MELLÉKLET

INDOKOLÁS AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁGI PARTI VIZEK MEGHATÁROZOTT TERÜLETEIN A FENÉKEN VONATOTT HALÁSZESZKÖZÖK HASZNÁLATÁNAK TILALMÁRÓL SZÓLÓ HÁROM RENDELETRE VONATKOZÓ ÉRTESÍTÉSHEZ

Értesítés a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet 9. cikke értelmében (Hivatalos Lap L 358., 2002.12.31., 59. o.).

TARTALOMJEGYZÉK

1. Bevezetés

2. Az európai uniós jogi keret

3. Az angol jogi keret

4. Az európai tengeri területeken (Natura 2000 területeken) folytatott halászati gazdálkodás felülvizsgált megközelítése

5. A javasolt intézkedések

6. Az intézkedések végrehajtása

7. Az érintett tagállamokkal, regionális tanácsadó testületekkel és az Európai Bizottsággal folytatott egyeztetések

MELLÉKLETEK

I. melléklet: A fenéken vontatott halászeszközök Land’s End and Cape Bank európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendelet (The Land’s End and Cape Bank European marine site (specified area) bottom towed fishing gear byelaw), valamint térkép

II. melléklet: A fenéken vontatott halászeszközök Start Point to Plymouth Sound and Eddystone európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendelet (The Start Point to Plymouth Sound and Eddystone European marine site (specified areas) bottom towed fishing gear byelaw), valamint térkép

III. melléklet: A fenéken vontatott halászeszközök Haisborough, Hammond and Winterton európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendelet (The Haisborough, Hammond and Winterton European marine site (specified areas) bottom towed fishing gear byelaw), valamint térkép

IV. melléklet: A fenéken vontatott halászeszközök Land’s End and Cape Bank európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendelet hatásvizsgálata

V. melléklet: A fenéken vontatott halászeszközök Start Point to Plymouth Sound and Eddystone európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendelet hatásvizsgálata

VI. melléklet: A fenéken vontatott halászeszközök Haisborough, Hammond and Winterton európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendelet hatásvizsgálata

1. BEVEZETÉS

Az Egyesült Királyság kormánya a fenéken vonatott halászeszközökkel folytatott halászati tevékenységek meghatározott területeken történő megtiltására irányuló intézkedéseket szándékoz hozni azért, hogy védelem alá kerüljenek bizonyos egyesült királysági Natura 2000 tengeri területeknek az I. melléklet szerinti kijelölt zátonyképződményei. Az Egyesült Királyság – annak érdekében, hogy az intézkedéseket valamennyi hajóra, ideértve az Európai Unió más tagállamainak halászhajóit is, alkalmazni lehessen – az Európai Unió 2371/2002/EK rendeletének 9. cikkében megállapított eljárások szerint jár el. Az Egyesült Királyság által meghozni szándékozott intézkedések és az érintett tagállamok a következők:

— A fenéken vontatott halászeszközök Land’s End and Cape Bank európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendelet – Franciaország és Belgium (I. melléklet)

— A fenéken vontatott halászeszközök Start Point to Plymouth Sound and Eddystone európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendelet – Franciaország és Belgium (II. melléklet)

— A fenéken vontatott halászeszközök Haisborough, Hammond and Winterton európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendelet – Belgium (III. melléklet)

2. AZ EURÓPAI UNIÓS JOGI KERET

2.1. A 2371/2002/EK tanácsi rendelet (a közös halászati politika alaprendelete) 9. cikke

A 2371/2002/EK rendelet 9. cikke értelmében a tagállamok megkülönböztetésmentes intézkedéseket hozhatnak a halászat tengeri ökoszisztémákra gyakorolt hatásának minimalizálására az alapvonaltól számított 12 tengeri mérföldes övezeten belül, amennyiben a Közösség nem fogadott el külön az adott terület védelmére és kezelésére vonatkozó intézkedéseket.

A tagállami intézkedéseknek összhangban kell lenniük a 2. cikkben megállapított célokkal, és nem lehetnek kevésbé szigorúak, mint a meglévő közösségi jogszabályok.

Ha a tagállam által hozott intézkedések várhatóan hatással lesznek más tagállam hajóira, akkor az ilyen intézkedést csak azt követően lehet elfogadni, hogy a Bizottság, a tagállam és az érintett regionális tanácsadó testület egyeztetett az indokolással ellátott intézkedéstervezetről.

Az Egyesült Királyság által javasolt intézkedések célja a halászat tengeri ökoszisztémákra gyakorolt hatásának minimalizálása azáltal, hogy a 92/43/EGK tanácsi irányelv I. melléklete szerinti kijelölt zátonyképződményeknek védelmet nyújt a fenéken vontatott halászeszközök okozta károsodás ellen.

A Közösség ezenkívül nem fogadott el külön intézkedéseket az említett Natura 2000 tengeri területek tengeri ökoszisztémáinak védelmére.

2.2. Hozzáférés az Egyesült Királyság parti vizeihez

A 2371/2002/EK tanácsi rendelet I. melléklete megállapítja azokat a hozzáférési jogokat, amelyek alapján más tagállamok hajói hozzáférhetnek az angol parti vizekhez (az 1983. évi alapvonalaktól számított 6 és 12 tengeri mérföld közötti övezeten belül).

A francia és belga hajók a Land’s End and Cape Bank közösségi jelentőségű természeti területet (SCI) (1) és a Start Point to Plymouth Sound and Eddystone közösségi jelentőségű természeti területet is magában foglaló területeken jogosultak tengerfenéken élő halakra halászni. Ezenkívül a belga hajók a Haisborough, Hammond and Winterton közösségi jelentőségű természeti területet is magában foglaló területen is jogosultak tengerfenéken élő halakat halászni.

3. AZ ANGOL JOGI KERET

3.1. A tengerhez és a parti területekhez való hozzáférésről szóló 2009. évi törvény (MaCCA)

A tengerhez és a parti területekhez való hozzáférésről szóló 2009. évi törvény (Marine and Coastal Access Act 2009, MaCCA) 129–133. szakasza értelmében a Tengergazdálkodási Szervezet (Marine Management Organisation, MMO) Angliában rendeletet hozhat az Egyesült Királyság alapvonalától számított 12 tengeri mérföld távolságig terjedő parti vizekre vonatkozóan annak érdekében, hogy előmozdítsa a tengeri természetmegőrzési területekre (MCZ-k) (a védett tengeri területek egyik típusa) vonatkozóan megállapított természetvédelmi célok teljesülését.

3.2. Az élőhelyek és fajok védelméről szóló 2010. évi rendelet (az élőhelyvédelmi rendelet)

Az élőhelyvédelmi rendelet (Conservation of Habitats and Species Regulations 2010) 38. szakasza kiterjeszti a Tengergazdálkodási Szervezetnek az MaCCA szerinti rendeletalkotási hatáskörét olyan rendeletek alkotására, amelyek az angliai európai tengeri területek (Natura 2000 tengeri területek) védelmére irányulnak.

4. AZ EURÓPAI TENGERI TERÜLETEKEN (NATURA 2000 TERÜLETEKEN) FOLYTATOTT KERESKEDELMI CÉLÚ HALÁSZAT IRÁNYÍTÁSÁRA VONATKOZÓ FELÜLVIZSGÁLT MEGKÖZELÍTÉS

A Környezetvédelmi, Élelmiszer- és Vidékügyi Minisztérium (Department for Environment, Food and Rural Affairs, Defra) 2012. augusztus 14-én az angol vizek területén található európai tengeri területeken (Natura 2000 tengeri területeken) folytatott kereskedelmi célú halászat irányítására vonatkozó felülvizsgált megközelítést (2) jelentett be. A felülvizsgált megközelítést a halászati ágazat, a környezetvédelmi nem kormányzati szervezetek és a halászati ágazatképviselőit, valamint a halászati és tengerügyi tudományos tanácsadókat tömörítő az európai tengeri területeken folytatott halászat végrehajtási csoportjával (Fisheries in European Marine Site Implementation Group) folytatott szoros együttműködésben dolgozták ki és hajtják végre.

A felülvizsgált megközelítés jegyében általános kockázatértékelés készült a valamennyi kereskedelmi célú halászati tevékenység és az angol vizek területén található Natura 2000 tengeri területek valamennyi kijelölt képződménye közötti kölcsönhatásokról. Ennek az értékelésnek az eredményeit egy mátrixban (3) foglalták össze, illetve szemléltették. A mátrixban a tevékenységek és a képződmények közötti kölcsönhatásokat piros, sárga, zöld és kék színnel osztályozták. A piros színnel jelölt mezők olyan tevékenységeket jelölnek, amelyek az adott képződmény károsodása tekintetében nagy kockázatot jelentenek. Annak érdekében, hogy megszűnjön a képződmények károsodásának kockázata, és ezáltal biztosított legyen a 92/43/EGK tanácsi irányelv (a továbbiakban: élőhelyvédelmi irányelv) 6. cikkének való megfelelés, a minisztérium az Egyesült Királyság szabályozó hatóságait felkéri arra, hogy 2013 végéig vezessék be az ilyen kölcsönhatásokkal járó tevékenységek tilalmát célzó szabályozást. A Környezetvédelmi, Halászati és Akvakultúra Kutatási Központ (Centre for Environment, Fisheries, and Aquaculture Science, Cefas) elvégezte a mátrix eredményeinek független vizsgálatát (4).

Az ebben az értesítésben foglalt javasolt intézkedések a nagy kockázatú (vagy pirossal jelölt) kölcsönhatások kezelésére irányulnak. A sárga színnel jelölt kölcsönhatások esetében nagyobb a kockázatot illető bizonytalanság, és így esetükben helyszíni értékelések szükségesek annak meghatározásához, hogy a képződmények védelme érdekében az adott tevékenységeket szükséges-e szabályozni. Az értékelések elvégzése 2014 és 2016 között fog megtörténni, és amennyiben szükség lesz gazdálkodási intézkedésekre, bevezetésükre 2016 végéig fog sor kerülni. A sárgával jelölt kölcsönhatások értékelése során figyelembe kell venni az olyan kölcsönhatásokból származó kombinált hatásokat, amelyek önmagukban nagy valószínűséggel nem érintik az adott képződményre vonatkozó természetvédelmi célok teljesülését (ezeket a kölcsönhatásokat a mátrixban a zöld szín jelöli). A kék szín azt jelöli, hogy nem áll fenn kölcsönhatás, és így nincs szükség további értékelésre.

5. A JAVASOLT INTÉZKEDÉSEK

A javasolt intézkedések meghatározott területeken megtiltják a fenéken vontatott halászeszközök használatát (I–III. melléklet). A fenéken vontatott halászeszközök olyan halászeszközök, amelyeket a vízben tolnak vagy vontatnak, miközben azok érintkeznek a tengerfenékkel. Ide tartoznak a feszítőlapos fenékvonóhálók, a merevítőrudas fenékvonóhálók, valamint a vonatott és szivattyús kotróhálók.

A zátonyképződmények és a fenéken vontatott halászeszközök közötti kölcsönhatásokat azért választották ki a védelem szempontjából, mert azok a képződmények károsodása tekintetében nagy kockázatot jelentenek. A szóban forgó Natura 2000 tengeri területeken fellépő egyéb kölcsönhatásokat (például a fenéken vontatott eszközök és a homokszigetek közötti kölcsönhatásokat) helyszínenkénti hatásvizsgálatnak vetik alá (a fent részletezettek szerint) és az ilyen kölcsönhatások megfelelő kezelése 2016 végére kerül bevezetésre.

Minden egyes javasolt intézkedés esetében hatásvizsgálat készült a felmerülő gazdasági hatások meghatározása céljából (IV–VI. melléklet).

6. AZ INTÉZKEDÉSEK VÉGREHAJTÁSA

Az MMO az európai tengeri területek kezelésére információszerzésen és kockázatértékelésen alapuló végrehajtási megközelítést alkalmaz.

Amennyiben a szerzett információk alapján adott gazdálkodási intézkedés nem teljesül, vagy fennáll annak kockázata, hogy nem teljesül, akkor az MMO külön az adott védett tengeri terület igényeinek megfelelő végrehajtási stratégiát dolgoz ki, és szükség esetén annak megfelelően használja fel az erőforrásokat. Ez adott esetben magában foglalhatja a haditengerészet jelenlétét, a légi felügyeletet vagy az egyéb hatóságokkal (pl. a part menti halászatért és természetmegőrzésért felelős hatóságokkal (IFCA-k), az Egyesült Királyság határőrségével, a Környezetvédelmi Ügynökséggel (EA) vagy egyéb tagállami szabályozó hatóságokkal) folytatott közös műveleteket. Az MMO összehangolja a közös műveleteket, a végrehajtási gyakoriság és intenzitás meghatározása pedig a kockázatok és a szerzett információk alapján történik. Előfordulhat olyan ellenőrző intézkedések alkalmazása is, melyek értelmében a hajóknak be kell jelenteniük földrajzi helyzetüket.

Az MMO kockázatalapú végrehajtási eljárásáról további információk a következő weboldalon érhetők el: http://www.marinemanagement.org.uk/about/documents/risk-based-enforcement.pdf

Az MMO által a védett tengeri területek szabályozására alkalmazott elveket a jogalkotói és szabályozói reformról szóló 2006. évi törvény (Legislative and Regulatory Reform Act 2006) és a szabályozókra vonatkozó megfelelési szabályzat (Regulators' Compliance Code) állapítja meg. Az elvek célja annak biztosítása, hogy az MMO bármely intézkedésének végrehajtása során arányosan, elszámoltathatóan, következetesen, átláthatóan és célirányosan járjon el. Az MMO megfelelési és végrehajtási stratégiájáról további információk a következő weboldalon érhetők el: http://www.marinemanagement.org.uk/about/documents/compliance_enforcement.pdf

7. AZ ÉRINTETT TAGÁLLAMOKKAL, A REGIONÁLIS TANÁCSADÓ TESTÜLETEKKEL ÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGGAL FOLYTATOTT EGYEZTETÉSEK

A javasolt intézkedések által érintett tagállamok Franciaország és Belgium. Az illetékes regionális tanácsadó testületek (a Haisborough, Hammond and Winterton közösségi jelentőségű természeti terület esetében) az északi-tengeri regionális tanácsadó testület és (a Land’s End and Cape Bank és Start Point to Plymouth Sound and Eddystone közösségi jelentőségű természeti terület esetében) az északnyugati vizek regionális tanácsadó testülete.

Franciaország és Belgium halászati hatóságait az egyesült királysági javaslatok megvitatása érdekében nem hivatalos egyeztetés keretében keresték meg. Mindkét halászati hatósággal, a halászati ágazat illetékes franciaországi és belgiumi képviselőivel, valamint az illetékes regionális tanácsadó testületekkel 2013. szeptember 10. és 2013. október 22. között hivatalos egyeztetés folyt az intézkedésekről.

7.1 Az egyeztetések időpontjai

A javasolt intézkedésekről folytatott nem hivatalos előzetes egyeztetések 2013. június 9-től2013. augusztus 5-ig tartottak. Az egyesült királysági jogszabályi előírás értelmében az intézkedésekről folytatott nyilvános konzultációra 2013. szeptember 10. és 2013. október 22. között került sor. A 2371/2002/EK rendelet 9. cikkében előírt hivatalos értesítésre 2013. november 18-áig fog sor kerülni.

A Tengergazdálkodási Szervezet (MMO) 2013. június 7-én írásban lehetőséget kért Franciaország halászati hatóságaitól (Direction des pêches maritimes et de l'aquaculture [Tengeri Halászati és Akvakultúra-ügyi Igazgatóság], és Agence des aires marine protégées [Védett Tengeri Területek Ügynöksége]) és Belgium halászati hatóságától (Dienst Zeevisserij [Tengeri Halászati Szolgálat]) arra, hogy a hatóságokkal és a halászati ágazat képviselőivel közösen egyeztessenek az egyesült királysági javaslatokról.

2013. július 12-én értekezletre került sor az MMO, a Dienst Zeevisserij (a belga halászati hatóság), a Redescentrale (a belga haltenyésztő szervezet) és a belga halászati ágazat egyéb képviselői részvételével.

A francia halászati hatóságok 2013. július 9-én válaszoltak az MMO-nak. Válaszukban azt javasolták, hogy szeptemberben kerüljön sor értekezletre. 2013. szeptember 27-én értekezletre került sor az MMO, a Direction des pêches maritimes et de l'aquaculture (a francia halászati hatóság), a Comité National des Pêches Maritimes et des élevages marins (CNPMEM: a francia halászati ágazat képviselete) és a francia regionális halászatok képviselői részvételével.

Az MMO 2013. szeptember 10-én levélben felkérte a két regionális tanácsadó testületet arra, hogy tegyék meg észrevételeiket a nyilvános konzultációról. A regionális tanácsadó testületek titkárságával folytatott telefonbeszélgetések szerint ahelyett, hogy a nyilvános konzultációra egységesített választ adna, mindkét testület inkább továbbítani fogja a konzultációval kapcsolatos információkat tagjainak, akik – amennyiben reagálni kívánnak – észrevételeiket egyénileg tehetik meg.

7.2 A nyilvános konzultációra adott válaszok és a Tengergazdálkodási Szervezet válaszai

A nyilvános konzultációra sem a francia és belga hatóságoktól, sem pedig az illetékes regionális tanácsadó testületektől nem érkezett válasz. A más tagállamok hajóit érintő nyilvános konzultációra válasz a Redescentrale-tól és a CNPMEM-től érkezett.

7.3 Az Egyesült Királyság és az Európai Bizottság között folytatott levelezés

A Környezetvédelmi, Élelmiszer- és Vidékügyi Minisztérium (Department for Environment, Food and Rural Affairs, Defra) 2013. június 20-án levelet intézett az Európai Bizottsághoz, amelyben megküldte részére az MMO által javasolt intézkedések frissített változatát. Ez tartalmazta az 1. melléklet szerinti, védelmet igénylő zátonyképződmények térképét is. 2013. szeptember 18-án értekezletre került sor a Környezetvédelmi, Élelmiszer- és Vidékügyi Minisztérium (Defra), az MMO és az Európai Bizottság között az MMO javaslatainak részletesebb kidolgozása érdekében.

I. MELLÉKLET

TENGERGAZDÁLKODÁSI SZERVEZET

A TENGERHEZ ÉS A PARTI TERÜLETEKHEZ VALÓ HOZZÁFÉRÉSRŐL SZÓLÓ 2009. ÉVI TÖRVÉNY (2009., 23. FEJEZET)

RENDELET A FENÉKEN VONTATOTT HALÁSZESZKÖZÖK LAND'S END AND CAPE BANK EURÓPAI TENGERI TERÜLETEN (MEGHATÁROZOTT TERÜLETEN) TÖRTÉNŐ HASZNÁLATÁNAK TILALMÁRÓL

A Tengergazdálkodási Szervezet (5) az élőhelyek és fajok védelméről szóló 2010. évi rendelet (6) 38. cikke és a tengerhez és parti területekhez való hozzáférésről szóló 2009. évi törvény (7) 129. szakasza értelmében ráruházott hatáskörben eljárva, valamint azt követően, hogy:

— a rendelettervezet példányait a fent említett törvény 130. szakasza (3) bekezdésének megfelelően megtekintés céljára a megfelelő helyeken elhelyezte;

— a rendelettervezet egy példányát a fent említett törvény 130. szakasza (4) bekezdésének megfelelően az azt igénylő fél rendelkezésére bocsátotta;

— a rendelet megalkotására irányuló javaslatáról szóló értesítést a fent említett törvény 130. szakasza (6) bekezdésének és 130. szakasza (7) bekezdésének megfelelően közzétette;

— a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (8) 8. cikke (3) bekezdésének, 9. cikke (1) bekezdésének és 9. cikke (2) bekezdésének megfelelően egyeztetett az Európai Bizottsággal, a Belga Királyság Kormányával, a Francia Köztársaság Kormányával és az északnyugati vizek regionális tanácsadó testületével, valamint megkapta a Bizottság rendelettervezetre vonatkozó megerősítését;

a következő rendeletet hozza.

Értelmezés

1. E rendelet alkalmazásában a „meghatározott terület” a kiegészítő jegyzék meghatározása szerinti Cape Bank.

Tilalom

2. A meghatározott területen tilos a fenéken vontatott halászeszközök használata.

Mentesség tudományos, ivadéktelepítési vagy tenyésztési célokra

3. Ez a rendelet nem alkalmazandó azokra a személyekre, akik olyan – egyébként e rendelet megsértésének minősülő – tevékenységet hajtanak végre, amelyet a Tengergazdálkodási Szervezet az adott tevékenység tudományos, ivadéktelepítési vagy tenyésztési célból történő végrehajtását engedélyező írásos engedélyének megfelelően végeznek.

Hivatkozás

4. E rendeletre a fenéken vontatott halászeszközök Land’s End and Cape Bank európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendeletként lehet hivatkozni.

A Tengergazdálkodási Szervezet hivatalos pecsétjével ellátva készült

2013. [hónap] [ ]. napján

P.H.

Ezt a rendeletet az alábbi személy jelenlétében látták el a Tengergazdálkodási Szervezet hivatalos pecsétjével:

[név]

a Tengergazdálkodási Szervezet vezérigazgatója

A környezetvédelmi, élelmiszer- és vidékügyi miniszter a tengerhez és a parti területekhez való hozzáférésről szóló 2009. évi törvény 130. szakaszának (8) bekezdése értelmében ráruházott hatáskörben eljárva a Tengergazdálkodási Szervezet által 2013. [hónap] [ ]. napján hozott, a fenéken vontatott halászeszközök Land’s End and Cape Bank európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendeletet jóváhagyja, és úgy határozott, hogy a rendelet 2013. [hónap] [ ]. napján lép hatályba.

[név]

[munkaköri beosztás]

főtisztviselő, a környezetvédelmi, élelmiszer- és vidékügyi miniszter részéről és nevében

Dátum:

KIEGÉSZÍTŐ JEGYZÉK

Cape Bank meghatározása

Az ebben a kiegészítő jegyzékben használt koordináták a WGS 84-es rendszer adatain alapulnak, ahol a „WGS 84” az 1984-ben felülvizsgált geodéziai vonatkoztatási rendszert jelöli.

„Cape Bank”

az A pontból (északi szélesség 50°19,969′, nyugati hosszúság 5°43,216′)

a B pontba (északi szélesség 50°16,913′, nyugati hosszúság 5°48,820′), majd onnan

a C pontba (északi szélesség 50°8,500′, nyugati hosszúság 5°47,338′), majd onnan

a D pontba (északi szélesség 50°4,747′, nyugati hosszúság 5°48,929′), majd onnan

az E pontba (északi szélesség 50°11,468′, nyugati hosszúság 5°57,977′), majd onnan

az F pontba (északi szélesség 50°19,129′, nyugati hosszúság 5°52,099′), majd onnan

a G pontba (északi szélesség 50°21,159′, nyugati hosszúság 5°44,468′),

majd a G pontból az A pontba húzott egyenessel körülhatárolt terület.

Magyarázó megjegyzések

(E magyarázó megjegyzések nem képezik a rendelet részét.)

A Tengergazdálkodási Szervezet annak biztosítására hozta ezt a rendeletet, hogy a halászati tevékenységek irányítása oly módon történjen, ami megfelel a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv 6. cikke szerinti követelményeknek.

Ez a rendelet a felszínből kiemelkedő tengeri zátonyokat védi azáltal, hogy Land’s End and Cape Bank meghatározott területein megtiltja a fenéken vontatott halászeszközök használatát.

A meghatározott területek e rendelet 1. bekezdésében és kiegészítő jegyzékében kerültek meghatározásra.

Az alábbi térképeken szereplő területmeghatározások kizárólag illusztrációs célúak.

Marine Management Organisation

Land's End & Cape Bank közösségi jelentőségű természeti terület (SCI)

6 tm-re lévő határvonal (UKHO)

12 tm-re lévő határvonal (UKHO)

az MMO áltat kezelt terület

Cape Bank tengeri zátony

Land's End and Cape Bank SCI

a CIFCA által kezelt terület

© British Crown, NERC and SeaZone Solutions Ltd. All rights reserved. [SZ042010.001]. Natural England Copyright 2008. © Crown Copyright. All rights reserved 2008. © Marine Management Organisation. Contains UKHO Law of the Sea data © Crown copyright [2013] and database right. Ordnance Survey Licence No. 100049981. Reproduced with permission of Natural England / Joint Nature Conservation Committee. Not to be used for navigation.

II. MELLÉKLET

TENGERGAZDÁLKODÁSI SZERVEZET

A TENGERHEZ ÉS A PARTI TERÜLETEKHEZ VALÓ HOZZÁFÉRÉSRŐL SZÓLÓ 2009. ÉVI TÖRVÉNY (2009., 23. FEJEZET)

RENDELET A FENÉKEN VONTATOTT HALÁSZESZKÖZÖK START POINT TO PLYMOUTH SOUND AND EDDYSTONE EURÓPAI TENGERI TERÜLETEN (MEGHATÁROZOTT TERÜLETEN) TÖRTÉNŐ HASZNÁLATÁNAK TILALMÁRÓL

A Tengergazdálkodási Szervezet (9) az élőhelyek és fajok védelméről szóló 2010. évi rendelet (10) 38. cikke és a tengerhez és parti területekhez való hozzáférésről szóló 2009. évi törvény (11) 129. szakasza értelmében ráruházott hatáskörben eljárva, valamint azt követően, hogy:

— a rendelettervezet példányait a fent említett törvény 130. szakasza (3) bekezdésének megfelelően megtekintés céljára a megfelelő helyeken elhelyezte;

— a rendelettervezet egy példányát a fent említett törvény 130. szakasza (4) bekezdésének megfelelően az azt igénylő fél rendelkezésére bocsátotta;

— a rendelet megalkotására irányuló javaslatáról szóló értesítést a fent említett törvény 130. szakasza (6) bekezdésének és 130. szakasza (7) bekezdésének megfelelően közzétette;

— a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (12) 8. cikke (3) bekezdésének, 9. cikke (1) bekezdésének és 9. cikke (2) bekezdésének megfelelően egyeztetett az Európai Bizottsággal, a Belga Királyság Kormányával, a Francia Köztársaság Kormányával és az északnyugati vizek regionális tanácsadó testületével, valamint megkapta a Bizottság a rendelettervezetre vonatkozó megerősítését;

a következő rendeletet hozza.

Értelmezés

1. E rendelet alkalmazásában: (a) „az 1983. évi alapvonalak”: az Egyesült Királyság parti tengere szélességének mérésére szolgáló alapvonalak a parti vizekről szóló 1964. évi uralkodói rendeletnek (13) megfelelő, 1983. január 25-i állapot szerint; (b) a „meghatározott terület”: a kiegészítő jegyzék meghatározása szerinti Hatt Rock és Brentons.

Tilalom

2. A meghatározott területen tilos a fenéken vontatott halászeszközök használata.

Mentesség tudományos, ivadéktelepítési vagy tenyésztési célokra

3. Ez a rendelet nem alkalmazandó azokra a személyekre, akik olyan – egyébként e rendelet megsértésének minősülő – tevékenységet hajtanak végre, amelyet a Tengergazdálkodási Szervezet az adott tevékenység tudományos, ivadéktelepítési vagy tenyésztési célból történő végrehajtását engedélyező írásos engedélyének megfelelően végeznek.

Hivatkozás

4. E rendeletre a fenéken vontatott halászeszközök Start Point to Plymouth Sound and Eddystone európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendeletként lehet hivatkozni.

A Tengergazdálkodási Szervezet hivatalos pecsétjével ellátva készült

2013. [hónap] [ ]. napján

P.H.

Ezt a rendeletet az alábbi személy jelenlétében látták el a Tengergazdálkodási Szervezet hivatalos pecsétjével:

[név]

a Tengergazdálkodási Szervezet vezérigazgatója

A környezetvédelmi, élelmiszer- és vidékügyi miniszter a tengerhez és a parti területekhez való hozzáférésről szóló 2009. évi törvény 130. szakaszának (8) bekezdése értelmében ráruházott hatáskörben eljárva a Tengergazdálkodási Szervezet által 2013. [hónap] [ ]. napján hozott, a fenéken vontatott halászeszközök Start Point to Plymouth Sound and Eddystone európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendeletet jóváhagyja, és úgy határozott, hogy a rendelet 2013. [hónap] [ ]. napján lép hatályba.

[név]

[munkaköri beosztás]

főtisztviselő, a környezetvédelmi, élelmiszer- és vidékügyi miniszter részéről és nevében

Dátum:

KIEGÉSZÍTŐ JEGYZÉK

Hatt Rock és Brentons meghatározása

Az ebben a kiegészítő jegyzékben használt koordináták a WGS 84-es rendszer adatain alapulnak, ahol a „WGS 84” az 1984-ben felülvizsgált geodéziai vonatkoztatási rendszert jelöli.

„Hatt Rock”

az A pontból (északi szélesség 50°10,320′, nyugati hosszúság 4°28,388′)

a B pontba (északi szélesség 50°10,170′, nyugati hosszúság 4°29,413′), majd onnan

a C pontba (északi szélesség 50°10,568′, nyugati hosszúság 4°29,755′), majd onnan

a D pontba (északi szélesség 50°10,832′, nyugati hosszúság 4°29,227′), majd onnan

az E pontba (északi szélesség 50°10,782′, nyugati hosszúság 4°28,543′),

majd az E pontból az A pontba húzott egyenessel körülhatárolt terület.

„Brentons”

az A pontból (északi szélesség 50°10,714′, nyugati hosszúság 4°25,325′)

a B pontba (északi szélesség 50°10,651′, nyugati hosszúság 4°25,599′), majd onnan

a C pontba (északi szélesség 50°10,632′, nyugati hosszúság 4°25,870′), majd onnan

a D pontba (északi szélesség 50°12,167′, nyugati hosszúság 4°26,709′), majd onnan

az E pontba (északi szélesség 50°12,330′, nyugati hosszúság 4°26,505′), majd onnan

az F pontba (északi szélesség 50°12,398′, nyugati hosszúság 4°26,1972′), majd onnan

a G pontba (északi szélesség 50°12,750′, nyugati hosszúság 4°25,251′), majd onnan

a H pontba (északi szélesség 50°12,956′, nyugati hosszúság 4°24,723′),

majd a H pontból az A pontba, az 1983. évi alapvonaltól a tenger felé hat tengeri mérföld távolságra húzott egyenessel körülhatárolt terület.

Magyarázó megjegyzések

(E magyarázó megjegyzések nem képezik a rendelet részét.)

A Tengergazdálkodási Szervezet annak biztosítására hozta ezt a rendeletet, hogy a halászati tevékenységek irányítása oly módon történjen, ami megfelel a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv 6. cikke szerinti követelményeknek.

Ez a rendelet az alapkőzetből képződött zátonyokat védi azáltal, hogy Start Point to Plymouth Sound and Eddystone meghatározott területein megtiltja a fenéken vontatott halászeszközök használatát.

A meghatározott területek e rendelet 1. bekezdésében és kiegészítő jegyzékében vannak meghatározva.

Az alábbi térképeken szereplő területmeghatározások kizárólag illusztrációs célúak.

Marine Management Organisation

Start Point to Plymouth Sound & Eddystone közösségi jelentőségű természeti terület (SCI) (Eddystone)

6 tm-re lévö határvonel (UKHO)

Strart Point to Plymouth Sound & Eddystone

zátonyképződmények

Kezelési területek

CIFCA

MMO

© British Crown, NERC and SeaZone Solutions Ltd. All rights reserved. [SZ042010.001]. Contains UKHO Law of the Sea data © Crown copyright and database right. Reproduced with permission of the Joint Nature Conservation Commission. © Crown Copyright and database right [2013]. All rights reserved. Ordnance Survey Licence No. 100049981. Reproduced with permission of Natural England / Joint Nature Conservation Committee Not to be used for navigation.

III. MELLÉKLET

TENGERGAZDÁLKODÁSI SZERVEZET

A TENGERHEZ ÉS A PARTI TERÜLETEKHEZ VALÓ HOZZÁFÉRÉSRŐL SZÓLÓ 2009. ÉVI TÖRVÉNY (2009., 23. FEJEZET)

RENDELET A FENÉKEN VONTATOTT HALÁSZESZKÖZÖK HAISBOROUGH, HAMMOND AND WINTERTON EURÓPAI TENGERI TERÜLETEN (MEGHATÁROZOTT TERÜLETEN) TÖRTÉNŐ HASZNÁLATÁNAK TILALMÁRÓL

A Tengergazdálkodási Szervezet (14) az élőhelyek és fajok védelméről szóló 2010. évi rendelet (15) 38. cikke és a tengerhez és parti területekhez való hozzáférésről szóló 2009. évi törvény (16) 129. szakasza értelmében ráruházott hatáskörben eljárva, valamint azt követően, hogy:

— a rendelettervezet példányait a fent említett törvény 130. szakasza (3) bekezdésének megfelelően megtekintés céljára a megfelelő helyeken elhelyezte;

— a rendelettervezet egy példányát a fent említett törvény 130. szakasza (4) bekezdésének megfelelően az azt igénylő fél rendelkezésére bocsátotta;

— a rendelet megalkotására irányuló javaslatáról szóló értesítést a fent említett törvény 130. szakasza (6) bekezdésének és 130. szakasza (7) bekezdésének megfelelően közzétette;

— a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (17) 8. cikke (3) bekezdésének, 9. cikke (1) bekezdésének és 9. cikke (2) bekezdésének megfelelően egyeztetett az Európai Bizottsággal, a Belga Királyság Kormányával és az északnyugati vizek regionális tanácsadó testületével, valamint megkapta a Bizottság rendelettervezetre vonatkozó megerősítését;

a következő rendeletet hozza.

Értelmezés

1. E rendelet alkalmazásában a „meghatározott terület” a kiegészítő jegyzék meghatározása szerinti 1. és 2. terület.

Tilalom

2. A meghatározott területen tilos a fenéken vontatott halászeszközök használata.

Mentesség tudományos, ivadéktelepítési vagy tenyésztési célokra

3. Ez a rendelet nem alkalmazandó azokra a személyekre, akik olyan – egyébként e rendelet megsértésének minősülő – tevékenységet hajtanak végre, amelyet a Tengergazdálkodási Szervezet az adott tevékenység tudományos, ivadéktelepítési vagy tenyésztési célból történő végrehajtását engedélyező írásos engedélyének megfelelően végeznek.

Hivatkozás

4. E rendeletre a fenéken vontatott halászeszközök Haisborough, Hammond and Winterton európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendeletként lehet hivatkozni.

A Tengergazdálkodási Szervezet hivatalos pecsétjével ellátva készült

2013. [hónap] [ ]. napján

P.H.

Ezt a rendeletet az alábbi személy jelenlétében látták el a Tengergazdálkodási Szervezet hivatalos pecsétjével:

[név]

a Tengergazdálkodási Szervezet vezérigazgatója

A környezetvédelmi, élelmiszer- és vidékügyi miniszter a tengerhez és a parti területekhez való hozzáférésről szóló 2009. évi törvény 130. szakaszának (8) bekezdése értelmében ráruházott hatáskörben eljárva a Tengergazdálkodási Szervezet által 2013. [hónap] [ ]. napján hozott, a fenéken vontatott halászeszközök Haisborough, Hammond and Winterton európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendeletet jóváhagyja, és úgy határozott, hogy a rendelet 2013. [hónap] [ ]. napján lép hatályba.

[név]

[munkaköri beosztás]

főtisztviselő, a környezetvédelmi, élelmiszer- és vidékügyi miniszter részéről és nevében

Dátum:

KIEGÉSZÍTŐ JEGYZÉK

Az 1. és 2. terület meghatározása

Az ebben a kiegészítő jegyzékben használt koordináták a WGS 84-es rendszer adatain alapulnak, ahol a „WGS 84” az 1984-ben és később 2004-ben felülvizsgált geodéziai vonatkoztatási rendszert jelöli.

Az „1. terület”

az A pontból (északi szélesség 52°47,792′, keleti hosszúság 1°58,661′)

a B pontba (északi szélesség 52°47,919′, keleti hosszúság 1°58,179′), majd onnan

a C pontba (északi szélesség 52°48,229′, keleti hosszúság 1°58,065′), majd onnan

a D pontba (északi szélesség 52°48,267′, keleti hosszúság 1°58,114′), majd onnan

az E pontba (északi szélesség 52°48,442′, keleti hosszúság 1°57,900′), majd onnan

az F pontba (északi szélesség 52°48,705′, keleti hosszúság 1°57,942′), majd onnan

a G pontba (északi szélesség 52°48,876′, keleti hosszúság 1°58,277′), majd onnan

a H pontba (északi szélesség 52°48,814′, keleti hosszúság 1°58,920′), majd onnan

az I pontba (északi szélesség 52°48,615′, keleti hosszúság 1°59,207′), majd onnan

a J pontba (északi szélesség 52°48,465′, keleti hosszúság 1°59,173′), majd onnan

a K pontba (északi szélesség 52°48,397′, keleti hosszúság 1°59,328′), majd onnan

az L pontba (északi szélesség 52°48,123′, keleti hosszúság 1°59,400′), majd onnan

az M pontba (északi szélesség 52°47,926′, keleti hosszúság 1°59,179′),

majd az M pontból az A pontba húzott egyenessel körülhatárolt terület.

A „2. terület”

az A pontból (északi szélesség 52°50,804′, keleti hosszúság 1°48,365′)

a B pontba (északi szélesség 52°50,617′, keleti hosszúság 1°48,178′), majd onnan

a C pontba (északi szélesség 52°50,698′, keleti hosszúság 1°47,043′), majd onnan

a D pontba (északi szélesség 52°51,027′, keleti hosszúság 1°46,490′), majd onnan

az E pontba (északi szélesség 52°51,133′, keleti hosszúság 1°46,633′), majd onnan

az F pontba (északi szélesség 52°51,013′, keleti hosszúság 1°48,138′),

majd az F pontból az A pontba húzott egyenessel körülhatárolt terület.

Magyarázó megjegyzések

(E magyarázó megjegyzések nem képezik a rendelet részét.)

A Tengergazdálkodási Szervezet annak biztosítására hozta ezt a rendeletet, hogy a halászati tevékenységek irányítása oly módon történjen, ami megfelel a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv 6. cikke szerinti követelményeknek.

Ez a rendelet a tüskés csövesférgek (Sabellaria spinulosa) által fejlesztett csövecskék alkotta biogenikus zátonyokat védi azáltal, hogy a Haisborough, Hammond and Winterton európai tengeri terület meghatározott területein megtiltja a fenéken vontatott halászeszközök használatát.

A meghatározott területek e rendelet 1. bekezdésében és kiegészítő jegyzékében kerültek meghatározásra.

Az alábbi térképeken szereplő területmeghatározások kizárólag illusztrációs célúak.

Marine Management Organisation

Haisborough, Hammond & Winterton közösségi jelentőségű természeti terület (SCI)

A lezárásra javasolt terület = 3.726533 sq km

6 tm-re lévő határvonal (1983)

12 tm-re lévő határvonal (1983)

Sabellaria zátony

videofelvétel a zátony élőhelyeiről

az MMO által kezelt terület

Haisborough, Hammond & Winterton SCI

© British Crown, NERC and SeaZone Solutions Ltd. All rights reserved. [SZ042010.001]. Reproduced with permission of the Joint Nature Conservation Commission. © Crown Copyright and database right [2013]. All rights reserved. Contains UKHO Law of the Sea data © Crown copyright and database right. © Marine Management Organisation. © ICES (http://geo.ices.dk/) Not to be used for navigation.

IV. MELLÉKLET

Cím: A fenéken vonatott halászeszközök Land’s End and Cape Bank európai tengeri területen (meghatározott területen) történő használatának tilalmáról szóló rendelet hatásvizsgálata A hatásvizsgálat száma: MMO02 A hatásvizsgálatért felelős osztály vagy hatóság: Tengergazdálkodási Szervezet Egyéb felelős osztályok vagy hatóságok: Környezetvédelmi, Élelmiszer- és Vidékügyi Minisztérium (Department for Environment, Food and Rural Affairs, Defra), a Natural England környezetvédelmi szervezet, a Cornwalli Part Menti Halászatért és Természetmegőrzésért Felelős Hatóság (Cornwall Inshore Fisheries and Conservation Authority) Hatásvizsgálat Dátum: 2013. szeptember 9. Szakasz: kidolgozás/lehetőségek A beavatkozás forrása: nemzeti Az intézkedés típusa: másodlagos jogszabály További információ: Michael Coyle Michael.Coyle@marinemangement.org.uk 0300 123 1032 Összefoglaló: A beavatkozás és a lehetőségek A Szabályozáspolitikai Bizottság (Regulatory Policy Committee, RPC) véleménye: az RPC véleménye Az előnyben részesített (vagy nagyobb valószínűségű) lehetőség költsége Összes költség – nettó jelenérték A vállalkozásokra és civil társadalmi szervezetekre eső költség – nettó jelenérték A vállalkozásokra és civil társadalmi szervezetekre eső éves nettó költség (EANCB, 2009-es árakon) Az ún. „One-In, Two-Out” (OITO) szabály hatálya alá tartozik? Az intézkedés besorolása: nem alkalmazandó nem alkalmazandó nem alkalmazandó Nem Nem alkalmazandó Mi a vizsgált probléma? Miért van szükség kormányzati beavatkozásra? Az MMO azért javasolja a rendeletet, mert a Land’s End and Cape Bank európai tengeri területen található, az I. melléklet szerinti, alapkőzetből kialalkult kijelölt zátonyokat szükséges megvédeni a fenéken vontatott halászeszközökkel folytatott halászat hatásaitól. Az MMO a Környezetvédelmi, Élelmiszer- és Vidékügyi Minisztérium (Department for Environment, Food and Rural Affairs, Defra) által bevezetett felülvizsgált megközelítésnek megfelelően terjeszti elő a rendeletjavaslatot; a felülvizsgált megközelítés arra irányul, hogy a kereskedelmi célú halászati tevékenységek maradéktalanul megfeleljenek a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv (az élőhelyvédelmi irányelv) és a vadon élő madarak védelméről szóló, 2009. november 30-i 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (a madárvédelmi irányelv) előírásainak. A beavatkozás a tengeri környezettel kapcsolatos piaci hiányosságoknak a zátonyképződmények védelmére irányuló olyan megfelelő gazdálkodási intézkedések (mint pl. ez a rendelet) végrehajtásával történő orvoslásához szükséges, amelyek végrehajtása a negatív externáliák csökkentését vagy megfelelő enyhítését célozza. A rendelet végrehajtása biztosítja a közjavak folyamatos rendelkezésre állását a tengeri környezetben. A kereskedelmi célú halászat irányítására vonatkozó felülvizsgált megközelítés végrehajtása kutatási eredmények alapján, kockázatrangsorolás szerint és szakaszosan történik. A megközelítéshez egy olyan egyeztetett mátrix szolgáltat információkat, amely azt szemlélteti, hogy a halászati tevékenységek hogyan érinthetik az európai tengeri területeken kijelölt zátonyképződményeket. A tevékenységek és a képződmények közötti kölcsönhatások – attól függően, hogy az egyes eszköztípusok milyen lehetséges kockázatot jelentenek a képződményekre nézve – piros, sárga, zöld vagy kék színnel vannak osztályozva. A piros szín azt jelzi, hogy az adott eszköz használata nagy kockázatot jelent a zátonyképződményekre nézve, ezért elsőbbséget kell adni a gazdálkodási intézkedéseknek és azokat 2013 végéig végre kell hajtani. A mátrixban meghatározott, az eszköztípusok és a képződmények közötti többi kölcsönhatás értékelése és – amennyiben szükséges – a megfelelő gazdálkodási intézkedések végrehajtása 2016-ig fog megtörténni. A fenéken vontatott halászeszközök és Land’s End and Cape Bank közösségi jelentőségű természeti terület alapkőzetből képződött zátonyképződményei közötti kölcsönhatást piros szín jellemzi, ezért a terület elsőbbséget élvez a fenéken vontatott eszközök használatából fakadó károsodás kockázatának megszüntetésére irányuló szabályozás szempontjából. A területen egyéb képződmények nincsenek. A javasolt rendelet biztosítja azt, hogy a halászati tevékenység és a képződmény közötti kölcsönhatás kezelése az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkével összhangban történjen. Az egyéb halászeszközök és zátonyképződmények közötti kölcsönhatások prioritása kisebb, ezért azok vizsgálatára később kerül sor. A 0–6 tengeri mérföldön belüli területek esetében a Defra azt várja el, hogy az illetékes IFCA (azaz a part menti halászatért és természetmegőrzésért felelős illetékes hatóság) töltse be a felelős szabályozó hatóság szerepét. A 6–12 tengeri mérföldön belüli területek esetében az MMO a felelős szabályozó hatóság, és az intézkedések bevezetése a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló 2371/2002/EK tanácsi rendelet 9. cikkének megfelelően megkülönböztetésmentes alapon fog történni. Az MMO és a Cornwall IFCA közötti megbeszéléseket követően megállapodás született arról, hogy az előnyben részesített lehetőség a Cape Bank zátonyképződmény 0–12 tengeri mérföldön belüli területére vonatkozó MMO-rendelet megalkotása.

Melyek a szabályozási célkitűzések és az elérni kívánt hatások? a Land’s End and Cape Bank közösségi jelentőségű természeti terület az alapvonaltól számított 6 és 12 tengeri mérföld közötti övezeten belüli részén található, alapkőzetből kialakult zátonyképződmények esetében a fenéken vontatott halászeszközök használatával összefüggő állapotromlás megelőzése; a Land’s End and Cape Bank közösségi jelentőségű természeti területre megállapított természetvédelmi célok teljesülésének előmozdítása; az élőhelyvédelmi irányelvnek való megfelelés biztosítása a Defra felülvizsgált megközelítésének megfelelően; a fenntartható halászat előmozdítása a tengeri környezet védelmével párhuzamosan; a fenéken vontatott halászeszközökkel folytatott halászati tevékenységekre gyakorolt hatás minimalizálása, amennyiben lehetséges a közösségi jelentőségű természeti területen belüli halászati területekhez való hozzáférés fenntartásával; a negatív externáliák csökkentése és a közjavak folyamatos rendelkezésre állásának biztosítása. Milyen szabályozási lehetőségek vizsgálatára került sor, ideértve a szabályozás alternatíváit is? Kérjük, indokolja az előnyben részesített lehetőséget (a további részleteket lásd a tudományos tényanyag részben) 1. Mindenféle beavatkozás mellőzése. 2. Önkéntes intézkedések. 3. A fenéken vontatott halászeszközöknek a közösségi jelentőségű természeti területen történő használatának tilalmáról szóló MMO-rendelet („a terület teljes lezárása”). 4. A fenéken vontatott halászeszközöknek az alapkőzetből képződött zátonyképződmény felett történő használatának a megfelelő zónabeosztással történő tilalmáról szóló MMO-rendelet („övezeteken alapuló gazdálkodás”). 5. A tevékenység szabályozása törvényen alapuló jogi aktussal, szabályozó rendelkezéssel vagy a halászati engedélyekre vonatkozó feltétellel. Az előnyben részesített lehetőség a 4. lehetőség, amely előmozdítja a fenntartható halászatot, biztosítja a tengeri környezet védelmét és az élőhelyvédelmi irányelvnek való megfelelést. Felül fogják vizsgálni a szabályozást? A szabályozást felül fogják vizsgálni. Ha alkalmazandó, adja meg a felülvizsgálat dátumát: Nem alkalmazandó A végrehajtás túlmutat az uniós minimumkövetelményeken? Nem Az itt feltüntetett szervezetek közül érintett bármelyik? Amennyiben a „mikro” kategóriába tartozók nem mentesülnek, úgy kérjük, indokolja a „Tudományos tényanyag” részben. Mikro Igen/Nem < 20 Igen/Nem Kis Igen/Nem Közepes Igen/Nem Nagy Igen/Nem Mennyi a CO2-egyenértékben kifejezett üvegházhatásúgázkibocsátás-változás? (Millió tonna CO2 egyenértékben) Értékesített: Nem értékesített: A hatásvizsgálatot elolvastam és az az álláspontom, hogy az – a rendelkezésre álló bizonyítékokra tekintettel – a fő opciók valószínű költségeit, előnyeit és hatásait megalapozottan ismerteti. A felelős személy aláírása VÁLASSZA KI AZ ALÁÍRÓ FELET: Dátum:

Összefoglaló: Elemzés és tudományos tényanyag 1. szabályozási lehetőség Leírás: TELJES KÖRŰ GAZDASÁGI ÉRTÉKELÉS Ár – kiindulási év 2013 Jelenérték – kiindulási év 2013 Időszak – évek 10 Nettó haszon (jelenérték [PV]) (millió GBP) Alacsony: opcionális Magas: opcionális Legjobb becslés: KÖLTSÉGEK (millió GBP) Összes átmeneti (változatlan ár) évek Átlagos éves (kivéve az átmeneti költségeket) (változatlan ár) Összes költség (jelenérték) Alacsony NINCS opcionális opcionális Magas NINCS opcionális opcionális Legjobb becslés NINCS opcionális 0,20 millió GBP A „fő érintett csoportokat” terhelő, pénzben kifejezett fő költségek ismertetése és nagyságrendje A Tengergazdálkodási Szervezetet terhelő becsült éves végrehajtási költség nagyságrendje 22 475–23 475 GBP. A végrehajtási költségek legjobb becslés szerinti összege az alacsony és magas költségű forgatókönyvek szerinti összegek számtani közepe (22 975 GBP), azaz a hatásvizsgálat szerinti 10 éves időtartamot figyelembe véve jelenértékben kifejezve 200 000 GBP. Egyszeri költségek nem várhatók. A fenéken vontatott halászeszközök használatának tilalma alá eső területekről (ideértve a védőzónát is) származó egyesült királysági kirakodásokban bekövetkező becsült éves veszteség 11 788 GBP, a bruttó hozzáadott érték pedig 4 126,09 GPB (1). A bruttó hozzáadott érték jelenértéke a hatásvizsgálat szerinti 10 éves időtartamot figyelembe véve 40 000 GBP. Tekintettel arra, hogy a beavatkozás következtében a halászati tevékenységek végzése csak minimális mértékben helyeződik át más területekre (mivel alternatív halászati területek állnak rendelkezésre), az összes költség becslése nem tartalmazza a bruttó hozzáadott értékben bekövetkező veszteséget. A halászatot terhelő költségek becslése ezért valószínűleg túlzó, mivel azokat úgy állapították meg, hogy nem számoltak a halászati tevékenységek más területekre való áthelyeződésével, és az érintett területeken a bruttó hozzáadott érték 100 %-os elvesztését feltételezték. A „fő érintett csoportokat” terhelő, pénzben kifejezett egyéb költségek A francia és a belga hajók hozzáférési joggal rendelkeznek a közösségi jelentőségű természeti területnek az alapvonaltól számított 6 tengeri mérföldön túl eső területeihez. A 7.4. szakasz kiemeli, hogy mind a belga, mind a francia hajók korlátozott mértékű tevékenységet folytatnak ezen a közösségi jelentőségű természeti területen, amelyeket a belga halászati ágazat képviselőivel folytatott korai egyeztetéseink is megerősítettek. A francia hatóságokkal szeptemberben került sor egyeztetésekre. A hivatalos konzultáció során mind a francia, mind a belga halászati ágazat képviselői megerősítették, hogy a javasolt Cape Bank tilalmi területen folynak bizonyos halászati tevékenységek. Az MMO egyéb végrehajtó szervek, mint például az Egyesült Királysági Határ-ellenőrzési Hivatal (UK Border Agency) és a rendőrség végrehajtásba történő bevonását javasolja annak érdekében, hogy erőforrásaikat teljes mértékben a felügyelet és a végrehajtás céljára fordíthassák. Ennek költségeit jelenleg nem lehet pénzben kifejezni, mivel erre ad hoc alapon lesz szükség, így a költségek változhatnak. Ezeket a többletköltségeket adott esetben egy későbbi időpontban hozzá lehet adni a költségekhez. HASZON (millió GBP) Összes átmeneti (változatlan ár) évek Átlagos éves (kivéve az átmeneti hasznokat) (változatlan ár) Összes haszon (jelenérték) Alacsony opcionális opcionális opcionális Magas opcionális opcionális opcionális Legjobb becslés (1) A módszerrel kapcsolatos további információk a tengeri természetmegőrzési terület hatásvizsgálatához kapcsolódó H7. mellékletben találhatók: http://publications.naturalengland.org.uk/publication/1940011

A „fő érintett csoportoknál” jelentkező, pénzben kifejezett fő előnyök ismertetése és nagyságrendje A javaslat szerinti területlezárás következtében jelentkező előnyökről nem állnak rendelkezésre pénzben kifejezett adatok. A lehetséges jelentős előnyöket azonban az alábbi szakasz ismerteti. A „fő érintett csoportoknál” jelentkező, pénzben kifejezett egyéb hasznok A rendelet bevezetésével járó környezetvédelmi előnyök jelentősek, mivel a rendelet védi a területen belül található, alapkőzetből kialakult zátonyképződményeket a fenéken vontatott halászeszközök hatásaitól. Ez pedig hozzá fog járulni a „fenntartás” környezetvédelmi célkitűzés teljesüléséhez. A javasolt tilalom eredményeképpen mindez összességében előnyösen fog hatni a zátonyra mint élőhelyre. Továbbá elősegítheti a terület szabadidős hasznosítását, így például annak buvárkodás és szabadidős horgászat céljára történő hasznosítását, amely tevékenységek pozitív hatást gyakorolhatnak a helyi gazdaságra (lásd a „Tudományos tényanyag” részt). Fő feltételezések/érzékeny pontok/kockázatok diszkontráta (%) 3,5 % A halászati ágazatra vonatkozó átlagosköltség-becslések az ICES VIIe körzet 29E4-es statisztikai négyszögén belül található közösségi jelentőségű természeti területről származó kirakodások az MMO szerinti becsült értékén alapulnak. Az nem ismert, hogy a kirakodások összes értékének mekkora hányada származott közvetlenül a tilalom által érintett javasolt területről, amely terület az ICES statisztikai négyszög kevesebb mint 5,79%-át teszi ki (3 840 négyzetkilométer). Az ebben a hatásvizsgálatban szereplő statisztikai adatokat a meghatározott közösségi jelentőségű természeti területeket lefedő ICES-négyszögek területén belül folytatott bejelentett tevékenységeket is figyelembe veszik. Az egyesült királysági hajók bejelentett tevékenységeinek adatai (a kirakodások mennyisége és értéke, valamint az alkalmazott halászeszközre vonatkozó adatok) az MMO Ifish-adatbázisából származnak, és azok az Egyesült Királyságban lajstromozott halászhajók valamennyi hajónapló-bejegyzését tartalmazzák. A belga és francia hajókra vonatkozó információk a tagállamok által a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) halászati erőkifejtési rendszerekkel foglalkozó munkacsoportjának bejelentett kirakodási adatok kivonataiból származnak. A költségszámítási módszer további, részletes ismertetése az A. és B. mellékletben szerepel. Az egyesült királysági hajókra vonatkozó bejelentett bruttó hozzáadott érték kiszámolása úgy történt, hogy a kirakodások értékét megszorozták a teljes bevételnek az adott eszköztípus/régió esetében a bruttó hozzáadott értéket képező százalékával. A teljes bevétel százalékában megadott becsült bruttó hozzáadott értéket (a fenékvonóhálók esetében 35%) szintén felhasználták a javasolt tengeri természetmegőrzési területekre vonatkozó számításokban. A halászoktól és egyéb érdekelt felektől az előzetes konzultációs megbeszélések során szerzett információkat a tudományos tényanyag és feltételezések alátámasztásához használták fel, azzal a fenntartással, hogy ezek csupán szóbeli beszámolókon alapuló bizonyítékok. Az összegyűjtött információk eseti jelleggel nyújtott információk voltak, és pusztán pillanatnyi betekintést adnak azon válaszadók részéről, akik a nap folyamán észrevételekkel szolgáltak. A válaszadók száma kizárólag azokat a személyeket reprezentálja, akik önállóan szolgáltattak információt, nem pedig azokat, akik a megállapításokkal szükségszerűen egyetértenek vagy nem értenek egyet. A VÁLLALKOZÁSOKRA ÉS CIVIL TÁRSADALMI SZERVEZETEKRE GYAKOROLT HATÁSOK VIZSGÁLATA (1. lehetőség) A vállalkozásokra és civil társadalmi szervezetekre gyakorolt közvetlen hatás (éves egyenértékes) millió GBP: Az ún. „One-In, Two-Out” (OITO) szabály hatálya alá tartozik? Az intézkedés besorolása: Költség: Haszon: Nettó: Igen/Nem NEGATÍV/POZITÍV/nulla nettó költség

TUDOMÁNYOS TÉNYANYAG

1. Bevezetés

1.1. Terület: Land’s End and Cape Bank közösségi jelentőségű természeti terület ( 18 )

1.2. Land’s End and Cape Bank közösségi jelentőségű természeti területet a területen található, alapkőzetből kialakult zátonyközösségek miatt jelölték ki. Az alapkőzetből kialakult zátonyközösségek olyan kiálló sziklákkal borított területek, amelyeken különféle növények és állatok telepedtek meg. A zátonyok közösségében a vízfelszínhez közeli napsütötte övezettől, ahol főként növények, mint pl. hínárerdők és vörös algák élnek, a mélyebb vízrétegekig, ahol a zátonyokat különféle állatok, mint például a tüskésbőrűek, a szivacsok, a korallok, a tengeri rózsák, a mohaállatok és a rákfélék népesítik be, előfordulhat átmenet ( 19 )

1.3. Az ezen a területen előforduló, alapkőzetből kialakult zátonyok az ország biológiailag legváltozatosabb zátonyai közé tartoznak, és fontos szerepet játszanak az olyan fajok fenntartásában, amelyek ritkának minősülnek vagy bioföldrajzi elterjedésük határán fordulnak elő.

1.4. A Környezetvédelmi, Élelmiszer- és Vidékügyi Minisztérium (Department for Environment, Food and Rural Affairs, Defra) az európai tengeri területeken folytatott halászati gazdálkodásra vonatkozó felülvizsgált megközelítést vezetett be (lásd a 2.1. szakaszt). Ennek következtében a Tengergazdálkodási Szervezetnek (MMO) – annak érdekében, hogy biztosítsa az élőhelyvédelmi irányelv ( 20 ) 6. cikkének való maradéktalan megfelelést – olyan intézkedéseket szükséges megállapítania, amelyek az alapvonaltól számított 0–12 tengeri mérföldön belül található közösségi jelentőségű természeti területnek a Cape Bank részét is képező területén az alapkőzetből kialakult zátonyképződményeknek a fenéken vontatott halászeszközöktől történő védelmére irányulnak.

1.5. A fenéken vontatott halászeszközök olyan halászeszközök, amelyeket a tengerben tolnak vagy vontatnak, miközben azok érintkeznek a tengerfenékkel. Ide tartoznak a feszítőlapos és merevítőrudas fenékvonóhálók és a kagylóhalászatra szolgáló kotróhálók. Következesképpen a tevékenységek és a zátonyképződmények közötti ilyen kölcsönhatásokat korlátozó gazdálkodási intézkedésekre van szükség.

1.6. Ez a hatásvizsgálat azzal a céllal készült, hogy körvonalazza az MMO által javasolt, a képződmények védelme érdekében a fenéken vontatott halászeszközök használatának megtiltására irányuló rendelettel járó költségeket és előnyöket. A hatásvizsgálat azt is ismerteti, hogy miért az ajánlott lehetőség az előnyben részesített szabályozási lehetőség. A hatásvizsgálat tervezete nyilvános konzultáció tárgyát képezte.

1.7. A hatásvizsgálat alapjául szolgáló adatokat és bizonyítékokat a Natural England környezetvédelmi szervezettől, a part menti halászatért és természetmegőrzésért felelős hatóságoktól (IFCA-k) és az MMO-tól szerezték be. Az MMO ezen túlmenően a Cornwall IFCA-val együtt 2013. június 10-én Looe városában, valamint a Devon IFCA-val és a Severn IFCA-val együtt 2013. június 11-én Plymouthban önkéntes részvételen alapuló ülést tartott azzal a céllal, hogy az érdekelt feleknek közvetlen kérdéseket tegyen fel, és bizonyítékokat gyűjtsön arról, hogy a tilalmi területek javasolt létrehozásának milyen gazdasági hatásai lesznek (lásd az 1. ábrát). 2013. július 12-én a belga hatóságok és a belga halászati ágazat képviselőinek részvételével Belgiumban, 2013. szeptember 27-én pedig a francia hatóságok és a francia halászati ágazat képviselőinek részvételével Párizsban értekezletet tartottak. A francia halászati ágazat képviselői hangsúlyozták, hogy a javasolt Cape Bank tilalmi területen francia hajók feszítőlapos fenékvonóhálókkal halásznak, továbbá kiemelték, hogy a halászati gazdálkodásban figyelembe kell venni az eszköztípusokban bekövetkezett technológiai fejlődést. A kereskedelmi halászokkal folytatott interjúk során elhangzott információkat és megállapításokat rögzítették és szóbeli beszámolókon alapuló bizonyítékként belefoglalták ebbe a hatásvizsgálatba.

1.8. A törvényerejű rendelet meghozatalára irányuló eljárás részeként a szóban forgó területre vonatkozó javasolt rendelet és a hatásvizsgálat tervezetéről hivatalosan 2013. szeptember 10-től2013. október 22-ig folyt konzultáció. A francia halászati ágazat képviselőinek észrevételei megerősítették, hogy a javasolt Cape Bank tilalmi terület nyugati felén fenéken vonatott halászeszközökkel halásznak. A belga halászati ágazat képviselőinek válasza szintén megerősítette, hogy a javasolt Cape Bank tilalmi terület északi részén belga hajók halászati tevékenységet folytatnak.

2. A beavatkozás indokai

2.1. A Környezetvédelmi, Élelmiszer- és Vidékügyi Minisztérium (Department for Environment, Food and Rural Affairs, Defra) 2012 augusztusában felülvizsgálta az európai tengeri területeken folytatott halászati gazdálkodást annak érdekében, hogy megállapítsa a területen található képződmények jó állapotban tartásához szükséges jövőbeni szabályozási intézkedéseket. Ennek eredményeként létrejött egy, az európai tengeri területeken folytatott halászati gazdálkodásra vonatkozó felülvizsgált megközelítés ( 21 )

2.2. A felülvizsgált megközelítést kutatási eredmények alapján, kockázatrangsorolás szerint és szakaszosan hajtják végre. A kockázatok rangsorolásához egy olyan mátrix ( 22 ) biztosítja az információkat, amely a halászati tevékenységek és az ökológiai képződmények közötti kölcsönhatásból származó kockázatokat osztályozza. A mátrixban a tevékenységek és a képződmények közötti kölcsönhatásokat piros, sárga, zöld és kék színnel osztályozták. A piros színnel jelölt kölcsönhatások esetében a gazdálkodási intézkedések 2013 végéig történő végrehajtása elsőbbséget élvez (függetlenül a tevékenység tényleges szintéjtől) annak érdekében, hogy a kijelölt képződmények károsodását az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkének (2) bekezdése szerinti követelményeknek megfelelően megelőzzék. A sárga színnel jelzett kölcsönhatások esetében helyszíni értékelések szükségesek annak meghatározásához, hogy a képződmények védelméhez az adott tevékenységeket szükséges-e szabályozni. A zöld színnel jelölt kölcsönhatások esetében szintén helyszíni értékelések szükségesek annak megállapításához, hogy fellépnek-e kombinált hatások. A kék szín azt jelöli, hogy nincs kölcsönhatás, és így nincs szükség további értékelésre ( 23 )

2.3. Az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkének (1) bekezdése és 6. cikkének (2) bekezdése ( 24 ) előírja, hogy a különleges természetmegőrzési területeken (SAC-k) és különleges természetvédelmi területeken (SPA-k) a tagállamok: — megállapítják a területek védelméhez szükséges olyan intézkedéseket, amelyek az adott természeti területen megtalálható, I. mellékletben szereplő természetes élőhelytípusok, illetve II. mellékletben szereplő fajok ökológiai szükségleteinek megfelelnek; — megteszik a szükséges intézkedéseket az olyan természetes élőhelytípusok és olyan fajok élőhelyei károsodásának és a fajok megzavarásának megakadályozására, amelyek céljára az egyes területeket kijelölték.

2.4. Az élőhelyek és fajok védelméről szóló 2010. évi rendelet 8. szakaszának (1) bekezdésében foglalt fogalommeghatározás szerint az európai tengeri területek – többek között – a különleges természetmegőrzési területek (SAC-k), a különleges természetvédelmi területek (SPA-k) és a közösségi jelentőségű természeti területek (SCI-k). A rendelet 6. része megállapítja az európai tengeri területekre vonatkozó kezelési követelményeket, az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikke (2) bekezdésének, 6. cikke (3) bekezdésének és 6. cikke (4) bekezdésének megfelelően.

2.5. Land’s End and Cape Bank közösségi jelentőségű természeti területen alapkőzetből kialakult olyan zátonyképződmények találhatók, amelyek esetében a fenéken vontatott halászeszközök használatából eredő kockázatot piros színnel osztályozták, ezért a kockázat megszüntetése érdekében gazdálkodási intézkedésekre van szükség. Az MMO felelős azoknak az intézkedéseknek a végrehajtásáért, amelyekkel a fenéken vontatott halászeszközök használatának megtiltásával kiiktatható az eszközök és a zátonyképződmények közötti kölcsönhatást Az egyéb halászeszköztípusok és az alapkőzetből kialakult zátonyképződmények közötti kölcsönhatásokat a „sárga/zöld” értékelési eljárás keretében értékelik.

2.6. A szóban forgó terület két közigazgatási területen fekszik: a 0–6 tengeri mérföld közötti és a 6–12 tengeri mérföld közötti területen. A területen két olyan fő terület található, amelyen alapkőzetből kialakult zátonyképződmények találhatók, az egyik Land’s End területén, a másik pedig Cape Bank területén. A Land’s End-i zátony 6 tengeri mérföldön belül fekszik és területének kezelése a Cornwall IFCA rendeletével fog megvalósulni. A Cape Bank-i zátony 6 tengeri mérföldön belül, illetve a 6–12 tengeri mérföld széles sávon belüli területen fekszik és kezelése az MMO rendeletével fog megvalósulni.

2.7. Az alapkőzetből kialakult zátonyképződmény pontos helyének és kiterjedésének meghatározását a Natural England ( 25 ) szolgáltatta. A védőzóna a Natural England iránymutatás-tervezetén ( 26 ) alapul, amely a védett képződmény mélysége alapján tesz javaslatot a védőzóna méretére. Az e területen található, alapkőzetből kialakult zátonyképződmények legfeljebb 100 méter mélységig terjednek. A Natural England iránymutatása 25–200 méter közötti mélységek esetében a képződmény mélysége háromszorosának megfelelő kiterjedésű védőzónát javasol. Következésképpen 300 méteres (azaz 3-szor 100 méteres) védőzóna alkalmazására került sor.

2.8. A beavatkozás a tengeri környezettel kapcsolatos piaci hiányosságoknak a képződmények védelmére irányuló olyan megfelelő szabályozási intézkedések (mint pl. ez a rendelet) végrehajtásával történő orvoslásához szükséges, amelyek végrehajtása a negatív externáliák csökkentését vagy megfelelő enyhítését célozza. A rendelet végrehajtása biztosítja a közjavak folyamatos rendelkezésre állását a tengeri környezetben.

2.9. Piaci hiányosságok jelentkeznek, ha a piac nem vezet hatékony eredményekre. ( 27 ) A tengeri környezet összefüggésében ezek a piaci hiányosságok a következők: — Közjavak és -szolgáltatások – a tengeri környezet adta különféle javak és szolgáltatások, mint például az éghajlat-szabályozás és a biológiai sokféleség, „közjavaknak” minősülnek (senki sem zárható ki abból, hogy az általuk biztosított előnyökből részesüljön, továbbá a szolgáltatás igénybevételével nem csökkennek a mások rendelkezésére álló szolgáltatások). A közjavak jellegzetessége abban áll, hogy az egyénnek nincs szükségszerűen gazdasági indíttatása arra, hogy önkéntesen, akár tettlegesen, akár pénzben, hozzájáruljon azok folyamatos fenntartásához, ami a közjavak hiányához, vagy – ebben az esetben – a közjavak nem megfelelő védelméhez vezet. — Negatív externáliák – negatív externáliák akkor jelentkeznek, amikor a tengeri környezetet érő károsodás következményeit nem csak a kárt okozó használók viselik. A tenger adta javakhoz és szolgáltatásokhoz sok esetben nincs pénzben kifejezett ár hozzárendelve, következésképpen a károsodás költsége nincs közvetlenül kifejezve a piacon. Még az olyan termékek esetében is, amelyekkel kereskednek (mint például a vadon élő halak), a piaci árak nem mindig tükrözi a teljes gazdasági költséget, amelyet összességében az egyének és a társadalom viselnek.

2.10. A tengeri környezettel kapcsolatos piaci hiányosságok mindkét okának orvoslása érdekében kormányzati beavatkozás szükséges. Az európai tengeri területek kijelölt zátonyképződményeinek megőrzésére irányuló gazdálkodási intézkedések biztosítják a negatív externáliák csökkentését vagy megfelelő enyhítését. A gazdálkodási intézkedések továbbá támogatják a közjavak folyamatos rendelkezésre állását a tengeri környezetben, például az Angliát övező tengerek biológiai sokféleségének megőrzését.

3. Szabályozási célkitűzések és az elérni kívánt hatások

3.1. A tengerhez és a parti területekhez való hozzáférésről szóló 2009. évi törvény (The Marine and Coastal Access Act 2009, MaCAA) ( 28 ) azzal a céllal hozta létre a Tengergazdálkodási Szervezetet (MMO), hogy az az egészséges tengerek, fenntartható halászat és életképes ágazat biztosítása érdekében a társadalmi, környezeti és gazdasági előnyök közötti megfelelő egyensúly sikeres megteremtésével fenntartható tengeri környezetet és part menti halászatot vezessen, támogasson és irányítson.

3.2. Az erre a hatásvizsgálatra vonatkozó szabályozási célkitűzés a szóban forgó területre megállapított természetvédelmi célok teljesülésének előmozdítása annak biztosításával, hogy az alapkőzetből kialakult zátonyképződmény védve legyen a fenéken vontatott halászeszközök okozta károsodás kockázatától.

3.3. A területre megállapított természetvédelmi célok a következők: — A természetes változások függvényében az alábbiak fenntartása: — az alapkőzetből kialakult zátonyélőhely kiterjedése és az élőhely sokfélesége, valamint az azt alkotó fajok; — az élőhely közösségi szerkezete (például az egyes fontosabb fajok populációszerkezete és azok hozzájárulása az ökoszisztéma működéséhez); — a természetes környezeti minőség (például a vízminőség, a lebegő üledék szintjei stb.); — a természetes környezeti folyamatok (például a környezetben természetesen bekövetkező biológiai és fizikai folyamatok, mint például a víz körforgása és az üledék lerakodása nem térhet el a kijelölés idején tapasztalható kiindulási értéktől).

3.4. A szabályozással elérni kívánt hatás az, hogy az alapkőzetből kialakult zátonyképződmény károsodásának kockázata csökkenjen, valamint hogy az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikke szerinti kötelezettségek teljesüljenek. Továbbá a gazdálkodási beavatkozással járó gazdasági hatások is – lehetőség szerint – minimális szintre lesznek csökkentve.

4. A lehetőségek

4.1. A Környezetvédelmi, Élelmiszer- és Vidékügyi Minisztérium (Department for Environment, Food and Rural Affairs, Defra) felülvizsgált megközelítésének részeként az előnyben részesített szabályozási eszközök az alapvonaltól számított 6 és 12 tengeri mérföld közötti terület esetében az MMO-rendeletek, az MMO tekintetében pedig az alapvonaltól számított 6 tengeri mérföldre lévő határvonalat közrefogó területek kezelésének irányítása. Az MMO és a Cornwall IFCA közötti tárgyalásokat követően az a megállapodás született, hogy bár a közösségi jelentőségű természeti terület közrefogja a 6 tengeri mérföldre lévő határvonalat, a terület 6 tengeri mérföldön belüli részének kezelése céljára IFCA-rendeletek, a terület 0 és 12 tengeri mérföld közötti Cape Bank részének kezelése céljára pedig MMO-rendelet megalkotására fog sor kerülni. Ezért a közösségi jelentőségű természeti terület 0 és 12 tengeri mérföld közötti része esetében az ajánlott lehetőség egy MMO-rendelet megalkotása.

4.1.1. 1. lehetőség: Mindenféle beavatkozás mellőzése

E lehetőség szerint semmilyen állandó gazdálkodási intézkedés bevezetésére sem kerülne sor. Ez a lehetőség azt jelentené, hogy a területet érintő, a károsító tevékenységekből származó kockázatok nem kerülnének kezelésre, és a Defra felülvizsgált megközelítése és az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkének (2) bekezdése szerinti kötelezettségek nem teljesülnének.

4.1.2. 2. lehetőség: Önkéntes megállapodás

Ez a lehetőség a zátonyképződmények védelmét célzó önkéntes magatartási szabályzatok kidolgozását foglalná magában. Az MMO ezt a lehetőséget a hatékonyabb szabályozásra vonatkozó alapelvek (Better Regulation Principles, melyek előírják, hogy új rendelet bevezetésére csak végső esetben kerüljön sor), valamint a Defra felülvizsgált megközelítése (melynek értelmében elvárás, hogy a megfelelő védelem elérése érdekében a gazdálkodási intézkedések szabályozó jellegűek legyenek) fényében mérlegelte. A Defra felülvizsgált megközelítése értelmében továbbá az is elvárás, hogy 2013. december végéig intézkedések bevezetésére kerüljön sor a kijelölt képződmények és a halászeszközök közötti nagy kockázatú (pirossal jelölt) kölcsönhatások kezelése céljából. Az MMO úgy véli, hogy mivel a képződmények védelme nem tűr halasztást, és mivel fennáll annak kockázata, hogy még az alacsony szintű kölcsönhatás is a képződmények károsodásához vezet, így ebben az esetben az önkéntes intézkedések nem megfelelőek.

4.1.3. 3. lehetőség: A fenéken vontatott halászeszközöknek a közösségi jelentőségű természeti területen történő használatának tilalmáról szóló MMO-rendelet („a terület teljes lezárása”)

A fenéken vontatott halászeszközök a közösségi jelentőségű természeti terület teljes Cape Bank részén történő használatának megtiltása nem szükséges az alapkőzetből kialakult zátonyképződmény védelméhez, továbbá szükségtelen gazdasági veszteséget okozna a közösségi jelentőségű természeti terület egyéb részeit használó halászok számára. A kirakodásokban bekövetkező becsült teljes veszteség – az 1. táblázatban bemutatottak szerint – 15 971,20 GBP lenne, az előnyben részesített lehetőség esetében becsült 11 788,83 GBP helyett, továbbá a szükséges végrehajtási költségek is sokkal magasabbak lennének.

4.1.4. 4. lehetőség: A fenéken vontatott halászeszközöknek a Sabellaria spinulosa csövesférgek által létrehozott zátonyképződmények felett történő használatának a megfelelő zónabeosztással történő tilalmáról szóló MMO-rendelet („övezeteken alapuló gazdálkodás”)

Ez az előnyben részesített lehetőség, amelynek a teljes körű elemzése az alábbiakban olvasható.

4.1.5. A tevékenység szabályozása törvényen alapuló jogi aktussal, szabályozó rendelkezéssel vagy a halászati engedélyekre vonatkozó feltétellel

Ezek a szabályozási mechanizmusok ebben az esetben nem tekinthetők megfelelőnek. Az MMO a tengerhez és a parti területekhez való hozzáférésről szóló 2009. évi törvény (The Marine and Coastal Access Act 2009, MaCCA) szerinti rendeletalkotási hatásköre megfelelőbb, mivel ez a hatáskör úgy van kialakítva, hogy alkalmazható legyen a védett tengeri területeken belüli tevékenység szabályozására, biztosítva a megfelelő szintű hatáskört, rugalmasságot, konzultációt és gyorsaságot.

4.2. Az ajánlott lehetőség:

4.2.1 A fenéken vontatott halászeszközöknek az alapkőzetből kialakult zátonyképződmény felett történő használatának a megfelelő zónabeosztással történő tilalmáról szóló MMO-rendelet („övezeteken alapuló gazdálkodás”).

4.2.2. Ez a lehetőség azért ajánlott, mert a leginkább költséghatékony lehetőség. Az MMO a legmegfelelőbb hatóság a 0 és 12 tengeri mérföld közötti Cape Bank zátonyképződményt érintő halászati gazdálkodási intézkedések előmozdítására, mivel a terület egésze tekintetében hatáskörrel rendelkezik arra, hogy rendeleteket alkosson a közösségi jelentőségű természeti terület vonatkozásában megállapított természetvédelmi célok elérése érdekében. A javasolt tilalmi terület határainak meghatározására a képződmények kiterjedésére vonatkozó, rendelkezésre álló legjobb bizonyítéknak, valamint a képződmények és a rendelet szerinti határ közötti „védőzóna” szükségességének figyelembevételével került sor. A tilalmi terület alakjának mérlegelése során az egyszerű végrehajthatóság és a megfelelőséget előmozdító egyértelmű elhatárolás iránti igény is figyelembevételre került.

5. Tudományos tényanyag

5.1. A fenéken vontatott halászeszközök hatása az alapkőzetből kialakult zátonyra:

5.1.1. A rendelkezésre álló bizonyítékok (29) – amelyek a halászat kemény tengerfenéki élőhelyekre gyakorolt hatását számszerűsítő empirikus tanulmányokból állnak – korlátozottak. Ismert azonban, hogy a vonóhálók sziklás felületek feletti vontatása a nagy méretű, álló helyzetű, tengerfenékre vagy más felületekre tapadó fajok, mint például a szivacsok és a korallok jelentős hányadának károsodását vagy pusztulását okozza (Løkkeborg 2005). Az Alaszkai-öbölben a vonóháló egyetlen átvontatása során a szivacsok 67%-a sérült (Freese et al 1999). Más fajok, mint például a hidroideák, tengeri rózsák, mohaállatok, zsákállatok és tüskésbőrűek érzékenyek a mobil halászeszközökre (McConnaughey et al 2000, Sewell és Hiscock 2005). A vonóhálós halászat egyben az élőhely komplexitását is csökkentheti, mivel a háló a kemény felülethez kapcsolódó sziklákat és kavicsokat elmozdítja (Engel és Kvitek 2008, Freese et al 1999). A károsodásnak való ellenállás fizikai szinten a felület típusától függően változik; az agyagpala zátonyok különösen érzékenyek a szerkezeti sérülésekre (Attrill et al 2011). Úgy tekinthető, hogy a jelentős károsodás kockázata elegendő alap a piros kockázati kategória, és ebből kifolyólag a gazdálkodási intézkedések idei évben történő végrehajtása előírásához.

5.2. Az alapkőzetből kialakult zátonyképződmény kiterjedése

Az alábbi 1. ábra az alapkőzetből kialakult zátonyképződmény helyét mutatja a közösségi jelentőségű természeti terület Cape Bank részén belül.

1. ábra

Helyszínrajz és zátonyképződmények térképe

Marine Management Organisation

Lands End & Cape Bank közösségi jelentőségű természeti terület (SCI)

6 tm-re lévő határvonal (UKHO)

12 tm-re lévő határvonal (UKHO)

az MMO által kezelt terület

Cape Bank zátonyképződmény

Land's End and Cape Bank SCI

a CIFCA által kezelt terület

© British Crown, NERC and SeaZone Solutions Ltd. All rights reserved. [SZ042010.001]. Natural England Copyright 2008. © Crown Copyright. All rights reserved 2008. © Marine Management Organisation. Contains UKHO Law of the Sea data © Crown copyright [2013] and database right. Ordnance Survey Licence No. 100049981. Reproduced with permission of Natural England / Joint Nature Conservation Committee. Not to be used for navigation.

6. Érintett ágazatok

6.1. Halászati ágazat: A tilalom főként a merevítőrudas fenékvonóhálót használó hajókat, a kotróhálós halászhajókat és egyéb fenékvonóhálós hajókat érinti, amelyek elsősorban a Newlyn kikötőjébe érkező hajókat jelentik. A francia és belga hajók rendelkeznek hozzáférési jogokkal a tengerfenéken élő fajok halászatára, de e fogások többségét nem az Egyesült Királyságban rakodják ki. A javasolt gazdálkodási intézkedésről folytatott előzetes konzultáció során az érintettekkel és a belga halászati ágazat képviselőivel folytatott párbeszédből kiderült, hogy a tengerfenéken vontatott halászeszközökkel folytatott halászati tevékenység korlátozott mértékű. Számos francia feszítőlapos fenékvonóhálós hajó halászik a javasolt Cape Bank tilalmi terület nyugati végén, és számos belga hajó ugyanezen terület északi végén. A várakozások szerint a beavatkozás a halászati ágazaton kívül egyéb ágazatokra nem lesz hatással.

6.2. Helyi gazdaság és társadalom: Kicsi annak az eshetősége, hogy a kirakodott mennyiségek esetleges csökkenése és az ennek következtében a helyi halászatra gyakorolt hatás az egyesült királysági, francia és belga helyi közösségek számára társadalmi és gazdasági költségekkel fog járni. Ez annak köszönhető, hogy rendelkezésre állnak alternatív halászati területek, és ezért a halászati tevékenység áthelyeződése minimális lesz. Az előnyben részesített lehetőség valószínűleg kis mértékű hatásokkal jár majd, mivel a domináns halászatok a Newlyn, Mousehole, Sennen Cove, egyéb penwith-i öblök, St Ives és Hayle kikötőiben bejegyzett hajók esetében a statikus halászeszközök használatát támogatják. Az alapkőzetből kialakult zátonyok védelmének tágabb értelemben vett előnyeit a 7. szakasz mutatja be.

6.3. Végrehajtó szervek: A 0-tól 12 tengeri mérföldig terjedő területen belüli javasolt tilalmi terület esetében a végrehajtással kapcsolatos vezető felelősség az MMO-t terheli, és ezért a kiegészítő végrehajtási költség az MMO-ra lenne hatással. Ezek a becsült költségek a 7. szakaszban kerülnek bemutatásra.

7. A költségek és előnyök elemzése

7.1. Az ajánlott lehetőség költségei

7.1.1. A fenéken vontatott eszközök a javasolt területen történő használatának tilalma az alábbi költségekkel járhat:

— a halászati területek csökkenése miatt jelentkező, a halászati ágazatot érintő közvetlen költségek;

— a halászati tevékenységek más halászati területekre történő áthelyeződésével (kiszorulással) összefüggésben jelentkező, a halászati ágazatot érintő költségek;

— más területeken található élőhelyeknek a kiszorulás miatti esetleges nagyobb arányú károsodásával kapcsolatos potenciális környezeti hatások;

— az MMO-t terhelő közigazgatási és végrehajtási költségek.

7.1.2. A halászati ágazatot érintő költségek, beleértve a tevékenység esetleges áthelyeződésével kapcsolatos költségeket is, valamint az MMO-t érintő közigazgatási és végrehajtási költségek pénzben kifejezhetők, és ezek a becsült értékek e hatásvizsgálat részeként összehasonlításra és bemutatásra kerültek (az alábbi 1–2. táblázat). Az élőhelyek esetlegesen nagyobb fokú károsodása miatti környezetvédelmi költségek nehezen értékelhetők, és ezért ezek itt pénzben nem kifejezett költségként kerülnek bemutatásra.

7.2. A halászati költségek elemzése

7.2.1. A javasolt lezárás hatásainak értékelésére felhasznált információk az alábbi forrásokból származnak:

— hajók 2008 és 2011 közötti kirakodási adatai az MMO statisztikáiban található bejegyzett hajónapló- és értékesítési adatok alapján;

— ICES-négyszögre vonatkozó kirakodási adatok; a fogások becslésére irányuló további elemzések és a közösségi jelentőségű természeti területre és a zátonyra/védőzónára vonatkozó becsült kirakodások az Egyesült Királyság és egyéb tagállamok tekintetében (1. és 2. táblázat);

— a 2013. június–augusztusban tartott előzetes konzultáció során a halászoktól az MMO által begyűjtött információk;

— a rendeletről 2013. szeptember 10-től2013. október 22-ig folytatott, az MMO által szervezett hivatalos konzultáció során az érintettektől begyűjtött információk;

— a helyi MMO és IFCA parti tisztjének ismeretei.

7.3. Bizonytalanság és feltételezett adatok

7.3.1. Az átlagos költség becslései a 29E4 ICES statisztikai négyszögön belüli közösségi jelentőségű természeti területen belüli becsült egyesült királysági kirakodási értékeken alapulnak (lásd a 2. ábrát). Nem ismert, hogy a kirakodások összértékének mekkora hányada származott közvetlenül a javasolt tilalmi területről, amely terület az ICES-négyszög kevesebb mint 5,79%-át teszi ki. A statisztikai adatok a meghatározott közösségi jelentőségű természeti területeket lefedő ICES-négyszögek területén belül folytatott bejelentett tevékenységek felhasználásával hoztak létre. A bejelentett tevékenységek adatai (a kirakodások mennyisége és értéke, valamint az alkalmazott halászeszközre vonatkozó adatok) az MMO Ifish-adatbázisából származnak. A belga és francia hajókra vonatkozó információk a tagállamok által a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) halászati erőkifejtési rendszerek munkacsoportjának bejelentett kirakodási adatok kivonataiból származnak. A halászati költségek megállapítására szolgáló módszerek további, részletes ismertetése az A. és B. mellékletben szerepel.

7.3.2. A javasolt tilalmi területre vonatkozó, az 1. táblázatban részletezett értékek meghatározása úgy történt, hogy a közösségi jelentőségű természeti területen belüli becsült értékekre a közösségi jelentőségű természeti területen belüli, tilalom alá eső négyszögterületen alapuló százalékos értéket alkalmaztak. A javasolt tilalmi területek négyszögterülete a legtöbb esetben viszonylag kicsi a közösségi jelentőségű természeti terület egészéhez képest. Ezért a részletezett becslést körültekintéssel kell használni, mivel az nem a javasolt tilalmi területen belüli hozzárendelt valós értéket mutatja. Az is elismert azonban, hogy a zátony körüli esetlegesen megnövekedett biológiai sokféleség azt jelenti, hogy az viszonylag gazdagabb halászati terület lehet, és előfordulhat, hogy az elemzés alulbecsüli a csökkent halászati terület értékét.

7.3.3. A halászoktól és egyéb érdekelt felektől az előzetes konzultációs megbeszélések során szerzett információkat a tudományos tényanyag és a feltételezések alátámasztásához használták fel, azzal a fenntartással, hogy ezek csupán szóbeli beszámolókon alapuló bizonyítékok. Az összegyűjtött információk eseti jelleggel nyújtott információk voltak, és pusztán pillanatnyi betekintést adnak azon válaszadók részéről, akik a nap folyamán észrevételekkel szolgáltak. A válaszadók száma kizárólag azokat a személyeket reprezentálja, akik önállóan szolgáltattak információt, nem pedig azokat, akik a megállapításokkal szükségszerűen egyetértenek vagy nem értenek egyet.

7.3.4. A más tagállamok kirakodásaira vonatkozó adatok korlátozottak, mivel az ilyen hajók többsége nem az Egyesült Királyságban rakodik ki. Bizonyos feltételezések azonban tehetők az egyéb tagállamok 15 méternél hosszabb hajóinak flottájától az Egyesült Királyság FMC-rendszerébe beérkező, a 7.4 szakaszban részletezett VMS-adatok alapján.

2. ábra

A 29E4 ICES statisztikai négyszöget és a Land's End és Cape Bank közösségi jelentőségű természeti területet mutató térkép

Marine Management Organisation

Land's End & Cape Bank közösségi jelentőségű természeti terület (29E4 ICES statisztikai négyszög)

6 tm-re lévő határvonal (UKHO)

12 tm-re lévő határvonal (UKHO)

Land's End and Cape Bank SCI

Cape Bank zátonyképződmény

az MMO által kezelt terület

a CIFCA által kezelt terület

Reproduced with permission of Natural England / Joint Nature Conservation Committee. © ICES (http://geo.ices.dk/) © Marine Management Organisation. © Natural England Copyright 2008. © Crown Copyright. All rights reserved 2008. Contains UKHO Law of the Sea data © Crown Copyright and database right [2013]. All rights reserved. Ordnance Survey Licence No. 100049981. Not to be used for navigation.

7.4. Halászati tevékenység a Land’s End és Cape Bank közösségi jelentőségű természeti területen

7.4.1. A 29E4 ICES területen halászó egyesült királysági hajók többsége 10 méternél rövidebb és túlnyomó részben eresztőhálós hajó (165 hajó), kézi zsinóros hajó (146 hajó), rákkosárrakó hajó (71 hajó) és egyéb fenékvonóhálós hajó (11 hajó). Létezik néhány 15 méternél hosszabb, merevítőrudas fenékvonóhálós hajó is (25 hajó).

7.4.2. A kirakodott fajok elsősorban nyíltvízi halak, rákfélék, tengerfenéken élő halak és puhatestűek.

7.4.3. A francia és a belga hajók hozzáférési joggal rendelkeznek a közösségi jelentőségű természeti területnek az alapvonaltól számított 6 tengeri mérföldön túl eső területeihez.

7.4.4. Az ICES-területeken belül üzemeltetett francia és belga hajók többsége 15 méternél hosszabb hajó, néhány 10 méternél rövidebb hajóval. A más tagállamok kirakodásaira vonatkozó adatok korlátozottak, mivel az ilyen hajók többsége nem az Egyesült Királyságban rakodik ki. 7.4.5. A francia és belga flottától beérkezett VMS-adatok (30) szerint a francia és belga hajók a közösségi jelentőségű természeti terület javasolt tilalmi területein belül, amelyekhez egyébként hozzáférési joguk van, minimális tevékenységet folytatnak vagy egyáltalán nem folytatnak tevékenységet (3. és 4. ábra).

7.4.5. 2013. július 12-én Oostende városában előzetes konzultációs találkozóra került sor a belga halászati ágazattal, a belga halászati hatóságok segítségével. A találkozó arra szolgált, hogy tájékoztatást nyújtson az angliai közösségi jelentőségű természeti terület kereskedelmi célú halászatának a 6 és 12 tengeri mérföld közötti területre vonatkozó belga halászati hozzáférési jogok tekintetében történő esetleges szabályozásáról. A július 12-i találkozón részt vevő ágazati képviselők jelezték, hogy a közösségi jelentőségű természeti területen található, alapkőzetből kialakult zátonyképződmény védelmét célzó jelenlegi javasolt intézkedések nincsenek jelentős hatással a tevékenységükre. Ezekről az alapkőzetből létrejött zátonyképződményekről az a kialakult vélemény, hogy többnyire nem túl előnyösek a fenéken vontatott eszközökkel folytatott halászat szempontjából. 2013. szeptember 27-én Párizsban konzultációs találkozóra került sor a francia hatóságokkal és a halászati ágazat képviselőivel, melynek során megerősítésre került, hogy tizenkettő 15–24 méter hosszú normandiai feszítőlapos fenékvonóhálós hajó tartózkodik a javasolt Cape Bank tilalmi területen.

7.4.6. Mind a belga, mind a francia halászati ágazat képviselőitől kapott hivatalos konzultációs válaszok megerősítették, hogy bizonyos halászati tevékenység zajlik a javasolt tilalmi területen.

3. ábra

2012-es francia VMS helyzetmeghatározási jelentések

Marine Management Organisation

2012. évi francia VMS-adatok (Land's End & Cape Bank közösségi jelentőségű természeti terület [SCI])

6 tm-re lévő hat. (1983)(UKHO)

12 tm-re lévő hat. (1983)(UKHO)

2012. évi francia VMS (>15 méter)

Sebesség (csomó)

0.00 - 6.00

>=6.01

az MMO által kezelt terület

Cape Bank zátonyképződmény

Land's End and Cape Bank SCI

© British Crown, NERC and SeaZone Solutions Ltd. All rights reserved. [SZ042010.001]. Reproduced with permission of the Joint Nature Conservation Commission. © Crown Copyright and database right [2013]. All rights reserved. Contains UKHO Law of the Sea data. ©Marine Management Organisation. Ordnance Survey Licence No. 100049981. Reproduced with permission of Natural England / Joint Nature Conservation Committee. Not to be used for navigation.

4. ábra

2012-es belga VMS helyzetmeghatározási jelentések

Marine Management Organisation

2012. évi belga VMS-adatok (Land's End & Cape Bank közösségi jelentőségű természeti terület [SCI])

12 tm-re lévő hat. (1983)(UKHO)

6 tm-re lévő hat. (1983)(UKHO)

az MMO által kezelt terület

Cape Bank zátonyképződmény

Land's End and Cape Bank SCI

2012. évi belga VMS-adatok (>15 méter)

Sebesség (csomó)

0.00 - 6.00

>=6.01

© British Crown, NERC and SeaZone Solutions Ltd. All rights reserved. [SZ042010.001]. Reproduced with permission of the Joint Nature Conservation Commission. ©Crown Copyright and database right [2013]. All rights reserved. Ordnance Survey Licence No. 100049981. Reproduced with permission of Natural England / Joint Nature Conservation Committee. Contains UKHO Law of the Sea data ©Crown copyright and database right. ©Marine Management Organisation. Not to be used for navigation.

7.5. Az érintett kirakodások értékelése

Egyesült Királyság

7.5.1. A halászhajók esetében tapasztalható közvetlen hatás a fogás csökkenése, és ezen keresztül a javasolt tilalmi területen használt fenéken vontatott eszközökkel elért kirakodások csökkenése. A potenciális hatások megbecslése érdekében elemzésre kerültek az MMO által összeállított kirakodási adatok.

7.5.2. A 29E4 ICES statisztikai négyszög területéről származó érintett kirakodások számítását (a 2008 januárja óta a területen halászóként azonosított egyesült királysági hajókra vonatkozóan) az 1. táblázat tartalmazza. Az 1. táblázatban található becslések a 2008. január és 2011. december közötti átlagos kirakodásokon alapulnak.

1. táblázat

A 29E4 ICES-területről származó egyesült királysági kirakodások éves átlagban és a közösségi jelentőségű természeti területen belüli becsült átlagos kirakodások (2008. január–2011. december)

Halászeszköz típusa Kirakodott tömeg (tonna) Érték, ICES 29E4 (GBP) Érték az SCI-n belül (GBP) Érték a tilalmi területen belül (az SCI 73,813%-a) (GBP) Merevítőrudas vonóhálót használó hajók 209 830 886 2 492,30 1 839,65 Kotróhálós hajók 86 120 294 — — Norvég homár fogására szolgáló vonóhálót használó hajók 3 3 753 141,90 104,74 Egyéb fenékvonóhálós hajók 161 342 297 13 337 9 844,44 Összesen 459 1 297 230 15 971,20 11 788,83

7.5.3. A közösségi jelentőségű természeti területen belüli kirakodások becsült értékei úgy kerültek kiszámításra, hogy a rendelkezésre álló (a minden egyes halászhajó által ICES- négyszögek szerinti bontásban rendelkezésre bocsátott) kirakodási adatokat hozzárendelték a halászhajó közösségi jelentőségű természeti területen belüli tevékenységre vonatkozó (VMS-jelentéseken alapuló) adatokhoz . Ez a megközelítés az egyes ICES-négyszögekre vonatkozó kirakodások adott arányát rendeli hozzá a közösségi jelentőségű természeti területhez, a közösségi jelentőségű természeti területen folytatott tevékenység szintje alapján.

A Land’s End és Cape Bank közösségi jelentőségű természeti terület esetében az ICES-négyszögre (29E4) vonatkozó kirakodási adatokat használták, és azokat a hajó mérete (15 méternél hosszabb hajók, 10–15 méter hosszú hajók és 10 méternél rövidebb hajók) szerint kategorizálták.

A javasolt tilalmi területről származó kirakodások értékét ezt követően a közösségi jelentőségű természeti területről származó becsült érték arányában becsülték meg (az adott területek mérete alapján).

A közösségi jelentőségű természeti területhez kapcsolódó ICES-négyszögeken belüli tevékenység teljes bontását lásd a 2008–2011-es időszak kiegészítő halászati statisztikai táblázataiban.

A becslések szerint a 15 méternél hosszabb merevítőrudas fenékvonóhálós hajókból álló flották esetében a közösségi jelentőségű természeti területről származó átlagos éves jövedelem 2 434,6 GBP. A 15 méternél hosszabb, kotróhálót működtető halászhajóknál nulla szerepel, ahogyan az egyéb fenékvonóhálós hajóknál is. A 10 méter alatti kategória esetében a merevítőrudas fenékvonóhálós hajók flottájának becsült átlagos éves jövedelme 10,90 GBP. A 10–15 méter hosszúságú merevítőrudas fenékvonóhálós hajók esetében a becsült átlagos éves jövedelem 46,80 GBP. (A részletes bontást lásd a 2008–2011-es halászati statisztikai táblázatok 5. táblázatában.)

Az érintettekkel folytatott előzetes konzultáció során kiderült, hogy a rendelet bevezetésének pénzügyi hatása elsősorban a fenékvonóhálós és a fésűkagylók halászatát célzó kotróhálós tevékenységre lenne.

7.5.4. A becslések szerint a javasolt tilalmi területen (amely a közösségi jelentőségű természeti terület 73,813 %-a) a kirakodásokban bekövetkező teljes veszteség 11 788,83 GBP lenne.

7.5.5. A becsült teljes költség valószínűleg túlzó, mivel azt úgy állapították meg, hogy nem számoltak a halászati tevékenységek áthelyeződésével.

Franciaország és Belgium

7.5.6. A VMS-adatok elemzéséből kiderül, hogy a 29E4 ICES-négyszögön belül belga hajók által végzett halászati tevékenység túlnyomórészt a közösségi jelentőségű természeti területen kívül zajlik. 2012-ben 26 belga hajó halászott az ICES-négyszög északi részein.

A 29E4 ICES-négyszögön belül francia hajók által folytatott halászati tevékenység túlnyomórészt a közösségi jelentőségű természeti területen kívül, attól északnyugatra zajlik. 2012-ben 46 francia hajó jelentett olyan VMS-helyzetet 1-6 csomó sebesség mellett, amely a közösségi jelentőségű természeti terület Cape Bank területének nyugati részében található.

7.5.7. A belga hajók által végzett halászati tevékenység ezen a területen elsősorban nyelvhalra, a francia tevékenység pedig foltos tőkehalra és közönséges tőkehalra irányul. A B. mellékletben („Az ICES-négyszögekben tartózkodó nem egyesült királysági hajók elemzése”) említett módszertan alkalmazásával az alábbi becslések születtek a 2012-es évre vonatkozóan:

— A közösségi jelentőségű természeti terület hozzáférhető részén belüli belga tevékenységből származó kirakodott mennyiség a becslések szerint 0,44 tonna. Ez a becslések szerint 1 749 GBP értéknek felel meg.

— A közösségi jelentőségű természeti terület hozzáférhető részén belüli francia tevékenységből származó kirakodott mennyiség a becslések szerint 24,98 tonna. Ez a becslések szerint 44 036 GBP értéknek felel meg.

7.5.8. A 3. és 4. ábra azonban azt mutatja, hogy a legtöbb halászati tevékenység a helyszín északnyugati folyosóján összpontosul, amely kívül esik a javasolt tilalmi területen (zátonyképződmény és védőzóna). Ennélfogva a kirakodásokban bekövetkező tényleges becsült veszteség feltehetően lényegesen kisebb a fenti becsült értékeknél. A javasolt tilalmi területen belüli és a terület körüli nem egyesült királysági halászati tevékenységre vonatkozó további információkat lásd a B. mellékletben.

7.6. A lezárás várható hatásai a halászati flottára

7.6.1. Mivel a kirakodásokban bekövetkező becsült veszteség a várakozások szerint túlzó becslés (mivel az alapkőzetből kialakult zátonyképződmény felett, a fenéken vontatott eszközökkel végzett halászati tevékenység korlátozott mértékű), így a lezárás hatása a halászati flottára várhatóan korlátozott lesz. Az érintett halászok közül többen kijelentették az előzetes konzultációs megbeszélések során, hogy nem használnak fenéken vontatott eszközöket az alapkőzetből kialakult zátonyképződmény felett, mivel az károsítaná a halászeszközeiket. A francia és belga halászati ágazat képviselői megerősítették, hogy csökken a halászterület a javasolt Cape Bank tilalmi terület nyugati és északi részén, azonban könnyen elérhetők alternatív halászterületek.

7.7. Alkalmazkodóképesség

7.7.1. A javasolt lezárás által a halászati tevékenységekre gyakorolt várható hatások értékeléséhez vizsgálni kell azt is, hogy a hajók milyen mértékben lennének képesek fenntartani a fogások értékét más területekre történő áttelepüléssel.

7.7.2. A halászokat megkérték, hogy töltsenek ki egy kérdőívet, amely információkkal szolgál ehhez az értékeléshez, és ennek során közvetlenül rákérdeztek, hogy a javasolt lezárás eredményeképpen milyen mértékben következne be a tevékenység más területekre való áthelyeződése, és mennyire lennének képesek alternatív területeken halászni és alkalmazkodni, hogy fenntartsák a fogások értékét. Az érintett halászok közül többen kijelentették, hogy nem tudnának halászati területet vagy halászeszköz-típust váltani, de mivel ez a javasolt lehetőség csak az alapkőzetből képződött zátonyképződmény felett és a védőzónán belül korlátozná a halászati tevékenységet, az adott területről való kiszorulás eshetősége minimális.

7.7.3. Az előnyben részesített lehetőség (a javasolt tilalmi területre vonatkozó rendelet) bevezetése – és nem a teljes terület lezárása – eredményeképpen a fenéken vontatott halászeszközöket használó hajók adott területről való kiszorulása csak minimális lesz. A francia és belga halászati ágazat képviselői megerősítették az előzetes és a hivatalos konzultáció során, hogy a tilalom által érintett javasolt területen halászati tevékenység zajlik. Azonban nem nyilatkoztak kifejezetten a kiszorulás mértékéről és az alternatív halászterületekről.

7.7.4. A tervek szerint a halászeszközök technológiája terén bekövetkezett fejlődés bizonyítékai és az érzékeny képződményekre gyakorolt hatás a „sárga/zöld” folyamat keretében kerül mérlegelésre.

7.8. Közvetett költségek

7.8.1. Környezetvédelmi költségek

Az ajánlott lehetőség esetében a költségek növekedésének esélye minimális az alternatív halászterületek elérése érdekében messzebbre hajózó hajók üzemanyaga tekintetében, mivel a legtöbb halász azt jelezte, hogy nem halásznak ezen a területen, illetve az alternatív halászterületek könnyen elérhetők.

7.9. Közigazgatási és végrehajtási költségek

7.9.1. Az MMO információszerzésen és kockázatértékelésen alapuló végrehajtási megközelítést alkalmaz, a különböző kormányzati szabályozó szervek által a Nemzeti Információszerzési Modellel összhangban elfogadottak szerint (31). Amennyiben a szerzett információk alapján nem teljesülés vagy annak kockázata áll fenn, akkor az MMO külön az adott védett tengeri terület igényeinek megfelelő végrehajtási stratégiát dolgoz ki, és szükség esetén annak megfelelően használja fel az erőforrásokat. Ez adott esetben magában foglalhatja a haditengerészet jelenlétét, a légi felügyeletet vagy az egyéb hatóságokkal (pl. a part menti halászatért és természetmegőrzésért felelős hatóságokkal (IFCA-k), az Egyesült Királyság határőrségével (UK Border Force) vagy a Környezetvédelmi Ügynökséggel (EA)) folytatott közös műveleteket. Az esetleges közös műveleteket az MMO hangolja össze. Az MMO által a védett tengeri területek szabályozására alkalmazott elveket a jogalkotói és szabályozói reformról szóló 2006. évi törvény (Legislative and Regulatory Reform Act 2006) és a szabályozókra vonatkozó megfelelési szabályzat (Regulators' Compliance Code) állapítja meg. Az elvek célja annak biztosítása, hogy az MMO bármely intézkedésének végrehajtása során arányosan, elszámoltathatóan, következetesen, átláthatóan és célirányosan járjon el (32).

7.9.2. A javasolt rendelet végrehajtása a jelenlegi költségvetésen belül valósul meg. A 12 méternél hosszabb hajók esetében a tengeri és légi végrehajtás irányítási eszköze az Európai Unió műholdas hajómegfigyelési rendszere (EU VMS) lesz. A területen tapasztalható alacsony szintű halászati tevékenység eredményeképpen a gazdasági intézkedés nem teljesülésének kockázata minimális vagy alacsony lesz (33). A 2. táblázat bemutatja az előnyben részesített lehetőségnek az irányításához szükséges becsült végrehajtási költségeket.

2. táblázat

Az ajánlott lehetőség végrehajtásának éves többletköltségei (34)

Tevékenység Egységenkénti költség (GBP) Egységek becsült száma évenként Összes költség évenként (GBP) A Királyi Haditengerészet (Royal Navy) által biztosított felszíni felügyelet, helyszínenként 4 000 nap 1 4 000 Közös végrehajtási őrjáratok a helyi SFC/IFCA szervezettel, helyszínenként 800–1 000 nap 5 4 000 –5 000 Légi felügyelet, helyszínenként 2 050 óra 2 4 100 Vizsgálatok/eljárások, helyszínenként 10 375 eset 1 10 375 Összesen 9 22 475 –23 475





3. táblázat

Az ajánlott lehetőség pénzben kifejezett költségeinek éves profilja – (millió GBP) változatlan árak mellett

É0 É1 É2 É3 É4 É5 É6 É7 É8 É9 Átmeneti költség NINCS NINCS NINCS NINCS NINCS NINCS NINCS NINCS NINCS NINCS Éves ismétlődő költség – Legjobb becslés 0,022975 0,022975 0,022975 0,022975 0,022975 0,022975 0,022975 0,022975 0,022975 0,022975 Alacsony 0,022475 0,022975 0,022975 0,022975 0,022975 0,022975 0,022975 0,022975 0,022975 0,022975 Magas 0,023475 0,022975 0,022975 0,022975 0,022975 0,022975 0,022975 0,022975 0,022975 0,022975 Éves költségek jelenértéke összesen (*1): 0,2 millió GBP

7.10. Az ajánlott lehetőség előnyei

7.10.1. A fenéken vontatott halászeszközök kizárása a javasolt tilalmi területről megakadályozza a fenéken vontatott halászeszközök használatát az alapkőzetből kialakult zátonyképződmény felett, és az alábbi előnyökkel jár:

— Az alapkőzetből kialakult zátonyképződmények élőhelyeinek megőrzéséhez kapcsolódó környezetvédelmi előnyök

A környezetvédelmi előnyök itt nem pénzben kifejezett előnyökként vannak feltüntetve.

7.11. Környezetvédelmi előnyök

7.11.1. A közösségi jelentőségű természeti területen előforduló, alapkőzetből kialakult zátonyok az ország biológiailag legváltozatosabb zátonyai közé tartoznak, és fontos szerepet játszanak az olyan fajok fenntartásában, amelyek ritkának minősülnek vagy bioföldrajzi elterjedésük határán fordulnak elő. Bár az egyes zátonyok viszonylag kis méretűek (országos és helyi szinten egyaránt), ökológiai szempontból sokféleség jellemzi őket, és helyi szinten (a méretük tekintetében) jelentős területet tesznek ki az állandóan víz alatt lévő part menti zátony típusú élőhelyekből (35).

7.11.2. A közösségi jelentőségű természeti terület két, szinte teljes egészében gránitból álló fő zátonyterületet (Axelsson & Dewey, 2011; Birchenough et al., 2008); egy, a parttal határos zátonyterületet (a közösségi jelentőségű természeti terület Land's Endben található része – a part menti, felszínből kiemelkedő zátonyalképződmény) és egy széles, íves, félhold alakú, nagyjából a partvonalat követő part menti álló zátonyterületet (a közösségi jelentőségű természeti terület Cape Bank része – a part menti, felszínből kiemelkedő zátonyalképződmény) foglal magában. A part menti, felszínből kiemelkedő zátonyt az MMO fogja kezelni. Ezt a területet túlnyomórészt tengeri hínárok borítják, ahol a mohaállat- és hidroidapázsit-közösségek, illetve tüskésbőrűek mellett előfordul a Pentapora fascialis fajhoz tartozó mohaállat, az Echinus esculentus fajhoz tartozó tüskésbőrű és a Cliona celata kőfúró szivacs is (Birchenough et al., 2008a). Az áramlatok és hullámtevékenység okozta vízmozgás a szivacsok, tengeri zsákállatok, tengeri rózsák és lágykorallok sűrű növekedését is ösztönzi (Irving, 1996) (36).

7.11.3. A zátonyok egyben bizonyos fokú partvédelmet is biztosítanak, és fontos területei a tápanyagkörforgásnak, a szén és nitrogén megkötésének és az üledék stabilizálásának.

7.11.4.