A BIZOTTSÁG (EU) 2019/1250 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2019. július 22.)

az Indiából származó, alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövek egyes behozatalaira vonatkozó nyilvántartásbavételi kötelezettségnek az Indiából származó, alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vámot, illetve végleges dömpingellenes vámot kivető (EU) 2016/387 és (EU) 2016/388 végrehajtási rendelettel kapcsolatos T-300/16. és T-301/16. sz. ügyben 2019. április 10-én hozott ítéletek végrehajtása érdekében újból megindított vizsgálatokkal összefüggésben történő bevezetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikkére,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 24. cikkére,

mivel:

1. ELJÁRÁS

(1) Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2015. szeptember 18-án az (EU) 2015/1559 bizottsági végrehajtási rendelettel (3) („ideiglenes rendelet”) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából („érintett ország”) származó alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövek Unióba érkező behozatalára.

(2) A Bizottság 2016. március 17-én elfogadta az Indiából behozott alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövekre (a továbbiakban: érintett termék) vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló, később az (EU) 2016/1369 végrehajtási rendelettel (4) módosított (EU) 2016/388 végrehajtási rendeletet (5) (a továbbiakban: szóban forgó dömpingellenes rendelet).

(3) Ugyanezen a napon a Bizottság elfogadta az Indiából behozott alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövekre vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló (EU) 2016/387 végrehajtási rendeletet (6) (a továbbiakban: szóban forgó szubvencióellenes rendelet).

(4) A Jindal Saw Limited exportáló gyártó és a vele kapcsolatban álló Jindal Saw Italia SpA importőr (a továbbiakban együtt: kérelmezők) megtámadta a Törvényszék előtt a szóban forgó dömpingellenes és szubvencióellenes rendeletet. A Törvényszék a szubvencióellenes és a dömpingellenes rendelettel kapcsolatos T-300/16. sz., (7) illetve T-301/16. sz. (8) ügyben 2019. április 10-én hozta meg ítéletét.

(5) A T-300/16. sz. ügyben a Törvényszék megállapította, hogy a szóban forgó szubvencióellenes rendeletben található, a vasérc esetében azonosított célzott exportkorlátozásokból származó gazdasági előny mértékének megállapítására irányuló számítás a Jindal Saw Limited (a továbbiakban: Jindal Saw) tekintetében sérti az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1037 rendelet (a továbbiakban: szubvencióellenes alaprendelet) 6. cikkének d) pontját. A Törvényszék azt állapította meg különösen, hogy a Jindal Saw által a bányából az indiai gyárba történő szállítással kapcsolatban ténylegesen viselt fuvarozási költségek magasabbak voltak, mint azok, amelyeket a Bizottság átlagos költségként figyelembe vett és a vasérc átlagos indiai beszerzési árának számításába belefoglalt. A Törvényszék álláspontja szerint a fuvarozási költségek ezen eltérése azt jelenti, hogy az az ár, amelyen a Jindal Saw a vasércet az indiai piacon beszerezte, valójában magasabb volt, mint a Bizottság által a díjazás mértékének meghatározása céljából elfogadott átlagos beszerzési ár, és ez óhatatlanul hatással volt az adott exportáló gyártónak nyújtható gazdasági előny mértékére. Ennek megfelelően a Bíróság megállapította, hogy azzal, hogy helytelenül választott ki véletlenszerűen bizonyos tételeket a Jindal Saw szállítási költségeiből a szokásos átlagos szállítási költség kiszámításához, a Bizottság megsértette a szubvencióellenes alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdését és 6. cikkének d) pontját, továbbá azzal, hogy a kiegyenlítő vámot a kiegyenlíthető támogatásnál magasabb szinten rögzítette, a Bizottság megsértette a szubvencióellenes alaprendelet 15. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdését.

(6) A T-300/16. sz. és a T-301/16. sz. ügyben a Törvényszék a Bizottság által a szóban forgó szubvencióellenes és dömpingellenes rendeletben elvégzett áralákínálási számítások kapcsán is tett megállapításokat. A Törvényszék azt állapította meg különösen, hogy mivel a Bizottság az uniós gazdasági ágazat hasonló terméke árának meghatározása során a fő uniós gyártóval kapcsolatban álló értékesítési egységek által alkalmazott értékesítési árakat használta fel, miközben a Jindal Saw által előállított érintett termék árának meghatározása során nem vette figyelembe a Jindal Saw értékesítési egységei által alkalmazott értékesítési árakat, az áralákínálás számítása során nem ugyanazon kereskedelmi szint árait hasonlította össze egymással. A Törvényszék szerint a Jindal Saw termékei esetében az érintett termékkel kapcsolatos áralákínálás-számítás során elkövetett hiba miatt a Bizottság olyan áralákínálást vett figyelembe, amelynek sem a mértékét, sem a puszta létezését nem állapította meg megfelelő módon.

(7) Ennek alapján a Törvényszék megállapította, hogy a Bizottság megsértette a szubvencióellenes alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdését, valamint az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1036 rendelet (a továbbiakban: dömpingellenes alaprendelet) 3. cikkének (1) bekezdését. Mivel a szóban forgó szubvencióellenes és dömpingellenes rendeletben kiszámított áralákínálás volt az alapja annak a következtetésnek, hogy az érintett termék behozatala okozta az uniós gazdasági ágazatot ért kárt, a Törvényszék megállapította, hogy mindez a támogatott és dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti ok-okozati összefüggés – azaz a szubvencióellenes alaprendelet 1. cikkének (1) bekezdésével és 8. cikkének (5) bekezdésével összhangban a kiegyenlítő vám, valamint a dömpingellenes alaprendelet 1. cikkének (1) bekezdésével és 3. cikkének (6) bekezdésével összhangban a dömpingellenes vám kivetésének egyik szükséges feltétele – fennállásának megállapítását is torzíthatta.

(8) A Törvényszék megállapította továbbá, hogy nem zárható ki, hogy amennyiben az áralákínálás számítása helyes lett volna, az uniós gazdasági ágazat kárkülönbözete a támogatási mérték, illetve a dömpingkülönbözet szintje alá esett volna. Ebben az esetben a szubvencióellenes alaprendelet 15. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban a kiegyenlítő vám összegét olyan mértékre kell csökkenteni, amely elegendő e kár megszüntetéséhez. Hasonlóképpen, a dömpingellenes alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban a dömpingellenes vám összegét olyan mértékre kell csökkenteni, amely elegendő e kár megszüntetéséhez.

(9) Az ítéletek következtében arra a jelenleg is tartó időszakra, ameddig nem ismert az újbóli vizsgálat eredménye, megszűnt a szóban forgó dömpingellenes és szubvencióellenes rendelettel a Jindal Saw Limited tekintetében kivetett dömpingellenes és kiegyenlítő vámok beszedése.

(10) A Törvényszék ítéletei nyomán a Bizottság egy értesítés (9) (a továbbiakban: a vizsgálatok újbóli megindításáról szóló értesítés) közzététele útján bejelentette, hogy részlegesen újból megindítja az alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövekkel kapcsolatos, a szóban forgó szubvencióellenes és dömpingellenes rendelet elfogadásához vezető szubvencióellenes és dömpingellenes vizsgálatot, és a két vizsgálatot attól a ponttól folytatja, ahol a szabálytalanság történt. A vizsgálatok újbóli megindítása a Törvényszék ítéleteinek a Jindal Saw Limited tekintetében történő végrehajtására korlátozódott.

2. A NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL INDOKOLÁSA

(11) A Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett termék behozatalaira vonatkozóan helyénvaló-e nyilvántartásbavételi kötelezettséget bevezetni. Ezzel összefüggésben a Bizottság a következőket vette figyelembe.

(12) Az EUMSZ 266. cikke előírja, hogy az intézmények kötelesek megtenni a Bíróságok ítéletében foglaltak teljesítéséhez szükséges intézkedéseket. Az intézmények igazgatási eljárásokkal (ideértve a dömping- és a szubvencióellenes vizsgálatokat is) összefüggésben elfogadott aktusainak megsemmisítése esetén a Bíróság ítéletében foglaltak teljesítése abban áll, hogy az intézmények a megsemmisített aktus helyett új, a Bíróság által feltárt szabálytalanságot megszüntető aktust fogadnak el. (10)

(13) A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint a megsemmisített aktust helyettesítő aktus elfogadására irányuló eljárás attól a ponttól folytatható, ahol a szabálytalanság bekövetkezett. (11) Ez azt is jelenti, hogy igazgatási eljárást lezáró aktus megsemmisítése esetén a megsemmisítés nem terjed ki szükségképpen az előkészítő eljárási cselekményekre, például az eljárás megindítására. Végleges piacvédelmi intézkedéseket bevezető rendelet megsemmisítése esetén ez azt jelenti, hogy – hacsak a szabálytalanság nem az eljárás megindításakor következett be – a megsemmisítés után az eljárás még folyamatban van, tekintve, hogy az eljárást lezáró aktus eltűnt az Unió jogrendjéből. (12)

(14) Ahogyan azt a vizsgálatok újbóli megindításáról szóló értesítés kifejti, mivel a szabálytalanság nem a vizsgálatok megindításakor, hanem azok folyamán következett be, a Bizottság úgy döntött, hogy a szubvencióellenes és a dömpingellenes vizsgálatot a Jindal Saw Limited tekintetében újból megindítja, és a 2013. október 1-jétől2014. szeptember 30-ig tartó időszakra vonatkozó eredeti meghatározástól, azaz attól a ponttól folytatja, ahol a szabálytalanság történt.

(15) A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint az igazgatási eljárás ilyen jellegű folytatása és a vámok esetleges újbóli kivetése nem tekinthető ellentétesnek a visszaható hatály tilalmának elvével. (13) A vizsgálatok újbóli megindításáról szóló értesítés tájékoztatja az érdekelt feleket – köztük az importőröket – arról, hogy az esetleges jövőbeni kötelezettségek az újbóli vizsgálat ténymegállapításain fognak alapulni.

(16) Az újbóli vizsgálatok eredményeitől függően, amelyek jelenleg még nem ismertek, a Bizottság rendeletek elfogadása útján orvosolja a Bíróság által azonosított hibákat, és indokolt esetben újból megállapítja az alkalmazandó vámtételeket. Ezek az esetleges újból megállapított vámtételek a szóban forgó szubvencióellenes és dömpingellenes rendelet hatálybalépésének időpontjától fogva lesznek alkalmazandók.

(17) A dömping- és a szubvencióellenes vámokkal kapcsolatos múltbéli és jövőbeni kötelezettségekkel összefüggésben az alábbiakat kell megjegyezni.

(18) mivel az újbóli vizsgálatokból eredő kötelezettségek mértéke bizonytalan, a Bizottság a vizsgálatok újbóli megindításáról szóló értesítésben felkérte a nemzeti vámhatóságokat, hogy mindaddig ne hozzanak döntést a Törvényszék által a Jindal Saw Limited tekintetében megsemmisített dömping- és/vagy kiegyenlítő vámokra vonatkozóan benyújtott visszafizetés iránti kérelmekről, amíg nem ismertek az újbóli vizsgálatok eredményei. A vámhatóságok tehát utasítást kaptak arra, hogy a megsemmisített vámok visszatérítése iránti kérelmeket mindaddig ne bírálják el, ameddig az újbóli vizsgálatok eredményei kihirdetésre nem kerülnek a Hivatalos Lapban.

(19) Emellett abban az esetben, ha az újból megindított vizsgálatok a kiegyenlítő és a dömpingellenes vámok újbóli kivetését eredményezik, ezeket a vámokat az újból megindított vizsgálatok időtartamára nézve is be kell szedni. Ez alapvetően fontos ahhoz, hogy a jogilag indokolt és szükséges intézkedések tényleges alkalmazása azok teljes élettartama során biztosított legyen, függetlenül attól, hogy egy adott importügyletre – a vizsgálatok újbóli megindításának időpontjához viszonyítva – mikor kerül sor.

(20) Ezzel összefüggésben a Bizottság megjegyzi, hogy a nyilvántartásba vétel eszköze a dömpingellenes alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése értelmében arra szolgál, hogy az intézkedéseket a nyilvántartásba vétel megkezdésének időpontjától fogva lehessen alkalmazni az egyes behozatalokra. Erre például annak érdekében van szükség, hogy visszaható hatállyal alkalmazott vámok vagy kijátszás esetén biztosított legyen a vámok befizetése. A mostani esetben a Bizottság azért ítéli helyénvalónak a behozataloknak a Jindal Saw Limited tekintetében történő nyilvántartásba vételét, hogy ezáltal megkönnyítse a dömpingellenes és a kiegyenlítő vámoknak a vizsgálat újbóli megindítása utáni beszedését, ha indokolttá válik.

(21) A Bíróság ítélkezési gyakorlatával (14) összhangban megjegyezzük, hogy az ideiglenes intézkedések elfogadása előtti időszakban végzett nyilvántartásba vétellel ellentétben a mostani esetben nem alkalmazandók a dömpingellenes alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdésében és a szubvencióellenes alaprendelet 16. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételek. Ennek az az oka, hogy az említett rendelkezésekkel ellentétben a bírósági ítéletek nyomán végzett vizsgálatokhoz kapcsolódó nyilvántartásba vételnek nem a piacvédelmi intézkedések visszaható hatályú alkalmazásának lehetővé tétele a célja. A nyilvántartásba vételnek ebben az esetben az a célja, ahogyan azt a fentiekben már említettük, hogy a lehetőségek szabta keretek között az intézkedések eredményes alkalmazásának lehetővé tétele érdekében biztosítsa, hogy a behozatalokra a szóban forgó dömpingellenes és szubvencióellenes rendelet hatálybalépésének időpontjától a vámok esetleges újbóli, kiigazított vámtétellel történő kivetésének időpontjáig indokolatlan megszakítás nélkül a helyes dömping- és szubvencióellenes vámok legyenek alkalmazandók.

(22) A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a dömpingellenes alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése értelmében indokolt a nyilvántartásba vétel elrendelése.

3. NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL

(23) A dömpingellenes alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése és a szubvencióellenes alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése alapján a Jindal Saw által gyártott érintett terméknek a C054 TARIC-kiegészítő kóddal megvalósított behozatalait nyilvántartásba kell venni annak biztosítása érdekében, hogy amennyiben a vizsgálatok nyomán az intézkedések újból bevezetésre kerülnek, az érintett behozatalokra a megfelelő összegű dömping- és szubvencióellenes vámokat lehessen alkalmazni.

(24) Ahogyan a vizsgálatok újbóli megindításáról szóló értesítés már jelezte, a dömping- és a szubvencióellenes vámok megfizetésével összefüggő, a szóban forgó dömpingellenes és szubvencióellenes rendelet hatálybalépésével kezdődő időszakhoz kapcsolódó esetleges végleges kötelezettségek az újbóli vizsgálat ténymegállapításain fognak alapulni. Mindazonáltal a 2019. június 21-től az újbóli vizsgálat eredményeinek hatálybalépéséig tartó időszakra vonatkozóan nem kerül beszedésre nagyobb vám, mint amekkorát a szóban forgó szubvencióellenes és dömpingellenes rendelet megállapított. A Jindal Saw Limited esetében jelenleg 8,7 %-os vámtételű kiegyenlítő vám és 14,1 %-os vámtételű dömpingellenes vám alkalmazandó,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk (1) A vámhatóságok az (EU) 2016/1036 rendelet 14. cikkének (5) bekezdése és az (EU) 2016/1037 rendelet 24. cikkének (5) bekezdése alapján megteszik a megfelelő lépéseket annak érdekében, hogy a Jindal Saw Limited (TARIC-kiegészítő kód: C054) által gyártott, Indiából származó, jelenleg az ex 7303 00 10 és ex 7303 00 90 KN-kódok (TARIC-kódok: 7303001010, 7303009010) alá tartozó, alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csöveknek – kivéve az alakítható öntöttvasból készült, belső és külső bevonat nélküli csöveket („szigetelés nélküli csövek”) – az Unióba érkező behozatalait nyilvántartásba vegyék. (2) A nyilvántartásba vételt e rendelet hatálybalépése után kilenc hónappal meg kell szüntetni. (3) A Jindal Saw Limited (TARIC-kiegészítő kód: C054) által gyártott, Indiából származó, jelenleg az ex 7303 00 10 és ex 7303 00 90 KN-kódok (TARIC-kódok: 7303001010, 7303009010) alá tartozó, alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövek – kivéve az alakítható öntöttvasból készült, belső és külső bevonat nélküli csöveket („szigetelés nélküli csövek”) – behozatalaival összefüggésben a vizsgálatok újbóli megindításának időpontjától az újbóli vizsgálatok eredményeinek hatálybalépéséig tartó időszakra vonatkozóan beszedhető dömping- és szubvencióellenes vám vámtétele nem lehet nagyobb az (EU) 2016/387 és az (EU) 2016/388 végrehajtási rendelettel kivetett vámok vámtételénél. (4) A nemzeti vámhatóságok a Jindal Saw Limitedtől érkező behozatalok vonatkozásában a dömping- és/vagy kiegyenlítő vámok visszafizetése vagy elengedése iránti kérelmekről a vámok újbóli kivetéséről rendelkező bizottsági végrehajtási rendelet kihirdetéséig nem hozhatnak döntést.

2. cikk Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 2019. július 22-én. a Bizottság részéről az elnök Jean-Claude JUNCKER

(1) HL L 176., 2016.6.30., 21. o., a legutóbb a 2018. június 7-i (EU) 2018/825 európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított változatában.

(2) HL L 176., 2016.6.30., 55. o., a legutóbb a 2018. június 7-i (EU) 2018/825 európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított változatában.

(3) A Bizottság (EU) 2015/1559 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 18.) az Indiából behozott alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövekre vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 244., 2015.9.19., 25. o.).

(4) A Bizottság (EU) 2016/1369 végrehajtási rendelete (2016. augusztus 11.) az Indiából behozott alakítható öntöttvasból (más néven gömbgrafitos öntöttvasból) készült csövekre vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2016/388 végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 217., 2016.8.12., 4. o.).

(5) HL L 73., 2016.3.18., 53. o.

(6) HL L 73., 2016.3.18., 1. o.

(7) ECLI:EU:T:2019:235.

(8) ECLI:EU:T:2019:234.

(9) HL C 209., 2019.6.20., 35. o.

(10) Asteris AE és társai és Görög Köztársaság kontra Bizottság, 97, 193, 99 és 215/86 egyesített ügyek, EBHT 1988., 2181. o., 27. és 28. pont.

(11) Spanyolország kontra Bizottság, C-415/96, EBHT 1998., I-6993. o., 31. pont; Industrie des Poudres Sphériques kontra Tanács, C-458/98 P, EBHT 2000., I-8147. o., 80–85. pont; Alitalia kontra Bizottság, T-301/01, EBHT 2008., II-1753. o., 99. és 142. pont; Région Nord-Pas de Calais kontra Bizottság, T-267/08 és T-279/08 egyesített ügyek, EBHT 2011., II-0000. o., 83. pont.

(12) Asteris AE és társai és Görög Köztársaság kontra Bizottság, 97, 193, 99 és 215/86 egyesített ügyek, EBHT 1988., 2181. o., 27. és 28. pont;Spanyolország kontra Bizottság, C-415/96, EBHT 1998., I-6993. o., 31. pont; Industrie des Poudres Sphériques kontra Tanács, C-458/98 P, EBHT 2000., I-8147. o., 80–85. pont; Alitalia kontra Bizottság, T-301/01, EBHT 2008., II-1753. o., 99. és 142. pont; Région Nord-Pas de Calais kontra Bizottság, T-267/08 és T-279/08 egyesített ügyek, EBHT 2011., II-0000. o., 83. pont.

(13) A Bíróság 2018. március 15-i ítélete, Deichmann SE kontra Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, 79. pont, valamint 2019. június 19-i ítélete, C & J Clark International Ltd kontra Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs, 58. pont.

(14) Deichmann SE kontra Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, 79. pont, valamint a Bíróság 2019. június 19-i ítélete, C & J Clark International Ltd kontra Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs, C-612/16, 58. pont.