolt tételszámmal ellátott állatgyógyászati készítmények, takarmány-alapanyagok, takarmánykeverékek, takarmány-adalékanyagok, köztitermékek és gyógyszeres takarmányok specifikációi és mennyiségei; d) az előállított gyógyszeres takarmányok és a köztitermékek tételeinek specifikációi és mennyiségei, beleértve a felhasznált takarmány-alapanyagokat, a takarmánykeverékeket, a takarmány-adalékanyagokat, a köztitermékeket és az állatgyógyászati készítményeket is, utóbbiakat tételszámmal; e) a tárolt vagy szállított gyógyszeres takarmányok és a köztitermékek tételeinek specifikációi és mennyisége; f) a forgalomba hozott vagy a harmadik országba exportált gyógyszeres takarmányok és a köztitermékek specifikációi és mennyiségei, beleértve az egyedi gyógyszeres takarmányokra vonatkozó állatorvosi rendelvényt is; g) a gyógyszeres takarmányok és a köztitermékek, illetve az ezek előállításához felhasznált termékek gyártóival vagy beszállítóival kapcsolatos információk, ideértve legalább a nevüket, címüket, és, adott esetben, az engedélyszámukat is; h) a gyógyszeres takarmányok vagy a köztitermékek átvevőivel kapcsolatos információk, ideértve legalább a nevüket, címüket, és adott esetben az engedélyszámukat is; valamint i) arra az állatorvosra vagy a 16. cikk (5) bekezdésében említett szakemberre vonatkozó információk, aki a gyógyszeres takarmányokra vonatkozó állatorvosi rendelvényt kiállította, ideértve legalább az adott állatorvos vagy az adott szakember nevét és címét is. Az e bekezdésében felsorolt dokumentumokat a kiállításuk időpontját követően legalább öt évig meg kell őrizni a nyilvántartásban.
12.

„eredeti háztartás”: olyan mintaháztartás, amely szétvált, és amelyben bármely mintaszemély, aki az x. hullám idején ebben a háztartásban élt, az x+1. hullám idején is ugyanezen a címen él. Ha egynél több mintaszemély élt a háztartásban az x. hullám idején, és ezek az x+1. hullám idején is ugyanazon a címen de különböző háztartásokban élnek, az eredeti háztartás annak a továbbra is az eredeti címen élő mintaszemélynek a háztartása, akinek a legalacsonyabb a III. melléklet szerinti személyjelölő száma. Ha az x+1. hullám idején egyetlen mintaszemély sem él az x. hullám szerinti címen, akkor az eredeti háztartás annak a mintaszemélynek a háztartása, aki az x. hullám idején a legalacsonyabb személyjelölő számmal rendelkezett. Ha ez a személy már nem él vagy már nem a célsokaság nemzeti területén található magánháztartásban él, az eredeti háztartás a következő legalacsonyabb személyjelölő számmal rendelkező mintaszemély háztartása. A kiválasztott válaszadó modell esetében az „eredeti háztartás” a kiválasztott válaszadó háztartását jelenti;
Nem foglalkoztatott személyek, akik nem keresnek munkát, és nem is találtak olyan állást, amelyet a referenciahét után megkezdhetnének, továbbá nem is szándékoznak dolgozni

SEEKWORK = 1, 2, 3, 4 OR WANTWORK = 1 OR WISHMORE = 2

SEEKREAS = 4 OR WANTREAS = 3 OR FTPTREAS = 3 OR AVAIREAS = 3

05. A foglalkoztatás időtartama, korábbi munkahelyek és korábbi munkatapasztalat

Hogyan talált állást

WAYJFOUN

Jelenlegi főállását állami foglalkoztatási szolgálat segítségével találta meg

1

Igen

(EMPSTAT = 1) AND ((YSTARTWK = REFYEAR) OR (YSTARTWK = REFYEAR – 1 AND 01 <= MSTARTWK <= 12 AND MSTARTWK > REFMONTH))

Azok a foglalkoztatottak, akik jelenlegi főállásukat az utóbbi 12 hónapban kezdték

Nem
3.2.

A kérelemnek az alábbiakat kell tartalmaznia: a) a gyártó neve és címe, és amennyiben a kérelmet a meghatalmazott képviselő nyújtja be, annak neve és címe is, b) írásos nyilatkozat arról, hogy ugyanazt a kérelmet más bejelentett szervezethez nem nyújtották be, c) a 2. pontban említett műszaki dokumentáció, d) a tervezett gyártás szempontjából reprezentatív minták. A bejelentett szervezet további mintákat is kérhet a vizsgálati program végrehajtásához; e) a műszaki tervezésnél alkalmazott megoldás megfelelőségét alátámasztó bizonyíték. Ebben az alátámasztó bizonyítékban minden alkalmazott dokumentumot fel kell sorolni, különösen akkor, ha a vonatkozó harmonizált szabványokat vagy egységes előírásokat nem teljes egészükben alkalmazták. Az alátámasztó bizonyítéknak, amennyiben szükséges, tartalmaznia kell a gyártó megfelelő laboratóriumában vagy a gyártó nevében és felelősségére egy másik vizsgálati laboratóriumban az egyéb vonatkozó műszaki előírásokkal összhangban végzett vizsgálatok eredményeit.
(13)

A globális piac kihívásai és az egyre összetettebb ellátási láncok, valamint az Unión belül a végfelhasználók számára online értékesítésre kínált termékek számának növekedése szükségessé teszi a végrehajtási intézkedések megerősítését a fogyasztói biztonság biztosítása céljából. Továbbá a piacfelügyelettel kapcsolatos gyakorlati tapasztalatok azt mutatják, hogy az ilyen ellátási láncok néha olyan gazdasági szereplőket is érintenek, amelyek új formája azt jelenti, hogy a meglévő jogi keret értelmében nem illeszthetők be könnyen a hagyományos ellátási láncokba. Ez különösen igaz olyan logisztikai szolgáltatók esetében, amelyek számos olyan feladatot ellátnak, mint az importőrök, de amelyek nem minden esetben felelnek meg az importőr uniós jogban alkalmazott hagyományos meghatározásának. Annak biztosítása érdekében, hogy a piacfelügyeleti hatóságok hatékonyan végezhessék feladataikat és megelőzhessék a végrehajtási rendszer hiányosságait, helyénvaló a logisztikai szolgáltatókat felvenni azon gazdasági szereplők listájába, akikkel szemben a piacfelügyeleti hatóságok végrehajtási intézkedéseket hozhatnak. A logisztikai szolgáltatók e rendelet hatálya alá történő bevonásával a piacfelügyeleti hatóságok jobban tudják majd kezelni a gazdasági tevékenység új formáit annak érdekében, hogy biztosítsák a fogyasztók biztonságát és a belső piac zavartalan működését, ideértve azt is, amikor a gazdasági szereplő bizonyos termékek tekintetében importőrként, más termékekkel kapcsolatban pedig logisztikai szolgáltatóként jár el.
(9)

A Bizottság uniós természetvédelmi jogszabályokra (a madarakról és a természetes élőhelyekről szóló irányelvek), vagyis a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9) és a 92/43/EGK tanácsi irányelvre (10) vonatkozó, 2016. december 16-i célravezetőségi vizsgálata megállapította, hogy a 2009/147/EK irányelv hároméves jelentéstételi ciklust ír elő. Ugyanakkor a gyakorlatban a 92/43/EGK irányelv szerinti hatéves jelentéstételi ciklust ‒ hasonlóképpen elsődlegesen arra koncentrálva, hogy naprakész információkat szolgáltassanak a fajok állapotáról és állományváltozásuk irányáról ‒ már a 2009/147/EK irányelv esetében is alkalmazták. A 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelv egyszerűsített végrehajtásának szükségessége indokolja a jogszabályok közös gyakorlathoz igazítását, biztosítva a minden hat évben történő állapotfelmérést, egyúttal elismerve, hogy a tagállamoknak egyes sebezhető fajok esetében továbbra is el kell végezniük a szükséges nyomon követést. Ennek a közös gyakorlatnak emellett meg kell könnyítenie az irányelvek alkalmazásáról szóló jelentések minden hat évben történő elkészítését, amelyeket a tagállamoknak be kell nyújtaniuk a Bizottsághoz. A szakpolitikai téren elért eredmények felmérésének biztosítása érdekében a tagállamok számára elő kell írni az információszolgáltatást, különösen a vadon élő madárfajok állapotáról és állományváltozásuk irányáról, az őket érintő veszélyekről és a rájuk nehezedő nyomásról, a meghozott védelmi intézkedésekről és a különleges védelmi területek hálózatának a 2009/147/EK irányelv céljaihoz való hozzájárulásáról.
(7)

A múltban a villamos energia felhasználói passzív szerepet játszottak, és gyakran olyan szabályozott árakon jutottak villamos energiához, amelyek nem voltak közvetlen összefüggésben a piaccal. A jövőben meg kell teremteni annak lehetőségét, hogy a felhasználók teljes mértékben, más piaci szereplőkkel azonos feltételek mellett legyenek jelen a piacon, és képesek legyenek energiafogyasztásuk kezelésére. A jövő villamosenergia-rendszerének a megújuló energia egyre nagyobb mértékű befogadása érdekében a rugalmasság minden lehetséges formáját ki kell használnia, különösen a keresletoldali választ és az energiatárolást, valamint ki kell használnia a digitalizálást az innovatív technológiák villamosenergia-rendszerbe történő integrálása révén. A lehető legkisebb költségek melletti dekarbonizálás érdekében a jövő villamosenergia-rendszerének az energiahatékonyság ügyét is támogatnia kell. A villamos energia belső piacának a megújuló energia tényleges integrálása révén történő megvalósítása hosszú távú befektetéseket ösztönözhet és hozzájárulhat az energiaunió, valamint a 2030-as éghajlat- és energiapolitikai keret célkitűzésének teljesítéséhez, amint azt a 2014. január 22-i, „Éghajlat- és energiapolitikai keret a 2020–2030-as időszakra” című bizottsági közlemény is rögzíti, és amit az Európai Tanács a 2014. október 23–24-i ülésén is megerősített.
(20)

Az ENISA-nak magas szintű szakértelmet kell kialakítania és fenntartania, és olyan hivatkozási alapként kell működnie, amely függetlensége, az általa nyújtott tanácsok és az általa terjesztett információk minősége, eljárásainak és működési módszereinek átláthatósága, valamint a feladatai ellátásában tanúsított gondossága révén bizalmat kelt az egységes piac iránt. Az ENISA-nak aktívan támogatnia kell a nemzeti erőfeszítéseket és proaktívan hozzá kell járulnia az uniós erőfeszítésekhez, miközben feladatait az uniós intézményekkel, szervekkel és hivatalokkal, valamint a tagállamokkal teljeskörűen együttműködve kell végeznie, elkerülve a párhuzamos munkavégzést és előmozdítva a szinergiát. Ezenkívül a magánszektorral, valamint a többi releváns érdekelt féllel is együtt kell működnie, és a tőlük kapott észrevételeket is figyelembe kell vennie. Feladatainak megállapításával meg kell határozni, hogy az ENISA-nak hogyan kell elérnie célkitűzéseit, de egyben rugalmasságot is biztosítani kell a működéséhez.