ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(12)

Annak értékelése során, hogy a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlya veszélybe kerülne-e, olyan előre meghatározott szempontok is figyelembe vehetőek, mint a közszolgáltatási szerződésben szereplő bármely szolgáltatás nyereségességére gyakorolt hatás – beleértve a szerződést odaítélő illetékes hatóságnál felmerülő nettó költségre gyakorolt közvetett hatást is – az utasigény, a jegyárazás, a jegyváltásra vonatkozó szabályozók, a megállók helye és száma a határ mindkét oldalán, valamint a javasolt új szolgáltatás menetrendje és gyakorisága. Ezen értékelés és az érintett szabályozó szerv döntésének tiszteletben tartása mellett a tagállamok engedélyezhetik, módosíthatják vagy megtagadhatják a kért nemzetközi személyszállítási szolgáltatás nyújtását, beleértve azt is, hogy díjat vethetnek ki az új nemzetközi személyszállítási szolgáltatás üzemeltetőjére a gazdasági elemzésnek megfelelően, valamint a közösségi joggal, továbbá az egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség elvével összhangban.
(7)

Az értékelési eljárás világosságának és kiszámíthatóságának biztosítása érdekében a prudenciális értékelés elvégzésére vonatkozóan korlátozott időtartamú, maximális időszakot kell meghatározni. Az értékelési eljárás során az illetékes hatóságok az értékelési időszakot csak egyszer és csak további információk kérése céljából szakíthatják meg, amelyet követően a hatóságoknak minden esetben be kell fejezniük az értékelést a meghatározott maximális értékelési időszakon belül. Ez nem akadályozza az illetékes hatóságokat abban, hogy a kért információk kiegészítésére meghatározott időtartam lezárulta után is további pontosítást kérhessenek, vagy a részesedést szerezni kívánó személy számára lehetővé tegyék, hogy az értékelési időszak maximális időtartama alatt bármikor további információkat nyújtson be, feltéve, hogy ezen időtartamot nem lépik túl. Nem akadályozza továbbá az illetékes hatóságokat abban, hogy – adott esetben – az értékelési időszak maximális időtartama folyamán bármikor a szándékolt részesedésszerzést ellenezzék. A részesedést szerezni kívánó személy és az illetékes hatóságok közötti együttműködés ezáltal lényeges marad az értékelési időszak egészének folyamán. A részesedést szerezni kívánó személy és a részesedésszerzés tárgyát képező szabályozott intézmény tekintetében illetékes hatóság közötti rendszeres kapcsolat a hivatalos bejelentést megelőzően is megkezdődhet. Ezen együttműködésnek egymás segítésére irányuló valódi erőfeszítést kell jelentenie, amely lehetővé teszi például a váratlan információkérések vagy az értékelési időszak folyamán későn történő információbenyújtás elkerülését.
6.

A 128. cikk helyébe a következő szöveg lép: „128. cikk (1) Lengyelország 2010. december 31-ig az előzetesen felszámított héa levonásának jogával adómentességet biztosíthat egyes könyvek és szakfolyóiratok értékesítésére. (2) 2010. december 31-ig, illetve amennyiben a 402. cikkben említett végleges szabályozás korábban bevezetésre kerül, ennek időpontjáig Lengyelország továbbra is legalább 7 % -os kedvezményes adómértéket alkalmazhat az éttermi szolgáltatásokra. (3) Lengyelország 2010. december 31-ig továbbra is legalább 3 %-os kedvezményes adómértéket alkalmazhat a III. melléklet 1. pontjában említett élelmiszerek értékesítésére. (4) Lengyelország 2010. december 31-ig továbbra is legalább 7 %-os kedvezményes adómértéket alkalmazhat a nem a szociálpolitika keretében nyújtott lakóingatlan-építési, -felújítási és -átalakítási szolgáltatások nyújtására – kivéve az építőanyagokat –, valamint a 12. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett épületek, illetve épületrészek első használatbavétele előtti értékesítésére.”
(44)

A jogalkotók, a médiaipar és a szülők számára továbbra is aggodalomra ad okot az audiovizuális médiaszolgáltatásokban megjelenő káros tartalom elérhetősége. Új kihívások is meg fognak jelenni, különösen az új platformokkal és az új termékekkel kapcsolatban. Ezért olyan szabályok bevezetése szükséges, amelyek valamennyi audiovizuális médiaszolgáltatásban, többek között az audiovizuális kereskedelmi közleményben is védik a kiskorúak fizikai, szellemi és erkölcsi fejlődését, valamint az emberi méltóságot.
(8)

Szükség van azon pénzforgalmi szolgáltatók típusainak meghatározására, amelyek az egész Közösség területén jogosultak pénzforgalmi szolgáltatások nyújtására, nevezetesen: hitelintézetek, amelyek a szolgáltatásaikat igénybe vevőktől a fizetési műveletek finanszírozására is felhasználható betéteket gyűjtenek, és amelyek továbbra is a hitelintézeti tevékenység megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (8) meghatározott prudenciális előírások hatálya alá tartoznak; elektronikuspénz-kibocsátó intézmények, amelyek a fizetési műveletek finanszírozására is felhasználható elektronikus pénzt bocsátanak ki, és amelyek továbbra is az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről szóló, 2000. szeptember 18-i 2000/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (9) meghatározott prudenciális előírások hatálya alá tartoznak; valamint a nemzeti jog alapján ilyen tevékenységre jogosított postai elszámolóközpontok.
(2)

A 74/347/EGK irányelv egyike a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyásáról szóló, 2003. május 26-i 2003/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) által hatályon kívül helyezett 74/150/EGK tanácsi irányelvben előírt EK-típusjóváhagyási rendszerre vonatkozó egyedi irányelveknek, és műszaki előírásokat állapított meg a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kiképzését és felépítését illetően a látómezőre és a szélvédőtörlőkre való tekintettel. Ezek a műszaki előírások a tagállamok jogszabályainak közelítésére vonatkoztak annak érdekében, hogy a 2003/37/EK irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási eljárást alkalmazni lehessen minden traktortípus esetében. Következésképpen a 2003/37/EK irányelv által meghatározott, a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyására vonatkozó rendelkezések ezen irányelvre is alkalmazandók.
(10)

A C-413/04. sz. Parlament kontra Tanács ügyben (6)2006. november 28-án hozott ítéletében a Bíróság megsemmisítette a 2004/85/EK irányelvet abban a vonatkozásban, hogy az a 2003/54/EK irányelv 21. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának alkalmazásától való eltérést engedélyezett Észtország számára 2008. december 31. utánra is, és ennek megfelelően a piacnak csak részleges megnyitására vonatkozó kötelezettséget írt elő, azaz a piac megnyitásának 2009. január 1-jén legalább a fogyasztás 35 %-ára kellett kiterjednie, valamint kötelezte Észtországot arra, hogy évente nyújtson tájékoztatást a fogyasztói küszöbértékekről, a jogosultságot a végső fogyasztókra is kiterjesztve.
2.

A 151. cikk a következőképpen módosul: a) a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését, valamint 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.”; b) a cikk az alábbi (2a) bekezdéssel egészül ki: „(2a) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel. Az 1999/468/EK határozat 5. cikke (6) bekezdésében meghatározott határidő három hónap.”; c) a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(3) 2010. december 31-ig, majd ezt követően legalább háromévente a Bizottság megvizsgálja a végrehajtási hatásköreire vonatkozó rendelkezéseket, és az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszt egy jelentést e hatáskörök működéséről. A jelentés különösen azt vizsgálja, hogy szükséges-e a Bizottságnak javaslatot tennie ezen irányelv módosítására a ráruházott végrehajtási hatáskörök megfelelő mértékének biztosítása érdekében. A módosítás esetleges szükségességére vonatkozó következtetéshez részletes indokoló nyilatkozatot kell csatolni. Szükség esetén a jelentéshez jogalkotási javaslatot kell fűzni a Bizottságra végrehajtási hatásköröket ruházó rendelkezések módosítása céljából.”
20.

A 64. cikk a következőképpen módosul: a) a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését, valamint 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.” b) a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(3) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel. Az 1999/468/EK határozat 5. cikke (6) bekezdésében meghatározott határidő három hónap.” c) a következő bekezdéssel egészül ki: „(4) 2010. december 31-ig, majd ezt követően legalább háromévente a Bizottság megvizsgálja a végrehajtási hatásköreire vonatkozó rendelkezéseket, és az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszt egy jelentést e hatáskörök működéséről. A jelentés különösen azt vizsgálja, hogy szükséges-e a Bizottságnak javaslatot tennie ezen irányelv módosítására a ráruházott végrehajtási hatáskörök megfelelő mértékének biztosítása érdekében. A módosítás esetleges szükségességére vonatkozó következtetéshez részletes indokoló nyilatkozatot kell csatolni. Szükség esetén a jelentéshez jogalkotási javaslatot kell fűzni a Bizottságra végrehajtási hatásköröket ruházó rendelkezések módosítása céljából.”
9.

A 23. cikk a következőképpen módosul: a) a (4) bekezdés a következőképpen módosul: i. az első albekezdést követően a következő albekezdés kerül beillesztésre: „Az első albekezdés ii. pontjával összefüggésben a Bizottság az egynél több ország kibocsátóira vonatkozó standardok értékelésével kapcsolatos végrehajtási intézkedéseket is elfogad. Mivel az említett intézkedések ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, azokat a 27. cikk (2a) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”; ii. a bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki: „Az előző albekezdéssel összefüggésben a Bizottság az egynél több ország kibocsátóira vonatkozó számviteli standardokkal kapcsolatos általános egyenértékűségi követelmények kialakítására irányuló végrehajtási intézkedéseket is elfogad. Mivel az említett intézkedések ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, azokat a 27. cikk (2a) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”; b) az (5) bekezdés a következőképpen módosul: i. „a 27. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban” szövegrészt el kell hagyni; ii. a bekezdés a következő mondattal egészül ki: „Mivel a fenti intézkedések ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, azokat a 27. cikk (2a) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”; c) a (7) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki: „A Bizottság az első albekezdés alkalmazásában általános egyenértékűségi követelmények kialakítására irányuló végrehajtási intézkedéseket is elfogad. Mivel az említett intézkedések ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, azokat a 27. cikk (2a) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”
3.

A 2. pont alkalmazásában a növényi anyagot a károsító szervezetekre vonatkozóan a következő eljárások szerint kell indexálni (vizsgálni és azonosítani): 3.1. A Fragaria L. esetében – tekintet nélkül a növényi anyag származási országára – a laboratóriumi vizsgálathoz megfelelő laboratóriumi módszereket – és szükség esetén indikátornövényeket, beleértve a Fragaria vescá-t, F. virginianá-t és a Chenopodium spp.-t – kell használni legalább a következő károsító szervezetek kimutatása céljából: a) Arabis mosaic vírus b) Raspberry ringspot vírus c) Strawberry crinkle vírus d) Strawberry latent „C” vírus e) Strawberry latent ringspot vírus f) Strawberry mild yellow edge vírus g) Strawberry vein banding vírus h) Strawberry witches’ broom mikoplazma i) Tomato black ring vírus j) Tomato ringspot vírus k) Colletotrichum acutatum Simmonds l) Phytophtora fragariae Hickman var. fragariae Wilcox & Duncan m) Xanthomonas fragariae Kennedy & King. 3.2. A Malus Mill esetében: i. amennyiben a növényi anyag olyan országból származik, amelyről nem ismert, hogy mentes a következő károsító szervezetek bármelyikétől: a) Apple proliferation mikoplazma; vagy b) Cherry rasp leaf vírus (amerikai), a laboratóriumi vizsgálathoz megfelelő laboratóriumi módszereket és – szükség esetén – indikátornövényeket kell használni a vonatkozó károsító szervezetek kimutatása céljából; és ii. a növényi anyag származási országára való tekintet nélkül a laboratóriumi vizsgálathoz megfelelő laboratóriumi módszereket és – szükség esetén – indikátornövényeket kell használni legalább a következő károsító szervezetek kimutatása céljából: a) Tobacco ringspot vírus b) Tomato ringspot vírus c) Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. 3.3. A Prunus L. esetében, adott esetben minden egyes Prunus fajra vonatkozóan: i. amennyiben a növényi anyag olyan országból származik, amelyről nem ismert, hogy mentes a következő károsító szervezetektől: a) Apricot chlorotic leafroll mikoplazma; b) Cherry rasp leaf vírus (amerikai); vagy c) Pseudomonas syringae pv. persicae (Prunier et al.) Young et al., a laboratóriumi vizsgálathoz megfelelő laboratóriumi módszereket és – szükség esetén – indikátornövényeket kell használni a vonatkozó károsító szervezetek kimutatása céljából; és ii. a növényi anyag származási országára való tekintet nélkül a vizsgálathoz megfelelő laboratóriumi módszereket és – szükség esetén – indikátornövényeket kell használni legalább a következő károsító szervezetek kimutatása céljából: a) Little cherry pathogen (a nem európai izolátumok) b) Peach mosaic vírus (American) c) Peach phony rickettsia d) Peach rosette mosaic vírus e) Peach rosette mikoplazma f) Peach X-disease mikoplazma g) Peach yellows mikoplazma h) Plum line pattern vírus (American) i) Plum pox vírus j) Tomato ringspot vírus k) Xanthomonas campestris pv. pruni (Smith) Dye. 3.4. A Cydonia Mill. és a Pyrus L. esetében – tekintet nélkül a növényi anyag származási országára – a laboratóriumi vizsgálathoz megfelelő laboratóriumi módszereket és – szükség esetén – indikátornövényeket kell használni legalább a következő károsító szervezetek kimutatása céljából: a) Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.; b) Pear decline mikoplazma.
6.

a „biztosítási díjakra kiszabott adók” a következők: a) : Belgiumban : i. taxe annuelle sur les contrats d’assurance ii. jaarlijkse taks op de verzekeringscontracten b) : Dániában : i. afgift af lystfartøjsforsikringer ii. afgift af ansvarsforsikringer for motorkøretøjer m.v. iii. stempelafgift af forsikringspræmier c) : Németországban : i. Versicherungssteuer ii. Feuerschutzsteuer d) : Görögországban : i. Φόρος κύκλου εργασιών (Φ.Κ.Ε) ii. Τέλη Χαρτοσήμου e) : Spanyolországban : impuesto sobre las primas de seguros f) : Franciaországban : taxe sur les conventions d’assurances g) : Írországban : levy on insurance premiums h) : Olaszország : imposte sulle assicurazioni private ed i contratti vitalizi di cui alla legge 1967.10.29. no 1216 i) : Luxembourgban : i. impôt sur les assurances ii. impôt dans l’intérêt du service d’incendie j) : Máltán : taxxa fuq dokumenti u trasferimenti k) : Hollandiában : assurantiebelasting l) : Ausztriában : i. Versicherungssteuer ii. Feuerschutzsteuer m) : Portugáliában : imposto de selo sobre os prémios de seguros n) : Szlovéniában : i. davek od prometa zavarovalnih poslov ii. požarna taksa o) : Finnországban : i. eräistä vakuutusmaksuista suoritettava vero/skatt på vissa försäkringspremier ii. palosuojelumaksu/brandskyddsavgift p) : az Egyesült Királyságban : insurance premium tax (IPT).
(1)

A 91/414/EGK irányelv 6. cikke (2) bekezdésével összhangban 2002. április 19-én a Kumiai Chemicals Industry Co Ltd. kérelmet nyújtott be Belgium számára, hogy vegye fel a bentiavalikarb nevű hatóanyagot a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe. A 2003/35/EK bizottsági határozat (2) megerősítette, hogy a dosszié teljes abban az értelemben, hogy a 91/414/EGK irányelv II. és III. mellékletében foglalt adat- és információszolgáltatási követelményeket illetően elvben kielégítőnek tekinthető.
6.

A 28. cikk a következőképpen módosul: a) az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(1) A Bizottságot a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság segíti.”; b) a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel. Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott határidő három hónap.”; c) a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(3) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel. Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott határidő három hónap.”; d) a cikk a következő bekezdéssel egészül ki: „(4) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését, valamint 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.”
8.

A D. melléklet II.A. fejezetének 2. és 3. pontja helyébe a következő szöveg lép: „2. A 6a. cikkel összhangban az enzootiás szarvasmarha-leukózis vizsgálatához szükséges diagnosztikai szabványok és módszerek összehangolása érdekében kijelölt állami intézetek, nemzeti referencialaboratóriumok vagy hivatalos intézetek felelősek a laboratórium standard munkaantigénjének a Dán Műszaki Egyetem nemzeti állat-egészségügyi intézete (National Veterinary Institute, Technical University of Denmark) által biztosított hivatalos EK-szabványszérummal (EI szérum) szembeni hitelesítéséért. 3. A laboratóriumban használt standard antigéneket évente legalább egyszer be kell nyújtani a 6a. cikkel összhangban kijelölt állami intézetek, nemzeti referencialaboratóriumok vagy hivatalos intézetek számára a hivatalos EK-szabványszérummal szembeni vizsgálat céljából. E szabványosítás mellett az alkalmazott antigén a B. szakaszban ismertetett módszer szerint is hitelesíthető.”
3.

A II. melléklet a következőképpen módosul: a) A 2.1.3. pont a következő francia bekezdéssel egészül ki: „— közúti alagutakban való biztonságos vezetés”; b) Az 5.1. pont második és harmadik bekezdése helyébe a következő szöveg lép: „Ha a kérelmező a jártassági és magatartásvizsgát tengelykapcsoló-pedál (vagy A és A1 kategória esetében kézzel működtetett sebességváltókar) nélküli járművön teszi le, ezt a tényt a vizsga alapján kiállított összes engedélyen fel kell tüntetni. Az ilyen jelöléssel ellátott engedélyek csak tengelykapcsoló-pedál (vagy A és A1 kategória esetében kézzel működtetett sebességváltókar) nélküli járművek vezetésére jogosítanak fel. Az »automata sebességváltóval rendelkező jármű« olyan jármű, amelyben nincsen tengelykapcsoló-pedál (vagy A és A1 kategória esetében kézzel működtetett sebességváltókar).” c) Az 5.2. pontban az utolsó bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „A B + E, C, C + E, C1, C1 + E, D, D + E, D1 és D1 + E kategóriákhoz használt azon vizsgajárművek, amelyek a fent megadott minimumkövetelményeknek nem felelnek meg, de amelyek a 2008/65/EK bizottsági irányelv (2) 3. cikkében előírt időpontban vagy az előtt használatban voltak, 2013. szeptember 30-ig használhatók. Az ezekben a járművekben szállítandó rakományra vonatkozó követelmények alkalmazását a tagállamoknak 2013. szeptember 30-ig kell végrehajtaniuk. d) A 6.2.5. pont második bekezdésében „az irányelv hatálybalépését követően legkésőbb öt évvel” szövegrész helyébe az alábbi szöveg lép: „2008. szeptember 30-ig”; e) A 6.3.8., 7.4.8. és 8.3.8. pontban a különleges útszakaszok között fel kell tüntetni az „alagutak” szót.
—

számítsa ki: s* standard = 550 m by reduction of Dactual to D*
m)

Évente egyszer, a januári jelentéssel együtt be kell nyújtani az ipari végfelhasználónak eladott gáz vonatkozásában a kivetett adók mértékéről és számítási módjáról szóló jelentést, valamint az adók ismertetését is. Az ismertetésnek tartalmaznia kell a rendszerköltségek fedezésére szolgáló, nem adójellegű járulékokat és közszolgáltatási kötelezettségeket is. Az adók ismertetésének három világosan elkülönülő részt kell tartalmaznia: — az ipari végfelhasználónak adott számlán fel nem tüntetett adók, járulékok, nem adójellegű járulékok, illetékek és más fiskális terhek; az e pontban leírt tételek bekerülnek az „adók és járulékok nélküli ár” árszintről készített jelentésbe, — az ipari végfelhasználónak adott számlán feltüntetett és számukra vissza nem térítendőnek minősülő adók és járulékok; az e pontban leírt tételek bekerülnek a „héa és egyéb visszatérítendő adók nélküli ár” árszintről készített jelentésbe, — az ipari végfelhasználónak adott számlán feltüntetett hozzáadottérték-adó (héa) és más visszatérítendő adók; az e pontban leírt tételek bekerülnek „az összes adót és járulékot (héát is) tartalmazó ár” árszintről készített jelentésbe. A számításba vehető adók, járulékok, nem adójellegű járulékok és fiskális terhek vázlatos felsorolása: — hozzáadottérték-adó, — koncessziós díjak; ezek rendszerint a hálózatok vagy egyéb gázberendezések által elfoglalt földterület, illetve állami vagy magántulajdon használati engedélyére és díjaira vonatkoznak, — környezetvédelmi adók és járulékok; ezek rendszerint a megújuló energiaforrások vagy a kapcsolt hő- és villamos energia támogatásával, vagy a szén-dioxid, kén-dioxid vagy egyéb, éghajlatváltozást előidéző anyagok kibocsátása miatti terhekkel kapcsolatosak, — az energiaágazathoz kapcsolódó más adók vagy járulékok; a közszolgáltatási kötelezettséghez kapcsolódó díjak, az energiaszabályozó hatóságok finanszírozására szolgáló járulékok stb., — az energiaágazathoz nem kapcsolódó egyéb adók vagy járulékok; az elfogyasztott energia után fizetendő nemzeti, helyi vagy regionális adók, a gázelosztást érintő adók stb. A jövedelemadók, ingatlanadók, a gépjármű-üzemanyagok jövedéki adója, útadók, hírközlési engedélyek, üzemi rádió és üzleti reklám adói, engedélyek illetékei, hulladékot terhelő adók, stb. nem vehetők figyelembe és ki vannak zárva ebből a felsorolásból, mert ezek kétségkívül az üzemi költségek részét képezik és más iparágakra és tevékenységekre is vonatkoznak.