(2)

a) Az ingatlanszerződés körébe földterület, meglévő épület és egyéb ingatlan vétele, hosszú lejáratú és egyéb bérlete, lízingje és bérlet útján történő vétele tartozik, vételi opcióval vagy anélkül. b) Az áru beszerzésére irányuló szerződés körébe termék vétele, lízingje, bérlete vagy bérlet útján történő vétele tartozik, vételi opcióval vagy anélkül. Az a szerződés, amelynek tárgya termékek szállítása, és amely – mellékesen – beállítási és üzembehelyezési műveletekre is kiterjed, árubeszerzésre irányuló szerződésnek tekintendő. c) Az építési beruházásra irányuló szerződések körébe vagy az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) I. mellékletében foglalt tevékenységek valamelyikéhez kapcsolódó építési beruházás vagy beruházások kivitelezése, vagy azok kivitelezése és megtervezése, valamint az Ügynökség által meghatározott követelményeknek megfelelő építési beruházás bármely eszközzel történő megvalósítása tartozik. Az „építési beruházás” magas- vagy mélyépítési munkálatok olyan együttes eredményét jelenti, amely önmagában alkalmas valamely gazdasági vagy műszaki funkció betöltésére. d) A szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés körébe olyan szellemi és nem szellemi szolgáltatások tartoznak, amelyek nem tartoznak az áru beszerzésére irányuló szerződés, az építési beruházásra irányuló szerződés és az ingatlanszerződés körébe. E szolgáltatásokat a 2004/18/EK irányelv II. és IIB. melléklete sorolja fel. e) Az árubeszerzést és szolgáltatásnyújtást egyaránt magában foglaló szerződés szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésnek minősül, amennyiben az érintett szolgáltatások értéke meghaladja a szerződésben foglalt termékek értékét. Az olyan szerződés, amelynek tárgyát egyszerre képezik a szerződés fő tárgyához képest kiegészítő szolgáltatások és építési beruházások, szolgáltatási szerződésnek minősül. Az olyan szerződést, amelynek tárgyát egyszerre képezik a 2004/18/EK irányelv IIA. és IIB. mellékletéhez tartozó szolgáltatások, a IIA. melléklethez tartozónak kell tekinteni, ha az ebben a mellékletben szereplő szolgáltatások értéke meghaladja a IIB. mellékletben szereplő szolgáltatások értékét. f) A különböző típusú szerződések minősítése a referenciabesoroláson alapul, amelyet a 2195/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) szerinti közös közbeszerzési szószedet (CPV) alkot. A CPV, valamint a 2004/18/EK irányelv I. mellékletében szereplő NACE besorolás közötti, illetve a CPV és az említett irányelv II. mellékletében szereplő CPC nómenklatúra (ideiglenes változat) közötti eltérések esetében a NACE besorolást, illetve a CPC nómenklatúrát kell alkalmazni. g) „Nyertes ajánlattevő”, „szállító” és „szolgáltató” valamennyi olyan természetes vagy jogi személy, jogalany, vagy e személyek és/vagy szervek csoportosulása, amely az adott piacon építési beruházást és árubeszerzést hajt végre, illetve szolgáltatást nyújt. A „gazdasági szereplő” fogalom magában foglalja a „nyertes ajánlattevő”, a „szállító” és a „szolgáltató” fogalmát is. Az „ajánlattevő” az a gazdasági szereplő, amely ajánlatot nyújtott be. A meghívásos – ideértve a versenypárbeszédet is – vagy tárgyalásos eljárásban való részvétel engedélyezése iránti kérelmet benyújtott gazdasági szereplő megnevezése „pályázó”. h) A „működési költségvetés” kifejezés az Európai Védelmi Ügynökség pénzügyi szabályzatának 2. cikkére, az „üzemeltetési költségvetés” pedig a működési költségvetés kivételével az (Európai Védelmi Ügynökség pénzügyi szabályzatának 1. cikkében meghatározott) általános költségvetésre utal. i) A „védelmi vonatkozású szerződés” az Ügynökség által azokon a területeken megkötendő szerződésekre utal, amelyeken a tagállamok élhetnek a 2004/18/EK irányelv 10. cikkében foglalt kivétellel.