28.

A 2006/87/EK irányelv II. mellékletének II. függeléke a következőképpen módosul: a) A tartalomjegyzék a következőképpen módosul: i. 4. sz: a cím helyébe a következő szöveg lép: „Az átmeneti rendelkezések alkalmazása” ii. 6. sz.: a cím helyébe a következő szöveg lép: „A 15. fejezet előírásainak alkalmazása” iii. a tartalomjegyzék a következő szöveggel egészül ki: „26. sz.: Szakértők/hozzáértő személyek 27. sz.: Kedvtelési célú kishajók” b) A 4. számú közigazgatási utasítás helyébe a következő szöveg lép: „4. SZÁMÚ KÖZIGAZGATÁSI UTASÍTÁS Az átmeneti rendelkezések alkalmazása (a II. melléklet 15–22b., 24. és 24a. fejezete) 1. AZ ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK ALKALMAZÁSA A VÍZI JÁRMŰVEK RÉSZEINEK ÖSSZEÉPÍTÉSEKOR 1.1. Alapelvek Különböző hajók részeinek összeépítésekor csak azok a részek kaphatnak a fennálló állapotra vonatkozó felmentést, amelyek a közösségi bizonyítványát megőrző hajóhoz tartoznak. Az átmeneti rendelkezéseket ezért csak e részekre lehet érvényesíteni. A többi részt újonnan épített hajónak kell tekinteni. 1.2. Az átmeneti rendelkezések alkalmazásának részletei 1.2.1. Különböző hajók részeinek összeépítésekor csak azokra a részekre lehet érvényesíteni az átmeneti rendelkezéseket, amelyek a közösségi bizonyítványát megőrző hajóhoz tartoznak. 1.2.2. A hajóbizonyítványát meg nem őrző hajóhoz tartozó részeket újonnan épített vízi járműnek kell tekinteni. 1.2.3. Miután egy hajóba egy másik hajó részét beépítették, az előbbi megkapja annak a vízi járműnek az európai hajóazonosító számát, amely átalakított vízi járműként megőrzi a közösségi bizonyítványát. 1.2.4. Amennyiben a vízi jármű az átalakítás után megőrzi meglévő közösségi bizonyítványát, vagy új közösségi bizonyítványt kap, akkor a közösségi bizonyítvány kiegészül a vízi jármű legrégebbi részének gyártási évével. 1.2.5. Amennyiben a vízi járműhöz új orr-részt illesztenek, akkor az orr-részbe beépített orrsugár-kormányberendezés motorjának meg kell felelnie a jelenlegi követelményeknek. 1.2.6. Amennyiben a hajóhoz új farrészt illesztenek, akkor a farrészbe szerelt motoroknak meg kell felelniük a jelenlegi követelményeknek. 1.3. Szemléltető példák 1.3.1. A hajót két régebbi hajóból állítják össze (az egyik hajó építésének éve 1968, a másik hajóé 1972). Az egyik hajót az előrésztől eltekintve teljesen felhasználják, míg a másik hajóból csak az előrészt használják fel. Az összeállított hajó megkapja az első hajó közösségi bizonyítványát. Az összeállított hajó előrészét ekkor el lehet látni többek között horgonyfészekkel. 1.3.2. A hajót két régebbi hajóból állítják össze (az egyik hajó építésének éve 1975, a másik hajóé 1958, a legrégebbi alkatrész pedig 1952-ben készült). Az egyik hajót az előrésztől eltekintve teljesen felhasználják, míg a másik hajóból csak az előrészt használják fel. Az összeállított hajó megkapja az első hajó közösségi bizonyítványát. Az összeállított hajó előrészét ekkor el lehet látni többek között horgonyfészekkel. Az eredetileg a második hajóból származó, 1952-ben gyártott, legrégebbi alkatrészt be kell jegyezni a közösségi bizonyítványba. 1.3.3. Egy 2001-ben gyártott hajó farrészét egy 1988-ban gyártott hajóhoz illesztik. Az 1988-ban gyártott hajó motorja a hajóban marad. Ebben az esetben a motort típusjóváhagyással kell ellátni. A motort abban az esetben is típusjóváhagyással kellene ellátni, ha a 2001-ben gyártott farrészből származna. 2. AZ ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK ALKALMAZÁSA A VÍZI JÁRMŰ TÍPUSÁNAK (RENDELTETÉSSZERŰ HASZNÁLATÁNAK) MEGVÁLTOZÁSA ESETÉN 2.1. Alapelvek 2.1.1. A vízi jármű típusának (hajótípusnak, a hajó rendeltetésszerű használatának) megváltozása esetében az átmeneti rendelkezések alkalmazásával kapcsolatos határozatok meghozatalakor a biztonsági megfontolások kulcsszerepet játszanak ezen irányelv II. melléklete tekintetében. 2.1.2. A vízijármű-típus megváltozásának minősül, ha az új vízijármű-típusra vonatkozó biztonsági követelmények eltérnek a régi típusétól; ez abban az esetben fordul elő, ha a II. melléklet 15–22b. fejezetének különös rendelkezései az új típusra vonatkoznak, a régire azonban nem. 2.1.3. A vízi jármű típusának megváltozása esetén az adott vízijármű-típusra vonatkozó összes különös rendelkezést és minden követelményt teljes mértékben teljesíteni kell; e követelmények tekintetében az átmeneti rendelkezéseket nem lehet érvényesíteni. Ez az előírás a meglévő vízi járműből átvett és e különleges előírások hatálya alá tartozó részekre is vonatkozik. 2.1.4. A tartályhajó szárazáru-szállító hajóvá történő átalakítása nem minősül a vízijármű-típus 2.1.2. pont szerinti megváltozásának. 2.1.5. A kabinos személyhajó termes személyhajóvá történő átalakítása esetében minden új résznek teljes mértékben meg kell felelnie a jelenlegi követelményeknek. 2.2. Az átmeneti rendelkezések alkalmazásának részletei 2.2.1. A 24.02. cikk 2. szakasza (N.R.C.), illetve a 24a.02. cikk 2. szakasza a vízi jármű felújított részeire vonatkozik, következésképpen a vízi jármű új részei nem tartozhatnak az átmeneti rendelkezések hatálya alá. 2.2.2. A vízi jármű át nem alakított részei továbbra is az átmeneti rendelkezések hatálya alá tartoznak a 2.1.3. pont második mondatában említett részek kivételével. 2.2.3. A vízi jármű méreteinek megváltozása esetében az átmeneti rendelkezések a továbbiakban nem vonatkoznak azokra a részekre, amelyekre e változtatás kiterjed (például az ütközési válaszfal, a szabadoldal és a horgony távolsága). 2.2.4. A vízi jármű típusának megváltozása esetén a II. melléklet II. és III. részének azon különös előírásait kell alkalmazni, amelyek kizárólag az új vízijármű-típusra vonatkoznak. A vízi jármű átalakításában érintett összes résznek és felszerelésnek meg kell felelnie a II. melléklet hatályos előírásainak. 2.2.5. A vízi járművet ezt követően új vagy módosított közösségi bizonyítvánnyal kell ellátni, a bizonyítvány 7. és 8. mezőjében pedig az eredeti építésre és az átalakításra vonatkozóan megjegyzést kell tenni. 2.3. Szemléltető példák 2.3.1. Egy (1996-ban épített) teherszállító hajót személyszállító hajóvá alakítanak át. Ebben az esetben a II. melléklet 15. fejezete átmeneti rendelkezések érvényesítése nélkül a teljes hajóra vonatkozik. Amennyiben az előrészt nem az átalakítási terveknek vagy a 15. fejezetnek megfelelően módosítják, akkor a hajót nem kell a 3.03. cikk szerint horgonyfészekkel ellátni. 2.3.2. Egy (1970-ben épített) vontatóhajót tolóhajóvá alakítanak. A fizikai átalakítás kizárólag a fedélzeti felszerelések lecseréléséből és a tolóberendezés beszereléséből áll. Az 1970-es hajóra vonatkozó összes átmeneti rendelkezés továbbra is alkalmazandó lesz az 5. fejezet, (részben) a 7. fejezet, a 10.01. és a 16.01. cikk kivételével. 2.3.3. Egy (1970-ben épített) tartálymotorhajót tolóhajóvá alakítanak. A fizikai átalakítás az előrész és a rakománytér elválasztásából, a fedélzeti felszerelések lecseréléséből és a tolóberendezés beszereléséből áll. Az 1970-es hajóra vonatkozó összes átmeneti rendelkezés továbbra is alkalmazandó lesz az 5. fejezet, (részben) a 7. fejezet, a 10.01. és a 16.01. cikk rendelkezései kivételével. 2.3.4. Egy tartályhajót szárazáru-szállító hajóvá alakítanak. A szárazáru-szállító hajónak meg kell felelnie a hatályos munkahelyi biztonsági követelményeknek, különös tekintettel a II. melléklet 11. fejezetének 11.04. cikkében említett előírásoknak. 3. AZ ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK ALKALMAZÁSA SZEMÉLYSZÁLLÍTÓ HAJÓK ÁTALAKÍTÁSA ESETÉBEN 3.1. Az átmeneti rendelkezések alkalmazása 3.1.1. A 15. fejezet követelményeinek teljesítése érdekében szükséges átalakítási intézkedések, függetlenül attól, hogy mikor hajtják őket végre, nem minősülhetnek átalakításnak (C) a II. melléklet 24.02. cikkének 2. szakasza, 24.03. cikkének 1. szakasza vagy 24.06. cikkének 5. szakasza, illetve a 24a.02. és a 24a.03. cikk értelmében. 3.1.2. A kabinos személyhajó termes személyhajóvá történő átalakítása esetében minden új résznek teljes mértékben meg kell felelnie a jelenlegi követelményeknek. 3.2. Szemléltető példák 3.2.1. Egy (1995-ben épített) személyszállító hajót legkésőbb 2015. január 1-jéig második független propulziós rendszerrel kell ellátni. Amennyiben egyéb önkéntes átalakítást nem hajtanak végre ezen a személyszállító hajón, akkor nem szükséges stabilitási számítást végezni az új követelményeknek megfelelően, ha azonban objektív igény mutatkozik az elvégzésére, akkor a stabilitási számítást valamely tagállam eredeti stabilitási követelményeivel összhangban kell elvégezni. 3.2.2. Egy (1994-ben épített és legutóbb 2012-ben megújított hajóbizonyítvánnyal rendelkező) személyszállító hajót 2016-ban 10 méterrel meghosszabbítanak. A vízi járművet továbbá második független propulziós rendszerrel is el kell látni. Emellett szükséges új stabilitási számítást végezni a 15. fejezet szerint, az 1-rekeszállapot és a 2-rekeszállapot (egyteres és kétteres elárasztás) esetére. 3.2.3. Egy (1988-ban épített) személyszállító hajót nagyobb teljesítményű propulziós rendszerrel látnak el, beleértve a hajócsavart is. Ez olyan jelentős átalakítás, amely stabilitási számítás elvégzését teszi szükségessé. A számítást a jelenlegi követelmények szerint kell elvégezni.” c) A 6. számú közigazgatási utasítás helyébe a következő szöveg lép: „6. SZÁMÚ KÖZIGAZGATÁSI UTASÍTÁS A 15. fejezet előírásainak alkalmazása Helyi vízmentes terek A ponyvákkal vagy hasonló mobil felszerelésekkel létrehozott zárt terekre vonatkozó átmeneti követelmények (A II. melléklet 15.02. cikkének 5. szakasza, valamint 15.03. cikkének 4. és 9. szakasza) 1. HELYI TÉRFELOSZTÁSOK (15.02. CIKK, 5. SZAKASZ) A 15.02. cikk 5. szakasza értelmében elképzelhető, hogy az értékelés nem terjed ki a helyi vízmentes terekre, például a vizsgálandó sérüléshosszt meghaladó hosszúságú, keresztirányban felosztott kettős fenéktartályok az értékelésben nem vesznek részt. Ebben az esetben előfordulhat, hogy nem lehet figyelembe venni a keresztirányú térfelosztást, ha az nem terjed ki a válaszfalfedélzetig. Ez a válaszfalak helytelen felosztásához vezethet. A követelmény értelmezése: Amennyiben a vízmentes tér hosszabb a 15.03. cikk 9. szakaszában előírtaknál, és olyan helyi vízzáró térfelosztásokat tartalmaz, amelyek között a sérülés minimális hossza elfér, akkor ezeket figyelembe lehet venni a sérült stabilitás kiszámításához. 2. A PONYVÁKKAL VAGY HASONLÓ MOBIL FELSZERELÉSEKKEL LÉTREHOZOTT ZÁRT TEREKRE VONATKOZÓ ÁTMENETI KÖVETELMÉNYEK A STABILITÁSRA VALÓ TEKINTETTEL (15.03. CIKK, 5. SZAKASZ) A ponyvákkal vagy hasonló mobil felszerelésekkel létrehozott zárt terek a hajó stabilitása szempontjából gondot okozhatnak, mivel – amennyiben ehhez elegendő nagyságúak – befolyásolhatják a szél nyomása miatti billenőnyomatékot. A követelmény értelmezése: Olyan személyszállító hajók tekintetében, amelyek hajóbizonyítványát 2006. január 1-je előtt adták ki először, vagy amelyekre érvényes a 24.06. cikk 2. szakaszának második mondata, a ponyvákból vagy hasonló mobil felszerelésekből álló zárt terek létrehozását követően új stabilitási számítást kell végezni ezen irányelv szerint, amennyiben Awz laterális síkja meghaladja annak a teljes Aw laterális síknak az 5 %-át, amelyet minden esetben figyelembe kell venni.” d) A 7. számú közigazgatási utasítás 1. része helyébe a következő szöveg lép: „1. RÉSZ Engedélyezett különleges horgonyok Az illetékes hatóságok által a 10.01. cikk 5. szakasza szerint engedélyezett csökkentett tömegű különleges horgonyokat az alábbi táblázat ismerteti. Horgony száma A horgony tömegének engedélyezett csökkentése (%) Illetékes hatóság 1. HA-DU 30 % Németország 2. D’Hone Spezial 30 % Németország 3. Pool 1 (üreges) 35 % Németország 4. Pool 2 (tömör) 40 % Németország 5. De Biesbosch-Danforth 50 % Németország 6. Vicinay-Danforth 50 % Franciaország 7. Vicinay AC 14 25 % Franciaország 8. Vicinay 1. típus 45 % Franciaország 9. Vicinay 2. típus 45 % Franciaország 10. Vicinay 3. típus 40 % Franciaország 11. Stockes 35 % Franciaország 12. D’Hone-Danforth 50 % Németország 13. Schmitt HHP-anker 40 % Hollandia 14. SHI széleskapás horgony, ST típus (standard) 30 % Hollandia 15. SHI széleskapás horgony, FB típus (teljesen kiegyenlített) 30 % Hollandia 16. Klinsmann-horgony 30 % Hollandia 17. HA-DU-POWER Anchor 50 % Németország” e) A 11. számú közigazgatási utasítás 4. pontja a közösségi bizonyítvány 2. rovatának magyarázata után kiegészül a közösségi bizonyítvány 10. rovatának következő magyarázatával: „10. Tekintettel a Rajnán való közlekedésre vonatkozó engedéllyel rendelkező hajókra, vagyis azokra, a) amelyek teljesen megfelelnek a II. melléklet követelményeinek, ideértve a 24. fejezet átmeneti rendelkezéseit is; valamint b) amelyek nem élnek a 24a. fejezet átmeneti rendelkezései vagy a IV. mellékletben megállapított csökkentések adta lehetőségekkel, a »– közösségi vízi utakon, az alábbi zónában/zónákban« szövegű francia bekezdésbe a következő szöveget kell írni: a) Rajna; vagy b) R zóna.” A 4. pontban a közösségi bizonyítvány 43. rovatának magyarázata a következőképpen módosul: „43. Az egyéb biztonsági rendeletek, például a veszélyes áruk nemzetközi belvízi szállításáról szóló európai megállapodás (ADN) által megkövetelt hordozható tűzoltó készülékeket itt nem kell bejegyezni.” f) A 17. számú közigazgatási utasítás 3. pontja helyébe a következő szöveg lép: „3. ÁTVÉTELI VIZSGÁLAT 3.1. A tűzjelző rendszereket egy szakértő vizsgálja meg: a) az első használatbavétel előtt; b) jelentős módosítást vagy javítást követően az újbóli üzembe helyezés előtt; c) rendszeresen legalább kétévente. A gépterek és a kazánterek esetén ezeket az ellenőrzéseket eltérő gépüzemeltetési körülmények és változó szellőzési feltételek mellett kell elvégezni. A fenti c) alrészben említett vizsgálatokat a tűzoltó rendszerekre szakosodott, hozzáértő céget képviselő hozzáértő személy is elvégezheti. 3.2. Ellenőrzési igazolást kell kiadni, amely tartalmazza a szakértő vagy a hozzáértő személy aláírását és az ellenőrzés dátumát.” g) A 18. számú közigazgatási utasítás 4. pontja helyébe a következő szöveg lép: „4. A 2. és a 3. pontban megadott követelményeket akkor is teljesítettnek kell tekinteni, ha a két rész mindegyikénél teljesültek a veszélyes áruk nemzetközi belvízi szállításáról szóló európai megállapodás (ADN) 9.1.0.95.2. szakaszában szereplő stabilitási követelmények.” h) A 21. számú közigazgatási utasítás 8. pontja helyébe a következő szöveg lép: „8. Átvételi vizsgálat 8.1. Az LLL-rendszerek fényerejét szakértőnek kell megvizsgálnia: a) az első használatbavétel előtt; b) jelentős módosítást vagy javítást követően az újbóli üzembe helyezés előtt; c) rendszeresen legalább ötévente. A fenti c) pontban említett ellenőrzéseket a biztonsági rendszerek területén szakképzett hozzáértő személy is elvégezheti. 8.2. Ellenőrzési igazolást kell kiadni, amely tartalmazza a szakértő vagy a hozzáértő személy aláírását és az ellenőrzés dátumát. 8.3. Amennyiben egyetlen mérés azt állapítja meg, hogy a fényerő nem felel meg e közigazgatási utasítás előírásainak, akkor további méréseket kell végezni legalább tíz, egymástól azonos távolságban lévő ponton. Ha a mért értékek több mint 30 %-a nem felel meg e közigazgatási utasítás előírásainak, akkor a biztonsági rendszereket ki kell cserélni. Ha a mért értékek 20–30 %-a nem felel meg e közigazgatási utasítás előírásainak, akkor a biztonsági útmutatórendszereket egy éven belül ismét ellenőrizni kell.” i) A 24. számú közigazgatási utasítás 4. pontja helyébe a következő szöveg lép: „4. Gázszivárgás-érzékelők kalibrálása és ellenőrzése, a korlátozott üzemidejű alkatrészek cseréje 4.1. A gázszivárgás-érzékelőket a gyártó útmutatásainak megfelelően szakértő vagy hozzáértő személy kalibrálja és ellenőrzi: a) az első használatbavétel előtt; b) jelentős módosítást vagy javítást követően az újbóli üzembe helyezés előtt; c) rendszeresen. Kalibrálási és ellenőrzési igazolást kell kiadni, amely tartalmazza a szakértő vagy a hozzáértő személy aláírását és az ellenőrzés dátumát. 4.2. A gázriasztó berendezések korlátozott üzemidejű alkatrészeit megadott üzemi élettartamuk lejárta előtt ki kell cserélni.” j) A függelék a következő 26. és 27. számú közigazgatási utasítással egészül ki: „26. SZÁMÚ KÖZIGAZGATÁSI UTASÍTÁS Szakértők és hozzáértő személyek (a II. melléklet 1.01. cikkének 106. és 107. szakasza) Szakértők A szakértőknek olyan átvételi vizsgálatokat kell végrehajtaniuk, amelyek a rendszerek összetettsége vagy az előírt biztonsági szint miatt szaktudást igényelnek. Többek között az alábbi személyek vagy intézmények jogosultak ilyen átvételi vizsgálatok végrehajtására: — Hajóosztályozó társaságok, amelyek kellő belső szakértelemmel rendelkeznek vagy felhatalmazásuk alapján felelősek külső személyek vagy intézmények bevonásáért, továbbá e személyek vagy intézmények kiválasztása során a szükséges minőség-ellenőrzési rendszereket működtetik. — A felügyeleti szervek tagjai vagy a vonatkozó hatóságok alkalmazottai. — Hivatalosan jóváhagyott személyek vagy intézmények, amelyek az adott tárgykört érintő szemlék tekintetében elismert szakértelemmel rendelkeznek, továbbá ilyen jóváhagyást állami szervezetként – lehetőleg minőségbiztosítási rendszer alapján – a hajófelügyeleti szervek is adhatnak. Egy személyt vagy intézményt abban az esetben is elfogadottnak kell tekinteni, ha az utóbbi megfelelt egy olyan hivatalos kiválasztási eljáráson, amely kifejezetten a szükséges szaktudás és a tapasztalat meglétét méri fel. Hozzáértő személyek A hozzáértő személyeknek például rendszeres szemrevételezéssel és üzemi próbával kell ellenőrizniük a biztonsági felszereléseket. Hozzáértő személynek minősülnek: — Olyan személyek, például hajóparancsnokok, hajózási társaságok biztonsági felelősei, legénység vonatkozó tapasztalattal rendelkező tagjai, akik szakképesítésük és szakmai tapasztalatuk alapján megfelelő tudással rendelkeznek ahhoz, hogy meghatározott helyzeteket és körülményeket felmérjenek. — Társaságok, például hajógyárak vagy berendezéseket gyártó cégek, amelyek elegendő szaktudásra tettek szert rendes tevékenységük folytatása során. — Különleges felhasználású rendszerek (pl. tűzoltó berendezések, vezérlőberendezések) gyártói. Terminológia német angol francia holland Sachverständiger expert expert erkend deskundige Sachkundiger competent person spécialiste deskundige Fachfirma competent firm société spécialisée deskundig bedrijf Átvételi vizsgálatok Az alábbi táblázat összefoglalja az átvételi vizsgálatok ütemezését, ideértve azok gyakoriságát és az elvégzésükhöz szükséges ellenőr típusát. Ez a táblázat csupán tájékoztatási célt szolgál. Szabály Tárgy A vizsgálatok maximális gyakorisága Ellenőr 6.03. cikk, 5. szakasz Hidraulikus hengerek, szivattyúk és motorok 8 év Hozzáértő cég 6.09. cikk, 3. szakasz Motormeghajtású vezérlőberendezések 3 év Hozzáértő személy 8.01. cikk, 2. szakasz Nyomástartó edények 5 év Szakértő 10.03. cikk, 5. szakasz Hordozható tűzoltó készülékek 2 év Hozzáértő személy 10.03a. cikk, 6. szakasz, d) pont Beépített tűzoltó berendezések 2 év Hozzáértő személy vagy hozzáértő cég 10.03b. cikk, 9. szakasz, b) pont, dd) alpont Beépített tűzoltó berendezések 2 év Hozzáértő személy vagy hozzáértő cég 10.04. cikk, 3. szakasz Felfújható csónakok A gyártó határozza meg 10.05. cikk, 3. szakasz Mentőmellények A gyártó határozza meg 11.12. cikk, 6. szakasz Daru 10 év Szakértő 11.12. cikk, 7. szakasz Daru 1 év Hozzáértő személy 14.13. cikk Cseppfolyósított gázzal üzemelő berendezések 3 év Szakértő 15.09. cikk, 9. szakasz Életmentő berendezések A gyártó határozza meg 15.10. cikk, 9. szakasz Szigetelési ellenállás, földelés A közösségi bizonyítvány érvényességének lejárta előtt 17. számú közigazgatási utasítás Tűzjelző rendszerek 2 év Szakértő vagy hozzáértő személy 21. számú közigazgatási utasítás Biztonsági rendszerek 5 év Szakértő vagy hozzáértő személy 24. számú közigazgatási utasítás Gázriasztó berendezések A gyártó határozza meg Szakértő vagy hozzáértő személy 27. SZÁMÚ KÖZIGAZGATÁSI UTASÍTÁS Kedvtelési célú kishajók (a II. melléklet 21.02. cikkének 2. szakasza, figyelemmel 7.02. cikkére, 8.05. cikkének 5. szakaszára, 8.08. cikkének 2. szakaszára és 8.10. cikkére is) 1. Általános rendelkezések A forgalomba hozott, legfeljebb 24 méter hosszúságú kedvtelési célú kishajóknak teljesíteniük kell a 2003/44/EK irányelvvel (14) módosított 94/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) előírásait. Ezen irányelv 2. cikkével összefüggésben a 3. cikk szerint a legalább 20 méter hosszúságú kedvtelési célú kishajóknak közösségi belvízi hajóbizonyítvánnyal kell rendelkezniük, amely igazolja, hogy megfelelnek a II. mellékletben foglalt műszaki követelményeknek. Mivel az újonnan épített kedvtelési célú kishajók bizonyos felszereléseinek, készülékeinek és berendezéseinek a II. melléklet 21.02. cikkében megállapított egyes rendelkezésekből fakadó kettős ellenőrzését vagy tanúsítását kerülni kell, ezért e közigazgatási utasítás tájékoztatást nyújt azokról a 21.02. cikkben felsorolt követelményekről, amelyek a 94/25/EK irányelvben már szerepelnek. 2. A 21.02. cikk 94/25/EK irányelvben már szereplő követelményei A 94/25/EK irányelv hatálya alá tartozó, kedvtelési célú kishajók esetében a felügyeleti szerv a közösségi belvízi hajóbizonyítvány kiadása (első ellenőrzés) tekintetében nem követeli meg a II melléklet 21.02. cikkének 2. szakaszában megállapított alábbi követelmények további ellenőrzését vagy tanúsítását, amennyiben a szemlére bemutatott vízi járművet a felügyeleti szervnek való bemutatása előtt legfeljebb 3 évvel hozták forgalomba, módosítást nem hajtottak végre rajta, a megfelelőségi nyilatkozat pedig a következő harmonizált szabványokra vagy azokkal egyenértékű előírásokra vonatkozik: – : 7.02. cikk : EN ISO 11591:2000 (Akadálymentes kilátás) – : 8.05. cikk 5. szakasza : EN ISO 10088:2001 (Üzemanyagtartályok és csövek) – : 8.08. cikk 2. szakasza : EN ISO 15083:2003 (Fenékvíz-szivattyúzás) – : 8.10. cikk : EN ISO 14509 (Zajkibocsátás)