HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 170/62

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1171 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. június 30.)

a Kínai Népköztársaságból származó melamin behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

A. ELJÁRÁS

1. Hatályban lévő intézkedések

(1) Dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) követően a Tanács a 457/2011/EU végrehajtási rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy érintett ország) származó melamin behozatalára.

(2) Az intézkedések a Kínából érkező összes behozatal tekintetében főszabályként tonnánként 415 EUR összegű mértékvámot, három együttműködő kínai exportáló gyártó tekintetében pedig tonnánként 1 153 EUR összegű minimális importárat határoztak meg.

2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

(3) A hatályban lévő dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (3) közzétételét követően a hatályban levő intézkedésekkel kapcsolatban hatályvesztési felülvizsgálat megindítása iránti kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz az 1225/2009/EK tanácsi rendelet (4) 11. cikkének (2) bekezdése alapján.

(4) A kérelmet három uniós gyártó nyújtotta be: a Borealis Agrolinz Melamine GmbH, az OCI Nitrogen BV és a Grupa Azoty Zaklady Azotow Pulawy SA (a továbbiakban együtt: kérelmezők). E vállalatok együttes termelése a melamin teljes 2015. évi uniós termelésének több mint 50 %-át tette ki.

(5) A kérelem azon az indokoláson alapult, hogy a hatályban levő intézkedések hatályvesztése minden valószínűség szerint a dömping megismétlődésével és az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődésével járna.

3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

(6) Miután a Bizottság megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre, 2016. május 11-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (5) (a továbbiakban: eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.

4. Vizsgálat

4.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

(7) A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2015. április 1. és 2016. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2012. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

4.2. A vizsgálatban érintett felek

(8) A hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a Bizottság értesítette a kérelmezőket, más ismert uniós gyártókat, a Kínában működő exportáló gyártókat, az ismert importőröket és kereskedőket és ezek szervezeteit, az ismert érintett felhasználókat, valamint az exportáló ország képviselőit.

(9) Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül ismertessék írásban álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, amely azt kérelmezte, és ismertette azokat a különleges okokat, amelyek a meghallgatást indokolták.

(10) A Bizottság szolgálatai a vizsgálat kezdeti szakaszában egyetlen érdekelt fél, a nemzetközi kereskedelem előmozdításával foglalkozó kínai szerv (China Council for the Promotion of International Trade, a továbbiakban: CCPIT) részére biztosították a meghallgatás lehetőségét. Ugyanezt az érdekelt felet a végleges nyilvánosságra hozatalt követően a meghallgató tisztviselő is meghallgatta 2017. május 4-én.

4.3. Mintavétel

(11) A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben bejelentette, hogy abban az esetben, ha jelentős számú érdekelt fél jelentkezik, az alaprendelet 17. cikke alapján mintavételt fog végezni körükben.

— Mintavétel a Kínában működő exportáló gyártók körében

(12) A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a Kínában működő összes ismert exportáló gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. A Bizottság ezenkívül felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió melletti képviseletét, hogy amennyiben vannak a vizsgálatban való részvétel iránt esetlegesen érdeklődő más, Kínában működő exportáló gyártók, nevezze meg őket, és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot.

(13) Egyetlen olyan Kínában működő exportáló gyártó sem volt, amely jelentkezett és kitöltve visszaküldte volna a mintavételi űrlapot, vagy pedig együttműködött volna a hatályvesztési felülvizsgálatban. Ezért a Bizottság ebben az eljárásban nem végzett mintavételt a kínai exportáló gyártók körében.

— Mintavétel az uniós gyártók körében

(14) A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Az a három uniós gyártó, amely egyben kérelmező is volt, kitöltve visszaküldte a legitimációs űrlapot, míg a további két uniós gyártó nem működött együtt a vizsgálatban. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság a mintát a melamin legnagyobb reprezentatív értékesítési és termelési volumene alapján választotta ki. Az ideiglenes minta a három együttműködő uniós gyártót tartalmazta. A mintában szereplő uniós gyártók együttes termelése több mint 80 %-át tette ki a 2015. évi becsült uniós össztermelésnek. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. A megadott határidőig nem érkezett észrevétel, így az ideiglenes minta megerősítést nyert. A minta az uniós gazdasági ágazatra nézve reprezentatívnak tekinthető.

— Mintavétel a független importőrök körében

(15) A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte az összes (mindösszesen tizenöt) ismert importőrt és forgalmazót az eljárás megindításáról szóló értesítéshez mellékelt mintavételi űrlap kitöltésére.

(16) Mindössze egyetlen importőr küldött vissza kitöltött mintavételi űrlapot, ezért a Bizottság a mintavételt nem tartotta szükségesnek.

4.4. Kérdőívek és ellenőrző látogatások

(17) A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy meghatározza a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint az uniós érdeket.

(18) A Bizottság az analóg országban működő két gyártónak, a mintában szereplő három uniós gyártónak, egy független importőrnek, valamint hatvankilenc ismert uniós felhasználónak küldött kérdőívet.

(19) Hiánytalanul kitöltött kérdőívet két, a potenciális analóg országok valamelyikében működő gyártó, a mintában szereplő három uniós gyártó, egy független importőr, valamint négy felhasználó küldött vissza.

(20) A Bizottság a következő vállalatok telephelyén végzett ellenőrzéseket: a) uniós gyártók: — Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawy S.A (Lengyelország), — OCI Nitrogen BV (Hollandia), — Borealis Agrolinz Melmine GmbH (Ausztria); b) importőrök: — Globe Chemicals GmbH (Németország); c) felhasználók: — Melamin d.d. Kocevje (Szlovénia), — Tinde d.o.o (Szlovénia), — ChemCom B.V (Hollandia); d) gyártó a piacgazdasággal rendelkező analóg országban: — Nissan Chemical Industries Ltd (Japán).

B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

1. Az érintett termék

(21) Az érintett termék a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 2933 61 00 KN-kód alá tartozó melamin.

(22) A melamin fehér színű, kristályos por, amelyet elsősorban karbamidból állítanak elő, és főként rétegelt termékekben, faipari ragasztóanyagokban, sajtolóanyagokban, valamint papír- és textilipari alapanyagok kezeléséhez használnak.

2. A hasonló termék

(23) Az érintett termékről és az analóg ország, Japán belföldi piacán gyártott és értékesített melaminról, valamint az Unióban az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített melaminról a Bizottság megállapította, hogy alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőik, valamint felhasználásaik azonosak.

(24) A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.

C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

(25) Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése a Kínából érkező dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna.

1. Együttműködés Kína részéről

(26) A felülvizsgálati eljárás megindításakor a Bizottság az összes ismert kínai exportáló gyártót (71 vállalatot és vállalatcsoportot) felkérte arra, hogy jelentkezzen, és töltse ki az eljárás megindításáról szóló értesítéshez mellékelt mintavételi űrlapot. A felülvizsgálati eljárás megindítására azonban egyetlen kínai vállalat sem reagált, és az eljárás későbbi szakaszaiban sem tanúsított együttműködést egyetlen kínai vállalat sem.

(27) Kína részéről az egyetlen reakció az volt, hogy a CCPIT észrevételeket tett, majd meghallgatáson vett részt.

(28) A kérelmezők vitatták, hogy a CCPIT érdekelt félnek tekinthető-e. A kérelmezők beadványukban azzal érveltek, hogy a CCPIT sem nem exportőre az érintett terméknek, sem pedig ilyen exportőröket tömörítő szervezet, ezért észrevételeit teljes egészében figyelmen kívül kell hagyni.

(29) A Kínai Nemzetközi Kereskedelmi Kamaraként (CCOIC) is ismert CCPIT egyebek mellett olyan vállalatokból és szervezetekből áll, amelyek Kína gazdasági és kereskedelmi ágazatait képviselik. Ezért exportőrszervezetnek, és ennek folytán az érintett termék exportőreit tömörítő szervezetnek is tekinthető. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a CCPIT megerősítette, hogy tagjai között 9 melamintermelő vállalat is szerepel. Emellett a CCPIT alapszabálya szerint a szerv feladatai közé tartozik a kínai vállalkozások és természetes személyek fellépésének megszervezése, támogatása és a nevükben való fellépés a harmadik országok által folytatott eljárásokban, köztük a dömpingellenes eljárásokban. A fentiek figyelembevételével a Bizottság – korábbi dömpingellenes eljárásokhoz hasonlóan (6) – a CCPIT-t érdekelt félnek tekintette.

2. Dömping a felülvizsgálati időszak alatt

a) Analóg ország

(30) Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban a rendes értéket a belföldi piacon fizetett vagy fizetendő árak vagy egy megfelelő, piacgazdasággal rendelkező harmadik országhoz (a továbbiakban: analóg ország) tartozó számtanilag képzett érték alapján kell megállapítani.

(31) Az eredeti vizsgálatban a Bizottság Indonéziát választotta analóg országnak. Az együttműködő indonéziai gyártó azonban 2011-ben bezárta gyártólétesítményét. Mivel Indonéziában a kérdéses vállalat foglalkozott egyedül a melamin gyártásával, ezt az országot a továbbiakban nem lehetett analóg országként figyelembe venni.

(32) Kérelmükben a kérelmezők az USA-t javasolták analóg országnak. Ennek megfelelően kérelmükben a kérelmezők az USA piacához tartozó számtanilag képzett rendes értéket használták fel a dömpingkülönbözet előzetes számításához. Figyelemmel azonban arra, hogy az USA-ban csupán egyetlen belföldi gyártó gyárt melamint, és tevékenységét jelenleg nagyon magas szintű dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések védik, a Bizottság annak ellenére is másik analóg országot keresett, hogy az amerikai gyártó kész volt együttműködni, és megválaszolta a kérdőívet.

(33) Az eljárás megindításáról szóló értesítés más melamingyártó országok analóg országként történő figyelembevételével is számolt (India, Irán, Japán, Katar, Oroszország és Trinidad és Tobago). A jelenlegi felülvizsgálati eljárás megindítása után a Bizottság nyolc vállalatot keresett meg ezekben az országokban. Közülük egyedül a japán Nissan Chemical Industries Ltd volt kész együttműködni analóg országbeli gyártóként és küldte vissza a kitöltött kérdőívet; ennek tartalmát azután a Bizottság a helyszínen is megvizsgálta.

(34) A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a CCPIT előadta, hogy a nyilvános aktában nem szerepelnek az érintett termék másik japán exportáló gyártójával való kapcsolatfelvétel adatai, ezért a CCPIT nem tudja ellenőrizni, hogy a kérdéses japán vállalat valóban elzárkózott-e az eljárásban való együttműködéstől.

(35) Ezzel összefüggésben a Bizottság elmagyarázta, hogy a potenciális analóg országok valamennyi gyártójával megkísérelte felvenni a kapcsolatot legalább kétszer (2016. július 15-én és szeptember 16-án), és mindegyikük számára megküldte a kitöltetlen kérdőívet. Mivel azonban az érintett gyártók egymás versenytársai, a levelezést a nyilvános akta nem tartalmazza, és arra sincs mód, hogy a Bizottság a kérdéses e-mail-címeket a szóban forgó gyártók előtt felfedje. (7) A Bizottság megerősíti, hogy az érintett termék másik japán gyártójától nem érkezett válasz.

(36) A Bizottság a belföldi piac mérete és az ott folyó verseny intenzitása miatt Japánt megfelelő analóg országnak tekintette. Japánban két belföldi gyártó működik, és a piac jelentős részét teszi ki az import (becsült részaránya 12 %). Mindkét japán gyártó termel exportra is, így költségeiknek és áraiknak nemzetközileg is versenyképeseknek kell lenniük. Az ország piacát nem védik magas vámok. A vámszint 3,1 % a WTO tagjai felé, de 0 % a japán piac fő exportőre, Kína vonatkozásában is érvényes általános vámkedvezmény-rendszer (GSP) keretében. Emellett jelenleg nincsenek hatályos piacvédelmi intézkedések.

(37) A fentiekre való tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Japán az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében megfelelő analóg ország.

(38) A CCPIT vitatta a rendes érték analóg ország alapján történő megállapításának eljárását, arra hivatkozva, hogy a Kína WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv 15. szakasza 2016. december 11-én hatályát vesztette. Álláspontja szerint a kínai exportáló gyártókra vonatkozó rendes értéket saját belföldi áraik és/vagy költségeik alapján kell kiszámítani.

(39) A Bizottság ezt az álláspontot elutasította. Mivel az eljárás megindításáról szóló értesítés 2016. május 11-én került közzétételre, az alkalmazandó jogi keretet az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet adja. Emiatt a rendes érték megállapítása analóg ország adatai alapján történik. A kínai exportáló gyártóknak lehetőségük volt piacgazdasági elbánás (MET) kérelmezésére szolgáló igénylőlapot benyújtani, de egyikük sem élt ezzel a lehetőséggel.

(40) A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a kérelmezők amellett érveltek, hogy analóg országnak az USA-t kellett volna választani. Elismerték, hogy a Bizottságnak a (36) preambulumbekezdésben ismertetett ténymegállapításaiból valóban következhet, hogy az amerikai gyártónak az amerikai belföldi piacon alkalmazott ára alkalmatlan a rendes érték meghatározásában való felhasználásra. Az amerikai piac e sajátosságai azonban nem akadályozhatják meg a Bizottságot abban, hogy a számtanilag képzett rendes érték meghatározására irányuló módszer alkalmazása során az USA-t tekintse analóg országnak. Mindazonáltal a kérelmezők nem kifogásolták, hogy a Bizottság Japánt választotta analóg országnak.

(41) A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a (36) preambulumbekezdésben ismertetett torz helyzet miatt az USA minden szempontból, így a rendes érték számítása céljából is alkalmatlan az analóg országként való figyelembevételre. Emiatt ezt a felvetést a Bizottság elutasította. Emellett a Bizottság nyugtázta, hogy a kérelmezők nem kifogásolták Japán analóg országként történő figyelembevételét.

b) Rendes érték

(42) A rendes érték meghatározása az egyetlen analóg országbeli együttműködő gyártótól kapott információk alapján történt.

(43) Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy a felülvizsgálati időszakban a hasonló termék analóg országbeli együttműködő gyártója által független vevőknek megvalósított belföldi értékesítések összmennyisége reprezentatív volt-e. Ebből a célból e gyártó teljes belföldi értékesítési volumenét összevetette az érintett terméknek a kínai exportáló gyártók által az Unióba exportált teljes volumenével. Ennek alapján megállapította, hogy a hasonló termék a japán belföldi piacon reprezentatív mennyiségben került értékesítésre. Mivel az érintett termék homogénnek tekinthető, a reprezentativitás terméktípusonkénti vizsgálatára nem volt szükség. A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az analóg országbeli gyártó esetében a belföldön értékesített termék az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően szokásos kereskedelmi forgalom keretében értékesítettnek tekinthető-e.

(44) mivel a számított termelési költséggel (előállítási költségek plusz SGA-költségek) megegyező vagy annál nagyobb nettó értékesítési áron értékesített volumen kevesebb mint 80 %-át adta a teljes belföldi értékesítési volumennek, a Bizottság a rendes értéket a nyereséges belföldi ügyletekhez tartozó, gyártelepi árra átszámított árak alapján határozta meg. A gyártelepi árra való átszámítás 2–7 %-os kiigazítást igényelt.

(45) mivel a japán gyártó más gyártási eljárást alkalmazott, mint a kínai és az uniós gyártók általában (a melamingyártásban felhasznált karbamidot kőolajszármazékokból, nem pedig földgázból mint alapvető nyersanyagból állította elő), a rendes érték számítása során a gyártási eljárás különbözőségének figyelembevétele érdekében a Bizottság a szokásos kereskedelmi forgalomban való értékesítés vizsgálatára felhasznált előállítási költségeket csökkentett értékkel vette figyelembe. A csökkentés mértékét a két érintett alapvető nyersanyagból, a kőolajszármazékokból és a földgázból való előállítás költségeiben meglévő tényleges eltérés adta. A csökkentés mértékét az együttműködő analóg országbeli gyártóra nézve pontosan ki lehetett számítani, mert a felülvizsgálati időszak utáni időszakban a kérdéses vállalat gyártási eljárást váltott, és áttért a szokásos, földgázból való előállításra. A Bizottság a számítás során emellett figyelembe vette a felülvizsgálati időszak utáni időszakban a két alapvető nyersanyag árában bekövetkezett változásokat is. A csökkentés pontos mértékét és számításának módját nem lehetett nyilvánosságra hozni, mert egyetlen vállalat költségadatain alapult, így bizalmas adatnak minősül. A csökkentés mértékét azonban a Bizottság közelítőleg, értéktartományok formájában közölte az érdekelt felekkel.

c) Exportár

(46) mivel a kínai exportőrök nem tanúsítottak együttműködést, a Bizottság a felülvizsgálati időszakban érvényes átlagos exportárat az Eurostat importstatisztikáiból vette. Ezt követően a Bizottság az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésében felsorolt tényezők figyelembevétele érdekében, a felülvizsgálati kérelemben szereplő, illetve az eredeti vizsgálat keretében összegyűjtött adatok alapján átszámította CIF-árról gyártelepi árra. Ez az átszámítás mindösszesen 11 %-os kiigazítást jelentett.

d) Összehasonlítás

(47) A Bizottság a rendes értéket gyártelepi szinten összehasonlította a fentieknek megfelelően meghatározott átlagos kínai exportárral.

(48) A rendes érték és az exportár közötti tisztességes összehasonlítás biztosítása céljából a Bizottság kiigazítások formájában – az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban, a (44) és a (46) preambulumbekezdésben ismertetett módon – megfelelően figyelembe vette az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. A belföldi árak esetében a szárazföldi fuvarozás miatt volt szükség kiigazításra. Az exportárak esetében a szárazföldi fuvarozás, az anyagmozgatás és a tengeri fuvarozás miatt volt szükség kiigazításra.

(49) Kína részleges héa-visszatérítést alkalmaz kivitel esetén, és ebben az esetben 8 % héát nem térített vissza. Annak érdekében, hogy a rendes érték és az exportár adótartalma azonos mértékű legyen, a Bizottság a rendes értéket megnövelte a melamin exportjára felszámított héa azon részével, amelyet Kína nem térített vissza a kínai exportáló gyártóknak. (8)

e) Dömpingkülönbözet

(50) A Bizottság az érintett terméket e felülvizsgálat és az eredeti vizsgálat keretében egyaránt homogénnak tekintette. Ezért szükségtelen volt terméktípusonként dömpingkülönbözetet megállapítani. Az Unióba értékesített termék kínai átlagos exportára jelentősen kisebb volt, mint az analóg országra vonatkozóan megállapított rendes érték. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a kínai exportőrök a felülvizsgálati időszak alatt továbbra is erősen dömpingáron, 21,0 %-os dömpingkülönbözet mellett értékesítették termékeiket az uniós piacon.

(51) A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a CCPIT észrevételezte, hogy a Bizottság nem tájékoztatta az érdekelt feleket a rendes érték és az exportár számítása során végrehajtott egyes kiigazítások természetéről és pontos mértékéről.

(52) Ebben az összefüggésben a Bizottság emlékeztet arra, hogy az eljárásban egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt. Ezért egyetlen kínai érdekelt fél sem kapott részletes tájékoztatást a rá vonatkozó exportár számításáról. A rendes érték kapcsán végrehajtott kiigazításokkal összefüggésben a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy ezek a kiigazítások az analóg ország egyetlen vállalatának adatain alapulnak, ezért titoktartási okokból – tekintettel arra, hogy az adott vállalat szempontjából rendkívül érzékeny adatokról van szó – pontos értékek formájában nem, csak értéktartományok formájában hozhatók nyilvánosságra. Emellett a kiigazítások természetével és a felhasznált adatok forrásával kapcsolatban – a (48) preambulumbekezdésen túlmenően – a Bizottság a meghallgatás során részletes magyarázattal szolgált az érdekelt fél számára. A számítás nem megfelelő nyilvánosságra hozatalával kapcsolatos észrevételt ezért a Bizottság elutasítja.

f) Következtetés a felülvizsgálati időszak alatti dömpingről

(53) A Bizottság megállapította, hogy a kínai exportáló gyártók az eredeti vizsgálatban megállapítottnál kisebb volumenekben ugyan, de a felülvizsgálati időszak alatt is exportáltak melamint dömpingáron az Unióba.

(54) A kínai export többsége (9) azonban a minimális importárak rendszere keretében érkezett az Unióba, ezért az e vizsgálatban meghatározott exportár nem feltétlenül tükrözi azt az árszintet, amely a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén ténylegesen érvényesülne. Emellett az érintett terméknek Kínából az Unióba behozott volumene a felülvizsgálati időszak alatt viszonylag csekély volt (piaci részesedése körülbelül 2 %-ot tett ki). A Bizottság ezért megvizsgálta azt is, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping folytatódása.

3. A dömping folytatódásának valószínűségét alátámasztó bizonyítékok

(55) A Bizottság elemezte, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódásával járna-e. Ennek során megvizsgálta a kínai termelési kapacitást és szabad kapacitást, a kínai exportőrök más piacokon tanúsított magatartását, valamint az uniós piac vonzerejét.

(56) mivel a kínai exportáló gyártók nem tanúsítottak együttműködést, a Bizottság a dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó elemzést az alaprendelet 18. cikke alapján, a felülvizsgálati kérelemben megtalálható, valamint nyilvánosan hozzáférhető információk alapján végezte el.

a) Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

(57) A kérelmezők által a kérelmükben bemutatott statisztikai adatok szerint a kínai termelési kapacitás már 2013-ban 1,9 millió tornára rúgott. (10) Ugyanebben az évben a kínai termelés volumene alig maradt el az 1,1 millió tonnától, a kínai belföldi piac pedig mintegy 852 000 tonnát képviselt.

(58) A kínai termelési volumenből az következik, hogy Kínában jelentős, mintegy 800 000 tonnát kitevő volt a szabad kapacitás. A 2013-as adatok szerint a tényleges kínai termelés csaknem teljes egészében kielégítette a belföldi keresletet (az import jelentéktelen volt, 700 tonna), és 205 000 tonna termék exportját is lehetővé tette.

(59) A felülvizsgálati időszakra a teljes kínai kivitel 240 000 tonnára nőtt. (11) Ezt a számadatot, valamint a fentiekben említett hatalmas szabad kapacitást annak tükrében is értékelni kell, hogy az Unió piacán a teljes felhasználás becsült értéke a felülvizsgálati időszakban 393 000 tonna volt.

(60) Szabad kapacitásaik mozgósításával a kínai termelők elméletileg képesek volnának arra, hogy a belföldi kereslet kielégítése és a harmadik országokba irányuló kivitel fenntartása mellett a teljes uniós felhasználás több mint kétszeresének megfelelő mennyiséget szállítsanak.

(61) A CCPIT álláspontja szerint a kínai szabad kapacitásra vonatkozó becslésnek a kínai belföldi piac várható bővülését is figyelembe kellene vennie. A kínai belső piac bővülését az (57) preambulumbekezdésben hivatkozott forrás azonban már figyelembe vette. A forrás becslése szerint a kínai belföldi felhasználás várhatóan évi 5,9 %-kal fog nőni, és 2018-ra eléri az 1,1 millió tonnát. Figyelembe véve a belföldi kereslet ilyen mértékű növekedését, és mintegy 250 000 tonna, vagy akár 300 000 tonna teljes exportvolumennel számolva a kínai szabad kapacitás még mindig nagyobbnak adódik, mint az uniós piac teljes felhasználása. Ez a forgatókönyv abból az óvatos feltételezésből indul ki, hogy a teljes kínai termelési kapacitás 2013 és 2018 között nem nőtt és nem fog nőni.

(62) A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy Kína jelentős szabad melamintermelő kapacitással rendelkezik, és ez a kapacitás nagyobb, mint a teljes uniós felhasználás.

(63) A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a CCPIT azt állította, hogy a Bizottságnak a kínai szabad kapacitással kapcsolatos következtetései hibás elemzésen alapulnak, mert a számítás során a Bizottság két különböző időszak adatait vette figyelembe: a tényleges termelési kapacitás tekintetében a 2013. évet, a tényleges teljes kínai export és a becsült felhasználás tekintetében pedig a felülvizsgálati időszakot. Továbbá a CCPIT észrevételezte, hogy a Bizottság az elemzésében az érintett terméknek a felülvizsgálati időszak alatti nagy volumenű teljes kínai exportjára összpontosított, és figyelmen kívül hagyta, hogy az Unió piacára irányuló kivitel viszonylag kis volumenű volt. Végezetül a CCPIT alternatív számítási módszert javasolt a 2018. évben várható kínai kapacitáskihasználás és szabad kapacitás meghatározására, amely a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem 9. mellékletében található, a Bizottság által felhasznált adatok helyett a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem 24. mellékletében található adatokon alapul.

(64) A fentiekkel kapcsolatban először is le kell szögezni, hogy az elemzésben a Bizottság azzal a rendkívül óvatos feltételezéssel élt, hogy 2013 és a felülvizsgálati időszak között a teljes kínai termelési kapacitás nem nőtt. Ha a Bizottság – a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem 9. mellékletéből kiindulva – erre az értékre is adott volna becslést a felülvizsgálati időszak tekintetében, akkor a kínai termelési kapacitás 230 000 tonnával nagyobb lett volna.

(65) Másodszor: a kínai szabad kapacitásra vonatkozó elemzés és becslés szempontjából a kínai belföldi felhasználás és a kínai kivitel teljes volumene releváns, nem az egy-egy konkrét piacra, esetünkben az Unióba irányuló kivitelé.

(66) Harmadszor: a CCPIT által a 2018. évi kínai szabad kapacitás számítására vonatkozóan javasolt alternatív módszer alkalmazásával a szabad kapacitás csak 200 000 tonnával adódna kisebbre. Ezért nem változna meg a (61) preambulumbekezdésben foglalt azon következtetés, hogy a kínai szabad kapacitás nagyobb a teljes uniós piaci felhasználásnál. Továbbá a CCPIT által javasolt alternatív számítási módszer azon a feltételezésen alapul, hogy a belföldi felhasználás várható növekedése ellenére a kínai gyártók viszonylag alacsony, 48,3 %-os szinten fogják tartani a kapacitáskihasználást. Mindezek miatt az érdekelt félnek a kínai szabad kapacitás elemzésével kapcsolatos kérdéses felvetését a Bizottság elutasította.

b) A kínai exportőrök magatartása a harmadik országok piacain

(67) Annak meghatározása érdekében, hogy a kínai exportáló gyártók továbbra is alacsony áron exportálnak-e, a Bizottság megvizsgálta a kínai exportértékesítésekhez a három legfontosabb kínai exportpiac (Törökország, Malajzia és Dél-Korea) esetében tartozó árszintet. Az e három piacra irányuló kivitel a felülvizsgálati időszakban a vizsgált termék teljes kínai kivitelének mintegy 36 %-át adta. Emellett a Bizottság az analóg országba, Japánba irányuló kínai exportértékesítésekkel kapcsolatban is megvizsgálta az árszintet.

(68) A Bizottság a harmadik országok piacaira irányuló kivitelhez tartozó exportárat a kínai exportstatisztikákban megtalálható, a Kínából való kivitel mennyiségére és értékére vonatkozó adatok alapján határozta meg (az értékeket FOB-ről gyártelepi árra átszámítva).

(69) A kiválasztott országokba irányuló kínai exporthoz tartozó átlagos exportárak jelentős mértékben elmaradtak mind az eredeti vizsgálat nyomán elrendelt, az Unió piacára irányuló kivitelre vonatkozó minimális importártól, mind pedig a jelen hatályvesztési felülvizsgálati eljárás keretében megállapított, a japán piacon érvényes belföldi áraktól.

(70) Továbbá az USA hatóságainak nemrégiben tett ténymegállapításai, amelyek nyomán az USA dömpingellenes intézkedéseket vezetett be az érintett termék Kínából érkező importjával kapcsolatban, szintén megerősítik, hogy a kínai exportáló gyártók tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatot folytatnak.

(71) Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálati időszak során a kínai exportáló gyártók magatartása az áralákínálás és – valószínűsíthetően – a dömping tekintetében nem változott.

c) Az uniós piac vonzereje

(72) Az uniós piac a melamin második legnagyobb piaca a világon, a becslések szerint a kereslet csaknem fele a kínai belföldi piacon jelen lévő keresletnek. Az intézkedések bevezetése előtt az Unió Kína hagyományos piacának számított. Az eredeti vizsgálat szerint a kínai behozatal átlagosan évi 30 000 tonna volt, azaz több mint háromszorosa a jelenleg az Unióba irányuló exportnak. Általában véve az uniós piacon az átlagos ár (1 149 EUR/tonna) is nagyobb, mint a Kína fő exportpiacain érvényes átlagos exportár (855 EUR/tonna). Az exportáló gyártók az intézkedések bevezetése után is folytatták az Unióba irányuló kivitelt, és fenntartották üzleti kapcsolataikat az uniós felhasználókkal.

(73) Valószínűsíthető tehát, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai gyártók hatalmas szabad kapacitásaik egy részét az uniós piac felé fordítanák, és képesek volnának a jelenleg érvényes minimális importár alatt exportálni.

(74) Emellett az USA által a kínai melaminra nemrégiben kivetett dömpingellenes és kiegyenlítő vámok (12) miatt lényegében bezárult Kína előtt egy nagy méretű, kedvező árakon elérhető piac. Kína 2013-ban és 2014-ben 10 841, illetve 12 764 tonna melamint exportált az USA-ba; ez a mennyiség 2015-re 786 tonnára, 2016-ra pedig 213 tonnára esett vissza, tehát jelentős (mintegy 12 000 tonnának megfelelő) mennyiség szabadult fel más célpiacok számára.

(75) Ebből következően az intézkedések hatályvesztése esetén már rövid távon is további jelentős mennyiségű alacsony árú melamin volna átirányítható az Unióba.

(76) A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a CCPIT vitatta az uniós piac vonzerejével kapcsolatos fenti ténymegállapításokat. Az érdekelt fél először is egyet nem értésének adott hangot azzal kapcsolatban, hogy az intézkedések bevezetése előtt az uniós piac a kínai melaminexport hagyományos piacának volt tekinthető. A CCPIT ezzel összefüggésben rámutatott arra, hogy az Unióba irányuló kínai export volumene már 2007 és 2010 között, tehát az intézkedések bevezetése előtt drámaian lecsökkent. Másodszor: az érdekelt fél vitatta a Bizottság azon következtetését, hogy az USA által Kínával szemben nemrégiben bevezetett piacvédelmi intézkedések hatására a korábban az USA-ba exportált mennyiségek célpiacává az uniós piac válhat. Érvének alátámasztására a CCPIT az indiai piac helyzetére utalt, amely az évek óta hatályban lévő intézkedések ellenére is a kínai gyártók fő exportpiacának számít.

(77) Válaszul a fentiekre a Bizottság hangsúlyozta, hogy az Unióba irányuló kínai exportvolumenek 2007 és 2010 közötti csökkenése időben egybeesett az uniós felhasználásnak a gazdasági válság miatti drámai visszaesésével. Ebben az időszakban az uniós melaminpiac több mint 30 %-kal zsugorodott. Továbbá 2010 elején már folyamatban volt a dömpingellenes eljárás, és ez általában már a kezdetektől fogva kihat az érintett országból származó kereskedelmi volumenekre. Másodszor: az indiai piaccal összefüggésben a Bizottság rámutatott arra, hogy az India által bevezetett intézkedések sokkal alacsonyabb szintűek, mint az USA intézkedései. (13) Továbbá, ahogyan azt a (74) preambulumbekezdés jelzi, az amerikai intézkedéseknek a kínai exportvolumenekre gyakorolt hatásai máris egyértelműen érzékelhetők. A fentiek fényében a CCPIT-nek az uniós piac vonzerejével kapcsolatos észrevételeit a Bizottság elutasította.

d) Következtetés a dömpingről és folytatódásának valószínűségéről

(78) A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a kínai exportáló gyártók dömpingáron értékesítik terméküket az uniós piacon. Emellett a kínai gyártók a harmadik országok piacain is folytatják az alacsony áron, vélhetően dömpingáron történő értékesítést. A Bizottság emellett azt is megállapította, hogy Kínában jelentős szabad kapacitás áll rendelkezésre, és ez képes az Unióban és Kínában jelentkező teljes kereslet kielégítésére, még akkor is, ha figyelembe vesszük a kínai belföldi felhasználás várható jövőbeli növekedését. Végül az is megállapítást nyert, hogy mérete és a magas árak miatt az uniós piac továbbra is vonzó a kínai exportáló gyártók számára. Ezt a ténymegállapítást támasztja alá az a körülmény is, hogy az egyik fontos kínai exportpiac, az USA a piacvédelmi intézkedések bevezetése nyomán lényegében bezárult a kínai export előtt.

(79) Mindezek alapján a Bizottság megítélése szerint nagyon valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén továbbra is jelentős mennyiségű kínai melamin érkezne dömpingáron az Unióba.

D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT

(80) A hasonló terméket öt uniós gyártó (14) állította elő a felülvizsgálati időszak alatt. Ezek a gyártók alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az „uniós gazdasági ágazatot”. A három legnagyobb gyártó a három kérelmező, (15) amelyek egyben a mintában szereplő uniós gyártók is voltak; (16) ezek együttesen több mint 80 %-át adták a felülvizsgálati időszak alatt a hasonló termék becsült uniós termelésének. A két további, kisebb termelésű gyártó nem kifogásolta a vizsgálat megindítását.

(81) Egy érdekelt fél felvetette, hogy a Bizottság az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése szerinti legitimációs vizsgálatban csak azokat a Kínából behozott mennyiségeket vette figyelembe, amelyek viszonteladásra kerültek, a többit nem. Emiatt egyes uniós gyártók esetében téves lehet az a megállapítás, hogy az uniós gazdasági ágazat részét képezik. Emellett az érdekelt fél azt is kifogásolta, hogy az egyik uniós gyártó a kérdőívre adott válaszában nem jelölte meg az import származását.

(82) A legitimációs űrlapra válaszoló uniós gyártók közül csak egy importált melamint Kínából, és az is csak rövid ideig (2012-ben és 2013-ban), elenyésző mennyiségben (az általa uniós független vevőknek értékesített mennyiség kevesebb mint 0,2 %-a erejéig). Emiatt ezt a felvetést a Bizottság elutasította. A második észrevétellel kapcsolatban: az uniós gyártó azért nem jelölte meg beszerzéseinek (nem feltétlenül importról van szó) származási országát a kérdőívre adott válaszában, mert abból kiderült volna beszállítójának kiléte. Emellett, mint fent már utaltunk rá, a Kínából érkező behozatali volumen elenyésző volt. Mindezek miatt a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a szóban forgó uniós gyártó az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazat részét képezi.

(83) További észrevételek hiányában a Bizottság megerősíti az uniós gazdasági ágazat összetételét.

E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE

1. Uniós felhasználás

(84) Az uniós felhasználás meghatározása az Eurostat adatai szerint Kínából és a harmadik országokból érkező behozatal, valamint az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítésének összeadásával történt. Az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítésére vonatkozó adatok a felülvizsgálati kérelemből származnak, és kiigazításra kerültek a mintában szereplő uniós gyártók által a felülvizsgálati időszakra vonatkozóan a válaszukban szolgáltatott adatok alapján.

(85) A figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás a következőképpen alakult: 1. táblázat Uniós felhasználás 2012 2013 2014 2015 Felülvizsgálati időszak Mennyiség (tonna) 349 464 356 552 365 684 381 141 392 776 Index (2012 = 100) 100 102 105 109 112 Forrás: felülvizsgálati kérelem, Eurostat, ellenőrzött kitöltött kérdőívek

(86) Az uniós felhasználás a figyelembe vett időszakban folyamatosan és összességében 12 %-kal (a 2012-es csaknem 350 000 tonnáról a felülvizsgálati időszakra csaknem 393 000 tonnára) nőtt. A felhasználás növekedése a pénzügyi és gazdasági világválság utáni általános gazdaságélénkülést tükrözi. Ebben a vonatkozásban 2012 még nehéz év volt, mert a melaminfelhasználás szempontjából elsősorban meghatározó építőipar csak viszonylag lassan állt lábra. (17) Ez nemcsak a felhasználásra hatott ki, hanem az értékesítési árakra, valamint – ahogyan a későbbiekben látni fogjuk – más kármutatókra is.

2. Kínából az Unióba érkező behozatal

a) A Kínából érkező behozatal volumene, ára és piaci részesedése

2. táblázat

A Kínából érkező behozatal volumene és piaci részesedése

2012 2013 2014 2015 Felülvizsgálati időszak Behozott mennyiség (tonna) 1 313 8 762 6 586 8 984 7 938 Index (2012 = 100) 100 667 502 684 605 Piaci részesedés (%) 0,4 % 2,5 % 1,8 % 2,4 % 2,0 % Forrás: Eurostat

(87) A dömpingellenes vámok kivetése után a Kínából érkező melaminbehozatal jelentősen visszaesett. (18) A kínai export mindazonáltal továbbra is jelen van az uniós piacon.

(88) A figyelembe vett időszak alatt a Kínából érkező behozatal volumene 1 300 tonnánál valamivel nagyobb értékről csaknem 8 000 tonnára nőtt. Viszonylag nagy volt a növekedés 2012-ről 2013-ra (főként a 2012-es alacsony érték miatt), majd ezt követően a figyelembe vett időszak hátralévő részében a behozott mennyiségek viszonylag állandó, mintegy 2 %-os piaci részesedésnek megfelelő értéken rögzültek.

b) A kínai behozatal ára, áralákínálás

3. táblázat

A Kínából érkező behozatal átlagára

2012 2013 2014 2015 Felülvizsgálati időszak Átlagos CIF-ár uniós határparitáson (EUR/tonna) 1 203 1 157 1 150 1 124 1 113 Index (2012 = 100) 100 96 96 93 93 Forrás: Eurostat.

(89) A Kínából érkező behozatalhoz tartozó átlagos importárak a figyelembe vett időszak alatt viszonylag állandó értéket mutattak, összességében 7 %-kal, 1 113 EUR/tonna értékre csökkentek a felülvizsgálati időszakra. (19) A tapasztalt árszintek (és stabilitásuk) nagy valószínűséggel a hatályban levő intézkedéseknek, ezen belül is elsősorban a minimális importárnak tudhatók be. A figyelembe vett időszak alatt a minimális importárak rendszere keretében érkező import részaránya töretlenül nőtt, és a felülvizsgálati időszakban már a Kínából érkező behozatal többségét tette ki. (20)

(90) Az Eurostat adatai szerinti átlagos importárak azt jelzik, hogy a kínai behozatal nem valósított meg áralákínálást az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest. Mivel azonban a kínai import java része a minimális importárak rendszere keretében érkezett, a statisztikai adatok szerinti árszintek nem feltétlenül azokat a „valós” árakat tükrözik, amelyeken a kínai exportáló gyártók intézkedések hiányában a melamint az uniós piacon értékesítenék. Ezt a kínai exportadatbázis is alátámasztja, amelynek tanúsága szerint a kínai import ára gyakorlatilag a világ minden más országában jelentősen kisebb a minimális importárnál.

3. Más harmadik országokból érkező behozatal

(91) Az alábbi táblázat tanúsága szerint számos harmadik országból érkezik melamin az Unióba. 4. táblázat Más harmadik országokból érkező behozatal és piaci részesedése Behozott mennyiség (tonna) 2012 2013 2014 2015 Felülvizsgálati időszak Katar 24 142 21 116 29 195 23 516 29 929 Oroszország 461 10 830 15 573 15 902 15 951 Amerikai Egyesült Államok 10 870 15 031 15 037 15 496 11 636 Trinidad és Tobago 26 283 3 925 3 940 8 308 9 368 Japán 282 241 1 637 4 349 8 292 Egyéb országok (21) 4 360 17 105 7 761 17 447 21 894 Összesen 66 397 68 247 73 142 85 018 97 070 Index (2012 = 100) 100 103 110 128 146 Piaci részesedés (%) 19,0 19,1 20,0 22,3 24,7 Átlagos CIF-ár uniós határparitáson (EUR/tonna) 835 1 095 974 1 003 1 006 Forrás: Eurostat.

(92) A figyelembe vett időszakban a harmadik országokból az Unióba érkező behozatal folyamatosan, a 2012-es 66 000 tonnáról a felülvizsgálati időszakban tapasztalt mintegy 97 000 tonnára, azaz 46 %-kal nőtt. Hasonlóképpen e behozatal piaci részesedése a 2012. évi 19 %-ról a felülvizsgálati időszakra közel 25 %-ra nőtt. A behozatal szempontjából a legfontosabb harmadik országok közé Katar, Oroszország, az Amerikai Egyesült Államok, Trinidad és Tobago, valamint Japán tartozott, de egyre nő az Eurostat által külön nem megnevezett „egyéb országok” piaci részesedése.

(93) Ahogyan azt az alábbiakban a kármutatók alakulásával kapcsolatban bemutatjuk, a harmadik országokból érkező behozatal a jelentős piaci részesedése ellenére sem okozott kárt az uniós gazdasági ágazatnak. Ennek az az oka, hogy a némileg a minimális importár alatti átlagos árszintek ellenére (az árszintek a figyelembe vett időszakban mindvégig 1 000 EUR/tonna érték körül alakultak) (22) az árak sohasem voltak olyan alacsonyak, mint az eredeti vizsgálatban azonosított kínai árak vagy azok az exportárak, amelyeket Kína jelenleg a világ más országai felé érvényesít (uniós határparitáson számított CIF-árra átszámítva kb. 855 EUR/tonna). Ennél még fontosabb, hogy e források mögött korlátozott termelési kapacitás áll (jellemzően évi 50 000–60 000 tonna), (23) ami azt jelenti, hogy ezek az országok nem képesek olyan destabilizáló hatást kifejteni a melaminpiac keresleti-kínálati egyensúlyára, mint amelyet Kína kifejtett az eredeti vizsgálatban figyelembe vett vizsgált időszakban.

(94) A CCPIT álláspontja szerint az uniós gazdasági ágazat nem versenyképes, és nemigen állja a versenyt a harmadik országok exportjával szemben. A fél előadta, hogy amennyiben az uniós gazdasági ágazatot kár éri, azt nem a kínai, hanem a más harmadik országokból érkező behozatal okozza.

(95) Ahogyan azt az 5. fejezet bemutatja, ennek az állításnak ellentmondanak a kárral kapcsolatos ténymegállapítások és következtetések. Az intézkedések olyan tisztességes piaci viszonyokat teremtettek, amelyek között az uniós gazdasági ágazat versenyt folytatott a más országokból érkező behozatallal, beleértve a Kínából érkezőt is (ez együttesen az uniós felhasználás több mint 25 %-át adta a felülvizsgálati időszak alatt), és eközben képes volt kiküszöbölni a korábban elszenvedett kár hatásait is. Ez azt mutatja, hogy tisztességes keretek között az uniós gazdasági ágazat képes állni a versenyt.

4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.1. Általános észrevételek

(96) Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgált minden olyan gazdasági tényezőt és mutatót, amely befolyásolta az uniós gazdasági ágazat helyzetét.

(97) A Bizottság a (14) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett esetleges kár vizsgálatára mintavételt alkalmazott.

(98) A kár meghatározásához a Bizottság elkülönítette a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatókat. A Bizottság a teljes uniós gazdasági ágazathoz kapcsolódó makrogazdasági mutatókat a mintában szereplő uniós gyártóknak a kérdőívre adott válaszaiban szolgáltatott ellenőrzött adatok és a felülvizsgálati kérelemben foglalt információk alapján, a mintában szereplő uniós gyártóknál a felülvizsgálati időszak tekintetében bekövetkezett változások figyelembevételével értékelte. A Bizottság a kizárólag a mintában szereplő vállalatokra vonatkozó mikrogazdasági mutatókat a mintában szereplő uniós gyártóknak a kérdőívre adott válaszaiban szolgáltatott adatok alapján értékelte. A Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére nézve mindkét adategyüttes reprezentatív.

(99) A makrogazdasági mutatók a következők: a termelés, a termelési kapacitás, a kapacitáskihasználás, a foglalkoztatás, a termelékenység, az értékesítési volumen, a piaci részesedés és az uniós felhasználás.

(100) A mikrogazdasági mutatók a következők: az átlagos értékesítési árak, a készletek, a jövedelmezőség, a pénzforgalom, a beruházások, a beruházások megtérülése és a tőkebevonási képesség.

4.2. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

(101) A Bizottság az uniós gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszak alatti termelésére vonatkozó adatokat a mintában szereplő uniós gyártóknak a kérdőívre adott válaszaiban szolgáltatott ellenőrzött adatok és a mintában nem szereplő gyártókra vonatkozóan a kérelmezők által a felülvizsgálati kérelemben megadott, illetve az Eurostat adatbázisából nyert becsült adatok alapján állapította meg.

(102) Az uniós össztermelés viszonylag állandó volt, 2014-ben érte el csúcspontját, és összességében szerény mértékben, a teljes figyelembe vett időszak alatt összesen 3 %-kal nőtt. A felülvizsgálati időszakban a becsült uniós termelés 374 540 tonna volt.

(103) A figyelembe vett időszakban a teljes uniós termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult: 5. táblázat Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás 2012 2013 2014 2015 Felülvizsgálati időszak Termelési volumen (tonna) 365 245 383 215 391 761 377 539 374 540 Index (2012 = 100) 100 105 107 103 103 Termelési kapacitás (tonna) 479 120 479 120 479 120 479 120 479 120 Index (2012 = 100) 100 100 100 100 100 Kapacitáskihasználás (%) 76 80 82 79 78 Forrás: felülvizsgálati kérelem, ellenőrzött kitöltött kérdőívek.

(104) A termelési volumen a figyelembe vett időszak alatt viszonylag állandó volt. A felhasználás újjáéledését követve a termelés 2013-ban és 2014-ben nőtt. A 2015-ben és a felülvizsgálati időszakban tapasztalt csökkenés (a két időszakban kilenc hónap közös) több különböző tényezőnek, például a többéves kötelező karbantartás miatti üzemleállításoknak, tűzeseteknek vagy gazdasági döntéseknek volt betudható.

(105) A termelési kapacitás a figyelembe vett időszak alatt csaknem 480 000 tonna állandó értéken maradt. Az állandó termelési kapacitás mellett a kapacitáskihasználás szorosan követte a termelés alakulását. A kapacitáskihasználás a figyelembe vett időszakban mindvégig 76 % és 82 % között volt.

4.3. Értékesítési volumen és piaci részesedés

(106) Az alábbi táblázatban található értékesítési adatok az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon független vevőknek eladott mennyiségeket jelzik. 6. táblázat Értékesítési volumen és piaci részesedés 2012 2013 2014 2015 Felülvizsgálati időszak Értékesítési volumen (tonna) 269 154 265 738 270 175 271 581 275 365 Index (2012 = 100) 100 99 100 101 102 Piaci részesedés (%) 81 78 78 75 73 Forrás: felülvizsgálati kérelem, Eurostat, ellenőrzött kitöltött kérdőívek.

(107) Az értékesítési volumen a figyelembe vett időszak alatt 2 %-kal nőtt. Ez a növekedési ütem elmarad az uniós felhasználás ugyanezen időszakban tapasztalt, az 1. táblázatban bemutatott növekedésétől (12 %). Következésképpen az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése az értékesítési volumen növekedése ellenére is 8 százalékponttal lecsökkent. A felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat az uniós piac mintegy 73 %-át tudhatta magáénak.

(108) Az uniós gazdasági ágazat által elveszített piaci részesedésen a harmadik országok többé-kevésbé egyenlően osztoztak: Oroszország, Japán és Katar nyertese volt a változásnak, Trinidad és Tobago vesztese, az Amerikai Egyesült Államok pedig viszonylag stabil értékesítési volument tartott fenn. Kína szintén nyertese volt az uniós felhasználás növekedésének, de kisebb mértékben, ahogyan azt a (88) preambulumbekezdés jelzi.

4.4. Értékesítési árak és az árakat befolyásoló tényezők

(109) A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat által az Unióban független vevőknek felszámított átlagos értékesítési árak a következőképpen alakultak: 7. táblázat Átlagos értékesítési árak 2012 2013 2014 2015 Felülvizsgálati időszak Átlagos értékesítési egységár az Unióban (EUR/tonna) 1 013 1 245 1 135 1 139 1 149 Index (2012 = 100) 100 123 112 112 113 Forrás: ellenőrzött kitöltött kérdőívek.

(110) Az uniós gazdasági ágazat által az Unióban független vevőknek felszámított értékesítési egységárak átlaga a figyelembe vett időszakban 13 %-kal nőtt. A melaminárak 2013-ban jelentősen megemelkedtek a 2012-es erősen mérsékelt árakhoz képest (+ 23 %), amiatt, hogy az építőipar újjáéledése után megnőtt a kereslet. Az árak ezután 2014-ben körülbelül a minimális importár szintjére süllyedtek, és ezen a szinten állandósultak.

(111) Az értékesítési árakat általában negyedévente tárgyalják újra, és szintjük elsősorban a melamin piaci keresletének és kínálatának egymáshoz viszonyított arányától (és az ezzel kapcsolatos vélekedésektől) függ. A nyersanyagárak közvetlenül nem befolyásolják a melamin árát, tehát – több más termék árától eltérően – a melaminárak nem kötődnek (és mesterségesen sincsenek hozzákötve) a legfontosabb nyersanyag árához.

4.5. Foglalkoztatás és termelékenység

(112) A figyelembe vett időszakban a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult: 8. táblázat Foglalkoztatás és termelékenység 2012 2013 2014 2015 Felülvizsgálati időszak Alkalmazottak száma 555 595 598 611 613 Index (2012 = 100) 100 107 108 110 110 Termelékenység (tonna/alkalmazott) 658 644 655 618 611 Index (2012 = 100) 100 98 99 94 93 Forrás: ellenőrzött kitöltött kérdőívek.

(113) Az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak száma a figyelembe vett időszak alatt 10 %-kal nőtt. Az egy alkalmazottra jutó termelési volumenben kifejezett termelékenység a figyelembe vett időszak alatt 7 %-kal csökkent.

4.6. Munkaerőköltségek

(114) A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat átlagos munkaerőköltségei a következőképpen alakultak: 9. táblázat Munkaerőköltségek 2012 2013 2014 2015 Felülvizsgálati időszak Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR) 61 982 65 247 66 600 67 715 68 676 Index (2012 = 100) 100 105 107 109 111 Forrás: ellenőrzött kitöltött kérdőívek.

(115) A mintában szereplő uniós gyártók alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltsége 2012 és a felülvizsgálati időszak között 11 %-kal nőtt. A növekedés fő oka az éves infláció volt.

4.7. Készletek

(116) A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat készletszintje a következőképpen alakult: 10. táblázat Készletek 2012 2013 2014 2015 Felülvizsgálati időszak Zárókészlet (tonna) 23 194 26 792 26 470 14 924 12 995 Index (2012 = 100) 100 116 114 64 56 Zárókészlet a termelés százalékában 6,9 8,2 8,0 4,8 4,2 Index (2012 = 100) 100 119 117 70 61 Forrás: ellenőrzött kitöltött kérdőívek.

(117) A zárókészlet mind abszolút mennyiségben, mind pedig a termelés százalékában kifejezve jelentős visszaesést mutatott (– 44 %, illetve – 39 %) a felülvizsgálati időszak végére. Ennek a fő oka az volt, hogy 2015-ben az uniós gazdasági ágazat termelése átmenetileg lecsökkent (lásd a (104) preambulumbekezdést), és a szállítási kötelezettségeket részben a készletszintek rovására fedezték.

4.8. Termelési költség

(118) A termelési egységköltség a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult: 11. táblázat Termelési egységköltség 2012 2013 2014 2015 Felülvizsgálati időszak Termelési költség (EUR/tonna) 1 114 1 144 1 052 1 070 1 036 Index (2012 = 100) 100 103 94 96 93 Forrás: ellenőrzött kitöltött kérdőívek.

(119) A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat melamintermelési egységköltsége 7 %-kal csökkent.

(120) A melamin legfontosabb nyersanyaga a karbamid, amelyet az uniós gyártóknak vagy meg kell venniük, vagy pedig házon belül kell ammóniából előállítaniuk. Az ammónia elsősorban földgázból állítható elő. Összességében a karbamid, illetve az ammónia előállítása az uniós gazdasági ágazat termelési költségeinek mintegy 40 %-át teszi ki. A figyelembe vett időszak alatt az ammónia- és a karbamidárak általában véve csökkenő trendet követtek, és 2012 és a figyelembe vett időszak között 23,5 %-kal, illetve 25,5 %-kal csökkentek.

4.9. Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

12. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2012 2013 2014 2015 Felülvizsgálati időszak Az Unióban független vevőknek megvalósított értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában) – 13,6 7,2 6,9 9,3 15,4 Éves változás (százalékpont) — 20,8 – 0,3 2,4 6,1 Pénzforgalom (EUR) 2 939 133 41 847 614 36 840 085 47 933 386 63 738 058 Index (2012 = 100) 100 1 424 1 253 1 631 2 169 Beruházások (EUR) 6 463 713 13 675 164 11 533 893 13 638 599 12 234 128 Index (2012 = 100) 100 212 178 211 189 A beruházások megtérülése – 28,1 16,2 14,9 20,8 34,1 Éves változás (százalékpont) — 44,3 – 1,3 5,9 13,3 Forrás: ellenőrzött kitöltött kérdőívek.

(121) A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék uniós független vevőknek megvalósított értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége töretlenül nőtt részben az értékesítési árak növekedésének ((110) preambulumbekezdés), részben pedig a nyersanyagköltség csökkenésének ((120) preambulumbekezdés) köszönhetően.

(122) A nyereség ebben az ágazatban erősen ingadozó, ahogyan az a figyelembe vett időszak adataiból is látható. A nyereség fenntarthatatlanul alacsony szintről indulva – viszonylag stabil értékesítési és termelési volumenek mellett – nagyon magas értéken tetőzött a négyéves időszak végére. Ennek az az oka, hogy a melamin értékesítési árát erősen befolyásolja a kereslet és a kínálat egymáshoz viszonyított aránya és a piaci szereplők erről alkotott vélekedése, a költségek pedig nagymértékben függnek az energiaáraktól. Emiatt bővülő piacon az értékesítési árak úgy is emelkedhetnek, hogy a nyersanyagárak csökkennek vagy stagnálnak, aminek következtében jelentősen nőhet a nyereség; de ugyanígy könnyedén előfordulhat ennek a fordítottja is: kedvezőtlen piaci viszonyok között a gyártók kénytelenek lehetnek csökkenteni (vagy állandó szinten tartani) áraikat akkor is, ha közben termelési költségeik nőnek.

(123) A nettó pénzforgalom az uniós gazdasági ágazat önfinanszírozó képességére utal. A pénzforgalom – több más kármutató mellett – markánsan újjáéledt 2012-ről 2013-ra, majd pedig követte a nyereség növekvő trendjét.

(124) A figyelembe vett időszakban a beruházások 89 %-kal növekedtek. Először egy jelentős ugrás következett be (+ 112 %) a 2012-es nyomott szintről 2013-ra (amikor a nehéz általános pénzügyi helyzet miatt a legtöbb beruházást leállították), majd ezt követően a beruházások szintje stabil maradt. A 2013-tól a felülvizsgálati időszakig tapasztalt beruházási szint a beruházások szokásos ütemének felel meg, amely a folyamatos karbantartást és a gépalkatrészek szükségessé váló cseréjét teszi lehetővé, de jelentősebb átépítésre vagy kapacitásbővítésre nem ad módot.

(125) A beruházások megtérülése a befektetett eszközök könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. A többi pénzügyi mutatóhoz hasonlóan a beruházásoknak a hasonló termék termeléséhez és értékesítéséhez kapcsolódó megtérülése is pozitív pályát követett, igazodva az általános javuló tendenciákhoz.

5. A kárra vonatkozó következtetés

(126) Növekvő felhasználás mellett az uniós gazdasági ágazat képes volt felépülni a korábbi dömping hatásaiból, és a felülvizsgálati időszak alatt egészséges gazdasági helyzet volt megfigyelhető. A melamin piacán a hatályban levő intézkedések egyenlő versenyfeltételeket teremtettek, ami nemcsak azért volt előnyös, mert segítette az uniós gazdasági ágazat újjáéledését, hanem azért is, mert tervezhetőbbé vált az érdekeltek tevékenysége. Az intézkedések nem zárták ki a kínai gyártókat az uniós piacról, hiszen jelenlétük megmaradt. Több más harmadik országból is folytatódott a behozatal, de ez nem idézett elő túlzott áringadozásokat, sem pedig megalapozatlan piaci várakozásokat az alacsony árú melamin bőséges megjelenésével kapcsolatban.

(127) Ebből következően a figyelembe vett időszakban szinte valamennyi kármutató pozitív tendenciát jelzett. Az uniós gazdasági ágazat növelte mind értékesítési, mind pedig termelési volumenét. Mivel az uniós felhasználás gyorsabban nőtt, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése csökkent, de elegendően magas szinten maradt. Az uniós gazdasági ágazat az építőipar újjáéledésének és az ebből fakadó általános keresletnövekedésnek köszönhetően növelni tudta értékesítési árait. Mivel ugyanebben az időszakban a nyersanyagárak csökkentek, az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége markánsan javult. Ez egyben azt is jelentette, hogy valamennyi pénzügyi mutató kedvezően alakult.

(128) A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében nem érte jelentős kár.

F. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

(129) Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság ezt követően azt vizsgálta, hogy a Kínával szemben hatályban lévő intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a kár megismétlődése. Az elemzés a következőkre terjedt ki: termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában, dömpingellenes vagy kiegyenlítő intézkedések megléte a melaminnal kapcsolatban más harmadik országokban, az uniós piac vonzereje, a kínai exportáló gyártók magatartása az export területén más harmadik piacokon, és végezetül a kínai dömping folytatódásának az uniós gazdasági ágazat teljesítményére gyakorolt valószínűsíthető hatásai.

1. Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

(130) Kína a világ legnagyobb melamintermelője, 2013 végére a világ termelési kapacitásának megközelítőleg 69 %-át tudhatta magáénak. (24) Az (57)–(61) preambulumbekezdésben bemutatott elemzésből kiderült, hogy a felülvizsgálati időszakban Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitás mind a kínai belföldi piac méretéhez, mind pedig a világpiaci kereslethez viszonyítva nagyon nagy volt. A felülvizsgálati időszakban a kínai szabad kapacitás becsült nagysága legalább évi 500 000 tonna volt, ami nagyobb, mint a teljes uniós felhasználás. Ebben az összefüggésben fontos megjegyezni, hogy az uniós melaminpiac a világ második legnagyobb piaca (Kína után).

(131) Emellett, ahogyan a (74) preambulumbekezdésben már említettük, az Amerikai Egyesült Államok által a kínai származású melaminra nemrégiben kivetett dömpingellenes és kiegyenlítő vámok miatt további jelentős, más célpiacokra átirányítható mennyiségek (körülbelül 12 000 tonna) szabadultak fel.

2. Az uniós piac vonzereje, valamint a kínai exportáló gyártók magatartása az export területén más harmadik piacokon

(132) Az uniós piac mérete – tekintve, hogy a világ második legnagyobb piacáról van szó – egyértelműen növeli az uniós piac vonzerejét. Az a körülmény, hogy Kínából az intézkedések ellenére is folytatódott a behozatal, szintén azt jelzi, hogy a kínai exportáló gyártók vonzónak találják az uniós piacot, szívesen értékesítik terméküket továbbra is ezen a piacon, és törekednek üzleti kapcsolataik megtartására.

(133) Az uniós piac vonzerejét jelző további fontos tényező a más piacokénál magasabb árszint. Ahogyan azt már a (72) preambulumbekezdésben említettük, a kínai exportárak csaknem mindegyik további célpiac esetében jelentősen elmaradnak az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon alkalmazott áraktól. A kínai exportadatbázis tanúsága szerint a felülvizsgálati időszak alatt a harmadik országokba irányuló kínai export több mint 99 %-a (224 000 tonna, ami az uniós piac 57 %-ának felel meg) 922 EUR/tonna átlagos kiigazított áron (25) valósult meg. Ez az ár jelentősen elmarad az uniós gazdasági ágazat által ugyanebben az időszakban alkalmazott átlagártól (1 149 EUR/tonna).

(134) Tehát az uniós piac mind méretét, mind árszintjeit tekintve vonzó piac a kínai export számára.

3. A kínai dömping hatása az uniós gazdasági ágazatra

(135) A nagyméretű szabad kapacitás és az uniós piac vonzereje miatt (lásd a fenti összefoglalást) valószínűsíthető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén már rövid távon is nagy mennyiségű alacsony árú melamin áramolna be az Unióba és kerülne ott értékesítésre.

(136) Annak értékelése érdekében, hogy ez az alacsony árú kínai import milyen hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazatra, a Bizottság elemezte más, közeli piacok helyzetét. Ebben az összefüggésben Törökország jó példának tekinthető, hiszen nagy méretű, erőteljes kereslettel jellemezhető, (26) az Európai Unió közelében elhelyezkedő piacról van szó. Emellett Törökország volt Kína legnagyobb exportpiaca, a felülvizsgálati időszakban csaknem 32 000 tonnára rúgó behozatallal. A Törökországba érkező kínai behozatal kapcsán az importárak a kínai exportadatbázisban FOB-alapon szerepelnek. Ezeket az árakat a Bizottság az uniós érkeztetési ár becsült értékének meghatározása érdekében először átszámította uniós határparitáson számított CIF-árra az átlagos fuvarozási és biztosítási költségek figyelembevételével, majd megnövelte a behozatal után felmerülő költségekkel (6,5 % rendes vám és vámkezelési költségek).

(137) A számítás szerint a felülvizsgálati időszakban a Törökországba érkező kínai importhoz tartozó kiigazított átlagos importár 919 EUR/tonna volt. Ezt a Törökországba irányuló kivitelhez tartozó kiigazított exportárat példaként figyelembe véve ezekkel az árakkal a kínai export a felülvizsgálati időszakban 20 %-kal kínált az uniós gazdasági ágazat árai alá.

(138) A világ más országaiba irányuló kivitelhez tartozó átlagos kínai ár alapján hasonló eredmény (19,6 %-os alákínálás) adódott. (27)

(139) mivel a melamin homogén árucikk, a vevők szemszögéből nézve a beszállítók közötti választás legfontosabb tényezője az ár. Emiatt (és beszerzési forrásainak bebiztosítása céljából) a legtöbb vevő legalább két vagy három alternatív beszerzési forrásból vásárolja a melamint, és a pontos rendelési mennyiségeket az ajánlott árak alapján allokálja közöttük. Ilyen körülmények között valószínűsíthető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az alacsony árú kínai behozatal megjelenése az uniós piacon azonnal leszorítaná az árakat. Az uniós gazdasági ágazatnak csökkentenie kellene az árait, hogy felvegye a versenyt a kínai behozatallal; a helyzet hasonló lenne ahhoz, amelyet a Bizottság az eredeti vizsgálat keretében vizsgált, amikor is az uniós gazdasági ágazat mindössze 900 EUR/tonna körüli árak mellett működött.

(140) Az uniós gyártóknak a felülvizsgálati időszakra vonatkozó ellenőrzött adatai alapján megállapítható, hogy az áraknak a törökországi árak szintjére való visszaesése az uniós gyártók jövedelmezőségének drámai csökkenését eredményezné. Pontosabban szólva: ilyen árak mellett az uniós gazdasági ágazat egyenesen veszteséget termelne (– 5,5 %). Lényegében ugyanerre az eredményre lehet jutni akkor is, ha az összes harmadik országba érkező kínai behozatal átlagos árszintjét tekintjük (– 5 %). Ez az elemzés azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volna képes fenntartható nyereségszinteket fenntartani abban az esetben, ha a dömpingelt kínai melamin a más harmadik országokban jelenleg felszámított árakon lépne be az Unióba.

(141) Az árhatás mellett a valószínűsíthető volumenek is kedvezőtlen hatást gyakorolnának az uniós gazdasági ágazatra. Azzal számolva, hogy a kínai import növekedése miatt viszonylag mérsékelt, 30 000 tonnányi csökkenés következne be az uniós gazdasági ágazat értékesítéseiben és termelésében (ez az értékesítési volumen körülbelül 11 %-os csökkenését jelentené), (28) a termelési egységköltség 3,6 %-kal, 1 037 EUR/tonna értékről 1 073 EUR/tonna értékre nőne, ami tovább rontaná az uniós gazdasági ágazat helyzetét.

(142) Tekintettel arra, hogy az uniós felhasználás 25 %-át a Kínától különböző más országokból érkező behozatal fedezte, nem zárható ki, hogy a dömpingelt kínai melamin részben ezeket a behozott mennyiségeket szorítaná ki a piacról. Ugyanakkor a harmadik országokból az Unióba érkező behozatal átlagos értékesítési ára az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési ára alatt van, ami azt jelenti, hogy az alacsony árú kínai melamin ismételt megjelenése esetén az az uniós piacon először az uniós gazdasági ágazat kárára nyerne teret, és csak ezután szorítaná ki a piacról a harmadik országokban működő gyártók által az Unióba exportált mennyiségeket.

(143) Mindazonáltal abban az esetben, ha a volumenhatás a valóságban gyengébbnek bizonyulna is, mint amit a (141) preambulumbekezdésben leírt modell mutat, figyelembe kell venni, hogy az eredeti vizsgálat tapasztalatai szerint az Unió piacára kisebb mennyiségben alacsony dömpingáron belépő mennyiségek is kárt okoznának az uniós gazdasági ágazatnak. (29) Az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai behozatal rendkívül alacsony árszintje és a nagyon nagy ilyen mennyiségek megjelenésével kapcsolatos piaci várakozások együttesen torzítanák az uniós piacot és okoznának kárt az uniós gazdasági ágazatban.

(144) A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a CCPIT előadta, hogy álláspontja szerint indokolatlan kiterjeszteni az intézkedéseket. Ebben az összefüggésben a (63), illetve a (76) preambulumbekezdésben már említett, a kínai szabad kapacitásra és az uniós piac vonzerejére vonatkozó észrevételeire utalt. Az érdekelt fél szerint mivel ezek az észrevételek cáfolják a dömping folytatódására vonatkozó ténymegállapításokat, a kár valószínűsíthető megismétlődésére vonatkozó következtetés sem állja meg a helyét. Emellett a CCPIT kétségbe vonta annak helyénvalóságát, hogy a kínai dömping által az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt árhatások értékelése során a Bizottság a Törökországba és a világ más országaiba irányuló kínai export kapcsán felszámított exportárakra utalt, kifejtve, hogy az EU joga és intézményei nem gyakorolhatnak joghatóságot a harmadik országokban folytatott gyakorlat felett.

(145) Ezzel az észrevétellel összefüggésben a Bizottság hangsúlyozta, hogy a Törökországba és a világ más országaiba irányuló kínai export kapcsán felszámított exportárak vizsgálata nem sérti a joghatóság elvét. Ahogyan azt a (136)–(138) preambulumbekezdés részletesen elmagyarázza, a Bizottság csupán az exportra vonatkozóan rendelkezésre álló statisztikai adatokat elemezte annak érdekében, hogy megállapítsa azt az árszintet, amelyen a kínai exportáló gyártók a melamint a felülvizsgálati időszakban Törökországba és a világ más országaiba értékesítették. A kínai gyártók által Törökország és a világ más országai felé felszámított árak jelzik a legjobban, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthetően milyen árat érvényesítenének az exportáló gyártók az uniós piacon. Emiatt ezt a felvetést a Bizottság elutasította.

(146) A rendelkezésre álló kínai szabad kapacitással, az uniós piac vonzerejével és a dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatos érveket a Bizottság a (64)–(66) és a (77) preambulumbekezdésben már tételesen cáfolta, és az ott megfogalmazott álláspontját e helyütt is teljes egészében fenntartotta. Ebből következően a kár megismétlődésével kapcsolatos következtetések is változatlanok maradnak.

(147) Továbbá a CCPIT azt is felvetette, hogy nincs ok-okozati összefüggés a kínai melamin behozatala és az uniós gazdasági ágazat helyzete között. Az érdekelt fél arra alapozta felvetését, hogy nincs erős korreláció egyfelől a kínai behozatali volumenek és árak, másfelől pedig az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége között. A CCPIT szerint ezzel szemben más tényezők, például a nyersanyagárak és az uniós gazdasági ágazatnak a Kínán kívüli harmadik országokból érkező behozatallal szembeni versenyképessége közvetlen ok-okozati összefüggésben vannak az uniós gazdasági ágazat helyzetével.

(148) A Bizottság emlékeztet arra, hogy az alaprendelet 5. cikkével szemben az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése a hatályvesztési felülvizsgálatok kapcsán nem követeli meg az ok-okozati összefüggés elemzését. Továbbá ebben a konkrét esetben a Kínából érkező melaminimport-volumenek a figyelembe vett időszak teljes egészében elhanyagolhatóak voltak, hiszen csupán 0,4–2,5 %-át tették ki az uniós piacnak. Ilyen helyzetben még ha a nyersanyagárak és a harmadik országokból érkező behozatal ingadozása kihat is az uniós gazdasági ágazat helyzetére, abból, hogy a hatályban lévő intézkedések mellett a Kínából érkező melaminbehozatal volumenei és árai és az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége között esetleg nincs korreláció, nem lehet következtetéseket levonni arra nézve, hogy mi történne az uniós piacon az intézkedések hatályvesztése esetén.

(149) A fentiek alapján és figyelembe véve, hogy további észrevételek nem érkeztek, a Bizottság megállapította, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését eredményezné.

G. UNIÓS ÉRDEK

1. Előzetes megjegyzések

(150) Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínával szembeni meglévő intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke

(151) A Bizottság megállapította, hogy a figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat fokozatosan talpra állt a Kínából érkező dömpingelt behozatal miatti károk után. A Kínával szembeni intézkedések hatályon kívül helyezése esetén azonban valószínűsíthető, hogy a kár rövid időn belül ismét megjelenne, mert az uniós gazdasági ágazatra a Kínából érkező, potenciálisan nagy volumenű dömpingelt behozatal hatására jelentős árnyomás nehezedne. Emiatt az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete a (140)–(141) preambulumbekezdésben ismertetett módon leromlana. Ezzel szemben az intézkedések fenntartása lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára a pozitív gazdasági folyamatok fenntartását, valamint azt, hogy az érintett vállalatok tisztességes, versenyalapú piacon tevékenykedjenek az Unióban.

(152) A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a CCPIT vitatta, hogy az intézkedések az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálják, hiszen az uniós gazdasági ágazat már teljes mértékben felépült korábbi helyzetéből. Továbbá a CCPIT az intézkedések szükségességét is megkérdőjelezte, arra hivatkozva, hogy álláspontja szerint az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthetően sem a dömping, sem a kár nem ismétlődne meg.

(153) A dömping és a kár folytatódásának és/vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos ezen érvekkel a fenti szakaszokban már részletesen foglalkoztunk. Mivel ebben a tekintetben az érdekelt fél új érveket nem hozott fel, a Bizottság a (151) preambulumbekezdésben ismertetett ténymegállapításait fenntartotta.

(154) Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.

3. Az importőrök érdeke

(155) A megindítási szakaszban a Bizottság tizenegy ismert importőrrel, illetve forgalmazóval, valamint négy kereskedelmi szervezettel vette fel a kapcsolatot. Egy németországi importőr válaszolt a mintavételi űrlapra, és küldött vissza kitöltött kérdőívet.

(156) Ez a gazdasági szereplő a felülvizsgálati időszak alatt korlátozott mennyiségben hozott be melamint Kínából, elsősorban az Unión kívüli viszonteladásra. Emellett ugyanez a gazdasági szereplő más külső beszállítóktól és az uniós gazdasági ágazattól is vásárolt melamint. A felülvizsgálati időszak alatt a melaminnal kapcsolatos ügyletek több mint felét tették ki a teljes forgalmának, és 2–4 %-os (30) haszonkulcsot eredményeztek számára.

(157) Bár az nem feltételezhető, hogy más importőrök is (egyöntetűen) így vélekednek, ez az egyetlen együttműködő gazdasági szereplő nem ellenezte az intézkedéseket. Álláspontja szerint az intézkedések stabilizálták a piacot, és biztonságossá, kiszámíthatóvá tették a kínálatot, ami hosszú távon minden piaci szereplőnek érdeke. Úgy vélte, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén könnyedén átállhatna a kínai beszerzésekre, de ez kedvezőtlenül hatna mind az Unión kívüli, mind az Unión belüli meglévő üzleti kapcsolataira, és súlyos fennakadásokra és ingadozásokra lehetne számítani a melamin piacán.

(158) Más információk hiányában a vizsgálat során nem derült fény olyan körülményre, amely miatt az intézkedések fenntartása jelentős kedvezőtlen hatást gyakorolna az uniós importőrökre.

(159) A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a CCPIT kétségbe vonta a Bizottságnak az importőrök érdekével kapcsolatos következtetését, azzal érvelve, hogy a Bizottság egyetlen importőr véleményére támaszkodott, amely nem tekinthető reprezentatívnak.

(160) Ezzel összefüggésben a Bizottság megismételte a (157) preambulumbekezdésben foglaltakat, nevezetesen hogy nem tételezte fel, hogy az együttműködő importőr véleménye az összes importőr véleményét tükrözi. Mindazonáltal a Bizottság az egyetlen együttműködő importőr által szolgáltatott információkat ellenőrizte és kellőképpen figyelembe vette. A CCPIT ezzel szemben nem bocsátott rendelkezésre bizonyítékokat, sem más információkkal nem szolgált arra nézve, hogy az intézkedések fenntartása jelentős kedvezőtlen hatást gyakorolna az importőrökre.

(161) Ezért a rendelkezésre álló információk alapján és ellenkező értelmű információk és bizonyítékok hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartása nem gyakorol jelentős kedvezőtlen hatást az Unióban működő importőrökre.

4. A felhasználók érdeke

(162) A Bizottság 68 ismert felhasználó számára küldött kérdőívet. Hiánytalanul kitöltött kérdőívet négy, az uniós felhasználás 3 %-át és a Kínából érkező behozatal 0,6 %-át képviselő felhasználó küldött vissza.

(163) A teljes mértékben együttműködő felhasználók meglehetősen eltérően vélekedtek. Kettő közülük ellenezte az intézkedések fenntartását, arra hivatkozva, hogy a dömpingellenes vám akadályozza őket abban, hogy Kínából vásároljanak melamint. Egy felhasználó semleges álláspontot képviselt, mert a melamin csekély hatást gyakorol a költségszerkezetére. A negyedik felhasználó az intézkedések mellett foglalt állást. Ez a felhasználó attól tart, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kínaiak ismét elárasztanák az Unió piacát olcsó melaminnal. Ennek eredményeként rövid távon csökkennének ugyan a költségei, hamarosan azonban tönkremehetne az uniós gazdasági ágazat. A szóban forgó felhasználó ezért függővé válna a kínai beszerzésektől.

(164) A vizsgálat azt mutatta, hogy a felhasználók általában jól boldogultak a dömpingellenes intézkedések által létrehozott piaci viszonyok között. A felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő felhasználók átlagos haszonkulcsa 5,6 % volt, ami azt jelenti, hogy a felhasználók a hatályban lévő vámok mellett is képesek voltak kielégítő nyereségszintet elérni. Emellett figyelembe kell venni, hogy az uniós piac sok beszállító versenyén alapuló, nyitott piac. Ezért az uniós és a kínai gyártók mellett a felhasználók más forrásokból is beszerezhetik a terméket anélkül, hogy tartaniuk kellene a beszerzések akadozásától.

(165) A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a CCPIT azt állította, hogy az intézkedések meghosszabbítása igazságtalan, mert csökkenő nyersanyagárak mellett növekvő melaminárakat eredményez, tehát a felhasználók jövedelmezőségét és az uniós piacon általában véve folyó versenyt feláldozza az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének oltárán. Beadványában az érdekelt fél egy koppenhágai intézet tanulmányára (31) hivatkozott, továbbá több olyan WTO-ügyre, köztük az „EC – Salmon” ügyre, amelynek az EU fele volt.

(166) Az árnövekedéssel összefüggésben a Bizottság a (110) preambulumbekezdésre utalt. Az ott található magyarázat szerint a figyelembe vett időszakban bekövetkezett árnövekedés a 2012-es rendkívül nyomott, fenntarthatatlan árszinthez képest értendő. A 2013-as növekedés után az árszint még csökkent is 2014-re, és azóta változatlan szinten van. Másfelől a CCPIT nem szolgált olyan konkrét információkkal, amelyek arra utalnak, hogy az intézkedések következtében a melaminfelhasználók gazdasági helyzete olyan mértékben romlott, hogy amiatt arra a következtetésre kellene jutni, hogy az intézkedések fenntartása ellentétes az Unió egészének érdekével. Továbbá sem a közgazdasági tanulmány, sem a WTO-ügy, amelyre az érdekelt fél utalt, nem foglalkozik kifejezetten a melaminágazattal.

(167) A fentiek alapján és figyelembe véve, hogy további észrevételek nem érkeztek, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem sikerült kimutatni, hogy a hatályban lévő intézkedések fenntartása olyan jelentős negatív hatást gyakorolna a felhasználók helyzetére, amelyet az intézkedéseknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt kedvező hatása ne ellensúlyozna.

5. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

(168) A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt a Kínából származó melamin behozatalára vonatkozó intézkedések fenntartása ne szolgálná az Unió érdekét.

(169) A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a kérelmezők – amellett, hogy egyetértettek a Bizottságnak az uniós érdekkel kapcsolatos következtetéseivel – előadták, hogy az alacsony fokú együttműködés miatt, és mert az együttműködő érdekelt felek többsége támogatta az intézkedéseket, a Bizottságnak nem kellett volna átfogó módon értékelnie az uniós érdeket. Emellett érdektelennek tartották, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő felhasználók átlagos haszonkulcsa 5,6 % volt.

(170) A Bizottság nem értett egyet ezekkel az észrevételekkel. Az uniós érdek vizsgálata során a Bizottság köteles átfogó módon elemezni minden rendelkezésére álló tényt és megfontolást, és mérlegre kell tennie az összes különböző érintett érdeket, köztük az uniós gazdasági ágazat, importőrök és felhasználók érdekét. Emellett a Bizottságnak az is kötelessége, hogy az Unió egészének érdekével kapcsolatos következtetését kellően megindokolja. Ezért ezeket az állításokat a Bizottság elutasította.

H. AZ ÉRDEKELT FELEK TÁJÉKOZTATÁSA

(171) Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság fenn kívánja tartani a Kínával szembeni meglévő intézkedéseket. A felek számára meghatározott idő állt rendelkezésre arra, hogy a tájékoztatást követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.

Végleges intézkedések

(172) A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően a Kínából származó melaminra vonatkozóan a 457/2011/EU rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

(173) A CCPIT a meghallgatás után benyújtott beadványában előadta, hogy a dömpingellenes intézkedéseknek a jelenlegi formájukban történő kiterjesztése jogellenes lenne, mert az eredeti vizsgálatban két kínai exportáló gyártó nem teljesítette az egyedi elbánásra vonatkozó vizsgálat követelményeit, amelyeket a WTO Fellebbezési Testülete egyik döntése (32) nyomán jogellenesnek kell tekinteni. A CCPIT szerint e két vállalat számára egyéni dömpingkülönbözetet kellene megállapítani, ami az egész országra kiterjedő maradékvám szintjét is befolyásolná.

(174) Hatályvesztési felülvizsgálat keretében a dömpingellenes intézkedések szintje nem módosítható. Emellett a kérdéses vállalatok nem tanúsítottak együttműködést az eljárásban, és nem szolgáltattak olyan adatokat, amelyek lehetővé teszik az egyéni dömpingkülönbözet megállapítását. A Bizottság ezért ezt az álláspontot elutasította. A kérdéses vállalatoknak ugyanakkor lehetőségük van arra, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján kérjék dömpingkülönbözetük számításának időközi felülvizsgálatát.

(175) Az (EU) 2016/1036 alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1) A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 2933 61 00 KN-kód alá tartozó melamin behozatalára.

(2) Az (1) bekezdésben ismertetett és az alábbiakban felsorolt vállalatok által gyártott termék esetében alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

Vállalat Minimális importár (EUR/tonna nettó terméktömeg) Vám (EUR/tonna nettó terméktömeg) TARIC-kiegészítő kód Sichuan Golden-Elephant Sincerity Chemical Co., 1 153 — A986 Holitech Technology Co. Ltd 1 153 — A987 Henan Junhua Development Company Ltd 1 153 — A988 Minden más vállalat — 415 A999

A külön megnevezett gyártók esetében az (1) bekezdésben megnevezett termékre alkalmazandó végleges dömpingellenes vám összege a minimális importár és a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó ár közötti különbözet minden olyan esetben, amikor ez utóbbi alacsonyabb a minimális importárnál. E külön megnevezett gyártók esetében nem keletkezik vámfizetési kötelezettség, ha a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó ár az irányadó minimális importárral egyenlő vagy annál magasabb.

Az e bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott minimális importár alkalmazásának feltétele egy, a mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számlának a tagállamok vámhatóságai előtti bemutatása. Ha ilyen számla nem kerül bemutatásra, a „minden más vállalatra” érvényes vámot kell alkalmazni.

(3) A külön megnevezett gyártók esetében azokban az esetekben, amikor az áru a szabad forgalomba bocsátás előtt károsodott, és emiatt a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árra a vámérték meghatározása keretében (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (33) 131. cikkének megfelelően – arányosítást kell alkalmazni, a fentiekben meghatározott minimális importár a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő ár arányosításának megfelelő százalékkal lecsökken. Ebben az esetben a fizetendő vám a csökkentett minimális importár és a vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított csökkentett nettó ár különbségével egyenlő.

Minden más gyártó esetében azokban az esetekben, amikor az áru a szabad forgalomba bocsátás előtt károsodott, és emiatt a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árra a vámérték meghatározása keretében – az (EU) 2015/2447 rendelet 131. cikkének megfelelően – arányosítást kell alkalmazni, a (2) bekezdés alapján kiszámított dömpingellenes vám a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő ár arányosításának megfelelő százalékkal lecsökken.

(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 2017. június 30-án. a Bizottság részéről az elnök Jean-Claude JUNCKER

(1) HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

(2) A Tanács 457/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 10.) a Kínai Népköztársaságból származó melamin behozatalára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 124., 2011.5.13., 2. o.).

(3) Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről (HL C 280., 2015.8.25., 6. o.).

(4) Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 1225/2009/EK rendeletet (2009. november 30.) az alaprendelet hatályon kívül helyezte és felváltotta (HL L 343., 2009.12.22., 51. o.).

(5) Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó melamin behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 167., 2016.5.11., 7. o.).

(6) A Bizottság a CCPIT-t legutóbb a szilíciumfémre a Bizottság (EU) 2016/1077 végrehajtási rendelete, (HL L 179., 2016.7.5., 1. o.) és a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalra a Bizottság (EU) 2017/325 végrehajtási rendelete (HL L 49., 2017.2.25., 6. o.) vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálatban tekintette érdekelt félnek.

(7) A potenciális analóg országok gyártóival való kapcsolatfelvételkor a Bizottság munkatársai a levelezőprogram titkos másolat (Bcc) funkcióját használták.

(8) Ezt a módszert a Törvényszék a T-423/09. sz., Dashiqiao kontra Tanács ügyben 2011. december 16-án meghozott ítéletében (ECLI:EU:T:2011:764, 34–50. pont) megerősítette.

(9)

Forrás: az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése alapján a tagállamok által a Bizottságnak szolgáltatott adatok (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis).

(10)

Az adatok forrása: Chemical Economic Handbook Report – a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem 9. melléklete. A forrás a 2013. évvel bezárólag tartalmaz tényleges adatokat.

(11)

Forrás: kínai exportadatbázis.

(12) Az intézkedések ideiglenesen 2015 júniusa (dömpingellenes intézkedések), illetve augusztusa (kiegyenlítő vám), véglegesen pedig 2015. december 28. (mindkettő) óta hatályosak.

(13) 38 %, illetve 363 %.

(14) Borealis Agrolinz Melamine GmbH, OCI Nitrogen BV, Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawy SA, BASF SE és S.C. Azomures S.A.

(15) A (4) preambulumbekezdés szerint.

(16) A (14) preambulumbekezdésben leírtak szerint.

(17) Az Eurostat jelentése szerint: „Az EU 28 tagállamában az építőipar visszaesése tovább tartott, mint az iparé általában. Annak ellenére, hogy alkalmanként rövid ideig növekedés is volt tapasztalható, az építőipari termelési index a 2008. februári csúcsot követően 2013 márciusára érte el mélypontját, azaz a visszaesés összesen öt évig és egy hónapig tartott, mialatt az építőipari termelés 26,1 %-kal csökkent az eredeti érték alá. Az ezt követő 13 hónap során az építőipar termelése összesen 7,6 %-kal nőtt, majd ekkortól (2014. április) a legutóbbi olyan időszakig, amelyre vonatkozóan állnak rendelkezésre adatok (2016. április), a termelés viszonylagosan állandósult.” http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=industry_and_construction_statistics_-_short-term_indicators&oldid_325746, a hozzáférés időpontja: 2017. március 23.

(18) Az eredeti vizsgálat adatai szerint a Kínából érkező behozatal az ott figyelembe vett időszakban átlagosan évi 30 000 tonna volt, és ez alól csupán a vizsgálati időszak (2009) volt kivétel, amelyre azonban már kihatott a gazdasági válság.

(19) Eurostat.

(20) A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis.

(21) Ez a kategória elsősorban az úgynevezett „további országokat” tartalmazza („kereskedelmi vagy katonai okokból nem meghatározott országok és területek a harmadik országokkal folytatott külkereskedelemben”). Emellett ebben a kategóriában egyes harmadik országokból, például Malajziából, Indonéziából, Thaiföldről, Mexikóból, Törökországból stb. érkező kisebb importmennyiségek is szerepelnek.

(22) A 2012. év kivételével, amikor az uniós gazdasági ágazat árai is alacsonyabbak voltak, lásd a (109) preambulumbekezdést.

(23) Forrás: Chemical Economics Handbook – Melamine by IHS Chemical (a felülvizsgálati kérelem 9. melléklete).

(24)

HIS Chemical: Chemical Economics Handbook melamine, a felülvizsgálati kérelem 9. melléklete.

(25) A kínai exportadatbázis FOB-árakat tartalmaz, amelyeket a Bizottság az Unióban érvényes érkeztetési árak becslése érdekében megnövelt az Unióba való fuvarozás átlagos költségével, valamint a behozatal után felmerülő költségelemekkel.

(26) IHS Chemicals, Chemical Economics Handbook, Melamin: a törökországi kereslet 2010 óta folyamatosan nő, és a becslések szerint 2018-ra 56 000 tonna körüli értéket ér el. „A közel-keleti melaminfelhasználás több mint 80 %-a Törökországhoz kötődik.” A felülvizsgálati kérelem 9. melléklete.

(27) 923 EUR/tonna becsült uniós érkeztetési ár 810 EUR/tonna kínai FOB-árból kiindulva.

(28) A felülvizsgálati időszakhoz képest az uniós értékesítési volumenben 11 %-os, a termelési volumenben 8 %-os csökkenést eredményező 30 000 tonnás feltételezett visszaesés meglehetősen visszafogott becslésnek tekintendő, ha figyelembe vesszük a szabad kapacitás becsült nagyságát (legalább 500 000 tonna) és az USA piacáról kiszoruló mennyiségeket (12 000 tonna). Az eredeti vizsgálat tanúsága szerint az ott figyelembe vett időszakban Kínából átlagosan évi 30 000 tonna import érkezett az Unióba.

(29) Az eredeti vizsgálatban figyelembe vett vizsgálati időszakban Kínából 17 434 tonna melamin érkezett az Unióba (csupán 9 500 tonnával több, mint a jelenlegi felülvizsgálati időszakban) 896 EUR/tonna átlagáron, ami akkor az uniós gazdasági ágazatban – 18 %-os haszonkulcsot eredményezett.

(30) Adatvédelmi okokból a pontos számadat nem hozható nyilvánosságra.

(31) National Agency for Enterprise and Construction, „Economic Assessment of the Community interest in EU Anti-dumping Cases” (Nemzeti Vállalkozáspolitikai és Építésügyi Ügynökség: „A közösségi érdek gazdasági értékelése az EU dömpingellenes eljárásaiban”, 2005. augusztus). Megtekinthető a következő internetcímen: http://www.copenhageneconomics.com/Website/Publications/Antidumping.aspx?M=News&PID=2028&NewsID=328

(32) WT/DS397/AB/RW, Report of the Appellate Body from 18 January 2016, European Communities – Definitive Anti-Dumping Measures on Certain Iron or Steel Fasteners from China – Recourse to article 21.5 of the DSU by China (A Fellebbezési Testület 2016. január 18-i jelentése: Európai Közösségek – Végleges dömpingellenes intézkedések a Kínából származó egyes vas és acél kötőelemekre – Kína kezdeményezése a vitarendezési egyetértés 21. cikkének 5. bekezdése alapján).

(33) Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2015. november 24.) egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló (EU) 2015/2447 (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.).