A Bizottság 2343/2002/EK, Euratom rendelete

(2002. november 19.)

az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről

I. CÍM

II. CÍM

1. fejezet

2. fejezet

3. fejezet

4. fejezet

5. fejezet

6. fejezet

7. fejezet

8. fejezet

III. CÍM

1. fejezet

2. fejezet

IV. CÍM

1. fejezet

2. fejezet

1. szakasz

2. szakasz

3. szakasz

4. szakasz

3. fejezet

1. szakasz

2. szakasz

3. szakasz

4. fejezet

1. szakasz

2. szakasz

3. szakasz

4. szakasz

5. szakasz

6. szakasz

5. fejezet

1. szakasz

2. szakasz

3. szakasz

4. szakasz

5. szakasz

6. fejezet

7. fejezet

V. CÍM

VI. CÍM

VII. CÍM

1. fejezet

2. fejezet

1. szakasz

2. szakasz

3. szakasz

4. fejezet

VIII. CÍM

1. fejezet

2. fejezet

IX. CÍM

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre [1] és különösen annak185. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],

tekintettel a Tanács véleményére [3],

tekintettel a Számvevőszék véleményére [4],

mivel:

(1) A meghatározott közösségi tevékenységek végrehajtására létrehozott közösségi szervek jogi személyiséggel, és így egyedi pénzügyi szabályok alá tartozó költségvetéssel rendelkeznek.

(2) E szabályoknak az 1605/2002/EK, Euratom rendelettel (a továbbiakban: "az általános költségvetési rendelet") és különösen a rendelet 185. cikkének (1) bekezdésével való lehető legteljesebb egységességének garantálása érdekében, e költségvetési keretrendeletnek meg kell állapítania az említett, a közösségi költségvetésre terhelt támogatásokból ténylegesen részesülő közösségi szervek (a továbbiakban: "közösségi szervek") költségvetésének elkészítésére, végrehajtására és ellenőrzésére vonatkozó szabályokat. E közösségi szervek e költségvetési keretrendelet alapján fogadják el saját költségvetési szabályaikat, amely a fent említett 185. cikkben foglaltak szerint eltérhet a költségvetési keretrendelettől e szervek egyedi igazgatási igényeivel összhangban, de csak a Bizottság hozzájárulásával.

(3) Az általános költségvetési rendelethez hasonlóan e költségvetési keretrendeletet is az érintett költségvetési ágazat egészére érvényes átfogó elvek és alapvető szabályok megállapítására kell korlátozni, miközben a végrehajtási rendelkezéseket e szervek később fogadják el, hogy saját költségvetési szabályaikat könnyebben értelmezhetővé tegyék.

(4) A költségvetés megállapításának és végrehajtásának alkalmazásában újból meg kell erősíteni a költségvetési jog négy alapelvét (teljesség, globális fedezet, egyediség, évenkéntiség), valamint a teljesség, az egyensúly, az elszámolási egység, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és az átláthatóság elveit.

(5) Meg kell határozni a számvitelért felelős tisztviselők, a belső ellenőrök és az engedélyezésre jogosult tisztviselők hatáskörét és felelősségét. Ez utóbbiak teljes körű felelősséggel tartoznak a hatáskörükben végrehajtott minden bevételi és kiadási műveletért, és elszámoltathatók tevékenységükért, beleértve adott esetben a fegyelmi eljárást is.

(6) Az intézményekhez hasonlóan e közösségi szervek sem vehetnek fel kölcsönöket, az általános költségvetési rendelet 14. cikkével összhangban.

(7) A közösségi szerveken belüli belső ellenőrzési funkciót a Bizottság belső ellenőre végzi, aki így kezeskedik a rendszer és a munkamódszerek teljes következetességéért, az általános költségvetési rendelet 185. cikkének (3) bekezdésével összhangban.

(8) A költségvetés megállapításának, az elszámolások végzésének és a mentesítések nyújtásának menetrendje megfelel az általános költségvetési rendelet vonatkozó rendelkezéseinek, és a közösségi szervekre vonatkozó mentesítésért felelős hatóság ugyanaz, mint az általános költségvetés esetében (az általános költségvetési rendelet 185. cikkének (2) bekezdése).

(9) A közösségi szervek által alkalmazott számviteli szabályoknak lehetővé kell tenniük az intézmények számláival való konszolidációt, és ezért azokat a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének kell elfogadnia az általános költségvetési rendelet 133. cikkével összhangban.

(10) Az általános költségvetési rendelet 46. cikkével összhangban a létszámtervet jóváhagyásra be kell nyújtani a költségvetési hatóságnak.

(11) A szervek az általános költségvetési rendelet 66. cikkének (4) bekezdésében említett, a Bizottság által a pénzügyi szabálytalanságok vizsgálatára létrehozott testülethez fordulhatnak, hogy az ugyanolyan eseteket azonosan értékeljék.

(12) Mivel a közösségi költségvetést terhelő támogatásban részesülnek, a közösségi szerveknek a közbeszerzési szerződések és a támogatások odaítélésekor az intézményekkel azonos követelményeket szigorúan be kell tartaniuk, amennyiben a szerződésekre és támogatásokra az említett szerveket létrehozó okmányok adnak engedélyt; e tekintetben elegendő az általános költségvetési rendelet vonatkozó rendelkezésére hivatkozni.

(13) Az intézményekhez hasonlóan a rájuk bízott feladatok végrehajtására a közösségi szervek is csak szükség esetén és kizárólag olyan feladatok tekintetében vehetik igénybe a magánjog hatálya alá tartozó külső szervek szolgáltatásait, amelyek nem foglalnak magukban közfeladatot vagy mérlegelési jogkört, ezáltal biztosítható minden közösségi szerv felelőssége a költségvetése végrehajtásáért, és a létrehozásukkor megállapított célkitűzések tiszteletben tartása.

(14) A közösségi támogatás kifizetésére vonatkozó kérelmükhöz a közösségi szerveknek csatolniuk kell egy pénzforgalmi előrejelzést, és a Közösségek által e támogatás tekintetében kifizetett pénzeszközök kamatbevételei a Közösségeket illetik meg.

(15) Egyedi rendelkezéseknek kell vonatkozniuk a díjak és illetékek beszedésének megszervezésére, amelyek e szervek forrásainak egyikét jelentik.

(16) A közösségi szerveket létrehozó jogi aktusokból eredő kötelező követelmények tekintetében az elszámolási eljárást át kell dolgozni, és rendelkezéseket kell hozni arról, hogy az igazgatótanács véleményezze az elszámolást.

(17) Az általános költségvetési rendeletben elfogadott új költségvetési szerkezetet a közösségi szerveknek is alkalmazniuk kell, amennyiben azt tevékenységük jellege indokolja.

(18) Az általános költségvetési rendeletnek csak azon rendelkezéseit kell e rendeletbe foglalni, amelyek a közösségi szervekre vonatkoznak.

E rendeletnek ezért nem kell tartalmaznia a közösségi szervekhez nem kapcsolódó tevékenységi területekre vonatkozó rendelkezéseket, az externalizáció fogalmát megtestesítő különböző végrehajtási módszereket, valamint az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak benyújtandó költségvetési információkat. Emellett csak bizonyos, az általános költségvetési rendeletben szereplő célhoz kötött bevételi kategóriákat kell figyelembe venni, és végül az előirányzatok átutalási és a költségvetés megállapítási eljárásának kevésbé kell részletesnek és komplexnek lennie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. CÍM

ALKALMAZÁSI KÖR

1. cikk

E rendelet pontosan meghatározza azon lényeges szabályokat, amelyektől az egyes közösségi szervek költségvetési szabályai csak akkor térhetnek el, ha sajátos működési igényeik azt megkövetelik, és ha rendelkeznek a Bizottság előzetes engedélyével az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (a továbbiakban: "az általános költségvetési rendelet") 185. cikkével összhangban.

2. cikk

E rendelet alkalmazásában:

1. "közösségi szerv": az általános költségvetési rendelet 185. cikkének (1) bekezdésében említett valamennyi szerv;

2. "igazgatótanács": a közösségi szerv azon legfőbb belső szerve, amely felelős a pénzügyi és költségvetési döntések meghozataláért függetlenül attól a névtől, amelyet e szervnek a közösségi szerv létesítő okiratában adtak;

3. "igazgató": az a személy, aki felelős az igazgatótanács döntéseinek és a közösségi szerv költségvetésének végrehajtásáért mint engedélyezésre jogosult tisztviselő függetlenül attól a címtől, amelyet e tisztviselőnek a közösségi szervet létesítő okiratban adtak;

4. "létesítő okirat": a közösségi szerv létrehozásának és működésének legfőbb szempontjait szabályozó közösségi jogi aktus;

5. "költségvetési hatóság": az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa.

II. CÍM

KÖLTSÉGVETÉSI ALAPELVEK

3. cikk

A közösségi szerv költségvetésének (a továbbiakban: "a költségvetés") elkészítése és végrehajtása megfelel az egységesség és teljesség, az évenkéntiség, az egyensúly, az elszámolási egység, a globális fedezet, az egyediség, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és az átláthatóság elvének e rendelet rendelkezéseinek megfelelően.

1. FEJEZET

Az egységesség és teljesség elve

4. cikk

A költségvetés az az eszköz, amely minden pénzügyi évre előre jelzi és engedélyezi a közösségi szerv számára szükségesnek tartott bevételeket és kiadásokat.

5. cikk

A költségvetés a következőket foglalja magában:

a) saját bevételek, amelyek azon díjakból és illetékekből állnak, amelyek beszedésére a rábízott feladatok alapján a közösségi szerv jogosult, valamint az esetleges egyéb bevételek;

b) a fogadó tagállamok esetleges pénzügyi hozzájárulásaiból származó bevételek;

c) az Európai Közösségek által nyújtott támogatás;

d) meghatározott kiadási tételekhez a 19. cikk (1) bekezdésével összhangban rendelt bevételek;

e) a közösségi szerv kiadásai, beleértve az igazgatási kiadásokat.

6. cikk

(1) Bevétel nem szedhető be, és kiadás nem teljesíthető, amíg azt a költségvetés egy tételére nem könyvelték le.

(2) Előirányzat nem szerepelhet a költségvetésben, amennyiben nem tartozik szükségesnek tartott kiadási tételhez.

(3) A költségvetés által engedélyezett előirányzatot meghaladó kiadás nem teljesíthető vagy engedélyezhető.

2. FEJEZET

Az évenkéntiség elve

7. cikk

A költségvetésben szereplő előirányzatok egy pénzügyi évre engedélyezhetők, amely január 1-jétől december 31-ig tart.

8. cikk

(1) A költségvetés differenciált és nem differenciált előirányzatokat tartalmaz, amelyek kötelezettségvállalási előirányzatokból és kifizetési előirányzatokból állnak.

(2) A kötelezettségvállalási előirányzatok a folyó pénzügyi évben létrejött jogi kötelezettségvállalások összes költségét fedezik.

(3) A kifizetési előirányzatok fedezik a folyó és/vagy a korábbi pénzügyi években vállalt jogi kötelezettségek teljesítésére szolgáló kifizetéseket.

(4) Az igazgatási előirányzatok nem differenciáltak. A pénzügyi éven túl terjedő időszakra vonatkozó, a helyi szokásokkal összhangban kötött vagy berendezések beszerzésére vonatkozó szerződésekből keletkező igazgatási kiadásokkal azon pénzügyi évre szóló költségvetést kell megterhelni, amelyben azok felmerülnek.

9. cikk

(1) A közösségi szerv 5. cikkben említett bevételeit a pénzügyi évben beszedett összegek alapján kell elszámolni a pénzügyi évre.

(2) A közösségi szerv bevételei azonos összegű kifizetési előirányzatokat fedeznek.

(3) Egy adott év költségvetésében engedélyezett előirányzatok kizárólag arra használhatók fel, hogy az adott pénzügyi évben vállalt és kifizetett kiadásokat, valamint az előző pénzügyi évekből származó kötelezettségvállalásokkal szemben esedékes összegeket fedezzék.

(4) A kötelezettségvállalásokat a december 31-ig vállalt jogi kötelezettségek alapján kell elszámolni.

(5) A kifizetéseket a számvitelért felelős tisztviselő által legkésőbb az adott év december 31-éig teljesített kifizetések alapján kell elszámolni a pénzügyi évre.

10. cikk

(1) Azokat az előirányzatokat, amelyeket nem használták fel azon pénzügyi év végéig, amelyben szerepeltették, meg kell szüntetni.

Azonban a fel nem használt előirányzatok kizárólag a következő pénzügyi évre átvihetőek az igazgatótanács legkésőbb február 15-ig meghozott határozatával, a (2)–(8) bekezdéssel összhangban.

(2) A személyzeti kiadásokra vonatkozó előirányzatok nem vihetők át.

(3) A differenciált előirányzatok kötelezettségvállalásainak előirányzatai és a pénzügyi év zárásakor még le nem kötött, nem differenciált előirányzatok átvihetők azon kötelezettségvállalási előirányzatoknak megfelelő összegek tekintetében, amelyekre az egyes közösségi szervek pénzügyi szabályzatát végrehajtó rendelkezésekben meghatározandó kötelezettségvállalási eljárás előkészítő szakaszának legnagyobb része december 31-ig befejeződött; ezen összegek a következő év március 31-éig leköthetők.

(4) A differenciált előirányzatok kifizetési előirányzatai átvihetők azon összegek tekintetében, amelyek meglévő kötelezettségvállalások vagy az átvitt kötelezettségvállalási előirányzatokhoz kacsolódó kötelezettségvállalások fedezésére szükségesek, amennyiben a következő évi költségvetés vonatkozó tételére előírt előirányzatok nem fedezik a szükségleteket. A közösségi szerv először a folyó pénzügyi évre engedélyezett előirányzatokat használja fel, és nem használja fel addig az átvitt előirányzatokat, amíg az előbbiek ki nem merülnek.

(5) A pénzügyi év zárásakor szabályszerűen vállalt kötelezettségeknek megfelelő, nem differenciált előirányzatokat automatikusan csak a következő pénzügyi évre lehet átvinni.

(6) Automatikusan megszűnnek azon átvitt előirányzatok, amelyeket az N + 1 év március 31-éig nem kötnek le.

Az ilyen módon átvitt előirányzatokat az elszámolásban meg kell jelölni.

(7) A december 31-én rendelkezésre álló, és a 19. cikkben említett célhoz kötött bevételből származó előirányzatokat automatikusan át kell vinni.

Először az átvitt, célhoz kötött bevételnek megfelelő, rendelkezésre álló előirányzatokat kell felhasználni.

11. cikk

Amennyiben az előirányzatok lekötését követő pénzügyi években a kötelezettségvállalásokat visszavonják azon tevékenységek megvalósításának teljes vagy részleges elmaradása miatt, amelyekre azokat előirányozták, úgy az érintett előirányzatokat meg kell szüntetni.

12. cikk

A költségvetésben szereplő előirányzatokat január 1-jei hatállyal lehet lekötni, amennyiben a költségvetés véglegessé vált.

13. cikk

(1) Minden év november 15-étől a rendszeres igazgatási kiadások előre leköthetőek a következő évre tervezett előirányzatok terhére. E kötelezettségvállalások azonban nem léphetik túl a folyó pénzügyi év megfelelő költségvetési tételében szereplő előirányzatok egynegyedét. Nem vonatkozhatnak olyan új típusú kiadásokra sem, amelyeket a szabályszerűen elfogadott legutóbbi költségvetés elvben még nem hagyott jóvá.

(2) Az előre fizetendő kiadások, például a bérleti díjak, december 1-jétől kezdődően olyan kifizetéseket eredményeznek, amelyeket a következő pénzügyi évre vonatkozó előirányzatokra kell terhelni.

14. cikk

(1) Amennyiben a közösségi szerv költségvetését a pénzügyi év kezdetén még nem fogadták el véglegesen, úgy a következő szabályokat kell alkalmazni a kiadásokra vonatkozó azon kötelezettségekre és kifizetésekre, amelyeket a szabályszerűen elfogadott legutóbbi költségvetés végrehajtásának részeként egy meghatározott költségvetési tételre lehetett volna könyvelni.

(2) A kötelezettségeket fejezetenként az előző pénzügyi év adott fejezetére engedélyezett összes előirányzat legfeljebb egynegyedére lehet vállalni, és minden letelt hónap után egy újabb tizenkettedre.

Kifizetésekre fejezetenként havonta kerülhet sor, az előző pénzügyi év adott fejezetére engedélyezett összes előirányzat legfeljebb egy tizenkettedéig.

A bevételi és kiadási kimutatástervezetben meghatározott előirányzatok határa nem léphető túl.

(3) Az igazgató kérésére, amennyiben a közösségi szerv tevékenységének folytonossága és a kezelési követelmények úgy kívánják, az igazgatótanács a kötelezettségvállalásokra és kifizetésekre vonatkozóan egyidejűleg két vagy több, ideiglenes tizenkettedet is engedélyezhet, azokon felül, amelyeket az (1) és (2) bekezdés rendelkezései szerint automatikusan rendelkezésre bocsátottak.

A további tizenkettedeket egyben kell engedélyezni, és azok nem oszthatók fel.

3. FEJEZET

Az egyensúly elve

15. cikk

(1) A költségvetési bevételeknek és kifizetési előirányzatoknak egyensúlyban kell lenniük.

(2) A kötelezettségvállalási előirányzatok nem léphetik túl a közösségi támogatás, valamint a saját bevételek és az 5. cikkben említett egyéb bevételek összegét.

(3) A közösségi szerv nem vehet fel kölcsönöket.

(4) A közösségi szervnek kifizetett pénzeszközök a közösségi szerv költségvetése számára kiegyensúlyozó támogatást testesítenek meg, amely az általános költségvetési rendelet 81. cikke (1) bekezdése b) pontjának i) alpontja értelmében előfinanszírozásnak tekintendő.

16. cikk

(1) Amennyiben a 81. cikk szerinti eredményszámla egyenlege pozitív, úgy azt az év során kifizetett közösségi támogatás összegéig vissza kell fizetni a Bizottságnak. Az egyenlegnek azon részét, amely túllépi az év során kifizetett közösségi támogatás összegét, a következő év költségvetésében bevételként kell feltüntetni.

Az általános költségvetésben szereplő és a szervnek ténylegesen kifizetett közösségi támogatás közötti különbséget meg kell szüntetni.

(2) Amennyiben a 81. cikk szerinti eredményszámla egyenlege negatív, úgy azt a következő pénzügyi év költségvetésében kell feltüntetni.

(3) A bevételi vagy kifizetési előirányzatokat a költségvetésben a költségvetési eljárás során a módosító indítvány szerinti eljárás alkalmazásával, vagy a költségvetés végrehajtása során költségvetés-módosítással kell feltüntetni.

4. FEJEZET

Az elszámolási egység elve

17. cikk

A költségvetést euróban kell elkészíteni és végrehajtani, és az elszámolást is euróban kell benyújtani.

Mindazonáltal, pénzforgalmi célokból a számvitelért felelős tisztviselő és előlegszámlák esetében az előlegelszámoló tisztviselők felhatalmazást kapnak arra, hogy nemzeti valutában hajtsák végre a műveleteket az egyes közösségi szervek pénzügyi szabályaiban megállapítottak szerint.

5. FEJEZET

A globális fedezet elve

18. cikk

A 19. cikkre is figyelemmel, az összes bevétel fedezi az összes kifizetési előirányzatot. Minden bevételt és kiadást teljes egészében, egymással szembeni kiigazítás nélkül kell feltüntetni, a 21. cikkre is figyelemmel.

19. cikk

(1) A következő bevételi tételeket kell felhasználni meghatározott kiadási tételek finanszírozására:

a) meghatározott rendeltetésű bevételek, úgymint alapítványoktól, támogatásokból, ajándékokból és hagyatékokból származó jövedelem;

b) a közösségi szervek tevékenységeihez történő hozzájárulások a tagállamok, harmadik országok vagy egyéb szervek részéről, amennyiben azokról az adott közösségi szerv és a tagállamok, harmadik országok vagy egyéb szervek közötti megállapodások rendelkeznek.

(2) Az (1) bekezdés szerinti összes bevételi tétel fedezi az adott tevékenység vagy cél miatt felmerült összes közvetlen vagy közvetett kiadást.

(3) A költségvetés tartalmaz olyan tételeket, amelyeken az első bekezdésben említett célhoz kötött bevételi kategóriák szerepelnek, és amennyiben lehetséges, jelzi az összegüket.

20. cikk

(1) Az igazgató elfogadhatja a közösségi szervnek szóló adományt, úgymint alapítványi összeget, támogatást, ajándékot és hagyatékot.

(2) Az olyan adományok elfogadásához, amelyek bizonyos pénzügyi költségeket vonnak maguk után, az igazgatótanács előzetes engedélye szükséges, amely döntését a kérelem benyújtásának napját követő két hónapon belül hozza meg. Amennyiben az igazgatótanács a megadott időtartamon belül nem hoz döntést, úgy az adományt elfogadottnak kell tekinteni.

21. cikk

(1) Az egyes közösségi szervek pénzügyi szabályzata meghatározza azon eseteket, amikor bizonyos összeg levonható a fizetési kérelmekből vagy számlákból, amelyeket azután a nettó összeg kifizetésének kell tekinteni.

A számlákra és kifizetési kérelmekre vonatkozó engedmények, visszatérítések és levonások nem számolhatók el a közösségi szerv bevételeként.

(2) A közösségi szervnek nyújtott termékek vagy szolgáltatások költségeinek adómentes összegével kell megterhelni a költségvetést, amennyiben olyan adót tartalmaznak, amelyet:

a) a tagállamok az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv szerint térítenek vissza, feltéve hogy ez a közösségi szervre vonatkozik;

b) vagy egy tagállam vagy harmadik ország egyéb vonatkozó megállapodás alapján térít vissza.

Minden nemzeti adó, amelyet a közösségi szerv az első bekezdés értelmében átmenetileg visel, függő számlára kerül, amíg azokat az érintett állam vissza nem téríti.

(3) Minden negatív egyenleget kiadásként kell feltüntetni a költségvetésben.

(4) A költségvetés végrehajtása során felmerülő árfolyamkülönbségek tekintetében a költségvetésben kiigazítások hajthatók végre. A végleges nyereséget vagy veszteséget az évi mérleg foglalja magában.

6. FEJEZET

Az egyediség elve

22. cikk

A meghatározott célokra vonatkozó előirányzatokat cím és fejezet alapján kell elkülöníteni; a fejezeteket tételcsoportokra és tételekre kell felosztani.

23. cikk

(1) Az igazgató egy fejezeten belül átcsoportosítást hajthat végre egyik tételcsoportból a másikba.

Az első bekezdés szerint végrehajtott átcsoportosításról a lehető leghamarabb tájékoztatja az igazgatótanácsot.

(2) Az igazgató átcsoportosításokat hajthat végre egyik címből a másikba, vagy egyik fejezetből a másikba a pénzügyi év előirányzatainak 10 %-áig. E határ felett javaslatot tehet az igazgatótanácsnak előirányzatok átcsoportosítására egyik címből a másikba vagy egy címen belül egyik fejezetből a másikba. Az igazgatótanácsnak egy hónap áll rendelkezésére, hogy elutasítsa ezen átcsoportosításokat; e határidő lejárta után azokat elfogadottnak kell tekinteni.

(3) Az átcsoportosítási javaslatokat és az e cikk szerint elvégzett átcsoportosításokat megfelelő és részletes bizonylatok kísérik, amelyek bemutatják az előirányzatok végrehajtását és a pénzügyi év végéig várható igényeket mind a jóváírandó tételekre, mind pedig azokra, amelyekből az előirányzatokat kiveszik.

24. cikk

(1) Az előirányzatokat csak olyan költségvetési tételekre lehet átcsoportosítani, amelyekre a költségvetés engedélyezett előirányzattal rendelkezik, vagy amelynél pro memoria (p.m.) bejegyzés szerepel.

(2) A célhoz kötött bevételeknek megfelelő előirányzatokat csak akkor lehet átcsoportosítani, ha azokat arra a célra használják, amelyre a bevételeket szánták.

7. FEJEZET

A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elve

25. cikk

(1) A költségvetési előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban kell felhasználni, azaz a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elvével összhangban.

(2) A gazdaságosság elve megköveteli, hogy a közösségi szerv által a tevékenységeire felhasznált források a megfelelő időben, a megfelelő mennyiségben és minőségben, valamint a legjobb áron álljanak rendelkezésre.

A hatékonyság elve az igénybe vett források és az elért eredmények közötti legjobb kapcsolatra vonatkozik.

Az eredményesség elve a kitűzött meghatározott célok megvalósítására, és a tervezett eredmények elérésére vonatkozik.

(3) Meghatározott, mérhető, elérhető, arányos és időzített célokat kell a költségvetésben foglalt minden tevékenységi ágra megszabni. E célok elérését minden tevékenységre vonatkozóan teljesítménymutatókkal kell ellenőrizni, és erről az igazgató tájékoztatja az igazgatótanácsot. Ezen információt évente, és legkésőbb az előzetes költségvetési tervezetet kísérő dokumentumokban kell megadni.

(4) A döntéshozatal javítása érdekében a közösségi szervek rendszeresen előzetes és utólagos értékelést készítenek a programokról vagy tevékenységekről. Ezen értékeléseket minden olyan tevékenységre és programra alkalmazni kell, amelyek jelentős kiadással járnak, és az értékelési eredményeket meg kell küldeni az igazgatótanácsnak.

8. FEJEZET

Az átláthatóság elve

26. cikk

(1) Az átláthatóság elvének megfelelően kell a költségvetést elkészíteni és végrehajtani, valamint az elszámolásokat benyújtani.

(2) A véglegesen elfogadott költségvetést és a költségvetés-módosításokat az elfogadásuktól számított két hónapon belül az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

III. CÍM

A KÖLTSÉGVETÉS MEGÁLLAPÍTÁSA ÉS SZERKEZETE

1. FEJEZET

A költségvetés megállapítása

27. cikk

(1) A költségvetést az adott közösségi szerv létesítő okiratának rendelkezéseivel összhangban kell elkészíteni.

(2) E létesítő okirattal összhangban a közösségi szerv minden évben legkésőbb március 31-ig elküldi a Bizottságnak a bevételeire és kiadásaira vonatkozó becslést, a becslést alátámasztó általános iránymutatásokat, valamint munkaprogramját.

(3) A közösségi szerv tervezett bevételei és kiadásai a következőket tartalmazzák:

a) egy létszámterv, amely meghatározza a költségvetési előirányzatok határain belül engedélyezett állandó és átmeneti álláshelyek számát besorolási fokozat és osztály szerint;

b) a személyi állomány változásakor egy nyilatkozat, amely indokolja az új álláshelyekre vonatkozó igényeket;

c) a készpénzkifizetések és -bevételek negyedéves becslése;

d) információ az összes, a különböző tevékenységekre korábban megszabott célkitűzés eléréséről, valamint az új, mutatókkal mért célkitűzésekről; ezen értékelési eredményeket meg kell vizsgálni, és egy javasolt költségvetés-módosítás lehetséges előnyeinek bizonyítékaként kell felhasználni.

(4) Az általános költségvetés elfogadási eljárásának részeként a Bizottság elküldi a közösségi szerv előzetes kimutatását a költségvetési hatóságnak, és javaslatot tesz a közösségi szervnek nyújtandó támogatás összegére, valamint a közösségi szerv számára a Bizottság szerint szükséges személyzet létszámára.

(5) A költségvetési hatóság a 32. cikk (1) bekezdésével összhangban elfogadja a közösségi szerv létszámtervét, és annak minden későbbi módosítását.

(6) A költségvetést és a létszámtervet az igazgatótanács fogadja el. A támogatás összegét és a létszámtervet megállapító általános költségvetés elfogadásakor válnak véglegessé, és amennyiben szükséges, a költségvetést és a létszámtervet ki kell igazítani.

28. cikk

A költségvetés módosítása, beleértve a létszámtervet, egy, az eredeti költségvetéssel azonos módon elfogadott költségvetés-módosítással történik, a létesítő okirat rendelkezéseivel és a 27. cikkel összhangban.

2. FEJEZET

A költségvetés szerkezete és bemutatása

29. cikk

A költségvetés magában foglalja a bevételek és a kiadások kimutatását.

30. cikk

Amennyiben a közösségi szerv tevékenységeinek jellege indokolja, úgy a kiadásokról készült kimutatást a cél szerinti besorolással készült nómenklatúra alapján kell elkészíteni. E nómenklatúrát a közösségi szerv határozza meg, és világosan különbséget tesz az igazgatási és a működési előirányzatok között.

31. cikk

A költségvetés a következőket tartalmazza:

1. a bevételi kimutatásban:

a) a közösségi szerv adott pénzügyi évre vonatkozó becsült bevétele;

b) az előző pénzügyi év becsült bevétele és az n – 2 év bevétele;

c) a megfelelő megjegyzések minden bevételi tételhez;

2. a kiadási kimutatásban:

a) az adott pénzügyi évre vonatkozó kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok;

b) a megelőző pénzügyi évre vonatkozó kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok, és az n – 2 évben lekötött és kifizetett kiadások;

c) a következő pénzügyi években esedékes kifizetések ütemtervének összefoglaló kimutatása a korábbi pénzügyi években vállalat költségvetési kötelezettségek teljesítésére;

d) megfelelő megjegyzés minden alfejezethez.

32. cikk

(1) A 27. cikkben említett létszámterv a pénzügyi évre engedélyezett álláshelyek száma mellett megmutatja az előző évre engedélyezett számot és a ténylegesen betöltött álláshelyek számát.

A létszámterv kötelező határt szab a közösségi szerv számára; a megállapított határon túl további kinevezés nem történhet.

Mindazonáltal az A1, A2 és A3 besorolási osztályok kivételével az igazgatótanács módosíthatja a létszámtervet az engedélyezett álláshelyek 10 %-áig a következő két feltétel mellett:

a) ez nem befolyásolja a teljes pénzügyi évre vonatkozó személyzeti előirányzat mértékét;

b) a létszámterv által engedélyezett álláshelyek teljes számára vonatkozó határt nem lépik túl.

(2) Az (1) bekezdés második albekezdésétől eltérve a kinevező hatóság által a személyzeti szabályzattal összhangban engedélyezett részmunkaidős munka hatásait más kinevezések ellensúlyozhatják.

IV. CÍM

A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA

1. FEJEZET

Általános rendelkezések

33. cikk

Az igazgató látja el az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatait. A költségvetési bevételeket és kiadásokat a közösségi szerv pénzügyi szabályaival összhangban, saját felelősségére és az engedélyezett előirányzatok határain belül teljesíti.

34. cikk

(1) Az igazgató a költségvetés végrehajtására vonatkozó hatáskörét átruházhatja a közösségi szervnek az Európai Közösségek tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira vonatkozó szabályok (a továbbiakban: "a személyzeti szabályzat") alá tartozó személyzetére, az igazgatótanács által az általános költségvetési rendelet 185. cikke értelmében elfogadott pénzügyi szabályokban megállapított feltételekkel összhangban. A felhatalmazott személyek csak a kifejezetten rájuk ruházott hatáskörön belül járhatnak el.

(2) A felhatalmazott személyek átruházhatják szerzett hatáskörüket az e rendelet végrehajtására vonatkozó, a 99. cikkben említett szabályoknak megfelelően. A hatáskörök további átruházásához minden esetben az igazgató kifejezett egyetértése szükséges.

35. cikk

(1) Az e cím 2. fejezete szerinti valamennyi pénzügyi szereplő számára tilos olyan költségvetés-végrehajtási intézkedést hozni, amelynek során saját érdekei összeütközésbe kerülnek a közösségi szerv érdekeivel. Amennyiben ilyen eset előfordul, úgy az érintett szereplőnek tartózkodnia kell az intézkedéstől, és az ügyet az illetékes hatóság elé kell terjeszteni.

(2) Összeférhetetlenség akkor következik be, amennyiben a költségvetés végrehajtása során egy szereplő vagy egy belső ellenőr funkciójának pártatlan és objektív gyakorlását hátráltatják olyan okok, mint családi, érzelmi élet, politikai vagy nemzeti hovatartozás, gazdasági érdek vagy bármely egyéb, a kedvezményezettel közös érdek.

(3) Az első bekezdésben említett illetékes hatóság a személyzet érintett tagjának közvetlen felettese. Amennyiben a személyzet érintett tagja az igazgató, úgy az illetékes hatóság az igazgatótanács.

36. cikk

(1) A költségvetést az igazgató a neki alárendelt szervezeti egységekben hajtja végre.

(2) A műszaki ismereteket igénylő feladatokkal és az adminisztrációs, előkészítési vagy kisegítő feladatokkal, amelyek nem igénylik sem a hatósági jogkör, sem a mérlegelési jogkör gyakorlását, szerződéssel meg lehet bízni magánjog hatálya alá tartozó, külső intézményeket vagy szerveket, amennyiben ez szükségesnek bizonyul.

2. FEJEZET

Pénzügyi szereplők

1. szakasz

A feladatok elkülönítésének elve

37. cikk

Az engedélyezésre jogosult tisztviselő és a számvitelért felelős tisztviselő feladatai elkülönülnek, és kölcsönösen összeférhetetlenek.

2. szakasz

Az engedélyezésre jogosult tisztviselő

38. cikk

(1) Az engedélyezésre jogosult tisztviselő felelős a bevételeknek és a kiadásoknak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban történő végrehajtásáért és annak biztosításáért, hogy a jogszerűség és a szabályosság követelményei teljesülnek.

(2) A kiadások végrehajtásához az engedélyezésre jogosult tisztviselő költségvetési kötelezettségeket és jogi kötelezettségeket vállal, érvényesíti a kiadásokat és engedélyezi a kifizetéseket, valamint előkészíti az előirányzatok végrehajtását.

(3) A bevételek teljesítése magában foglalja az esedékessé váló követelésekre vonatkozó becslések elkészítését, a követelések megállapítását és a beszedési utalványok kiállítását. Tartalmazza továbbá adott esetben a megállapított követelésekről való lemondást is.

(4) Az engedélyezésre jogosult tisztviselő a Bizottság által saját szervezeti egységei számára megállapított egyenértékű szabványok alapján az igazgatótanács által elfogadott minimumszabványoknak megfelelően, valamint az igazgatási környezettel és a finanszírozott intézkedések természetével kapcsolatos kockázatok figyelembevételével alakítja ki a szervezeti struktúrát és a belső igazgatási és ellenőrzési rendszert, valamint a feladatainak ellátásához megfelelő eljárásokat, beleértve adott esetben az utólagos ellenőrzéseket.

Az engedélyezésre jogosult tisztviselő szervezeti egységén belül kialakít egy szakértői és tanácsadói funkciót, amely segíti a tevékenységével összefüggő kockázatok ellenőrzését.

(5) Egy művelet engedélyezése előtt a személyzet olyan tagjai ellenőrzik a működési és pénzügyi szempontokat, akik nem vettek részt a művelet kezdeményezésében. Egy művelet kezdeményezése és előzetes vagy utólagos ellenőrzése két különálló feladat.

(6) Az engedélyezésre jogosult tisztviselő a költségvetés végrehajtására vonatkozó felelősség alól mentesítő határozat dátumától számított öt évig megőrzi a végrehajtott műveletekkel kapcsolatos bizonylatokat.

39. cikk

(1) A 38. cikk (5) bekezdésében említett művelet kezdeményezése minden olyan műveletet magában foglal, amely előkészíti a költségvetésnek a 33. és 34. cikkben említett, illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő általi végrehajtására vonatkozó jogi aktusok elfogadását.

(2) A 38. cikk (5) bekezdésében említett művelet előzetes ellenőrzése magában foglal minden olyan előzetes ellenőrzést, amelyet az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő végez a működési és pénzügyi szempontok ellenőrzése érdekében.

(3) Minden műveletet legalább egy előzetes ellenőrzésnek kell alávetni. Az ellenőrzés célja meggyőződni arról, hogy:

a) a kiadások rendben vannak, és megfelelnek a vonatkozó rendelkezéseknek;

b) alkalmazzák a 25. cikkben említett, hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét.

(4) A dokumentumok utólagos ellenőrzésének, és adott esetben, a helyszíni ellenőrzések célja annak ellenőrzése, hogy a költségvetés által finanszírozott műveleteket helyesen hajtották végre, és különösen, hogy betartották a (3) bekezdésben említett kritériumokat. Ezen ellenőrzéseket kockázatelemzés alkalmazásával mintavétel alapján lehet végrehajtani.

(5) A (2) és (4) bekezdésben említett ellenőrzésért felelős tisztviselők vagy egyéb alkalmazottak nem azonosak azokkal, akik az (1) bekezdésben említett feladatokat ellátják, illetve nem alárendeltjei azoknak.

(6) A pénzügyi műveletek lebonyolításának ellenőrzéséért felelős személynek rendelkeznie kell az ehhez szükséges szakmai ismeretekkel. Figyelembe kell vennie a közösségi szerv által elfogadott és a Bizottság által saját szervezeti egységei számára megállapított szabványokon alapuló, szakmai normák egyedi kódexét.

40. cikk

(1) Az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatai elvégzéséről éves tevékenységi jelentés (a továbbiakban: "az engedélyezésre jogosult tisztviselő jelentése") formájában tesz jelentést az igazgatótanácsnak, amellyel egyidejűleg pénzügyi és igazgatási tájékoztatást is ad. E jelentés tartalmazza műveleteinek eredményeit, utalva a kitűzött célokra, az e műveletekhez kapcsolódó kockázatokra, a rendelkezésre álló források felhasználására, valamint a belső ellenőrzési rendszer működési módjára. A 71. cikk szerinti belső ellenőr figyelembe veszi az éves tevékenységi jelentést, és minden egyéb megjelölt információt.

(2) Az igazgatótanács legkésőbb minden év június 15-éig elemzést és értékelést küld a költségvetési hatóságnak és a Számvevőszéknek az engedélyezésre jogosult tisztviselő előző pénzügyi évre vonatkozó éves jelentéséről. Ezen elemzés és értékelés a létesítő okirat rendelkezéseivel összhangban részét képezi a közösségi szerv éves jelentésének.

41. cikk

A személyzetnek a tranzakciók pénzügyi lebonyolításában és ellenőrzésében részt vevő olyan tagja, aki úgy véli, hogy felettese azt kívánja tőle, hogy olyan döntést alkalmazzon, vagy olyan döntésbe egyezzen bele, amely szabálytalan, vagy ellentétes a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveivel vagy azon szakmai szabályokkal, amelyek betartását megkövetelik tőle, erről írásban értesíti az igazgatót, és amennyiben ez utóbbi nem hoz intézkedéseket ésszerű határidőn belül, úgy a 47. cikk (4) bekezdésében említett testületet és az igazgatótanácsot. Bármely olyan jogellenes tevékenység, csalás vagy korrupció esetén, amely sértheti a Közösség érdekeit, értesíti az alkalmazandó jogszabályokban kijelölt hatóságokat és szerveket.

42. cikk

Amennyiben a 34. cikkel összhangban a költségvetés végrehajtásával kapcsolatosan felhatalmazásra vagy továbbadott felhatalmazásra kerül sor, úgy a felhatalmazás vagy továbbadott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőre a 38. cikk (1), (2) és (3) bekezdését kell értelemszerűen alkalmazni.

3. szakasz

A számvitelért felelős tisztviselő

43. cikk

(1) Az igazgatótanács kinevez egy, a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó, számvitelért felelős tisztviselőt, aki a közösségi szerven belül a következőkért felelős:

a) a kifizetések megfelelő végrehajtása, a bevételek beszedése és a megállapított követelések behajtása;

b) a beszámolók elkészítése és bemutatása a VII. címmel összhangban;

c) a könyvvezetés a VII. címmel összhangban;

d) a számviteli szabályok és módszerek, valamint a számlatükör VII. címmel összhangban történő végrehajtása, a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott rendelkezésekkel összhangban;

e) a számviteli rendszerek megállapítása és érvényesítése és adott esetben az engedélyezésre jogosult tisztviselő által a számviteli információk nyújtására és igazolására megállapított rendszerek érvényesítése;

f) pénztárkezelés.

(2) A számvitelért felelős tisztviselő az engedélyezésre jogosult tisztviselőtől megkapja az ez utóbbi által megbízhatóként garantált összes olyan információt, amely szükséges azon elszámolások elkészítéséhez, amelyek a valóságnak megfelelő képet adnak a közösségi szerv vagyonáról és a költségvetés végrehajtásáról.

(3) E cikk (4) bekezdésére és a 44. cikkre is figyelemmel, a számvitelért felelős tisztviselő rendelkezik egyedül felhatalmazással arra, hogy pénzt és egyéb vagyontárgyakat kezeljen. Ő felel azok megóvásáért.

(4) A számvitelért felelős tisztviselő bizonyos feladatokat átruházhat a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó beosztottjaira, amennyiben ez feladatai ellátásához elengedhetetlen.

(5) A felhatalmazó jogi aktus állapítja meg a felhatalmazottakra bízott feladatokat, és azok jogait és kötelezettségeit.

4. szakasz

Előlegelszámoló tisztviselő

44. cikk

Amennyiben a kis összegek kifizetése és az 5. cikkben említett egyéb bevételek beszedése esetén elengedhetetlennek bizonyul, úgy előlegszámlák nyithatók, amelyeket a számvitelért felelős tisztviselő alapít, és amelyek az általa kinevezett előlegelszámoló tisztviselő felelősségi körébe tartoznak.

Az egyes kiadási vagy bevételi tételek maximális összege, amelyet az előlegelszámoló tisztviselő harmadik félnek kifizethet, nem haladhat meg egy bizonyos összeget, amelyet az egyes közösségi szervek az egyes kiadási és bevételi tételekre meghatároznak.

3. FEJEZET

A pénzügyi szereplők felelőssége

1. szakasz

Általános szabályok

45. cikk

(1) A fegyelmi eljárás sérelme nélkül a felhatalmazás vagy továbbadott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők esetében az őket kinevező hatóság bármikor átmenetileg vagy végleg visszavonhatja a felhatalmazást vagy továbbadott felhatalmazást.

Az engedélyezésre jogosult tisztviselő bármikor visszavonhatja hozzájárulását egy bizonyos továbbadott felhatalmazáshoz.

(2) A fegyelmi eljárás sérelme nélkül a számvitelért felelős tisztviselőt az igazgatótanács bármikor átmenetileg vagy végleg felmentheti feladatai ellátása alól. Az igazgatótanács ideiglenes számvitelért felelős tisztviselőt nevez ki.

(3) A fegyelmi eljárás sérelme nélkül az előlegelszámoló tisztviselőt a számvitelért felelős tisztviselő bármikor átmenetileg vagy végleg felmentheti feladatai ellátása alól.

46. cikk

(1) E fejezet rendelkezései nem érintik azon büntetőjogi felelősséget, amelyet az engedélyezésre jogosult tisztviselő és a 45. cikkben említett személyek viselnek az alkalmazandó nemzeti jog rendelkezéseinek, valamint a Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről és a Közösségek vagy a tagállamok tisztviselőit érintő korrupció elleni harcról szóló hatályos rendelkezéseknek megfelelően.

(2) Minden engedélyezésre jogosult tisztviselőt, számvitelért felelős tisztviselőt és előlegelszámoló tisztviselőt a személyzeti szabályzatban megállapított fegyelmi felelősség és kártérítési kötelezettség terhel a 47., 48. és 49. cikk sérelme nélkül. Olyan jogellenes tevékenység, csalás vagy korrupció esetén, amely sértheti a Közösség érdekeit, az ügyet az alkalmazandó jogszabályokban kijelölt hatóságok és szervek elé kell terjeszteni.

2. szakasz

A felhatalmazás vagy továbbadott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőre alkalmazandó szabályok

47. cikk

(1) Az engedélyezésre jogosult tisztviselőt a személyzeti szabályzatban megállapított kártérítési kötelezettség terheli. Ennek megfelelően kötelezhető, hogy teljes egészében vagy részben jóvátegye azon károkat, amelyeket a Közösségeknek feladatai teljesítése során vagy azzal kapcsolatban elkövetett súlyos kötelességszegés miatt okozott, különösen, ha követelések megállapításáról rendelkezik vagy beszedési utalványt állít ki, kiadást eszközöl vagy kifizetési utalványt ír alá anélkül, hogy az megfelelne e költségvetési rendeletnek és végrehajtási szabályainak.

Ugyanez érvényes, ha – súlyos kötelességszegéssel – nem készít el egy esedékessé váló követelés megállapításáról szóló dokumentumot, vagy elmulasztja egy beszedési utalvány kiállítását, vagy indokolás nélkül késve állítja azt ki, vagy elmulasztja egy olyan kifizetési utalvány kiállítását, vagy indokolás nélkül késve állítja azt ki, amely által a közösségi szervnek harmadik féllel szemben polgári jogi felelőssége keletkezhet.

(2) Amennyiben a felhatalmazás vagy továbbadott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő úgy véli, hogy a felelősségi körébe tartozó határozat szabálytalan vagy ellentétes a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveivel, úgy írásban tájékoztatja az őt felhatalmazó hatóságot. Amennyiben a felhatalmazó hatóság írásban indokolt utasításokat ad a felhatalmazás vagy továbbadott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőnek az adott döntés végrehajtására, úgy ez utóbbinak azt végre kell hajtani, és ezért nem tekinthető felelősnek.

(3) Felhatalmazás esetén az engedélyezésre jogosult tisztviselő továbbra is felelős a belső igazgatási és az ellenőrzési rendszerek hatékonyságáért és a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő kiválasztásáért.

(4) A Bizottság által a pénzügyi szabálytalanság és annak esetleges következményei megállapítására létrehozott testület az általános költségvetési rendelet 66. cikke (4) bekezdésével összhangban ugyanazon jogokat gyakorolhatja a közösségi szerv tekintetében, mint a Bizottság szervezeti egységei tekintetében, amennyiben az igazgatótanács így dönt.

Amennyiben nem hoz ilyen döntést, úgy az igazgatótanács egy e területre szakosodott, funkcionálisan független testületet hoz létre.

E testület véleménye alapján az igazgató dönt arról, hogy kezdeményez-e fegyelmi vagy kártérítési eljárást. Amennyiben a testület rendszerproblémát tár fel, úgy arról ajánlásaival együtt jelentést küld az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek és a Bizottság belső ellenőrének. Ha a vélemény az igazgatót is érinti, úgy a testület azt az igazgatótanácsnak és a Bizottság belső ellenőrének küldi meg.

(5) A személyzet bármely tagja kötelezhető, hogy teljesen vagy részben jóvátegye azon kárt, amelyet a közösségi szervnek a feladatai teljesítése során vagy azzal kapcsolatban elkövetett súlyos kötelességszegés miatt okozott.

A kinevezéssel megbízott hatóság a személyzeti szabályzatban a fegyelmi ügyekre megállapított alakszerűségek elvégzése után indokolt döntést hoz.

3. szakasz

A számvitelért felelős tisztviselőre és az előlegelszámoló tisztviselőre alkalmazandó szabályok

48. cikk

A személyzeti szabályzatban megállapítottak szerint a számvitelért felelős tisztviselő ellen fegyelmi és kártérítési eljárás indítható, különösen a kötelezettségszegés következő formáiért:

a) a rábízott készpénz, vagyontárgyak és dokumentumok elvesztése vagy megrongálása, illetve az elvesztés vagy megrongálódás gondatlan előidézése;

b) bankszámlák vagy postai elszámolási számlák módosítása az engedélyezésre jogosult tisztviselő előzetes értesítése nélkül;

c) olyan összegek beszedése vagy kifizetése, amelyek nincsenek összhangban a megfelelő beszedési és kifizetési utalványokkal;

d) esedékes bevételek beszedésének elmulasztása.

49. cikk

A személyzeti szabályzatban megállapítottak szerint az előlegelszámoló tisztviselő ellen fegyelmi és kártérítési eljárás indítható, különösen a kötelességszegés következő formáiért:

a) a rábízott készpénz, vagyontárgyak és dokumentumok elvesztése vagy megrongálása, illetve az elvesztés vagy megrongálódás gondatlan előidézése;

b) az általa teljesített kifizetéseket nem tudja megfelelő bizonylatokkal igazolni;

c) nem jogosult személyeknek kifizetések teljesítése;

d) esedékes bevételek beszedésének elmulasztása.

4. FEJEZET

Bevételi műveletek

1. szakasz

Általános rendelkezések

50. cikk

A közösségi szerv a közösségi támogatás egészére vagy egy részére fizetési kérelmet nyújt be a Bizottságnak olyan feltételek mellett és időközönként, amelyekben a Bizottsággal megállapodott, és e kérelemhez csatol egy pénzforgalmi előrejelzést.

51. cikk

A Bizottság által támogatás formájában a közösségi szervnek kifizetett pénzeszközök után járó kamatok az általános költségvetést illetik meg.

2. szakasz

Az esedékessé váló követelésekre vonatkozó becslések

52. cikk

Az esedékessé váló követelésekre vonatkozó becslést először az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő készíti el minden olyan intézkedés vagy helyzet tekintetében, amely a közösségi szervnek járó követelést előidézhet, vagy azt módosíthatja.

3. szakasz

Az esedékessé váló követelések megállapítása

53. cikk

(1) Az esedékessé váló követelések megállapítása során a felhatalmazás vagy továbbadott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő:

a) igazolja, hogy az adós tartozása fennáll;

b) meghatározza vagy ellenőrzi a tartozás valódiságát és összegét;

c) ellenőrzi azon feltéteket, amelyek mellett a tartozás esedékes.

(2) Minden nem vitatott, rögzített összegű és esedékes követelést a számvitelért felelős tisztviselőnek szóló beszedési utalvánnyal kell megállapítani, amelyet az adósnak megküldött terhelési értesítés követ. Mindkét dokumentumot az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő állítja ki és küldi el.

(3) A hatályos jogi vagy szerződéses előírások sérelme nélkül, a terhelési értesítésben megállapított esedékességkor vissza nem fizetett követelés az általános költségvetési rendelet részletes végrehajtási szabályaival összhangban kamatot hoz.

(4) Kellően indokolt esetekben bizonyos rendszeres bevételi tételek ideiglenesen állapíthatók meg.

Az ideiglenes megállapítás több, meghatározott összeg beszedésére vonatkozik, amelyeket ezért nem kell egyedileg megállapítani.

A pénzügyi év vége előtt az engedélyezésre jogosult tisztviselő módosítja az ideiglenesen megállapított összegeket, hogy azok megfeleljenek a ténylegesen megállapított követeléseknek.

4. szakasz

A behajtás engedélyezése

54. cikk

A behajtás engedélyezése során az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő beszedési utalvány kiállításával utasítja a számvitelért felelős tisztviselőt, hogy szedje be az általa megállapított esedékessé váló követelést.

5. szakasz

Behajtás

55. cikk

(1) A jogalap nélkül kifizetett összegeket be kell hajtani.

(2) A számvitelért felelős tisztviselő az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által szabályszerűen kiállított beszedési utalványok szerint jár el. Kellő körültekintéssel jár el annak biztosítására, hogy a Közösségek megkapják bevételeiket, és gondoskodnia kell a Közösségek jogainak védelméről.

(3) Amennyiben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő azt tervezi, hogy lemond egy megállapított esedékessé váló követelés beszedéséről, úgy biztosítja, hogy a lemondás szabályosan történik, és megfelel a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének.

E lemondás az engedélyezésre jogosult tisztviselő döntése, amelyet indokolni kell. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő ilyen döntési jogkört nem ruházhat át.

A lemondó határozat megállapítja, milyen lépések történtek a beszedés biztosítására, és megadja az alapjául szolgáló jogi és ténybeli indokokat.

(4) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő törli a megállapított esedékessé váló követelést, ha bebizonyosodik, hogy jogi vagy ténybeli hiba miatt a követelést nem szabályszerűen állapították meg. Az ilyen törlés az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő döntése, amelyet megfelelően indokolni kell.

(5) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő felfelé vagy lefelé kiigazítja a megállapított követelés összegét, amennyiben egy ténybeli tévedés a követelés összegének megváltoztatását idézi elő, feltéve hogy e korrekció nem tartalmazza a közösségi szerv javára megállapított igény elvesztését. E kiigazítás az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő döntése, amelyet megfelelően indokolni kell.

56. cikk

(1) Az esedékes összeg tényleges beszedését a számvitelért felelős tisztviselő könyveli le, és arról tájékoztatja az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőt.

(2) Minden, a számvitelért felelős tisztviselőnek történt készpénzfizetésről elismervényt kell kiállítani.

57. cikk

(1) Amennyiben a terhelési értesítésben megállapított esedékességi napon tényleges beszedés nem történt, úgy a számvitelért felelős tisztviselő tájékoztatja az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőt, és azonnal megkezdi a beszedési eljárás foganatosítását a rendelkezésére álló jogi eszközökkel, beleértve, adott esetben, a beszámítást és, ha ez nem lehetséges, a végrehajtást.

(2) A közösségi szerv olyan adóssal szembeni követeléseit, aki maga a közösségi szervvel szemben nem vitatott, meghatározott összegű és esedékes követeléssel rendelkezik, a számvitelért felelős tisztviselő a beszedés során a megfelelő összegben ellenkövetelésként számítja be, amennyiben ez jogilag lehetséges.

58. cikk

A számvitelért felelős tisztviselő az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselővel egyetértésben meghosszabbíthatja a fizetési határidőt, de csak az adós írásos kérésére, amelyben megindokolja az okokat, és feltéve hogy a következő két feltétel teljesül:

a) az adós vállalja, hogy az általános költségvetési rendelet részletes végrehajtási szabályaiban meghatározott mértékű kamatot fizet az engedélyezett határidő-meghosszabbítás teljes idejére, amely a kifizetés eredeti esedékességi napján kezdődik;

b) a közösségi szerv jogainak védelme érdekében az adós pénzügyi garanciát ad, amely mind a tőkeösszeget, mind a kamatokat fedezi.

6. szakasz

A díjakra és illetékekre vonatkozó egyedi rendelkezések

59. cikk

(1) Amennyiben a közösségi szerv az 5. cikk a) pontjában említett díjakat és illetékeket szed be, úgy minden pénzügyi év elején átfogó ideiglenes becslés készül e díjakról és illetékekről.

(2) Általános szabályként a közösségi szerv a rábízott feladatok alapján csak akkor nyújtja szolgáltatásait, ha a megfelelő díjakat és illetékeket teljes összegben kifizették számára.

(3) Amennyiben, kivételes esetben, a szolgáltatást a megfelelő illeték vagy díj előzetes kifizetése nélkül nyújtották, úgy e fejezet 3., 4. és 5. szakaszát kell alkalmazni.

5. FEJEZET

Kiadási műveletek

60. cikk

(1) Minden kiadási tételre a következő négy eljárás vonatkozik: lekötés, érvényesítés, engedélyezés és kifizetés.

(2) Minden kiadási kötelezettségvállalást pénzügyi döntés előz meg.

(3) A közösségi szerv munkaprogramja megfelel az általa végzett tevékenységekre vonatkozó pénzügyi döntésnek, feltéve hogy azokat pontosan meghatározták, és pontosan kifejtették az alapul szolgáló kritériumokat.

(4) Az igazgatási előirányzatokat előzetes pénzügyi döntés nélkül is végre lehet hajtani.

1. szakasz

Kiadásokra vállalt kötelezettség

61. cikk

(1) A költségvetési kötelezettségvállalás az a művelet, amely fenntartja a jogi kötelezettségvállalások teljesítéséből adódó, elkövetkező kifizetések fedezetéhez szükséges előirányzatokat.

(2) A jogi kötelezettségvállalás az az eljárás, amellyel az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő olyan kötelezettségeket vállal vagy állapít meg, amelyek költségvetést terhelő költséget eredményeznek.

(3) A költségvetési kötelezettségvállalás egyedi, ha a kedvezményezett és a kiadás összege ismert.

(4) A költségvetési kötelezettségvállalás globális, ha az egyedi kötelezettségvállalás meghatározásához szükséges tényezők közül legalább egy nem ismert.

(5) A költségvetési kötelezettségvállalás ideiglenes, ha rendszeres igazgatási kiadások fedezését szolgálja, és az összeg vagy a végső kedvezményezett nem ismert.

Az ideiglenes költségvetési kötelezettségvállalást egy vagy több, későbbi fizetési igényt eredményező egyedi jogi kötelezettségvállalással, vagy a személyzeti kiadásokkal kapcsolatos kivételes esetekben közvetlenül kifizetéssel kell teljesíteni.

62. cikk

(1) A költségvetést terhelő kiadást eredményező intézkedés tekintetében az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő először költségvetési kötelezettséget vállal, mielőtt harmadik féllel szemben jogi kötelezettséget vállalna.

(2) Az egyedi vagy ideiglenes költségvetési kötelezettségvállalásra vonatkozó egyedi jogi kötelezettségek n év december 31-éig vállalhatók.

Az első albekezdésben említett időszakok végén e költségvetési kötelezettségvállalások fel nem használt egyenlegeit az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő visszavonja.

(3) Az egy pénzügyi évet meghaladó fellépésekre kötött jogi kötelezettségvállalásoknak és a megfelelő költségvetési kötelezettségvállalásoknak, a személyzeti kiadások kivételével, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően megszabott végleges végrehajtási határidővel kell rendelkezniük.

Az ilyen kötelezettségvállalások bármely részét, amelyet e határidőt követő hat hónapon belül nem teljesítettek, a 11. cikkel összhangban vissza kell vonni.

63. cikk

Költségvetési kötelezettségvállalás elfogadása esetén az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő biztosítja, hogy:

a) a kiadást a költségvetés megfelelő tételére terhelik;

b) az előirányzatok rendelkezésre állnak;

c) a kiadás megfelel az alkalmazandó rendelkezéseknek, különösen a létesítő okirat rendelkezéseinek, az egyes közösségi szervek pénzügyi szabályainak és az ezek szerint elfogadott minden jogi aktusnak;

d) a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét betartják.

2. szakasz

A kiadások érvényesítése

64. cikk

A kiadások érvényesítése során az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő:

a) ellenőrzi a hitelező jogosultságának meglétét;

b) ellenőrzi a követelés esedékességét;

c) megállapítja vagy ellenőrzi az igény valódiságát és összegét.

65. cikk

(1) A kiadások érvényesítése azon bizonylatokon alapul, amelyek a hitelező jogosultságát tanúsítják, a ténylegesen nyújtott szolgáltatásokról, a ténylegesen leszállított árukról és a ténylegesen elvégzett munkáról szóló nyilatkozat, vagy egyéb, a kifizetést igazoló okmányok alapján.

(2) Az érvényesítésről szóló döntés a "kifizethető" jelzésnek az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő általi feltüntetésével válik alakszerűvé.

(3) Számítógéppel nem támogatott rendszerben a "kifizethető" megjelölés bélyegző formájában jelenik meg, amely az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő aláírását tartalmazza. Számítógépes rendszer esetében a "kifizethető" megjelölés az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő személyes jelszavával való elektronikus érvényesítés formájában történik.

3. szakasz

A kiadások engedélyezése

66. cikk

(1) A kiadások engedélyezése során az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kifizetési utalvány kibocsátásával utasítja a számvitelért felelős tisztviselőt, hogy az általa érvényesített kiadási tételt fizesse ki.

(2) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő keltezi és aláírja a kifizetési utalványt, majd elküldi a számvitelért felelős tisztviselőnek. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a 38. cikk (6) bekezdésével összhangban megőrzi a bizonylatokat.

(3) Adott esetben a számvitelért felelős tisztviselőnek megküldött kifizetési utalványt olyan okmány kíséri, amely igazolja, hogy a javakat a 90. cikk (1) bekezdésében említett leltárba vették.

4. szakasz

A kiadások kifizetése

67. cikk

(1) A kifizetés annak igazolásától függ, hogy a vonatkozó fellépést az általános költségvetési rendelet 49. cikke szerinti alap-jogiaktus, illetve a szerződés vagy támogatási megállapodás rendelkezéseivel összhangban végrehajtották, és a következő műveletek egyikére vonatkozik:

a) a teljes esedékes összeg kifizetése;

b) az esedékes összeg kifizetése a következő módok egyikével:

i. előfinanszírozás, amelyet több kifizetésre lehet felbontani;

ii. egy vagy több időközi kifizetés;

iii. az esedékes összegek fennmaradó részének kifizetése.

Az előfinanszírozás teljes egészében vagy részben beszámít az időközi kifizetésekbe.

A teljes előfinanszírozás és az időközi kifizetések beszámítanak a fennmaradó összegek kifizetésébe.

(2) Az elszámolásokban különbséget kell tenni a fizetés (1) bekezdésben említett különböző típusai között azok teljesítésekor.

68. cikk

A kiadásokat a számvitelért felelős tisztviselő teljesíti a rendelkezésre álló pénzeszközök keretein belül.

5. szakasz

A kiadási műveletek határidői

69. cikk

A kiadások érvényesítését, engedélyezését és kifizetését az általános költségvetési rendelet részletes végrehajtási szabályaiban meghatározott határidőkön belül és annak rendelkezéseivel összhangban kell végrehajtani.

6. FEJEZET

IT-rendszerek

70. cikk

Amennyiben a bevételi és kiadási műveletek kezelése számítógépes rendszerrel történik, úgy a dokumentumok számítógépes vagy elektronikus eljárással aláírhatók.

7. FEJEZET

Belső ellenőr

71. cikk

(1) A közösségi szervnek belső ellenőrzési feladata van, amelyet a vonatkozó nemzetközi szabványok szerint kell végrehajtani.

(2) A 38. cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül, a Bizottság belső ellenőre azonos hatáskört gyakorol a közösségi szervek és a Bizottság szervezeti egységei tekintetében.

72. cikk

(1) A belső ellenőr az igazgatási és ellenőrzési rendszerek minőségéről szóló független vélemények megalkotásával és a műveletek végrehajtási feltételeinek javítására és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás támogatására vonatkozó ajánlások megtételével tanácsot ad a közösségi szervnek a kockázatkezeléssel kapcsolatban.

Felelős különösen:

a) a belső igazgatási rendszerek alkalmasságának és hatékonyságának, valamint a programokat és fellépéseket végrehajtó szervezeti egységek teljesítményének a kapcsolódó kockázat figyelembevételével történő felméréséért; és

b) a költségvetés végrehajtási műveleteire alkalmazandó belső ellenőrzési rendszerek alkalmasságának és minőségének felméréséért.

(2) A belső ellenőr feladatai a közösségi szerv minden tevékenységére és szervezeti egységére vonatkoznak. Teljes és korlátlan hozzáféréssel rendelkezik azon információkhoz, amelyek munkája elvégzéséhez szükségesek.

(3) A belső ellenőr jelentést tesz az igazgatótanácsnak és az igazgatónak megállapításairól és ajánlásairól. Ez utóbbiak biztosítják, hogy intézkedéseket tesznek a vizsgálatok eredményeként született ajánlások alapján.

(4) A belső ellenőr éves belső ellenőrzési jelentést nyújt be a közösségi szervnek, amely, többek között, tartalmazza a végrehajtott belső ellenőrzések számát és típusát, az elkészített ajánlásokat, és az ezek nyomán hozott intézkedéseket. Ezen éves jelentés említést tesz minden olyan rendszerproblémáról is, amelyet az általános költségvetési rendelet 66. cikkének (4) bekezdése szerint létrehozott szaktestület tárt fel.

(5) A közösségi szerv minden évben elküldi az igazgató által összeállított jelentést a mentesítésért felelős hatóságnak és a Bizottságnak, amely összefoglalja a belső ellenőr által végzett belső ellenőrzések számát és típusát, az elkészített ajánlásokat és az ezek nyomán hozott intézkedéseket.

73. cikk

A belső ellenőr feladatainak elvégzése során hozott intézkedésekkel kapcsolatos felelősségét az általános költségvetési rendelet 87. cikkével összhangban kell megállapítani.

V. CÍM

KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ODAÍTÉLÉSE

74. cikk

A közbeszerzési szerződések odaítélésére az általános költségvetési rendelet vonatkozó rendelkezéseit és a rendelet részletes végrehajtási szabályait kell alkalmazni.

VI. CÍM

A KÖZÖSSÉGI SZERV ÁLTAL NYÚJTOTT TÁMOGATÁSOK

75. cikk

Amennyiben létesítő okiratával összhangban a közösségi szerv támogatást nyújthat, úgy az általános költségvetési rendelet vonatkozó rendelkezéseit és a rendelet részletes végrehajtási szabályait kell alkalmazni.

VII. CÍM

BESZÁMOLÓ BEMUTATÁSA ÉS KÖNYVVEZETÉS

1. FEJEZET

A beszámoló bemutatása

76. cikk

A közösségi szerv éves beszámolója magában foglalja:

a) a közösségi szerv pénzügyi kimutatásait;

b) a közösségi szerv költségvetésének végrehajtásáról készült jelentést.

A közösségi szerv elszámolásához csatolni kell a költségvetési és pénzgazdálkodásra vonatkozó éves jelentést.

77. cikk

A beszámolónak szabályszerűnek, pontosnak és átfogónak kell lennie, és megbízható és valós képet kell mutatnia:

a) a pénzügyi kimutatásokban az eszközökről és forrásokról, a költségekről és bevételekről, az eszközökben és forrásokban nem szereplő jogosultságokról és kötelezettségekről, valamint a pénzforgalomról;

b) a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekben a bevételi és kiadási műveletekről.

78. cikk

A pénzügyi kimutatásokat az általános költségvetési rendelet részletes végrehajtási szabályaiban meghatározott, általánosan elfogadott számviteli elvekkel összhangban kell összeállítani, amelyek a következők:

a) folyamatosság;

b) óvatosság;

c) a számviteli módszerek stabilitása;

d) összehasonlíthatóság;

e) részletesség;

f) bruttó elszámolás;

g) valódiság;

h) eredményelszámolás.

79. cikk

(1) Az eredményelszámolás elvével összhangban a pénzügyi kimutatások a pénzügyi évre vonatkozó költségeket és bevételeket mutatják a kifizetés vagy a beszedés időpontjától függetlenül.

(2) Az eszközök és források értékét az általános költségvetési rendelet 132. cikkében előírt számviteli módszerek által megállapított értékelési szabályokkal összhangban kell meghatározni.

80. cikk

(1) A pénzügyi kimutatást euróban kell elkészíteni, és a következőket tartalmazza:

a) a mérleg és a gazdasági eredménykimutatás, amelyek bemutatják az eszközöket és a forrásokat és a pénzügyi helyzetet, valamint az előző év december 31-i gazdasági eredményt; ezen adatokat a meghatározott jogi formájú gazdasági társaságok éves beszámolójáról szóló tanácsi irányelvben megállapított szerkezettel összhangban, de a közösségi szerv tevékenységeinek sajátos jellegét figyelembe véve kell közölni;

b) a pénzforgalmi táblázat, amely megmutatja az adott év alatt beszedett és kifizetett összegeket, valamint a végleges pénzügyi helyzetet;

c) a tőkeváltozások kimutatása, amely részletesen tartalmazza az adott év során a tőkeelszámolások egyes tételeiben bekövetkezett növekedést vagy csökkenést.

(2) A pénzügyi kimutatás melléklete kiegészíti és magyarázza az (1) bekezdésben említett kimutatásokban foglalt információt, és tartalmazza a nemzetközileg elfogadott számviteli gyakorlat által előírt kiegészítő információkat, amennyiben az a közösségi szerv tevékenységére vonatkozik.

81. cikk

A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésben szereplő adatokat euróban kell megadni. A következőket tartalmazza:

a) a költségvetési eredménykimutatás, amely felsorolja az adott évi összes költségvetési bevételi és kiadási műveletet; a költségvetéssel azonos szerkezetben készül;

b) a költségvetési eredménykimutatás melléklete, amely kiegészíti és magyarázza a kimutatásban szereplő információkat.

82. cikk

A számvitelért felelős tisztviselő legkésőbb a következő év március 31-éig megküldi a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének az előzetes beszámolót, valamint az e rendelet 76. cikkében említett költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló éves jelentést, hogy a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője az általános költségvetési rendelet 128. cikkének rendelkezései szerint összevonhassa a beszámolókat.

83. cikk

(1) Az általános költségvetési rendelet 129. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Számvevőszék legkésőbb június 15-ig megteszi észrevételeit az általános költségvetési rendelet 185. cikkében említett intézmények és szervek előzetes beszámolójára.

(2) Amint a közösségi szerv kézhez kapja a Számvevőszéknek az előzetes beszámolóra vonatkozó észrevételeit, az igazgató saját hatáskörében összeállítja a közösségi szerv végleges beszámolóját, és elküldi azt az igazgatótanácsnak, amely véleményezi a beszámolót.

(3) Az igazgató a végleges beszámolót az igazgatótanács véleményével együtt legkésőbb a következő év július 1-jéig megküldi a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének, a Számvevőszéknek, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

(4) A közösségi szerv végleges beszámolóját a következő pénzügyi év október 31-én ki kell hirdetni az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában.

(5) Az igazgató legkésőbb szeptember 30-ig választ küld a Számvevőszék éves jelentésében megfogalmazott észrevételeire.

2. FEJEZET

Könyvvezetés

1. szakasz

Közös rendelkezések

84. cikk

(1) A közösségi szerv számviteli rendszere a költségvetési és pénzügyi információk oly módon történő szervezését szolgálja, amely lehetővé teszi a számadatok bevitelét, iktatását és nyilvántartását.

(2) A számlák tartalmazzák az általános számlákat és a költségvetési számlákat. E számlákat euróban kell vezetni, naptári éves alapon.

(3) Az általános számlákban és a költségvetési számlákban szereplő számadatokat a költségvetési év zárásakor kell jóváhagyni, hogy az 1. fejezetben említett beszámolók elkészíthetők legyenek.

(4) A (2) és a (3) bekezdés ellenére az engedélyezésre jogosult tisztviselő vezethet analitikus nyilvántartást.

85. cikk

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője az általános költségvetési rendelet 133. cikkével összhangban fogadja el a közösségi szerv által alkalmazandó számviteli szabályokat és módszereket, valamint az összehangolt számlatükröt.

2. szakasz

Általános számlák

86. cikk

Az általános számlák kronológiai sorrendben, a kettős könyvvitel módszerével nyilvántartanak minden olyan eseményt és műveletet, amelyek kihatással vannak a közösségi szerv gazdasági és pénzügyi helyzetére, valamint eszközeire és forrásaira.

87. cikk

(1) A számlákon történő mozgások és az egyenlegek a könyvekben jelennek meg.

(2) Minden könyvelési tétel, beleértve a számlák kiigazítását is, azon bizonylatokon alapul, amelyre vonatkozik.

(3) A számviteli rendszernek olyannak kell lennie, hogy minden könyvelési tételnek nyoma maradjon.

88. cikk

A költségvetési év zárása után és a végső elszámolások bemutatásának időpontjáig a közösségi szerv számvitelért felelős tisztviselője bármely olyan, az adott évre vonatkozó kifizetéseket vagy beszedéseket nem érintő kiigazítást elvégezhet, amely szükséges az elszámolások szabályszerűségéhez és megbízhatóságához.

3. szakasz

Költségvetési számlák

89. cikk

(1) A költségvetési számlák részletesen nyilvántartják a költségvetés végrehajtását.

(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a költségvetési számlák nyilvántartanak minden, az e rendelet IV. címében előírt költségvetési bevételi és kiadási műveletet.

4. FEJEZET

Vagyonleltár

90. cikk

(1) A közösségi szerv leltárt vezet, amely feltünteti a közösségi szerv tulajdonát képező tárgyi eszközök, immateriális javak és befektetett pénzügyi eszközök mennyiségét és értékét a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által kidolgozott mintával összhangban.

A közösségi szerv ellenőrzi, hogy a leltárban szereplő bejegyzések megfelelnek-e a tényleges helyzetnek.

(2) Az ingó vagyon értékesítését megfelelő módon ki kell hirdetni.

VIII. CÍM

KÜLSŐ ELLENŐRZÉS ÉS MENTESÍTÉS

1. FEJEZET

Külső ellenőrzés

91. cikk

A Számvevőszék megvizsgálja a közösségi szerv számláit az EK-Szerződés 248. cikkével összhangban.

92. cikk

(1) A közösségi szerv költségvetését véglegesen elfogadott formában megküldi a Számvevőszéknek. A lehető leghamarabb tájékoztatja a Számvevőszéket minden, a 10., 14., 19. és 23. cikk szerint elfogadott döntésről és intézkedésről.

(2) A közösségi szerv megküldi a Számvevőszéknek az általa elfogadott belső pénzügyi szabályokat.

(3) A Számvevőszéket tájékoztatni kell az engedélyezésre jogosult tisztviselők, a számvitelért felelős tisztviselők, valamint az előlegelszámoló tisztviselők kinevezéséről, és a 34. cikk, a 43. cikk (1) és (4) bekezdése, valamint a 44. cikk szerinti felhatalmazási döntésekről.

93. cikk

A Számvevőszék által végzett ellenőrzést az általános költségvetési rendelet 139–144. cikke szabályozza.

2. FEJEZET

Mentesítés

94. cikk

(1) Az Európai Parlament a Tanács ajánlására az n + 2 év április 30-a előtt mentesíti az igazgatót az n évre vonatkozó költségvetés végrehajtása tekintetében.

(2) Amennyiben az (1) bekezdésben előírt időpont nem tartható, úgy az Európai Parlament vagy a Tanács tájékoztatja az igazgatót a halasztás okairól.

(3) Amennyiben az Európai Parlament elhalasztja a mentesítő döntés meghozatalát, úgy a Bizottság minden erőfeszítést megtesz a határozat útjában álló akadályok elmozdítását vagy elmozdításának elősegítését szolgáló intézkedések mielőbbi meghozatala érdekében.

95. cikk

(1) A mentesítő határozat kiterjed a közösségi szerv bevételeinek és kiadásainak számláira, az ebből következő egyenlegre és a közösségi szerv mérlegben feltüntetett eszközeire és forrásaira.

(2) A mentesítés megadásának céljából az Európai Parlament a Tanács vizsgálatát követően megvizsgálja a közösségi szerv számláit és pénzügyi kimutatásait. Megvizsgálja továbbá a Számvevőszék által készített éves jelentést, a közösségi szerv igazgatójának válaszait, valamint a Számvevőszék minden vonatkozó külön jelentését az adott pénzügyi év tekintetében, illetve a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló műveletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló nyilatkozatát.

(3) Az igazgató benyújt az Európai Parlamentnek annak kérésére és az általános költségvetési rendelet 146. cikkének (3) bekezdésében előírt módon minden olyan információt, amelyre az adott pénzügyi évre vonatkozó mentesítési eljárás szabályszerű alkalmazásához szükség van.

96. cikk

(1) Az igazgató megteszi a megfelelő lépéseket az Európai Parlament mentesítő határozatához kapcsolódó észrevételek és a Tanács által elfogadott, a mentesítésre vonatkozó javaslathoz kapcsolódó megjegyzések követésére.

(2) Az Európai Parlament vagy a Tanács kérésére az igazgató jelentést tesz az ezen észrevételek és megjegyzések figyelembevételével meghozott intézkedésekről. Ennek egy példányát megküldi a Bizottságnak és a Számvevőszéknek.

IX. CÍM

ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

97. cikk

A 83. cikkben említett határidőket először a 2005-ös költségvetési évre kell alkalmazni.

Az azt megelőző évekre a határidők a következők:

a) a 83. cikk (3) bekezdésére szeptember 15.;

b) a 83. cikk (4) bekezdésére november 30.;

c) a 83. cikk (5) bekezdésére október 31.

98. cikk

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság felhatalmazással rendelkezik arra, hogy beszerezzen minden olyan információt vagy magyarázatot, amely hatáskörében a költségvetési ügyekkel kapcsolatban szükséges.

99. cikk

Az igazgatótanács, amennyiben szükséges, az igazgató javaslatára a közösségi szerv pénzügyi szabályzatához részletes végrehajtási szabályokat fogad el.

100. cikk

E rendelet hatálybalépésekor minden, az általános költségvetési rendelet 185. cikkében említett szerv új pénzügyi szabályzatot fogad el, amely 2003. január 1-jén, de minden esetben nem több, mint hat hónappal azután lép hatályba, hogy az általános költségvetést terhelő támogatásnyújtást követően a szerv az említett 185. cikk hatálya alá kerül.

101. cikk

Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2002. november 19-én.

a Bizottság részéről

Franz Fischler

a Bizottság tagja

[1] HL L 248., 2002.9.15., 1. o.

[2] A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

[3] A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

[4] A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

--------------------------------------------------