2.

A rendelet a következő cikkekkel egészül ki: „3a. cikk Az irányítási és kontrollrendszer eredményes működését érintő hiányosságok megállapításának kritériumai (1) A Bizottság az irányítási és kontrollrendszer eredményes működésére vonatkozó értékelését a tagállamok, a bizottsági szolgálatok és a Számvevőszék által végzett valamennyi rendelkezésre álló ellenőrzés eredményeire, az Európai Csalás Elleni Hivatal által végzett vizsgálatok eredményeire, vagy a 1042/2014/EU bizottsági felhatalmazási rendelet (*1) 2. cikkének (1) bekezdésében hivatkozott kijelölési kritériumoknak való megfelelésre vonatkozó bármely egyéb információra alapozza. A Bizottság értékelése kiterjed a nemzeti program belsőkontroll-környezetére, a felelős hatóság irányítási és kontrolltevékenységeire, az ellenőrző hatóság kontroll és ellenőrzési tevékenységeire, az értékelést pedig a melléklet 1. táblázatában meghatározott kulcsfontosságú követelményeknek való megfelelés ellenőrzésére kell alapozni. (2) Az (1) bekezdésben említett kulcsfontosságú követelményeknek való megfelelést a melléklet 2. táblázatába foglalt kategóriák szerint kell alkalmazni az egyes illetékes hatóságok hatékony működésének értékelésére, valamint az irányítási és kontrollrendszerre vonatkozó átfogó következtetés levonására. Az irányítási és kontrollrendszerre vonatkozó átfogó következtetésben valamennyi enyhítő vagy súlyosító tényezőt figyelembe kell venni. (3) Amennyiben az értékelés szerint a melléklet 1. táblázatában szereplő 2., 4., 5., 8., 11., 12. vagy 14. kulcsfontosságú követelmény bármelyike, vagy az említett táblázatban szereplő legalább két kulcsfontosságú követelmény a melléklet 2. táblázatában szereplő 3. vagy 4. kategóriába tartozik, azt az irányítási és kontrollrendszer hatékony működésével kapcsolatos súlyos hiányosság egy típusának kell tekinteni. 3b. cikk A pénzügyi korrekciók meghatározásának és alkalmazásának kritériumai (1) A Bizottság pénzügyi korrekciókat alkalmaz, amennyiben az irányítási és kontrollrendszer hatékony működését érintő legalább egy egyedi vagy rendszerszintű szabálytalanságot vagy legalább egy hiányosságot állapít meg (»rendszerhiányosságok«). E rendelet alkalmazásában, szabálytalanság: az uniós jog bármely megsértése, vagy a nemzeti szabályok bármely megsértése a kedvezményezett vagy kedvezményezettek olyan cselekvése vagy mulasztása, amelynek eredményeként az Európai Unió általános költségvetése kárt szenved vagy kárt szenvedhet azáltal, hogy indokolatlan kiadási tétel terheli. A pénzügyi korrekció összegét lehetőség szerint eseti alapon kell megállapítani, és meg kell egyeznie az Unió általános költségvetésére tévesen terhelt kiadás pontos összegével. Amennyiben a Bizottság szabálytalanságokat állapít meg a nemzeti program egészében vagy annak egy részében szerepelő kiadások reprezentatív mintája tekintetében, azonban a többi kiadás szabályosságának ellenőrzése nem volna költséghatékony, a korrekció úgy is meg lehet határozni, hogy a reprezentatív minta vizsgálatának eredményeit kiterjesztik a mintavétel alapjául szolgáló alapsokaság fennmaradó részére, amelyből a mintát vették. Amennyiben a Bizottság rendszerszintű szabálytalanságokat vagy rendszerhiányosságokat állapít meg, azonban még kiterjesztésre sincs lehetőség, átalány pénzügyi korrekciót kell alkalmazni a rendszer érintett része tekintetében bejelentett kiadásokra, a (2) és (3) bekezdésben megállapított, indikatív kritériumoknak és értékhatároknak megfelelően. Átalány pénzügyi korrekció alkalmazható az egyedi szabálytalanságok tekintetében is. (2) Az átalány pénzügyi korrekciót az alábbi tényezők figyelembevételével kell meghatározni: a) a szabálytalanság vagy rendszerhiányosság súlyosságának mértéke a teljes rendszerhez vagy annak egy részéhez, vagy a bejelentett kiadástípusokhoz képest; b) a szabálytalanság vagy rendszerhiányosság következtében az uniós költségvetést érő veszteség kockázatának mértéke; c) a kiadás csalás általi sebezhetősége a szabálytalanság vagy rendszerhiányosság miatt; d) valamennyi enyhítő vagy súlyosító tényező. (3) A korrekció mértékét az alábbiak szerint kell meghatározni: a) amennyiben a szabálytalanság(ok) vagy rendszerhiányosság(ok) annyira alapvető(ek), gyakori(ak) vagy kiterjedt(ek), hogy a rendszert teljesen ellehetetlenítve az összes érintett kiadás jogszerűségét és szabályszerűségét kockáztatja/kockáztatják, 100 %-os átalányt kell alkalmazni; b) amennyiben a szabálytalanság(ok) vagy rendszerhiányosság(ok) annyira gyakori(ak) vagy kiterjedt(ek), hogy a rendszer rendszert érintő rendkívül súlyos hibát eredményezve az érintett kiadások nagyon nagy arányának jogszerűségét és szabályszerűségét kockáztatja/kockáztatják, 25 %-os átalányt kell alkalmazni; c) amennyiben az irányítási és kontrollrendszert érintő súlyos hiányosságok a rendszer részleges, rossz vagy ritka működésének tudhatók be úgy, hogy az az érintett kiadások magas arányának jogszerűségét és szabályszerűségét kockáztatja, 10 %-os átalányt kell alkalmazni; d) amennyiben az irányítási és kontrollrendszert érintő súlyos hiányosságok a rendszer következetlen működésének tudhatók be úgy, hogy az az érintett kiadások jelentős arányának jogszerűségét és szabályszerűségét kockáztatja, 5 %-os átalányt kell alkalmazni. Az arányosság elvének megfelelően az átalány 2 %-ra csökkenthető, ha úgy tekinthető, hogy a szabálytalanság vagy rendszerhiányosság jellege vagy súlyossága nem indokolja az 5 %-os korrekciós átalányt. (4) Amennyiben pénzügyi korrekció alkalmazását követően az illetékes hatóságok az adott pénzügyi évben nem hoznak megfelelő korrekciós intézkedést, és ugyanazon szabálytalanságot vagy szabálytalanságokat, illetve hiányosságot vagy hiányosságokat a következő pénzügyi évben is megállapítják, a szabálytalanság vagy szabálytalanságok, illetve hiányosság vagy hiányosságok tartós fennállta miatt az átalány korrekció mértéke legfeljebb a (3) bekezdésben meghatározott értékhatárok következő szintjének megfelelő mértékig megnövelhető. (*1) A Bizottság 1042/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. július 25.) az 514/2014/EU rendeletnek a felelős hatóságok kijelölése, azoknak az irányítás és kontroll területére vonatkozó feladatai, valamint az ellenőrző hatóságok jogállása és kötelezettségei tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 289., 2014.10.3., 3. o.).”"