13.

A 106. cikk helyébe a következő szöveg lép: „106. cikk Kizárási kritériumok és közigazgatási szankciók (1) Az ajánlatkérő szerv köteles kizárni az e rendelet hatálya alá tartozó közbeszerzési eljárásokban való részvételből azt a gazdasági szereplőt, aki vagy amely: a) csődeljárás, fizetésképtelenségi vagy felszámolási eljárás alatt áll, a vagyonát végelszámoló vagy bíróság kezeli, a hitelezőkkel csődegyezséget kötött, üzleti tevékenységét felfüggesztette, vagy a nemzeti törvények és rendeletek szerinti hasonló eljárás következtében bármely hasonló helyzetben van; b) jogerős ítélet vagy jogerős közigazgatási határozat megállapította, hogy megszegte a székhelye szerinti ország joga, az ajánlatkérő szerv országának joga, illetve a szerződés teljesítési helye szerinti ország joga alapján fennálló, adófizetési vagy társadalombiztosítási járulékfizetési kötelezettségét; c) jogerős ítélet vagy jogerős közigazgatási határozat megállapította, hogy súlyos szakmai kötelezettségszegést követett el azáltal, hogy megsértette a szakmai tevékenységére vonatkozó törvényeket, rendeleteket vagy etikai normákat, vagy a szakmai hitelességét befolyásoló, szándékosságra vagy súlyos gondatlanságra utaló jogellenes magatartást tanúsított, beleértve különösen az alábbiakat: i. csalárd vagy gondatlan módon félrevezető információt szolgáltatott a kizárási okok fennállásának vagy a kiválasztási szempontok teljesülésének ellenőrzése céljából, vagy a szerződés teljesítése során; ii. a verseny torzítására irányuló megállapodást kötött más gazdasági szereplőkkel; iii. szellemi tulajdonhoz fűződő jogokat sértett; iv. a közbeszerzési eljárás során megkísérelte befolyásolni az ajánlatkérő szerv döntéshozatali folyamatát; v. olyan bizalmas információkat próbált megszerezni, amelyek jogtalan előnyöket biztosítanának számára a közbeszerzési eljárásban; d) jogerős ítélet megállapította, hogy a gazdasági szereplő elkövette az alábbiak valamelyikét; i. csalás, az 1995. július 26-i tanácsi jogi aktusban (9) kidolgozott, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény 1. cikkének értelmében; ii. korrupció, az 1997. május 26-i tanácsi jogi aktusban kidolgozott, az Európai Közösségek tisztviselőit és az Európai Unió tagállamainak tisztviselőit érintő korrupció elleni küzdelemről szóló egyezmény (10) 3. cikkében és a 2003/568/IB tanácsi kerethatározat (11) 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározottak szerint, továbbá az ajánlatkérő szerv országának jogában, a gazdasági szereplő székhelye szerinti ország jogában, illetve a szerződés teljesítési helye szerinti ország jogában meghatározott korrupció; iii. bűnszervezetben való részvétel, a 2008/841/IB tanácsi kerethatározat (12) 2. cikkében meghatározottak szerint; iv. pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás, a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) 1. cikkében meghatározottak szerint; v. terrorista bűncselekmények vagy terrorista tevékenységekkel összefüggő bűncselekmények, a 2002/475/IB tanácsi kerethatározat (14) 1., illetve 3. cikkében meghatározottak szerint, vagy ilyen bűncselekményre való felbujtás, bűnsegély vagy kísérlet az említett határozat 4. cikkében foglaltak szerint; vi. gyermekmunka vagy az emberkereskedelem egyéb formái, a 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) 2. cikkében meghatározottak szerint; e) a költségvetésből finanszírozott valamely szerződés teljesítése során lényeges hiányosságokkal teljesítette a főbb kötelezettségeit, ami a szerződés idő előtti felmondásához, kötbér kivetéséhez vagy más szerződéses szankciókhoz vezetett, vagy amit az engedélyezésre jogosult tisztviselő, az OLAF vagy a Számvevőszék tárt fel az ellenőrzések és vizsgálatok folyamán; f) jogerős ítélet vagy jogerős közigazgatási határozat megállapította, hogy a 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (16) 1. cikkének (2) bekezdése értelmében vett szabálytalanságot követett el. (2) Jogerős ítélet vagy adott esetben jogerős közigazgatási határozat hiányában az (1) bekezdés c), d) és f) pontjában említett esetekben vagy az (1) bekezdés e) pontjában említett esetben az ajánlatkérő szervnek az említett pontokban foglalt magatartás előzetes jogi minősítése alapján, a feltárt tények vagy a 108. cikkben említett testület ajánlásában szereplő egyéb megállapítások figyelembevételével kell kizárnia a gazdasági szereplőt. Az első albekezdésben említett előzetes minősítés nem akadályozza a tagállamok illetékes hatóságait abban, hogy az érintett gazdasági szereplő magatartását a nemzeti jog alapján értékeljék. Amennyiben az ajánlatkérő szerv jogerős ítéletről vagy jogerős közigazgatási határozatról értesül, haladéktalanul felül kell vizsgálnia a gazdasági szereplő kizárásáról és/vagy a pénzügyi szankció kivetéséről szóló határozatát. Amennyiben a jogerős ítélet vagy a jogerős közigazgatási határozat nem rendelkezik a kizárás időtartamáról, az ajánlatkérő szervnek a feltárt tények és megállapítások alapján, a 108. cikkben említett testület ajánlásának figyelembevételével kell meghatároznia ezt az időtartamot. Amennyiben ilyen jogerős ítélet vagy jogerős közigazgatási határozat kimondja, hogy a gazdasági szereplő nem tanúsított az előzetes jogi minősítés szerinti magatartást, amelynek alapján kizárták, az ajánlatkérő szervnek haladéktalanul meg kell szüntetnie a kizárást és/vagy adott esetben vissza kell térítenie a kiszabott pénzügyi szankciót. Az első albekezdésben említett tények és megállapítások különösen a következőket jelentik: a) a Számvevőszék, az OLAF vagy a belső ellenőrzés által elvégzett vizsgálatok és ellenőrzések keretében, illetve az engedélyezésre jogosult tisztviselő felelősségi körébe tartozó bármely egyéb ellenőrzés, vizsgálat vagy kontroll keretében megállapított tények; b) nem jogerős közigazgatási határozatok, amelyek magukban foglalhatnak a szakmai etikai normák betartásának ellenőrzéséért felelős illetékes felügyeleti szerv által hozott fegyelmi intézkedéseket; c) az EKB, az EBB, az Európai Beruházási Alap vagy nemzetközi szervezetek határozatai; d) a Bizottságnak az uniós versenyszabályok megsértésével kapcsolatos határozatai vagy egy illetékes nemzeti hatóságnak az uniós vagy a nemzeti versenyszabályok megsértésével kapcsolatos határozatai. (3) Az ajánlatkérő szervnek a 106–108. cikk alapján hozott határozataiban, illetve adott esetben a 108. cikkben említett testület ajánlásaiban be kell tartani az arányosság elvét és figyelembe kell venni különösen az alábbiakat: a helyzet súlyossága, beleértve az Unió pénzügyi érdekeire és a róla kialakult képre gyakorolt hatást, a szóban forgó magatartás óta eltelt idő, a magatartás fennállásának időtartama és ismétlődése, a szándékosság vagy a gondatlanság mértéke, e cikk (1) bekezdésének b) pontja esetében az a tény, hogy ha kisebb összegről van szó, illetve bármely más enyhítő körülmény, például a gazdasági szereplőnek az érintett ajánlatkérő szervvel való együttműködési készsége és a vizsgálathoz való, az ajánlatkérő szerv által tapasztalt hozzájárulása vagy a kizárást indokoló helyzetnek az e cikk (10) bekezdésében említett nyilatkozatban történő bejelentése. (4) Az ajánlatkérő szervnek ki kell zárnia a gazdasági szereplőt, ha az említett gazdasági szereplő ügyviteli, ügyvezető vagy felügyelő testületének valamely tagja, illetve az érintett gazdasági szereplő tekintetében képviseleti, döntéshozatali vagy ellenőrzési jogkörrel rendelkező valamely személy az (1) bekezdés c)–f) pontjában említett valamelyik helyzetben vagy helyzetekben van. Az ajánlatkérő szervnek abban az esetben is ki kell zárnia a gazdasági szereplőt, ha a gazdasági szereplő kötelezettségeiért korlátlan felelősséggel tartozó valamely természetes vagy jogi személy az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett valamelyik helyzetben vagy helyzetekben van. (5) Amennyiben a költségvetést harmadik országok bevonásával, közvetett irányítás keretében hajtják végre, a Bizottság – adott esetben a 108. cikkben említett testület ajánlásának figyelembevételével – az e cikkben meghatározott feltételeknek megfelelően kizáró határozatot hozhat és/vagy pénzügyi szankciókat szabhat ki, miután az 58. cikk (1) bekezdésének c) pontja értelmében megbízott harmadik ország ezt elmulasztotta megtenni. Ez nem befolyásolja a harmadik országnak a 60. cikk (3) bekezdése értelmében fennálló azon felelősségét, hogy megelőzze, felderítse, kijavítsa és jelentse a szabálytalanságokat és a csalásokat, illetve hogy kizáró határozatot hozzon vagy pénzügyi szankciókat szabjon ki. (6) Az e cikk (2) bekezdésében említett esetekben az ajánlatkérő szerv ideiglenesen a 108. cikkben említett testület előzetes ajánlása nélkül is kizárhat egy gazdasági szereplőt, amennyiben az érintett gazdasági szereplőnek közbeszerzési eljárásban való részvétele súlyos és azonnali fenyegetést jelentene az Unió pénzügyi érdekeire nézve. Ilyen esetekben az ajánlatkérő szervnek az ügyet a testület elé kell terjesztenie, és a testület ajánlásának kézhezvételét követően legkésőbb 14 napon belül meg kell hoznia a végleges döntést. (7) Az ajánlatkérő szerv, adott esetben a 108. cikkben említett testület ajánlásának figyelembevételével, nem zárhat ki egy gazdasági szereplőt a közbeszerzési eljárásban való részvételből, amennyiben: a) a gazdasági szereplő az e cikk (8) bekezdésében meghatározott korrekciós intézkedéseket hozott, igazolva ezzel a megbízhatóságát. Ez a pont nem vonatkozik az ezen cikk (1) bekezdése d) pontjában említett esetre; b) ez a szolgáltatásnyújtás folytonossága érdekében, korlátozott időtartamra, az e cikk (8) bekezdésében meghatározott korrekciós intézkedések meghozataláig elengedhetetlen; c) a kizárás az e cikk (3) bekezdésében említett kritériumok alapján aránytalan lenne. Ezenkívül az e cikk (1) bekezdésének a) pontja nem vonatkozik áruk különösen kedvező feltételek melletti, az üzleti tevékenységét véglegesen felszámoló szállítótól, vagy fizetésképtelenségi eljárás, csődegyezség vagy ahhoz hasonló, a nemzeti jogban meghatározott eljárás keretében a felszámolótól történő beszerzésére. Az ajánlatkérő szervnek, amennyiben az e bekezdés első és második albekezdésében említett esetekben nem zár ki egy gazdasági szereplőt, meg kell indokolnia, hogy miért nem zárja ki az illetőt, és erről tájékoztatnia kell a 108. cikkben említett testületet. (8) A (7) bekezdésben említett, a kizárást indokoló helyzetet orvosló intézkedések különösen az alábbiak lehetnek: a) a kizárást indokoló helyzet okainak feltárására szolgáló intézkedések, valamint konkrét technikai, szervezeti és személyzeti intézkedések a gazdasági szereplő üzleti tevékenységének területén, amelyek alkalmasak a magatartás korrekciójára és ismételt előfordulásának megelőzésére; b) bizonyíték, miszerint a gazdasági szereplő intézkedéseket hozott azon károk megtérítése vagy helyreállítása érdekében, amelyeket a kizárást indokoló helyzetet eredményező tényezők okoztak az Uniónak, sértve annak pénzügyi érdekeit; c) bizonyíték, miszerint a gazdasági szereplő megfizette a valamely illetékes hatóság által kirótt bírságot, illetve az (1) bekezdés b) pontjában említett bármely adót vagy társadalombiztosítási járulékot, illetve gondoskodott azok megfizetéséről. (9) Az ajánlatkérő szervnek – adott esetben figyelembe véve a 108. cikkben említett testület felülvizsgált ajánlását – hivatalból vagy az érintett gazdasági szereplő kérésére haladéktalanul felül kell vizsgálnia a kizárásról szóló döntését, amennyiben a gazdasági szereplő a megbízhatóságát bizonyító, megfelelő korrekciós intézkedéseket hozott, vagy új bizonyítékokat nyújtott be, amelyek igazolják, hogy az e cikk (1) bekezdésében említett, kizárást indokoló helyzet már nem áll fenn. (10) A részvételre jelentkező vagy az ajánlattevő köteles a részvételi jelentkezés vagy az ajánlat benyújtásakor nyilatkozni arról, hogy az e cikk (1) bekezdésében vagy a 107. cikk (1) bekezdésében említett valamelyik helyzetben van-e, illetve hogy adott esetben hozott-e az e cikk (7) bekezdésének a) pontjában említett bármilyen korrekciós intézkedést. A részvételre jelentkezőnek vagy az ajánlattevőnek adott esetben ugyanilyen nyilatkozatot kell benyújtania azon szervezet aláírásával, amelynek kapacitásait igénybe kívánja venni. Az ajánlatkérő szerv mindazonáltal mentességet adhat e követelmények alól a 210. cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározott, nagyon alacsony értékű szerződések esetében. (11) Amennyiben az ajánlatkérő szerv előírja, és amennyiben ez az eljárás megfelelő lebonyolításához szükséges, a részvételre jelentkező vagy az ajánlattevő, továbbá azon szervezet, amelynek kapacitásait igénybe kívánja venni, köteles benyújtani az alábbiakat: a) megfelelő bizonyíték arra, hogy a részvételre jelentkező, az ajánlattevő vagy a szervezet nincs az (1) bekezdésben említett, valamelyik kizárást indokoló helyzetben; b) információ a részvételre jelentkező, az ajánlattevő, illetve a szervezet ügyviteli, ügyvezető vagy felügyelő testületének tagjairól, illetve a részvételre jelentkező, az ajánlattevő vagy a szervezet tekintetében képviseleti, döntéshozatali vagy ellenőrzési jogkörrel rendelkező személyekről, valamint megfelelő bizonyíték arra, hogy egy vagy több ilyen személy nincs az (1) bekezdés c)–f) pontjában említett, valamelyik kizárást indokoló helyzetben; c) megfelelő bizonyíték arra, hogy a részvételre jelentkező, az ajánlattevő vagy a szervezet kötelezettségeiért korlátlan felelősséggel tartozó természetes vagy jogi személyek nincsenek az (1) bekezdés a) vagy b) pontjában említett, valamely kizárást indokoló helyzetben. (12) Az ajánlatkérő szerv az alvállalkozókra is alkalmazhatja az (1)–(11) bekezdést. Ebben az esetben ajánlatkérő szervnek elő kell írnia, hogy a részvételre jelentkező vagy az ajánlattevő lépjen azon kizárást indokoló helyzetben levő alvállalkozó vagy szervezet helyébe, amelynek kapacitásait a részvételre jelentkező vagy az ajánlattevő igénybe kívánja venni. (13) Visszatartás céljából az ajánlatkérő szerv – adott esetben a 108. cikkben említett testület ajánlásának figyelembevételével – az alábbiak szerint pénzügyi szankciót róhat ki arra a gazdasági szereplőre, aki vagy amely azáltal kísérelt meg hozzájutni uniós forrásokhoz, hogy részt vett vagy részvételre jelentkezett egy közbeszerzési eljárásban, mialatt valamelyik kizárást indokoló helyzetben volt, és erről nem nyilatkozott az e cikk (10) bekezdésének megfelelően: a) az e cikk (1) bekezdése c), d), e) és f) pontjában említett helyzetekben a gazdasági szereplő kizárásáról szóló döntés alternatívájaként, amennyiben a kizárás az e cikk (3) bekezdésében említett kritériumok alapján aránytalan lenne; b) az e cikk (1) bekezdése c), d) és e) pontjában említett helyzetekben az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében szükséges kizárás mellett, amennyiben a gazdasági szereplő szisztematikus és ismétlődő magatartást tanúsít az uniós források jogosulatlan megszerzésének szándékával. A pénzügyi szankció összege a szerződés teljes értékének 2–10 %-a lehet. (14) A kizárás időtartama az alábbiak egyikét sem haladhatja meg: a) a tagállami jogerős ítéletben vagy a jogerős közigazgatási határozatban esetlegesen előírt időtartam; b) az (1) bekezdés d) pontjában említett esetekben öt év; c) az (1) bekezdés c), e) és f) pontjában említett esetekben három év. A gazdasági szereplőt mindaddig ki kell zárni, amíg az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett valamelyik helyzetben van. (15) A valamely gazdasági szereplő kizárására és/vagy pénzügyi szankcióval való sújtására vonatkozó elévülési idő az alábbi időpontok valamelyikétől számított öt év: a) az e cikk (1) bekezdése b), c), d) és e) pontjában említett esetekben a kizárásra okot adó magatartás időpontja, illetve folyamatos vagy ismétlődő cselekvések esetében az ilyen magatartás megszűnésének napja; b) az e cikk (1) bekezdése b), c) és d) pontjában említett esetekben valamely nemzeti bíróság jogerős ítélete vagy egy jogerős közigazgatási határozat meghozatalának napja. Az elévülési időt a Bizottság, az OLAF, a 108. cikkben említett testület vagy a költségvetés végrehajtásában részt vevő bármely más szervezet minden olyan intézkedése megszakítja, amelyről a gazdasági szereplőt értesítik, és amely vizsgálatokhoz vagy bírósági eljárásokhoz kapcsolódik. Az elévülés a megszakítást követő napon újrakezdődik. Az e cikk (1) bekezdése f) pontjának alkalmazásában a 2988/95/EK, Euratom rendelet 3. cikkében előírt, a gazdasági szereplők kizárására és/vagy pénzügyi szankcióval való sújtására vonatkozó elévülési idő alkalmazandó. Amennyiben a gazdasági szereplő magatartása az e cikk (1) bekezdésében felsorolt több okból is indokolja a kizárást, akkor a legsúlyosabb okhoz kapcsolódó elévülési időt kell figyelembe venni. (16) Amennyiben szükséges, a kizárás és/vagy a pénzügyi szankció visszatartó erejének fokozása érdekében a Bizottság – az ajánlatkérő szerv határozatára is figyelemmel – közzéteszi a honlapján az e cikk (1) bekezdése c), d), e) és f) pontjában említett esetekben a kizárásra és adott esetben a pénzügyi szankcióra vonatkozó alábbi információkat: a) az érintett gazdasági szereplő neve; b) a kizárást indokoló helyzet a 106. cikk (1) bekezdése alapján; c) a kizárás időtartama és/vagy a pénzügyi szankció összege. Amennyiben a kizárásról és/vagy a pénzügyi szankcióról szóló határozatot az e cikk (2) bekezdésében említett előzetes minősítés alapján hozták, a közzétételben jelezni kell, hogy nincs jogerős ítélet vagy adott esetben jogerős közigazgatási határozat. Ilyen esetekben haladéktalanul közzé kell tenni az esetleges jogorvoslati kérelmeket, azok helyzetét és kimenetelét, valamint az ajánlatkérő szerv esetleges felülvizsgált határozatát. Pénzügyi szankció kiszabása esetén azt is közzé kell tenni, hogy megfizették-e a szankció összegét. Az ajánlatkérő szervnek az információ közzétételére vonatkozó határozatát vagy a jogerős ítéletet, illetve adott esetben jogerős közigazgatási határozatot követően, vagy pedig a 108. cikkben említett testület ajánlása nyomán kell meghoznia. Az említett határozat három hónappal azt követően lép hatályba, hogy a gazdasági szereplőt arról értesítették. A közzétett információkat a kizárási időszak lezárulásakor el kell távolítani. Pénzügyi szankció esetében az információkat hat hónappal az összeg megfizetése után kell eltávolítani. A 45/2001/EK irányelvvel összhangban, személyes adatok esetén az ajánlatkérő szervnek tájékoztatnia kell a gazdasági szereplőt az alkalmazandó adatvédelmi szabályok alapján őt megillető jogokról és az e jogok gyakorlására rendelkezésre álló eljárásokról. (17) Az e cikk (16) bekezdésében említett információ nem tehető közzé az alábbi körülmények között: a) amennyiben a vizsgálat vagy a nemzeti bírósági eljárások titoktartást tesznek szükségessé; b) amennyiben a közzététel aránytalan károkat okozna az érintett gazdasági szereplőnek, vagy az e cikk (3) bekezdésében meghatározott arányossági kritériumok és a pénzügyi szankció összege alapján más módon lenne aránytalan; c) amennyiben természetes személyről van szó, kivéve ha például a magatartás súlyossága vagy az Unió pénzügyi érdekeire gyakorolt hatása kivételesen indokolja a személyes adatok közzétételét. Ilyen esetekben az információk közzétételére vonatkozó határozatban megfelelően figyelembe kell venni a 45/2001/EK rendeletben meghatározott magánélethez való jogot és az említett rendeletben meghatározott egyéb jogokat. (18) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 210. cikknek megfelelően részletes szabályokat meghatározó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiakról: az e cikk (10) bekezdésében említett nyilatkozat tartalma, az e cikk (11) bekezdésének a) pontjában említett bizonyíték, miszerint a gazdasági szereplő nincs valamelyik kizárást indokoló helyzetben, beleértve a 2014/24/EU irányelv 59. cikkének (2) bekezdésében meghatározott egységes európai közbeszerzési dokumentummal történő bizonyítást is, valamint hogy az ajánlatkérő szerv milyen helyzetekben kérheti vagy nem kérheti az ilyen nyilatkozat vagy bizonyíték benyújtását. (9) HL C 316., 1995.11.27., 48. o." (10) HL C 195., 1997.6.25., 1. o." (11) A Tanács 2003/568/IB kerethatározata (2003. július 22.) a magánszektorban tapasztalható korrupció elleni küzdelemről (HL L 192., 2003.7.31., 54. o.)." (12) A Tanács 2008/841/IB kerethatározata (2008. október 24.) a szervezett bűnözés elleni küzdelemről (HL L 300., 2008.11.11., 42. o.)." (13) Az Európai Parlament és a Tanács 2005/60/EK irányelve (2005. október 26.) a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről (HL L 309., 2005.11.25., 15. o.)." (14) A Tanács 2002/475/IB kerethatározata (2002. június 13.) a terrorizmus elleni küzdelemről (HL L 164., 2002.6.22., 3. o.)." (15) Az Európai Parlament és a Tanács 2011/36/EU irányelve (2011. április 5.) az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról (HL L 101., 2011.4.15., 1. o.)." (16) A Tanács 2988/95/EK, Euratom rendelete (1995. december 18.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről (HL L 312., 1995.12.23., 1. o.).”."