AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK IRÁNYMUTATÁSA

(2007. augusztus 1.)

a monetáris pénzügyi intézményekről és a piaci statisztikákról (átdolgozás)

(EKB/2007/9)

(2007/830/EK)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányára és különösen annak 5.1., 12.1. és 14.3. cikkére,

tekintettel a monetáris pénzügyi intézmények ágazati összevont mérlegéről szóló, 2001. november 22-i EKB/2001/13 rendeletre (1),

tekintettel a kötelező tartalékok alkalmazásáról szóló, 2003. szeptember 12-i EKB/2003/9 rendeletre (2),

tekintettel a monetáris pénzügyi intézmények által a háztartások és a nem pénzügyi vállalatok betéteire és hiteleire alkalmazott kamatlábakra vonatkozó statisztikákról szóló, 2001. december 20-i EKB/2001/18 rendeletre (3),

tekintettel a befektetési alapok eszközeire és kötelezettségeire vonatkozó statisztikákról szóló, EKB/2007/8 rendeletre (4),

tekintettel az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (5),

tekintettel a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról szóló, 1986. december 8-i 86/635/EGK tanácsi irányelvre (6),

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszerében a könyvvitel és pénzügyi jelentéstétel jogi keretéről szóló, 2002. december 5-i EKB/2002/10 iránymutatásra (7),

tekintettel a Közösségben a nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 1996. június 25-i 2223/96/EK tanácsi rendelet (ESA 95) (8) A mellékletére,

mivel:

Az Európai Központi Bank egyes statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről és a nemzeti Központi Bankok monetáris és bankstatisztika terén történő statisztikai adatszolgáltatására vonatkozó eljárásokról szóló, 2003. február 6-i EKB/2003/2 iránymutatást több alkalommal jelentősen módosították. Most, hogy az említett iránymutatáshoz új módosításokat vezetnek be, az egyértelműség és átláthatóság érdekében kívánatos annak átdolgozása.

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYMUTATÁST:

1. cikk

Alkalmazási kör

Ez az iránymutatás meghatározza az NKB-k EKB irányában fennálló adatszolgáltatási kötelezettségeit a monetáris pénzügyi intézmények és piaci statisztikák tekintetében.

Az NKB-k a 3–18. cikkben említett adatokat ezen iránymutatás III. mellékletében meghatározott rendszerekkel és a IV. mellékletben megállapított elektronikus adatszolgáltatási előírásokkal összhangban szolgáltatják. Az EKB minden év szeptemberéig a következő évre vonatkozó adatszolgáltatási naptár formájában tájékoztatja az NKB-kat a pontos adatszolgáltatási időpontokról.

A visszamenőleges adatszolgáltatási követelmények kizárólag a 3., 6., 7., 10., 11. és 13–17. cikkben meghatározott adatszolgáltatásra vonatkoznak.

2. cikk

Meghatározások

Ezen iránymutatás alkalmazásában:

3. cikk

A monetáris pénzügyi intézmények mérlegtétel-statisztikái

a) Általános tudnivalók

Az EKB/2001/13 rendelettel összhangban az NKB-k két összevont mérleget készítenek és jelentenek, mindkettőt a bruttó összegekkel: az egyik összevont mérleg a „központi bank” MPI-alszektorra, a másik az „egyéb MPI-k” alszektorra vonatkozik.

Az NKB-k a saját központi banki mérlegükre vonatkozó szükséges statisztikai adatokat a számviteli rendszerükből nyerik az ezen iránymutatás I. mellékletében szereplő összekötő táblázatok alapján. Statisztikai adatszolgáltatási célokra az EKB a saját mérlegéből nyeri az NKB-k által saját mérlegükből nyert adatoknak megfelelő adatokat.

Az egyéb MPI-bankok mérlegére vonatkozó szükséges statisztikai adatokat az NKB-k az egyes rezidens MPI-k (a rezidens NKB kivételével) mérlegtétel-adatainak (BSI) összesítéséből nyerik.

Ezek a követelmények a hóvégi és negyedév végi állományokra (9) (állományok), valamint a tranzakciók miatti kiigazítások havi és negyedéves adataira is kiterjednek.

Az NKB-k ezen iránymutatás 1. részének III. mellékletével összhangban szolgáltatnak statisztikai adatokat a mérlegtételekről.

b) Tranzakciók miatti kiigazítások

Az NKB-k ezen iránymutatás V. mellékletével összhangban szolgáltatnak adatot az EKB-nak a havi és negyedéves átsorolási kiigazító adatsorokhoz és átértékelődés miatti kiigazító adatsorokhoz.

Az EKB az ügyleteket (10) úgy számítja ki, hogy megállapítja a hóvégi állományok különbségét, majd ebből a különbségből kiszűri a nem tranzakciókból származó hatásokat. A nem tranzakciókból származó állományváltozásokat tranzakció miatti kiigazításokkal távolítja el. A tranzakció miatti kiigazításoknak három típusa van:

Az NKB-k és az EKB Belső Pénzügyi Főigazgatósága a havi BSI állományadatokat és kiigazításokat azon hónap 15. munkanapjának zárásáig jelentik az EKB-nak, amely azt a hónapot követi, amelyre az adatok vonatkoznak.

Az NKB-k és az EKB Belső Pénzügyi Főigazgatósága a negyedéves BSI állományadatokat és kiigazításokat azon negyedév 28. munkanapjának zárásáig jelentik, amely azt a negyedévet követi, amelyre az adatok vonatkoznak.

Előfordulhat, hogy az NKB-knak felül kell vizsgálniuk az adott referencia-időszakot megelőző utolsó időszakra vonatkozó adatokat. Ezenkívül a referenciahónapot megelőző utolsó időszak előtti adatokra vonatkozó revízió is előfordulhat, amely származhat például hibákból, átsorolásokból, javított adatszolgáltatási eljárásokból stb. Az EKB egyidejűleg folytathat rendkívüli vagy rendes revíziót, illetve dönthet úgy, hogy elhalasztja a rendkívüli revíziókat a monetáris aggregátumok havi előállítási időszaka utánra.

A revíziós politikának meg kell felelnie az EKB Monetáris és bankstatisztikák összeállításáról szóló kézikönyvének (13) alapelveinek. A monetáris statisztikák minősége és stabilitása közötti egyensúly biztosítása érdekében, valamint a havi és a negyedéves statisztikák következetességének javítása céljából a havi adatok rendkívüli revízióját a negyedéves statisztikák beadásával azonos időben kell benyújtani.

Ha az NKB-k az EKB/2001/13 rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében felmentést adnak a kisebb MPI-knek, az EKB-nak szolgáltatott havi és negyedéves MPI-mérlegadatok összeállításakor az NKB-k ezen MPI-k lefedettségét 100 %-ra bruttósítják.

Az NKB-k a következő minimális követelmények teljesülésekor választhatják a lefedettség 100 %-ra való bruttósítási eljárását:

A központi banki mérleg összeállításánál az NKB-k és az EKB követik az EKB/2002/10-es iránymutatásban meghatározott, harmonizált számviteli szabályokat, kivéve:

Az EKB/2001/13 rendeletben meghatározott értékelési és számviteli szabályok vonatkoznak az „egyéb MPI-k”-re.

Az NKB-k a jelentősebb és a rendkívüli revíziók okait kifejtő magyarázó megjegyzéseket nyújtanak be.

Ezenkívül az ezen iránymutatás V. mellékletének 2. részében meghatározott eljárásokkal összhangban az NKB-k elküldik az EKB-nak az „átsorolásokat és egyéb kiigazításokat” érintő kiigazításokra vonatkozó magyarázó megjegyzéseket.

4. cikk

A konzisztencia ellenőrzése

Az NKB-k és az EKB figyelemmel kísérik az EKB/2001/13 rendelet alapján, statisztikai célokra szolgáltatott hó végi összevont mérlegük és az EKB/2002/10 iránymutatás alapján az eurorendszer heti pénzügyi kimutatásai számára szolgáltatott számviteli tételeik közötti összhangot. Ennek során az ezen iránymutatás II. mellékletében meghatározott eljárást követik.

Az NKB-k és az EKB havonta elvégzi a tartalmi összefüggések ezen ellenőrzését. A mérlegtétel-adatok jelentését megelőzően vagy azokkal együtt jelentik annak kimenetelét az EKB-nak a referencia-időszak végét követő 15. munkanapon, az EKB által meghatározott és az NKB-khoz minden év szeptemberének végéig eljuttatott éves adatszolgáltatási naptárral összhangban. Az olyan beszámolási időszakokban, amelyekben nem esik egybe az eurorendszerbeli statisztikai célú, hó végi összevont mérlegük és az eurorendszer heti pénzügyi kimutatása céljából szolgáltatott számviteli tételek jelentésének napja, az NKB-k a statisztikai adatokat összehasonlíthatják a hónap utolsó munkanapjára készített napi mérleggel. Saját mérlege összeállítójaként az EKB ugyanezen eljárást követi.

Az NKB-k és az EKB magyarázó megjegyzéseket – teljes körű és egyszerűsített magyarázó megjegyzéseket – küld a monetáris pénzügyi intézményeknek és a Piaci Statisztikai Osztálynak az azonosított eltérésekről. Teljes körű magyarázó megjegyzéseket évente egyszer kell összeállítani, az EBK által ezen iránymutatás II. mellékletének 3. részében leírt információval meghatározott napig. A többi hónapra vonatkozóan az egyszerűsített magyarázó megjegyzéseket kell összeállítani, az ezen iránymutatás II. mellékletének 2. részében meghatározott formanyomtatványnak megfelelően. Az összes NKB és az EKB egyidejűleg küldi meg a teljes körű magyarázó megjegyzéseket.

5. cikk

Az elektronikus pénzre vonatkozó statisztikák

Az EKB az NKB-kkal együttműködve évente azonosítja és nyilvántartja az Európai Unióban működő elektronikus pénzrendszerek jellemzőit, az azokra vonatkozó statisztikai adatok hozzáférhetőségét és az ehhez kapcsolódó adatgyűjtési módszereket. Az ezen iránymutatás III. mellékletének 2. részében meghatározott tételek listája alapján az NKB-k statisztikai információkat szolgáltatnak az MPI-k által kibocsátott elektronikus pénzről, azok hozzáférhetősége függvényében.

A havi adatokat legalább évente kétszer, március és szeptember utolsó munkanapjáig kell benyújtani az EKB-nak. Az adatok NKB-k rendelkezésére állásának függvényében gyakoribb adatszolgáltatás is lehetséges a referencia-időszak végét követő hónap utolsó munkanapjáig. A referencia-időszak a negyedév vagy azon hat hónap utolsó hónapja, amelyre a tétel vonatkozik. Ha nem állnak rendelkezésre az elektronikus pénzre vonatkozó egyenlegek, az NKB-k a hónap utolsó munkanapjáig rendelkezésre álló utolsó adatokat jelenthetik.

6. cikk

Központi kormányzati mérlegstatisztikák

a) Általános tudnivalók

Az NKB-k ezen iránymutatás III. mellékletének 3. részével összhangban statisztikai információkat szolgáltatnak a központi kormányzatnál elhelyezett betétekről, azaz az elhelyezett betétek közeli helyettesítőiről, valamint a készpénz- és értékpapír-állományokról.

A de minimis elv értelmében nem szükséges adatot szolgáltatni akkor, ha a jelenség nem létezik vagy nem jelentős. A „központi kormányzat tulajdonában lévő eurobankjegyek és érmék” jelentése kiemelt prioritást élvező tájékoztató adatként történik. Be lehet nyújtani a rendelkezésre álló adatok alapján elkészített becsléseket, így például a monetáris unió pénzügyi elszámolásainak (MUFA) éves vagy negyedéves adatait.

b) Tranzakció miatti kiigazítások

A tranzakció miatti kiigazításokra vonatkozó adatokat ezen iránymutatás 3. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően kell szolgáltatni.

A sorozatokat havonta kell jelenteni, havi a mérlegstatisztikákra vonatkozóan a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott időpontokban.

7. cikk

Tájékoztató adatok

a) Általános tudnivalók

Az adatok hozzáférhetősége által megengedett mértékben – a legjobb becslés módszerét is beleértve –, illetve amennyiben az érintett szerződés monetáris szempontból jelentős, az NKB-k ezen iránymutatás III. mellékletének 4. részében felsorolt tájékoztató adatoknak megfelelően további statisztikai adatokat szolgáltatnak a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott mérlegstatisztikák kiegészítéseként és az azok gyakoriságával megegyező gyakorisággal. Az EKB az NKB-kkal együttműködve megállapítja és nyilvántartja a szóban forgó statisztikai adatok hozzáférhetőségét és az ehhez kapcsolódó adatgyűjtési módszereket. A vastaggal keretezett rovatként jelölt, kiemelt prioritást élvező tájékoztató adatok jelentik az euroövezet monetáris aggregátumaihoz és a MUFA összeállításához szükséges információt.

Az EKB és az NKB közötti megállapodás alapján a nyíllal (↑) jelölt, vastaggal keretezett rovatok, NKB-k általi jelentése nem kötelező, amennyiben az EKB alternatív adatforrásokat használ.

Az NKB-k dönthetnek úgy, hogy nem kérnek teljes körű adatszolgáltatást az EKB/2001/13 rendelet I. melléklete 2. részének 3. és 4. táblázatában szereplő, az eurót be nem vezetett tagállamoknak megfelelő rovatokkal kapcsolatban, amennyiben a valamely magasabb szinten gyűjtött adatok alapján azok jelentéktelennek bizonyulnak. Ilyen esetben az NKB-k rendszeres időközönként és legalább évente egyszer kiértékelik, hogy az eurót be nem vezetett tagállamoknak megfelelő rovatok tekintetében jelentősek-e az adatok vagy sem, és tájékoztatják az EKB-t és az MPI-ket az összes változásról, ami az említett rovatok adatszolgáltatási követelményeiben történik. Ha az eurót be nem vezetett tagállamoknak megfelelő rovatok adatai jelentéktelenek, és az NKB-k nem kérnek teljes körű adatszolgáltatást, az NKB-k felbecslik az adatokat a meglévő információk alapján az alábbiakban meghatározott módszerekkel, és negyedéves gyakorisággal tájékoztató adatként jelentik azokat.

b) Tranzakció miatti kiigazítások

Tranzakciós adatokat az EKB és az NKB közötti kétoldalú megállapodás alapján lehet szolgáltatni. A tranzakció miatti kiigazításokra vonatkozó adatok szolgáltatása az ezen iránymutatás 3. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően történik.

Az ezen iránymutatás III. melléklete 4. részének 1. és 2. szakaszában szereplő tételek sorozatait havi gyakorisággal, az ezen iránymutatás III. melléklete 4. részének 3. szakaszában szereplő tételekét pedig negyedéves gyakorissággal kell szolgáltatni, az EKB/2001/13 rendelettel összhangban szolgáltatott kötelező havi és negyedéves MPI mérlegstatisztikákkal megegyező időben.

Az eurót be nem vezetett tagállamoknak megfelelő és az EKB/2001/13 rendelet I. melléklete 2. részének 3. és 4. táblázatában szereplő rovatok adatait a vonatkozó negyedévet követő 28. munkanap végétől számított további egy hónap késéssel lehet jelenteni, ha azok az NKB-k becsléséből származnak és tájékoztató adatként kerülnek jelentésre.

Az ebben a cikkben előírt tájékoztató adatokat az EKB/2001/13 rendeletnek megfelelően szolgáltatott adatokra vonatkozó azonos értékelési és számviteli szabályok szerint kell bejelenteni.

Az EKB/2001/13 rendelet I. melléklete 2. részének 3. és 4. táblázataira hivatkozva, amennyiben az NKB-k nem kérik az eurót be nem vezetett tagállamoknak megfelelő rovatokra vonatkozó adatszolgáltatást, ezen adatok becslése az alábbi előírásokkal összhangban történik.

Ha az NKB-k meglévő információk alapján becslik meg az adatokat, tájékoztató adatként kell szolgáltatniuk ezeket az EKB-nak. Az EKB-val való ellenkező megállapodás hiányában az alábbi becslési módszerek használatosak:

8. cikk

Tartalékalap-statisztikák

Az összevont tartalékalapra vonatkozó, forrástípusok szerint lebontott havi statisztikákat az EKB/2003/9 rendeletnek és az EKB/2001/13 rendeletben meghatározott kategóriáknak megfelelően, hónap végi állományként kell kiszámítani. Az ezen iránymutatás III. mellékletének 5. részével összhangban a statisztikák elkészítéséhez felhasznált adatok a tartalékképzési kötelezettség hatálya alá tartozó hitelintézetek által az NKB-knak benyújtott adatokból származnak.

A hitelintézetek tartalékalap-statisztikája hat, hónap végi állományadatokból álló idősort foglal magában, amelyet havonta, legkésőbb a tartalékolási időszak kezdete előtti utolsó NKB-munkanapig kell a KBER adatcsererendszerén keresztül az EKB-nak továbbítani. A kisebb („cutting off the tail – eloszlás vége elhagyásával érintett”) hitelintézetek negyedévente egyszerűsített bontásban szolgáltatnak adatokat az NKB-knak. E kisebb hitelintézetek esetében egyszerűsített tartalékalap-statisztikát kell alkalmazni a három tartalékolási időszakra. Az NKB-k a kisebb hitelintézetek tartalékalapra vonatkozó negyedéves adatait azok kibocsátását követő három adatszolgáltatás során használják fel az EKB-nak küldött havi számadatokhoz.

Az adatszolgáltató intézmények által a tartalékolási időszak kezdete után elvégzett, a tartalékalapra és/vagy a tartalékképzési követelményekre irányuló revíziók nem vonják maguk után a tartalékalapra és a tartalékképzési követelményekre vonatkozó, statisztikák revízióját.

9. cikk

Makroarányszám-statisztikák

Az EKB hóvégi statisztikai adatok felhasználásával havonta ellenőrzi, hogy a hitelintézetek az EKB/2001/13 rendelettel összhangban szolgáltatnak-e adatot, valamint a tartalékalapból a hitelintézetek által a legfeljebb kétéves megállapodás szerinti lejárattal kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírjaikból származó forrásaik állományára alkalmazható, szabványosított levonásaik pontosságát. Az NKB-k a szükséges aggregátumokat ezen iránymutatás III. mellékletének 6. részével összhangban állítják össze és jelentik az EKB-nak.

A hitelintézetekre vonatkozó, hónap végi állományokból álló három idősort havonta, legkésőbb a tartalékolási időszak kezdete előtti NKB munkanapig kell továbbítani az EKB-nak.

Ezeket az idősorokat akkor is továbbítani kell, ha a kapcsolódó mérlegtételek a tagállamra nem vonatkoznak.

10. cikk

Hitelintézetek mérlegstatisztikája

a) Általános tudnivalók

Az NKB-k az EKB/2001/13 rendelet I. melléklete 2. része 1., 2. és 4. táblázatának, valamint az ezen iránymutatás III. melléklete 7. részének megfelelően, külön mérlegtétel-adatokat szolgáltatnak az EKB-nak a hitelintézeti szektorra vonatkozóan. Mivel az adatokat a teljes MPI-szektor vonatkozásában az EKB/2001/13 rendeletnek megfelelően már jelentik, az ebben a cikkben meghatározott követelmények azokra a tagállamokra vonatkoznak, amelyekben az egyéb MPI-k adatszolgáltatói köre hitelintézetekből és pénzpiaci alapokból (PPA-k) áll, és amelyekben a PPA-k hatása statisztikailag jelentős amiatt, mert a következő feltételek egyszerre teljesülnek:

Annak ellenére, hogy egyes tagállamokban néhány egyéb intézetet MPI-ként sorolnak be, mennyiségi megközelítésben ezek jelentéktelenek.

b) Tranzakció miatti kiigazítások

A tranzakció miatti kiigazításokra vonatkozó adatok jelentése ezen iránymutatás 3. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően történik.

Az adatokat negyedévente, a referencia-időszak végét követő 28 munkanapon belül kell szolgáltatni.

Az ezen iránymutatás III. melléklete 7. részének 3. táblázatában előírt adatokat 2005 márciusától mint referenciahónaptól kell szolgáltatni.

A hitelintézetek mérlegeinek tekintetében szolgáltatott adatoknak le kell fedniük az e szektorba besorolt intézetek 100 %-át. Ahol az eloszlás vége elhagyásának elve alkalmazásának következtében a tényleges adatszolgáltatási lefedettség nem éri el a 100 %-ot, az NKB-knak bruttósítaniuk kell az adatokat a 100 %-os lefedettség biztosítása érdekében.

11. cikk

Strukturális pénzügyi mutatószámok

a) Általános tudnivalók

Az NKB-k ezen iránymutatás III. mellékletének 8. részével összhangban mérlegadatokat szolgáltatnak az egyéb strukturális pénzügyi mutatószámokról.

Az NKB-k az ezen iránymutatás III. mellékletének 8. részében előírt 18 mutatószám tekintetében szolgáltatnak adatot, az ott megállapított fogalmi és módszertani szabályokkal összhangban. A mérlegtétel-statisztikák összeállításakor követendő statisztikai elvek különösen a következők:

b) Tranzakció miatti kiigazítások

A tranzakció miatti kiigazításokra vonatkozó adatokat ezen iránymutatás 3. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően kell szolgáltatni.

A hitelintézetekre vonatkozó strukturális pénzügyi mutatószámok kiszámításához szükséges adatokat minden év márciusának végéig kell jelenteni az előző évre vonatkozóan. A „Hitelintézetek által foglalkoztatottak létszáma” mutatószámot lehetőség szerint minden év májusának végéig kell szolgáltatni az előző évre vonatkozóan.

A szolgáltatott adatok revíziójánál az NKB-k a következő általános elveket alkalmazzák:

Az összegyűjtött adatoknak az EKB/2001/13 rendelet I. melléklete 1. részének I.2. szakaszával összhangban meghatározott hitelintézetek 100 %-át kell lefedniük. Azokban az esetekben, amikor az eloszlás vége elhagyásának elve alkalmazása miatt a tényleges adatszolgáltatási lefedettség nem éri el a 100 %-ot, az NKB-knak a 100 %-os lefedettség biztosítása érdekében bruttósítaniuk kell az ezen iránymutatás 3. cikke (4) bekezdésével összhangban szolgáltatott adatokat.

Az NKB-k jelentik az EKB-nak a fenti meghatározásoktól és szabályoktól való összes eltérést, a nemzeti gyakorlat ellenőrzésének lehetővé tétele érdekében. Az NKB-k benyújtják a jelentősebb revíziók okait kifejtő magyarázó megjegyzéseiket.

12. cikk

A Nemzetközi Valutaalap céljaira szolgáltatandó adatok

A Nemzetközi Valutaalappal (IMF) szembeni jogszabályi kötelezettségeik sérelme nélkül az NKB-k kiegészítő MPI mérlegtétel-statisztikákat küldhetnek az EKB-n keresztül az IMF-nek a következő technikai rendelkezésekkel összhangban.

Az ezen iránymutatás III. mellékletének 9. részében előírt MPI-mérlegtételeket az NKB-k a mérlegtétel-adatok rendszeres havi küldésének keretében továbbítják az EKB-nak. Az adattovábbításnak egybe kell esnie a mérlegtétel-adatok EKB-nak való rendszeres jelentésével, amely annak a hónapnak a végét követő 15. munkanapon történik, amelyre az adatok vonatkoznak, ezen iránymutatás 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban. Az ezen iránymutatás 7. cikkének (2) bekezdésében meghatározott, kiemelt prioritást élvező tájékoztató adatok gyakoriságát és határidőit az itt meghatározott sorozatokra is alkalmazni kell.

13. cikk

Az értékpapírosításra és az eredetileg nem MPI-knek nyújtott MPI-hitelek egyéb átruházására vonatkozó statisztikák

Az adatok rendelkezésre állásától függően, a legjobb becslés módszerét is beleértve, az NKB-k az ezen iránymutatás III. mellékletének 10. részével összhangban statisztikai adatokat szolgáltatnak a harmadik félnek eladott és átruházott MPI-hitelekről.

Az EKB-nak szolgáltatandó adatok a következőket tartalmazzák: i. bruttó forgalom, ii. eredetileg MPI-k által nyújtott és harmadik félnek eladott hitelek nettó forgalma, ha a bruttó forgalomra vonatkozó adatok nem állnak rendelkezésre, és iii. amennyiben hozzáférhetők, mindkét esetben jelenteni kell az állományadatokat. Mindhárom adattípus esetében külön kell jelenteni a pénzügyi közvetítő vállalatnak (PKV) értékesített, azaz PVK-n keresztül értékpapírosított hiteleket, és a más közvetítőkre akár értékpapírosítással, akár anélkül átruházott hiteleket. Mivel a hitel nem MPI-szektornak értékesített hitelként értendő, csak akkor szükséges az ilyen jellegű adatszolgáltatás, ha már nem jelenik meg sem azon MPI mérlegében, amelyik eredetileg nyújtotta a hitelt az egyéb rezidens szektoroknak, sem más MPI mérlegében.

Az adattovábbítás annak a hónapnak a végét követő 15. munkanapon történik, amelyre az adatok vonatkoznak.

14. cikk

Az egyéb pénzügyi közvetítőkre vonatkozó statisztikák

a) Általános tudnivalók

Az NKB-k ezen iránymutatás III. melléklete 11. részével összhangban szolgáltatnak adatot az EPK-król. A következő EPK-alkategóriákra vonatkozóan külön kell adatot szolgáltatni: i. befektetési alapok (kivéve a PPA-kat); ii. értékpapír-kereskedők; iii. hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok; és iv. egyéb EPK-k.

Az EKP-kra vonatkozó adatok szolgáltatásakor az országos szinten adott időpontban rendelkezésre álló adatokra kell támaszkodni. Ha tényleges adatok nem állnak rendelkezésre vagy nem dolgozhatók fel, nemzeti becsléseket kell jelenteni. Abban az esetben, ha az adatok alapjául szolgáló gazdasági jelenség létezik, de azt statisztikailag nem kísérik figyelemmel, és ezért nemzeti becslések sem nyújthatók, az NKB-k választhatnak, hogy egyáltalán nem vagy hiányzó adatként jelentik ezeket az idősorokat. Minden nem jelentett idősort tehát „létező, de nem gyűjtött” adatként kell értelmezni, és az EKB feltételezéseket és becsléseket készíthet az euroövezeti aggregátumok összeállításának céljából. Az adatszolgáltatók köre a részt vevő tagállamokban rezidens minden típusú EPK-t magában foglal: a területen belül található intézményeket, beleértve a területen kívüli anyavállalatok leányvállalatait és az ezen a területen kívüli központtal rendelkező intézmények fióktelepeit.

A következő kulcsfontosságú mutatószámokat és kiegészítő információt kell jelenteni:

b) Tranzakció miatti kiigazítások

Tranzakció miatti kiigazító adatokat az állományadatokban bekövetkező jelentős törések, illetve átsorolások és egyéb kiigazítások esetén lehet jelenteni. Tranzakciós kiigazító adatokat lehet szolgáltatni például különösen az ESA 95 keretrendszer végrehajtásával kapcsolatos átsorolások miatt.

Ha két egymást követő időszak állományadatai közötti különbség alapján becslik meg a tranzakciókat, az idősorokat egyáltalán nem vagy hiányzó adatként kell jelenteni.

A tranzakció miatti kiigazításokra vonatkozó adatokat ezen iránymutatás 3. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően kell szolgáltatni.

Az adatokat az EKB-nak negyedévente kell jelenteni. Az EPK-statisztikákat legkésőbb a referencia-időszak végét követő harmadik hónap utolsó napjáig, illetve – ha a hónap utolsó naptári napja az NKB-ban nem munkanap – az NKB ezt megelőző munkanapjáig kell továbbítani az EKB-nak. A pontos adatközlési időpontokat az NKB-k előzetesen, adatszolgáltatási naptár formájában kapják meg az EKB-tól, minden év szeptemberéig.

Előfordulhat, hogy az NKB-knak felül kell vizsgálniuk az előző negyedévben továbbított adatokat. Ezen kívül sor kerülhet a korábbi negyedévekben jelentett adatok revíziójára is.

A következő általános elvek érvényesülnek:

Az EPK-k által az elszámolásaik készítése során követett számviteli szabályoknak meg kell felelniük a 86/635/EGK irányelv nemzeti jogba átültetett rendelkezéseinek és bármely egyéb irányadó nemzetközi standardnak. A tagállamokban érvényes számviteli gyakorlatok sérelme nélkül, statisztikai célokra az összes eszközt és kötelezettséget bruttó összegben kell jelenteni. Az értékelési módszerek a vonatkozó kategóriákban kerülnek feltüntetésre.

Az NKB-k ezen iránymutatás III. melléklete 11. részének 3. szakaszával összhangban nyújtanak magyarázó megjegyzéseket az EKB-nak. Az NKB-k magyarázó megjegyzéseket adnak a jelentősebb revíziók esetén.

Az NKB-k megszüntetik az EPK-k keretében a BA-kra vonatkozó statisztikai adatok szolgáltatását, amint a Kormányzótanács – a Statisztikai Bizottság véleményének figyelembe vételével – úgy határoz, hogy az ezen iránymutatás 18. cikkének megfelelően jelentett BA-eszközökről és -kötelezettségekről rendelkezésre álló statisztikák euroövezeti szinten megjelentethető minőségűek, legkésőbb 2009 negyedik negyedévéig. Az NKB-k ezen iránymutatás III. mellékletének 11. részével összhangban a BA-statisztikákat levezethetik az ezen iránymutatás III. mellékletének 14. részével összhangban a BA-eszközökre és -kötelezettségekre vonatkozó statisztikák céljából gyűjtött, megfelelő statisztikai információkból.

15. cikk

Az értékpapír-kibocsátásra vonatkozó statisztikák

Az NKB-k ezen iránymutatás III. mellékletének 12. részével összhangban statisztikai adatokat szolgáltatnak az euroövezet rezidenseinek bármely – akár belföldi, akár külföldi – pénznemben történő valamennyi értékpapír-kibocsátásáról.

Az EKB-nak történő adatszolgáltatásra havonta kerül sor. Az értékpapír-kibocsátási statisztikákat azon hónap végét követő öt héten belül kell továbbítani az EKB-nak, amelyre az adatok vonatkoznak. Az EKB adatszolgáltatási naptár formájában előzetesen értesíti az NKB-kat a pontos adattovábbítási időpontokról.

Az NKB-k ezen iránymutatás III. melléklete 12. részének 3. szakaszával összhangban nyújtanak magyarázó megjegyzéseket az EKB-nak.

16. cikk

Az MPI-kamatlábra vonatkozó statisztika

Az MPIR-statisztikák céljából az NKB-k az EKB/2001/18 rendelet II. mellékletének 1. és 2. függelékében meghatározott állományokra és új szerződésekre vonatkozó, nemzeti szinten aggregált, havi statisztikai információt szolgáltatnak.

E statisztikai információk jelentése az EKB által meghatározott és az NKB-khoz minden év szeptemberének végéig eljuttatott éves ütemtervvel összhangban történik.

Az NKB-k szükség esetén felülvizsgálhatják az előző referenciahónap értékeit. Előfordulhatnak például olyan revíziók is, amelyek az előző referenciahónap előtti adatokra alkalmazott hibákból, átsorolásokból, fejlettebb adatszolgáltatási eljárásokból stb. származnak.

A következő általános elvek érvényesülnek:

Azokban az esetekben, amikor a mintavétel alkalmazása miatt a tényleges MPIR adatszolgáltatási lefedettség nem éri el a 100 %-ot, az NKB-k a 100 %-os lefedettség biztosítása érdekében bruttósítják az új szerződések mennyiségére vonatkozó adatokat.

17. cikk

Fizetési statisztikák

Az NKB-k ezen iránymutatás 13. részének III. mellékletével összhangban szolgáltatnak adatot a fizetésekről. Ez az alábbiakból áll: i. a fizetési tranzakciókra és szerkezetekre vonatkozó adatok, a 4–9. táblázatban foglaltak szerint; és ii. az MPI-k és a hitelintézetek mérlegtételeire vonatkozó információk és a hitelintézetekre vonatkozó strukturális információk, az 1–3. táblázatban foglaltak szerint.

Az állományadatokat az 1–4. és 7. táblázat minden tételére vonatkozóan kell jelenteni. Az összes állomány az időszak végi számadatokra vonatkozik, a 2. táblázat tételei kivételével, amelyek „az utolsó tartalékolási időszak átlagára” vonatkoznak. Bruttó tranzakciókat az 5., 6., 8. és 9. táblázat olyan tételeinek vonatkozásában kell jelenteni, amelyek fizetési tranzakciókra vonatkozó adatokból állnak.

Az NKB-k minden tételről jelentenek visszamenőleges információkat.

Az adatok gyakoriságától függetlenül, évente kell jelenteni ezeket az idősorokat az EKB-nak. Az adatok a 4–9. táblázat minden tétele vonatkozásában éves gyakoriságúak. Az 1. táblázatban MPI-mérlegre vonatkozó információk havi gyakoriságúak. A 2. és 3. táblázatban szereplő hitelintézeti mérlegre vonatkozó információ negyedéves gyakoriságú, kivéve az NKB és elektronikus pénzintézeti tételek rovataiba sorolt tételeket, amelyek éves gyakoriságúak. A 3. táblázatban szereplő, hitelintézetekre vonatkozó strukturális információk éves gyakoriságúak. Az 1. és a 3. táblázat vonatkozásában, amennyiben az adatokhoz való hozzáférés súlyosan korlátozott, az NKB-k az időben történő és érvényes közlés biztosítása érdekében minimális adatkészletet is szolgáltathatnak.

A minimális mennyiségű adat a következőket tartalmazza:

Az EKB tájékoztatja az NKB-kat minden évben az egyes jelentéstételi időszakokra vonatkozó adatszolgáltatás pontos dátumáról. Az NKB-k továbbíthatják az aktuális adatokat akár az első jelentéstételi időszakot megelőzően – az EKB adatfogadási megerősítésétől függően –, akár bármely más időpontban a jelentéstételi időszakok közben.

Tényleges adatok hiányában az NKB-k lehetőség szerint becsléseket vagy ideiglenes adatokat használnak.

Az adatszolgáltatók vagy az NKB-k revíziókat végezhetnek újraszámítások vagy becslések alapján. Az NKB-k a jelentéstételi időszak (lehetőleg az első jelentéstételi időszak) részeként juttatják el a revíziókat az EKB-nak.

Az EKB az előző év magyarázó megjegyzéseit az első jelentéstételi időszak kezdete előtt, Word formátumban küldi el az NKB-knak, amelyet azok kitöltve és/vagy kijavítva küldenek vissza az EKB-nak. Ezekben a magyarázó megjegyzésekben az NKB-k részletesen kifejtik a követelményektől való eltéréseiket, lehetőség szerint kifejtve azoknak az adatokra való hatását.

18. cikk

A BA-k eszközeire és kötelezettségeire vonatkozó statisztikák

a) Általános tudnivalók

Ezen iránymutatás III. mellékletének 14. részével összhangban az NKB-k adatokat szolgáltatnak a BA-k eszközeiről és kötelezettségeiről a következő alszektorok vonatkozásában: részvényalapok, kötvényalapok, vegyes alapok, ingatlanalapok, fedezeti alapok és egyéb alapok, azaz a befektetés jellege szerint meghatározott alapok, amelyeket a BA típusa szerint nyíltvégű és zártvégű alapokra kell bontani. A befektetés jellege szerint meghatározott BA-k osztályozása céljából az átfogó alapok besorolásához azon alap kategóriáját kell alkalmazni, amelybe elsődlegesen befektetnek.

Ezek a követelmények a hó végi és negyedév végi állományokra, valamint a havi és negyedéves tranzakció miatti kiigazítások adataira is kiterjednek (14).

b) Tranzakció miatti kiigazítások

Az NKB-k ezen iránymutatás V. mellékletével összhangban és a III. melléklet 14. részében előírt módon külön adatokat szolgáltatnak az EKB-nak az árváltozásokból és az árfolyamváltozásokból eredő átértékelések miatti kiigazításokról, valamint az átsorolási kiigazításokról.

A pénzügyi tranzakciókat (és ezáltal a kiigazításokat) – amennyiben lehetséges – az ESA 95-tel összhangban kell levezetni (ESA 95 módszerként említve). Az EKB/2007/8 rendelettel összhangban az NKB-k a különböző nemzeti gyakorlatok miatt eltérhetnek az ESA 95-től. Amennyiben értékpapíronkénti állományadatok rendelkezésre állnak, az átértékelési kiigazításokat a közös eurorendszerbeli módszerrel, azaz az iránymutatás V. mellékletében leírt forgalomlevezetési módszerrel összhangban lehet levezetni.

c) Bemutatóra szóló befektetési jegyek

Ha az EKB/2007/8 rendelet I. mellékletével összhangban a BA-k, MPI-k és/vagy BA-n kívüli EPK-k által a bemutatóra szóló befektetési jegyekről szolgáltatott adatok nem teljesek vagy még nem hozzáférhetőek, az NKB-k ezen iránymutatás III. melléklete 14. részének 1. táblázatában található földrajzi és szektor szerinti bontással összhangban, a legjobb becslés módszere alapján szolgáltatnak adatot a bemutatóra szóló befektetési jegyekről.

d) Tájékoztató adatok

Az adatok rendelkezésre állásának függvényében, a legjobb becslés módszerét is beleértve, az NKB-k az iránymutatás III. melléklete 14. részének 3. táblázatával összhangban szolgáltatnak további statisztikai adatokat havi gyakorisággal.

Az NKB-k a havi BA-állományokra, átértékelési kiigazításokra és átsorolási kiigazításokra vonatkozó adatokat annak a hónapnak a végét követő 28. munkanap végéig jelentik az EKB-nak, amelyekre az adatok vonatkoznak. A tájékoztató adatok szolgáltatására is ez a határidő vonatkozik.

Az NKB-k a negyedéves BA-állományokra, átértékelési kiigazításokra és átsorolási kiigazításokra vonatkozó adatokat annak a negyedévnek a végét követő 28. munkanap végéig jelentik az EKB-nak, amelyekre az adatok vonatkoznak.

A havi és negyedéves adatok revíziójára a következő általános szabályok vonatkoznak:

Az euroövezet BA-statisztikái minőségének biztosítása érdekében – ha az NKB-k az EKB/2007/8 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének értelmében felmentést adnak a kisebb BA-knak – az EKB-nak szolgáltatott havi és negyedéves BA-eszközök és -kötelezettségek összeállításakor az NKB-knak az említett BA-k tekintetében a lefedettséget 100 %-ra kell bruttósítaniuk az állományok és az átértékelési kiigazítások esetében.

A következő minimális követelmények teljesülésekor választhatják az NKB-k az adatok 100 %-ra való bruttósításának eljárását:

Az EKB/2007/8 rendelet 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban felmentés adható azoknak a BA-knak, amelyek nemzeti számviteli szabályok miatt negyedéves gyakoriságnál ritkábban értékelik az eszközeiket. Az ilyen eltérés ellenére az NKB-által az EKB-nak szolgáltatott havi és negyedéves BA-adatoknak mindig tartalmazniuk kell az ezekre a BA-kra vonatkozó adatokat.

Amennyiben az EKB/2007/8 rendelet I. mellékletében meghatározott kombinált módszer kerül alkalmazásra, az NKB-k a BA-alszektorok aggregált negyedéves eszközeit és kötelezettséget ezen iránymutatás III. melléklete 14. részének 1. táblázatával összhangban, a következőképpen vezetik le:

A fentiek is alkalmazandók, ha az NKB-k az EKB/2007/8 rendelettel összhangban havonta gyűjtik össze a BA-k eszközeire és kötelezettségeire vonatkozó adatokat.

Az EKB/2007/8 rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban az NKB-k havonta gyűjtenek adatot a kibocsátott BA-befektetési jegyekről. Amennyiben az adatokat nem az EKB/2007/8 rendelet 6. cikke (3) bekezdésében meghatározott módon, havonta gyűjtik, a nem negyedév végi referenciahónapok tekintetében az NKB-k az összegyűjtött havi és negyedéves adatok alapján megbecslik a kibocsátott befektetési alapok jegyein/egységein kívüli BA-eszközök és -kötelezettségek havi adatait.

Ahol lehetséges, az NKB-k az egyes alapok szintjén készítik a becsléseket. Ugyanakkor az NKB a BA-alszektor vonatkozásában is elkészítheti a becsléseket, vagy felkérheti az EKB-t erre. Az utóbbi esetben az EKB kiegészítő információkat, például alaponkénti vagy értékpapíronkénti adatokat is kérhet.

Az EKB/2007/8 rendeletben meghatározott értékelési és/vagy számviteli szabályok is alkalmazandóak, amikor az NKB-k BA-kra vonatkozó adatokat szolgáltatnak az EKB-nak. Az olyan tételek vonatkozásában azonban, amelyeken felhalmozott kamat van, a következő szabályok alkalmazandóak:

Az NKB-k benyújtják a jelentősebb revíziók okait kifejtő magyarázó megjegyzéseiket. Az NKB-k az átsorolási kiigazításokra vonatkozó magyarázó megjegyzéseket is eljuttatják az EKB-hoz. Az NKB-k az ezen iránymutatás 18. cikke (3) bekezdésének c) pontjában leírt revíziókra vonatkozó magyarázó megjegyzéseket is küldenek.

Az EKB/2007/8 rendelet 4. cikke (3) bekezdésével összhangban az NKB-k engedélyezhetik, hogy a BA-k csoportként szolgáltassanak adatokat az eszközeikről és kötelezettségeikről, feltéve, ha ennek az eredménye hasonló lesz az alaponkénti adatszolgáltatás eredményeihez. A csoportként adatokat szolgáltató BA-k ugyanahhoz az alszektorhoz tartoznak, például a zártvégű ingatlanalapokhoz vagy a nyíltvégű ingatlanalapokhoz.

Az NKB-k évente elküldik az EKB-nak: i. a CSDB Kézikönyvvel összhangban a CSDB-ben lévő aktuális értékpapírok lefedettségét és minőségét elemző mutatókat vagy ii. a lefedettség- és minőségmutatók levezetéséhez szükséges aktuális információt.

A nemzeti értékpapír-adatbázisra támaszkodó NKB-k évente egyszer elküldik az EKB-nak az egy negyedévre és legalább két, statisztikailag jelentős BA-alszektorra vonatkozó aggregált eredményeket. Ezek az aggregált eredmények legfeljebb 5 %-kal térhetnek el azoktól az eredményektől, amelyeket a CSDB használatával kaptak volna. Mindez azokra az információkra vonatkozik, amelyeket nem a BA-k szolgáltatnak.

A fenti információkat minden év februárjának végéig kell elküldeni az EKB-nak úgy, hogy referenciának az előző év december végi adatai tekintendők.

19. cikk

Az MPI-k statisztikai célú jegyzéke

Ezen iránymutatás VI. mellékletének 1. része határozza meg az EKB/2001/13 rendelet 3. cikkében előírt, a MPI-k statisztikai célú jegyzékének létrehozása és vezetése céljából gyűjtött változókat.

Az MPI-szektor vagy a meglévő MPI-k attribútumainak változásakor az NKB-k jelentik az ezen iránymutatás VI. mellékletének 1. részében meghatározott változók frissítéseit. Változás következik be az MPI-szektorban, ha egy MPI csatlakozik a szektorhoz (azaz MPI jön létre vállalati fúzió eredményeként, új jogi személyek jönnek létre meglévő MPI szétválásával, új MPI létesül, vagy korábbi nem MPI jogállása megváltozik, amelynek következtében MPI-vé válik), illetve ha egy meglévő MPI elhagyja a szektort (azaz az MPI vállalati fúzióban vesz részt, másik intézmény vásárolja fel, több önálló jogi személlyé válik szét, a jogállása megváltozik, amelynek következtében nem MPI-vé válik, vagy az MPI felszámolásra kerül).

Ha egy új vagy egy változás előtt álló intézményről szolgáltatnak adatot, az NKB-k megadják az összes kötelező változót. Az MPI-szektorból nem vállalati fúzió részvevőjeként kilépő intézmény jelentésekor az NKB-knak legalább az alábbi információt kell szolgáltatniuk: a kérés fajtája (azaz törlés) és az MPI azonosító kódja (azaz az „mfi_id” változó).

Az NKB-k a megszűnt MPI-k azonosító kódjait nem adják ki ismételten új MPI-k számára. Amennyiben ez mégis elkerülhetetlen, az NKB-k egyidejűleg írásos magyarázatot nyújtanak be az EKB-nak (az „mfi_req_realloc” típusú „object_request” változó használatával).

Frissítések jelentése során az NKB-k használhatják a nemzeti karakterkészletüket, feltéve, ha a latin betűs ábécét használják. Az NKB-k Unicode-ot használnak, hogy minden speciális karakterkészlet helyesen jelenjen meg, amikor az EKB-tól a RIAD (Register of Institutions and Assets Database) adatcsererendszeren keresztül információt kapnak.

A frissítéseknek az EKB-hoz való elküldése előtt az NKB-k végrehajtják az iránymutatás VI. melléklete 2. részének 1-től 10-ig terjedő szakaszaiban előírt érvényességi ellenőrzéseket.

Amennyiben lehetséges, az NKB-k azonnal elküldik az EKB-nak az ezen iránymutatás VI. mellékletének 1. részében meghatározott változók frissítéseit az MPI-szektor vagy a meglévő MPI-k attribútumainak változásakor.

Ha ez nem lehetséges, az NKB-k írásos magyarázatot adnak az esemény előfordulása és annak az EKB-nak való jelentése közötti késedelemről.

Az NKB-k XML formátumban küldik el a frissítéseket a RIAD adatcsererendszeren keresztül, összhangban az „Exchange Specification for the RIAD Data Exchange System” (Adatcsere-specifikáció a RIAD adatcsererendszer számára) című dokumentummal. A RIAD adatcsererendszer zavara esetén a frissítéseket XML formátumban, az N13 Cebamail-hozzáférésen keresztül kell továbbítani. Ha a Cebamail rendszer nem használható az MPI-frissítéseket vagy -helyesbítéseket tartalmazó fájlok elküldésére, az NKB-k XML formátumban, e-mailen továbbítják a frissítéseket a következő címre: birs@ecb.int.

Ha kézi felviteli eljárást alkalmaznak, a műveleti hibák minimalizálása és a RIAD adatcsererendszeren keresztül szolgáltatott MPI-frissítések pontosságának és konzisztenciájának biztosítása érdekében az NKB-knak megfelelő ellenőrzési rendszerrel kell rendelkezniük.

A frissítések megérkezése után az EKB haladéktalanul végrehajtja az iránymutatás VI. melléklete 2. részének 1-től 11-ig terjedő szakaszaiban előírt érvényességi ellenőrzéseket.

Az EKB azonnal visszaküld az NKB-knak: i. egy elfogadásról szóló visszaigazolást, amely a feldolgozott és az MPI-adatbázisba sikeresen felvett MPI-frissítések összefoglalóját tartalmazza; és/vagy ii. egy hibajelentést, amely az MPI-frissítésekre és sikertelen érvényességi ellenőrzésekre vonatkozó részletes információkat tartalmazza. Az ezen iránymutatás VI. melléklete 2. részének 1-től 11-ig terjedő szakaszaival összhangban az EKB részben vagy egészben kiegészíti a hiányos, téves vagy hiányzó frissítési kérelmeket vagy elutasítja azokat.

A hibajelentés kézhezvételekor az NKB-k haladéktalanul intézkednek a helyesbített információ továbbításáról. Ha a helyes információt a más NKB-k által a legutóbbi hónap folyamán küldött frissítésekből lehet megszerezni, és az az EKB internetes oldalán még nem hozzáférhető, az NKB-knak az N13 Cebamail-hozzáférésen keresztül kell kapcsolatba lépniük az EKB-val, megadva az igényelt információk részleteit.

Az EKB minden EKB-munkanapon, közép-európai idő (CET) szerinti 17.00 órakor másolatot készít az MPI-listán végrehajtott összes változtatásról, és elküldi azt minden NKB-nak. A közzétett anyag teljes részletességgel tartalmazza az NKB-k által jelentett változásokat, amelyek a következők: i. új MPI-k; ii. frissített MPI-k; iii. megszűnt MPI-k; iv. MPI-azonosítókódok ismételt kiadása; v. MPI-azonosítókódok változása; és vi. ismételt kiadással járó MPI-azonosítókódok változása.

Az EKB másolatot készít az MPI-adatállományról, és hozzáférhetővé teszi azt az EKB honlapján minden EKB-munkanapon 17.00 órakor (CET). Feltünteti az összes MPI-adatot, függetlenül attól, hogy azok konzisztensek-e a monetáris politikai műveletek elfogadható ügyfeleinek (MPEÜ) adataival vagy sem.

Az EKB minden naptári hónap utolsó EKB-munkanapján 17.00 órakor (CET) másolatot készít az MPI-adatállományról és a MPEÜ-adatállomány egyik változójáról, azaz a „tartalék” változóról, megállapítva, hogy az euroövezetben rezidens hitelintézetek tartalékképzés hatálya alá tartoznak-e vagy sem. Ez a másolat nem tartalmazhat inkonzisztens MPI–MPEÜ-adatokat, azaz nem szerepelhetnek benne olyan hitelintézetek, amelyek megjelennek az MPI-adatállományban, de nincsenek benne az MPEÜ-ben és fordítva. A másolat készítését követő napon az EKB nyilvánosan elérhetővé teszi a tartalékképzési követelmények hatálya alá tartozó MPI-k és intézmények listáját. Ha a másolat pénteken 17.00 órakor (CET) készül, az EKB a frissített információt szombaton 12.00 órakor (CET) teszi elérhetővé.

A tartalékképzési követelmények hatálya alá tartozó MPI-k és intézmények listájának a honlapon való közzétételével egy időben az EKB elküldi azt az NKB-knak, a RIAD adatcsererendszeren keresztül.

20. cikk

A BA-k statisztikai célú jegyzéke

Ezen iránymutatás VII. mellékletében kerülnek meghatározásra az EKB/2007/8 rendelet 4. cikkében előírt, a BA-k statisztikai célú jegyzékének létrehozása és vezetése céljából gyűjtött változók.

A BA-szektor vagy a meglévő BA-k attribútumainak változásakor az NKB-k jelentik az ezen iránymutatás VII. mellékletének 1. részében meghatározott változók frissítéseit. Változás következik be a BA-szektorban, ha egy BA csatlakozik a BA-szektorhoz, illetve ha egy meglévő BA elhagyja a BA-szektort.

Az NKB-k két egymást követő negyedév végi nemzeti BA-listájuk összehasonlítása útján vezetik le a frissítéseket, azaz nem veszik figyelembe a negyedéveken belüli mozgásokat.

Ha egy új vagy egy változás előtt álló intézményről szolgáltatnak adatot, az NKB-k megadják az összes kötelező változót.

A BA-szektorból kilépő intézmény jelentésekor az NKB-knak legalább az alábbi információt kell szolgáltatniuk: a kérés fajtája (azaz törlés) és a BA azonosító kódja (azaz az „if_id” változó).

Évente egyszer, a december 31-i referenciadátumhoz tartozóan, az NKB-k elküldenek egy XML-fájlt különösen a BA-nkénti nettó eszközérték (NEÉ) jelentése céljából. Ez azt jelenti, hogy a NEÉ-t a BA-k egyéb jellemzőinek változásától függetlenül kell szolgáltatni. Az összes BA tekintetében a következő információkat kell jelenteni: a kérés fajtája (azaz „if_req_nav”), a BA egyedi azonosítókódja, a NEÉ összege és vonatkozó NEÉ meghatározásának dátuma.

Minden adott referenciadátum tekintetében az új BA-kra vonatkozó információt vagy a meglévő BA-k azonosítókódjainak változását a NEÉ-információ jelentése előtt, az EKB-nak először kell elküldeni.

Amennyiben lehetséges, az NKB-k a megszűnt BA-k azonosító kódjait nem adják ki ismételten új BA-k számára. Amennyiben ez mégis elkerülhetetlen, az NKB-k az N13 Cebamail-hozzáférésen keresztül írásos magyarázatot nyújtanak be az EKB-nak a BA-adattal egy időben (az „mfi_req_realloc” típusú „object_request” változó használatával).

Frissítések jelentése során az NKB-k használhatják a nemzeti karakterkészletüket, feltéve, ha a latin betűs ábécét használják. Az NKB-k Unicode-ot használnak, hogy minden speciális karakterkészlet helyesen jelenjen meg, amikor az EKB-tól a RIAD adatcsererendszeren keresztül információt kapnak.

A frissítéseknek az EKB-hoz való elküldése előtt az NKB-k végrehajtják az ezen iránymutatás VII. melléklete 3. részében előírt érvényességi ellenőrzéseket.

Az NKB-k legalább negyedévenként, a referenciadátumot követő kéthónapos határidővel elküldik az EKB-nak az ezen iránymutatás VII. mellékletének 1. részében meghatározott változók frissítéseit. Ezzel ellentétben a NEÉ-változót a befektetési alapok vonatkozásában évente frissítik, a december végi referenciadátumot követően legfeljebb két hónappal.

Az NKB-k a frissítéseket XML-fájlformátumban a KBER-Net hálózatán keresztül, az „Exchange Specification for the RIAD Data Exchange System” című dokumentumban lévő útmutatás szerint továbbítják. Az EKB ezt követően feldolgozza az adatokat a RIAD adatcsererendszeren keresztül. A KBER-net és/vagy a RIAD adatcsererendszer üzemzavara esetén a frissítéseket XML formátumban, az N13 Cebamail-hozzáférésen keresztül kell továbbítani. Ha a Cebamail rendszer nem használható a BA-frissítéseket vagy -helyesbítéseket tartalmazó fájlok elküldésére, az NKB-k XML formátumban, e-mailen továbbítják a frissítéseket a következő címre: birs@ecb.int.

Ha kézi felviteli eljárást alkalmaznak, a műveleti hibák minimalizálása és a RIAD adatcsererendszeren keresztül szolgáltatott BA-frissítések pontosságának és konzisztenciájának biztosítása érdekében az NKB-knak megfelelő ellenőrzési rendszerrel kell rendelkezniük.

A frissítések megérkezése után az EKB haladéktalanul végrehajtja az iránymutatás VII. melléklete 3. részében előírt érvényességi ellenőrzéseket.

Az EKB azonnal visszaküld az NKB-knak: i. egy elfogadásról szóló visszaigazolást, amely a feldolgozott és a BA-adatállományba sikeresen felvett BA-frissítések összefoglalóját tartalmazza; és/vagy ii. egy hibajelentést, amely a BA-frissítésekre és sikertelen érvényességi ellenőrzésekre vonatkozó részletes információkat tartalmazza. Ezen iránymutatás VII. melléklete 3. részével összhangban az EKB részben vagy egészben kiegészíti a hiányos, téves vagy hiányzó frissítési kérelmeket vagy elutasítja azokat.

A hibajelentés kézhezvételekor az NKB-knak haladéktalanul intézkedniük kell a helyesbített információ továbbításáról. Amennyiben ez lehetetlen, az előírt adatszolgáltatási határidőt követően legfeljebb négy munkanap (azaz a negyedik munkanapon közép-európai idő szerinti 17.59-ig) áll rendelkezésükre a helyesbített információ szolgáltatására.

A frissítések elküldésére előírt adatszolgáltatási napot követő negyedik munkanapon 18:00 óráig (CET) az EKB másolatot készít a BA-adatállományról, amely nem tartalmazza a bizalmas jelöléssel rendelkező értékeket és a NEÉ-változót. A frissített információk a következő napon 12 órától (CET) válnak hozzáférhetővé. Ha a másolat pénteken 18,00 órakor (CET) készül, az EKB a frissített információt szombaton 12.00 órakor (CET) teszi elérhetővé.

Az EKB nem hozhatja nyilvánosságra a „bizalmas” jelöléssel ellátott értékeket.

Az EKB nem hozhatja nyilvánosságra a befektetési alaponkénti NEÉ-t. Ehelyett az EKB a NEÉ alapján megállapítja a nagyságrendet és az egyes befektetési alapok nagyságát.

Az EKB a BA-k listájának a honlapon való közzétételével egyidejűleg elküldi azt az NKB-knak a RIAD adatcsererendszeren keresztül.

21. cikk

Hitelesítés

Az EKB 2533/98/EK és az EKB/2001/13 rendeletben foglalt ellenőrzési jogának sérelme nélkül az NKB-k ellenőrzik és biztosítják az EKB rendelkezésére bocsátott statisztikai adatok minőségét és megbízhatóságát.

22. cikk

Az adatok továbbítására vonatkozó előírások

Az NKB-k az EKB által megkövetelt statisztikai adatok elektronikus továbbításához a KBER által biztosított KBER-Netet használják. A statisztikai adatok elektronikus cseréjére kifejlesztett statisztikai üzenetformátum a Statisztikai Bizottság által elfogadott szabványos formátum. E követelmény nem tiltja a statisztikai adatok továbbítására szolgáló bármely egyéb eszköz tartalékmegoldásként történő alkalmazását, ha az EKB ehhez előzetesen hozzájárul.

23. cikk

Egyszerűsített módosítási eljárás

A Statisztikai Bizottság véleményének figyelembevételével az EKB Igazgatósága olyan technikai módosításokat hajthat végre ezen iránymutatás mellékletein, amelyek sem a mögöttes koncepcionális keretet nem változtatják meg, sem a tagállamok adatszolgáltatóinak adatszolgáltatási kötelezettségeit nem érintik.

24. cikk

Közzététel

Az NKB-k csak azt követően teszik közzé az euroövezet havi monetáris aggregátumaihoz való nemzeti hozzájárulásukat, hogy az EKB ezeket az aggregátumokat már közzétette. Ha az NKB-k ilyen adatokat közzétesznek, azoknak meg kell egyezniük a legutoljára közzétett, euroövezeti aggregátumokhoz való hozzájárulás adataival. Ha az NKB-k újra összeállítják az EKB által közzétett euroövezeti aggregátumokat, azokat változtatás nélkül kell közzétenniük.

25. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2003/2/EKB iránymutatás hatályát veszti.

26. cikk

Hatálybalépés

Ez az iránymutatás az EKB/2007/8 rendelet hatálybalépésének napját követő harmadik napon lép hatályba.

27. cikk

Címzettek

Ennek az iránymutatásnak valamennyi eurorendszerbeli központi bank a címzettje.

(1) HL L 333., 2001.12.17., 1. o. A legutóbb az EKB/2006/20 rendelettel (HL L 2., 2007.1.5., 3. o.) módosított rendelet.

(2) HL L 250., 2003.10.2., 10. o.

(3) HL L 10., 2002.1.12., 24. o. A legutóbb az EKB/2004/21 rendelettel (HL L 371., 2004.12.18., 42. o.) módosított rendelet.

(4) HL L 211., 2007.8.11., 8. o.

(5) HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

(6) HL L 372., 1986.12.31., 1. o. A legutóbb a 2006/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 224., 2006.8.16., 1. o.) módosított irányelv.

(7) HL L 58., 2003.3.3., 1. o.

(8) HL L 310., 1996.11.30., 1. o. A legutóbb a 2003/1267/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 180., 2003.7.18., 1. o.) módosított rendelet.

(9) A mérleg alapelvként a hónap/negyedév utolsó naptári napjával készül, a helyi munkaszüneti napok figyelembevétele nélkül. Számos esetben, amikor ez nem lehetséges, a mérleg az utolsó munkanap végén készül, a nemzeti piaci és számviteli szabályok értelmében.

(10) Azaz a tranzakciók.

(11) Azaz az MPI-k figyelembevétele vagy kihagyása, amennyiben a vállalkozás bekerült az MPI-szektorba vagy kivált onnan.

(12) Azaz fúziók és befolyásszerzések.

(13) European Monetary Institute, Money and Banking Statistics Compilation Guide – Guidance provided to NCBs for the compilation of money and banking statistics for submission to the ECB, megtalálható a www.ecb.int honlapon.

(14) Alapelvként az eszközökre és kötelezettségekre vonatkozó adatok a hónap vagy negyedév utolsó naptári napja alapján készülnek, a helyi munkaszüneti napok figyelembevétele nélkül. Sok esetben azonban ez nem lehetséges, és az eszközökre és kötelezettségekre vonatkozó adatokat a nemzeti piaci vagy a számviteli szabályoknak megfelelően, az utolsó munkanap végén állítják össze.

Minden NKB egy jelentést terjeszt be, amely az e feladat keretében szolgáltatott adatokat mutatja be. A jelentés az alábbiakban ismertetett témaköröket tárgyalja, és a lehetőségekhez mérten a javasolt szerkezetet követi. Különösen olyankor kell kiegészítő információt szolgáltatni, amikor a jelentett adatok nincsenek összhangban ezzel az iránymutatással, illetve ha nincs adatszolgáltatás, és ezt indokolni is kell. A jelentést Cebamailen keresztül, Word dokumentumként kell eljuttatniuk az EKB-nak. A jelentésnek legkésőbb az adatokkal egyidejűleg kell beérkeznie.

Az NKB-k minden adatot euróban kifejezve jelentenek az EKB-nak, ideértve a visszamenőleges idősorokat is. A belföldi rezidensek által egyéb devizában kibocsátott értékpapírok (C csoport) (34) euróra történő átszámításakor az NKB-k a lehető legnagyobb mértékben követik az ESA 95-ön (2) alapuló árfolyam-értékelési elveket (35) :

A referencia-időszak alatti visszaváltásokba beletartozik a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok és a jegyzett részvények kibocsátó általi minden visszavásárlása, amennyiben a befektető készpénzt kap az értékpapírokért. Az instrumentumok szokásos módon történő kivonásáról van itt szó. Ide tartozik minden olyan hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, amelynek futamideje lejárt, valamint az idő előtti visszaváltások is. Ide tartozik a vállalati részvények visszavásárlása is, ha a vállalat jogi formájának megváltozása előtt készpénzért az összes részvényét visszavásárolja, illetve ha alaptőke-csökkentés keretében részvényeinek egy részét készpénzért visszavásárolja. A vállalati részvények visszavásárlása nem tartozik ide, ha az saját részvényekbe történő befektetés (32) .

pénzügyi és nem pénzügyi vállalatok által kibocsátott, átruházható, rövid lejáratú papírok. Az ilyen papíroknak többféle elnevezése létezik, ideértve az alábbiakat: kereskedelmi papírok (commercial paper, commercial bills, bills of trade, bills of exchange), saját váltó (promissory note) és letéti jegy,

a befektetés típusa. A befektetési alapokra vonatkozó, befektetésfajták szerint lebontott adatokat elkülönítetten kell jelenteni a részvényalapok, kötvényalapok, vegyes alapok, ingatlanalapok és egyéb alapok vonatkozásában. A befektetési alapok befektetésfajta szerinti besorolását alapelvként azon eszközfajtának megfelelően kell elvégezni, amelyben a befektetési portfoliót elsődlegesen tartják. A „vegyes alapok” kategóriába kell besorolni a részvényekbe és kötvényekbe is befektető azon alapokat, amelyek esetében egyik instrumentum sem tekinthető túlsúlyban levőnek. Ha a fenti kategóriák szerinti egyetlen besorolás sem lehetséges, az alapot az „egyéb alapok” kategóriájába kell besorolni. Az elsődlegesen befektetési jegyekbe befektető, „befektetési alapba fektető alapok” (funds of funds) besorolásához azon alap kategóriáját kell alkalmazni, amelybe elsődlegesen befektettek. Ha ez a besorolás nem lehetséges, a befektetési alapokba fektető alapokat az „egyéb alapok” kategóriába kell sorolni. A befektetési alapok befektetésfajták szerinti besorolásának a nyilvános tájékoztató, az alapok szabályzata, az alapító okiratok vagy más szabályzatok, jegyzési dokumentumok vagy befektetési szerződések, forgalmazási dokumentumok és más hasonló joghatással bíró dokumentumok feltételein kell alapulniuk.

Más EU országok hitelintézetei fióktelepeinek száma. Ez a mutató az adatszolgáltató országban a más EU-országokban rezidens hitelintézetek fióktelepeinek számára vonatkozik. Ha egy hitelintézet egy adott országban több fiókteleppel is rendelkezik, azok egynek számítanak. Az NKB-knak itt is biztosítaniuk kell azt, hogy az adatok 1999 végétől összhangban legyenek az MPI-k jegyzékének keretében jelentett adatokkal.

A hitelintézetek összes eszközének Herfindahl indexe (HI). Az előző mutatószámhoz hasonlóan ez is a bankszektor koncentrációját mutatja. Az NKB-knak a lehetőségekhez mérten az „összesített” szemléletet kell követniük. Ez esetben a Herfindahl index kiszámításakor a csoportba tartozó minden hitelintézet összevont mérlegét kell figyelembe venni, esetleg az érintett intézmények éves pénzügyi kimutatásában szereplő számviteli információk felhasználásával. Amennyiben a kisebb hitelintézetek nem mindegyike jelent adatot, az adatokat fel kell bruttósítani.

Az alapjául szolgáló jelenség valóságos létezésétől függetlenül minden statisztikai jelentésnek tartalmaznia kell az EKB/2001/13 rendelet vonatkozó táblázataiban vagy az ezen iránymutatásban megállapított adatmennyiséget, akkor is, ha az zérus vagy hiányzik. Az „NC” kódot kell jelenteni annak jelzésére, hogy a jelenség nem létezik. Ha azonban az adatok nem léteznek a tájékoztató adatok egész szektorára, pl. az államháztartási adatsorokra, a nemzeti központi bankok (NKB-k) úgy is határozhatnak, hogy azokat nem jelentik.

Ha valamely NKB felül kíván vizsgálni egy megfigyelési szinthez rendelt attribútumot, a megfelelő attribútumo(ka)t egyidejűleg újra be kell nyújtani. Ha egy NKB felülvizsgál egy megfigyelést anélkül, hogy szolgáltatná a megfelelő attribútumértéket is, a létező értékek helyébe az alapértelmezett értékek lépnek.

Az MPI eszközfedezetű értékpapírokat bocsát ki. Gyakorlatilag a művelet ezzel be is fejeződött. Végül az MPI mentesülhet a hitelezővel, azaz az értékpapírokba befektetővel szembeni minden kötelezettsége alól azáltal, hogy az eszközoldalon bejegyzett hitellel visszafizeti a kötelezettségét. Ebben az esetben a művelet értékpapírosítássá válik.

Az adósság átvállalása olyan művelet, amelyben az (egyéb rezidens szektorok részét képező) állami vállalatokat a központi kormányzat váltja fel adósként az olyan hitelek tekintetében, amelyet eredetileg bankok (a monetáris pénzügyi intézmények [MPI-k] szektora) szolgáltattak. Ez a pénzügyi művelet más intézményi szektorok között is végbemehet, és a hitelek helyett az értékpapírokra is vonatkozhat. Ebben az esetben hasonlóan kellene kezelni.

Ez a művelet a fúzió ellentéte. Az eszközök/kötelezettségek értékelésében végbemenő változásnak mégis ugyanaz a hatása, mint a fúziónak. A más intézményekkel szembeni egyenlegek ebben az esetben is olyan összegeket tartalmazhatnak a két intézmény között, amelyek nem tranzakciók eredményei. Ezek az összegek pozitív előjellel, kiigazításként kerülnek be az „átsorolások és egyéb kiigazítások” alá. Az ebben a kontextusban rendelkezésre álló információ más jellegű. Ha két új intézmény jön létre, egy sornyi eszköze és kötelezettsége származik az előző intézménytől és két sornyi eszköz és kötelezettség az új intézményektől. A fent ismertetett új eljárások alkalmazhatók ebben az esetben is, ha a szétválás idejét veszik figyelembe a fúzió ideje helyett, és a szétválás esetén releváns információkat használják fel.

Fúzió esetén két különböző típusú „nem-tranzakció” jöhet létre: Az első és talán a legfontosabb, hogy az eszközök és kötelezettségek értékében következik be változás. Az ilyen átértékelődés/leértékelődés nem tranzakció, tehát az érintett összeg az „átértékelési kiigazítások” alá kerül. Ezenkívül a fúzióban résztvevő két intézmény között fennálló egyenlegek törlődnek. Az ESA 95 6.30. bekezdése szerint ez a törlődés nem pénzügyi tranzakció, és ezért egy negatív előjelű kiigazítás kerül be az „átsorolások és egyéb kiigazítások” alá, hogy a tranzakciós statisztikákban megmutatkozó hatását kiszűrjék (1) . Ahol az eszközök és kötelezettségek értékelési módszerei eltérőek, ott a törölt tételek átértékelésére/leértékelésére is sor kerül. A kiigazítások alapjául szolgáló információ a két fuzionált intézmény által utoljára jelentett eszközök és kötelezettségek és az új intézmény által először jelentett eszközök és kötelezettségek. Ideális esetben a fuzionált intézményeket felkérik, hogy információt szolgáltassanak a fúzió előtti és fúzió utáni eszközeikről és kötelezettségeikről arra az időre vonatkoztatva, amikor a fúzió végbemegy. Ily módon a fúzió előtti és utáni eszközök és kötelezettségek közötti különbség csak „nem-tranzakciós” forgalmat jelent. Ezzel ellentétben az Európai Központi Bank arra az implicit feltételezésre alapozva számítja ki a növekedési rátákat, hogy átsorolási kiigazításokra minden egyes adatszolgáltatási időszak végén sor kerül. Így tehát helyes a különálló intézmények által a nemzeti központi banknak utoljára jelentett eszközökre és kötelezettségekre, valamint a fuzionált intézmények által a következő adatszolgáltatási időszakban először jelentett eszközökre és kötelezettségekre alapozni a kiigazításokat. Ebben az esetben a fúzió és az előbbi két megfigyelés közötti adatszolgáltatási időszakban végbemenő tranzakciók hatását kiigazítás formájában együtt jelentik.

a BA-k közvetlenül jelentik az értékpapíronkénti tranzakciókat az NKB-knak: a BA-k értékpapíronkénti alapon jelentik az EKB/2007/8 rendelet 2. táblázatának a) és c) pontjaiban meghatározott referencia-időszak során történt értékpapír-vásárlások és -eladások összesített mennyiségét. Az NKB-k az „átértékelődés miatti kiigazítást” az időszak végi állományok és a tranzakciók közötti különbség maradványaként számítják ki, és az átértékelődés miatti kiigazítást ezen iránymutatással összhangban nyújtják be az EKB-nak.

Szükség lehet továbbá a negyedéves adatokat tartalmazó táblázatok tekintetében tett kiigazításokra akkor is, ha az 1. táblázatra vonatkozóan nem került sor kiigazításra. Ez az eset fordul elő, amikor a részletesebb negyedéves szinten átsorolásra kerül sor, viszont az összevontabb havi szinten ez az átsorolás nem mutatkozik. Ez vonatkozhat az „átértékelési kiigazításokra” is, amikor a havi sor különböző összetevői eltérő irányban mozdulnak el. Ez esetekben is biztosított a havi és negyedéves adatok összhangja. Az „értékpapírok árváltozása miatti kiigazítások” tekintetében a következetességet azáltal lehet megteremteni, hogy a havi „mérlegszemléletet” nemcsak a havi, hanem a negyedéves adatokat tartalmazó táblázatok esetében is alkalmazzák.

Ez az előírás a teljesség érdekében kiterjed az NKB-kra vonatkozó adatok (beleértve a visszamenőleges adatokat is) kiigazításának jelentésére is legalább 1999 januárjától.

A tájékoztató adattranzakciókat az MPI-k által kibocsátott értékpapírok tulajdonosainak rezidens státusza szerinti részletezésben is ki kell számítani annak érdekében, hogy ezen adatok is beépüljenek a rendszeres mérlegtétel-statisztikák készítésébe, valamint a monetáris aggregátumok kiszámításába. Ezért a tájékoztató adatok esetében átsorolási kiigazításokat, árfolyamváltozás miatti kiigazításokat és átértékelési kiigazításokat is kell számítani. Ezeket az adatokat a III. melléklet 4. részében ismertetett módon kell szolgáltatni.

a PPA-befektetési jegyek esetében az ügyfelek által végzett, betéti be- és kifizetések megfelelője a befektetési jegyek vásárlása/eladása; a betéti kamatok elszámolásának megfelelője a befektetési jegyek értékváltozása. Mivel a PPA befektetési jegyek/egységek értéke általában naponta változik, ez az instrumentum a napi kamatozású betétekhez hasonlít. Ennek az a magyarázata, hogy a PPA befektetési jegyek könnyen értékesíthetők. Ahogy a betéteknél is, a PPA befektetési jegyek minden állományváltozását pénzügyi tranzakcióként kell kezelni (újfent az „átsorolások és egyéb kiigazítások” kivételével).

A mérlegadatokra vonatkozó követelmények az összekötő gyakorlatoknak megfelelően, az EKB/NKB-k feladatainak tükrözése érdekében kis mértékben módosultak. Egyes tételek kimaradtak, azaz nem kell adatot szolgáltatni a repóügyletek és a felmondási idővel felmondható betétek részletezéséről. Más sorokkal viszont kiegészültek a táblázatok, azaz a forrásoldalon az „SDR ellenpárja” sorral, az eszközoldalon az „arany és aranykövetelések” és a „lehívási jogokból, SDR-ből és egyébből származó követelések” sorral, mivel ez az iránymutatás e sorok esetében is előírja az állományra vonatkozó adatszolgáltatást. Az EKB/NKB-k kiigazító adatokat nyújtanak be e sorok mindegyikére.

A mérleg forrásoldalán a hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok esetében is lehet az átértékeléseket jelenteni. E tekintetben azonban nem következik be változás az MPI-k adatszolgáltatási kötelezettségeiben, mivel a hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok árváltozás miatti átértékelése az EKB/2001/13 rendeletben meghatározott „minimumkövetelményeken” kívül marad.

A mérlegtétel-statisztikák esetében minden NKB külön kiigazító adatokat nyújt be a saját mérlegére és az egyéb MPI-k mérlegére vonatkozóan. Az EKB mérlegét érintő kiigazításokat szintén belsőleg állítja össze az EKB Belső Pénzügyi Főigazgatósága. Az NKB-k az MPI-k mérlegének minden sorára vonatkozó kiigazítást az ezen iránymutatás 3. cikkének (2) bekezdésében előírt gyakorisággal jelentik. A műveletsor folyamán szükség lehet arra, hogy az NKB-k kiszámítsanak és/vagy megbecsüljenek az olyan részletezések tekintetében kiigazításokat, amiket az MPI-k nem jelentenek, mivel azok nem tekinthetők az EKB/2001/13 rendelet I. melléklete, 2. részének 1A. táblázatában „minimumelőírásnak”. Az ezen iránymutatás III. mellékletének 1. része meghatározza, hogy csak az „átsorolásokat és egyéb kiigazításokat” vagy az „átértékelési kiigazításokat” is el kell küldeni az EKB-nak.

A be- és kilépők által az adatszolgáltató szektor összevont eszközeire és kötelezettségeire gyakorolt nettó hatást úgy határozzák meg, hogy összevonják az új belépők által jelentett nyitó eszközöket és kötelezettségeket és a szektort elhagyók által jelentett záró eszközökkel és kötelezettségekkel, majd kiszámítják a kettő különbségét. Ezt a nettó számadatot az „átsorolások és egyéb kiigazítások” sorban kell szerepeltetni. Bizonyos körülmények között az ügyfelek adatszolgáltatása is érintett lehet, és a kiigazításokban ezt a hatást is figyelembe kell venni, ebben az esetben szektorbeli változásként. Ha például egy MPI lemond az engedélyéről, de tevékenységét a bankközi piacon keresztül finanszírozott EPI-ként folytatja, mesterségesen megnő az MPI-k által az EPI-knek nyújtott hiteltevékenység, ami kiigazítást tesz szükségessé („az ügyfél szerinti szektor besorolásának változásai” sorban).

A statisztikai lefedettség változásai következtében elvégzendő kiigazításokhoz szükséges legtöbb információ a statisztikai adatszolgáltatási rendszer keretében általában rendelkezésre áll. Szükségessé válhat azonban, hogy az NKB-k ad hoc információkat szerezzenek be az adatszolgáltató szektorba belépő intézményektől annak megállapítására, hogy az első jelentett eszközök és kötelezettségek kívülről kerültek-e be az adatszolgáltató szektorba, vagy a csatlakozást követően épültek ki. Hasonló információkat szereznek be az NKB-k az adatszolgáltató szektort elhagyó intézményektől.

Ez jelöli az MPI nyilvántartásban szereplőteljes nevét, beleértve a vállalati formát (azaz Plc, Ltd, SpA, etc.).

Az alapkezelő olyan intézmény, amely a befektetési alap napi működtetéséért felelős. Az alapkezelő az alap részére nyújthat befektetési kutatási és portfóliókezelési szolgáltatásokat is. Amennyiben a befektetési alap ügyvezetővel és olyan befektetési ügyvezetővel is rendelkezik, amely számára a kezelési szolgáltatásokat szervezték ki, az NKB-k az ügyvezető adatait jelentik.

„UCITS variable capital corporation”: korlátozott felelősségű alakzat (an arrangement limited by shares). Lényeges tulajdonsága az az egyszerűség, amellyel az intézmény képes visszavásárolni vagy visszaváltani tőkéjét. A kibocsátott tőkének mindenkor azonosnak kell lennie a biztosítékul szolgáló eszközök nettó eszközértékével. a változó tőkéjű társaság tulajdonosainak felelőssége korlátozott,

variability of the capital

A BA nyilvántartásban szereplő teljes neve, beleértve a vállalati format (azaz Plc, Ltd, SpA, etc.).

FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Adósság átvállalása (Debt assumption): olyan művelet, amelyben az (egyéb rezidens szektorok részét képező) állami vállalatokat a központi kormányzat váltja fel adósként az olyan hitelek tekintetében, amelyet eredetileg bankok szolgáltattak (a monetáris pénzügyi intézmények [MPI-k] szektora). Ez a pénzügyi művelet más intézményi szektorok között is megvalósulhat.

Alárendelt kötvények, amelyet gyakran neveznek alárendelt tartozásnak is (Subordinated bonds, often referred to as subordinated debt): a kibocsátó intézménnyel szemben fennálló olyan járulékos követelések, amelyeket csak az összes, magasabb státusú követelés (pl. betétek/hitelek vagy elsődleges hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok) kielégítését követően lehet érvényesíteni, s ez a „részvények és egyéb tulajdonosi részesedések” tétel egyes jellemzőivel ruházza fel azokat.

Államháztartás (General government): olyan rezidens egységekből áll, amelyek elsősorban egyéni és kollektív fogyasztásra szánt nem piaci áruk és szolgáltatások előállításával és/vagy a nemzeti jövedelem és vagyon újraelosztásával foglalkoznak (ESA 95, 2.68–2.70. bekezdés). Az államháztartás magában foglalja a központi kormányzatot, a tartományi kormányzatot, a helyi önkormányzatot és a társadalombiztosítási alapokat (ESA 95, 2.71–2.74. bekezdés). A szektorok szerinti besorolással kapcsolatos további útmutatás: Monetáris és bankstatisztikai szektor kézikönyve („Útmutató az ügyfelek statisztikai besorolásához”), Európai Központi Bank, 2. kiadás, 1999. november.

Átfogó alapok (Funds of funds): olyan befektetési alapok, amelyek elsősorban befektetési alapok befektetési jegyeibe/egységeibe fektetnek be. A befektetési alapok átfogó alapok szerinti besorolásának feltételeit a nyilvános tájékoztató, az alapok szabályzata, az alapító okiratok vagy más szabályzatok, jegyzési dokumentumok vagy befektetési szerződések, forgalmazási dokumentumok és más hasonló joghatással rendelkező dokumentumok határozzák meg. Az alapok azon kategóriájába kerülnek besorolásra, amelybe elsődlegesen befektetnek.

ATM készpénztranzakció (ATM cash transaction):: bankszámláról való olyan készpénzfelvétel vagy átutalás, amelyet bankjegykiadó automatán keresztül bonyolítanak le, egy készpénzfelvételi funkcióval rendelkező kártya használatával.

Átruházható betétek (Transferable deposits): olyan (nemzeti vagy külföldi pénznemben tartott) betétek, amelyek azonnal készpénzre válthatók, vagy amelyek csekkel, banki megbízással, terheléssel és más hasonló módon átruházhatók, bármilyen jelentős költség vagy nagyobb korlátozás nélkül (az ESA 95 5.42-től 5.44-ig terjedő bekezdései).

Attribútumok (Attributes): olyan statisztikai fogalmak, amelyek a használók számára kiegészítő kódolt (pl. az egység) vagy kódolatlan (pl. az összeállítási módszer) információt nyújtanak a továbbított adatokhoz. A „kötelező” jelleg az olyan attribútumokra vonatkozik, amelyeknek kötelezően rendelkezniük kell értékkel, másképp jelentéktelennek minősülnek azok a megfigyelések, amelyekre vonatkoznak. A „feltételes” jelleg az olyan attribútumokra vonatkozik, amelyeket csak abban az esetben kell meghatározni, ha azok az adatszolgáltató intézményben ismertek (pl. belföldi adatsorok azonosítása) vagy értelmezhetők (pl. összeállítás, törés), és üres értékeket is felvehetnek.

Átutalás (Credit transfer): olyan fizetőeszköz, amely lehetővé teszi a kifizetőnek, hogy a bankszámláját vezető intézményt utasítsa arra, hogy pénzeszközöket utaljon át a kedvezményezettnek. Ez egy fizetési megbízás vagy megbízások sora, amelyet abból a célból hoztak létre, hogy pénzeszközöket bocsássanak a kedvezményezett rendelkezésére. Az itt leírt fizetési megbízások és pénzeszközök a kifizető hitelintézetéből potenciálisan számos közvetítő hitelintézeten és/vagy több fizetési és elszámolási rendszeren keresztül a kedvezményezett hitelintézetbe kerülnek.

Az euroövezetben rezidens MPI-k által kibocsátott, a központi kormányzat tulajdonában lévő értékpapír-állomány (Central government holdings of instruments issued by euro area MFIs): az euroövezetben rezidens MPI-k által kibocsátott és a központi kormányzat tulajdonában levő, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok és a pénzpiaci alapok befektetési jegyei.

Bankjegykiadó automata, ATM (Automated teller machine): olyan elektromechanikus eszköz, amely lehetővé teszi, hogy az automata által olvasható műanyag kártyát használó, felhatalmazott kártyatulajdonosok készpénzt vegyenek fel a bankszámlájukról és/vagy hozzáférjenek más szolgáltatásokhoz, így például egyenleglekérdezéshez, átutaláshoz vagy betétek elhelyezéséhez. A csak egyenleglekérdezést engedélyező eszköz nem minősül ATM-nek. A statisztikában a következő funkciók szerepelnek: a „készpénzfelvétel funkció”, amely lehetővé teszi, hogy készpénzfelvételi funkcióval rendelkező kártyát használva az felhatalmazott használók készpénzt vegyenek fel a számlájukról; és az „átutalás funkció”, amely lehetővé teszi, hogy a felhatalmazott használók átutalásokat hajtsanak végre bankkártya használatával.

Bankkártya (Cards): a fizetési statisztikák alkalmazásában olyan műanyag eszköz, amelyet a tulajdonosa javakért és szolgáltatásokért való fizetésre vagy pénzfelvételre használhat.

Bankkártyakibocsájtó (Card issuer): négyszereplős rendszer esetében a hitelintézet (vagy ritkábban egy másik vállalkozás), amely tagja valamely bankkártyarendszernek, és amely szerződéses viszonyban áll egy bankkártya-tulajdonossal, és e viszony eredménye az adott bankkártyarendszerből származó bankkártya biztosítása és használata. Háromszereplős rendszer esetén (pl. American Express, Diners Club International stb.) a bankkártya kibocsátója maga a bankkártyarendszer.

Bankkártyarendszer (Card scheme): egy vagy több bankkártyamárka kiszolgálására létrehozott műszaki és kereskedelmi rendszer, amely gondoskodik a márka által értékesített szolgáltatások működéséhez szükséges szervezeti, jogi és keretszabályokról.

Befektetési alapok (Investment funds): meghatározásukat az EKB/2007/8 rendelet 1. cikkének első franciabekezdése tartalmazza.

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (Insurance corporations and pension funds): nem monetáris pénzügyi vállalatok és kvázivállalatok, amelyek elsődleges tevékenysége a kockázatok közös vállalása következtében végzett pénzügyi közvetítés (ESA 95, 2.60–2.67. bekezdés).

Biztosítótársaságok (Insurance companies): meghatározás szerint olyan vállalkozások, amelyek az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási tevékenység megkezdésére és gyakorlására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 1973. július 24-i 73/239/EGK, első tanácsi irányelv 6. cikkével vagy a közvetlen életbiztosítási tevékenység megkezdésére és gyakorlására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 1979. március 5-i 79/267/EGK első tanácsi irányelv 6. cikkével összhangban hivatalosan engedélyt kaptak. A viszontbiztosító társaságok nem tartoznak ide.

Csekk (Cheque): az egyik fél (a kiállító) által a másik fél (az utalványozott; általában egy hitelintézet) irányába kiállított írásos kötelezvény, amely megköveteli az utalványozottól, hogy az kérésre fizessen ki egy meghatározott összeget a kiállító vagy a kiállító által megnevezett harmadik fél részére.

Egyéb alapok (Other funds): olyan befektetési alap, amely nem sorolható a kötvényalap, részvényalap, vegyes alap, ingatlanalap és fedezeti alap kategóriájába.

Egyéb betétek (Other deposits): minden betét, az átruházható betéteken kívül. Az egyéb betétek fizetőeszközként sohasem használhatók fel, és csak jelentős korlátozással vagy szankcióval válthatóak fizetőeszközre, illetve átruházható betétre. Ebbe a kategóriába tartoznak a lekötött betétek és a takarékbetétek (az ESA 95 5.45-től 5.49-ig terjedő bekezdései).

Egyéb EPK-kategóriák (Other categories of OFIs): maradványkategória, amelybe azok a pénzügyi vállalatok tartoznak, amelyek nem szakosodnak a másik három EPK-kategóriára (befektetési alapok, értékpapír-kereskedők és hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok) jellemző tevékenységi körök egyikére sem. Ilyenek például a pénzügyi holdingvállalatok, valamint a kockázatitőke-társaságok vagy fejlesztésitőke-társaságok.

Egyéb pénzügyi közvetítők, EPK-k (Other financial intermediaries): nem monetáris pénzügyi vállalatok és kvázivállalatok (a biztosítótársaságok és nyugdíjalapok kivételével), amelyek elsődleges üzleti tevékenysége a pénzügyi közvetítés források nem készpénz, betét és/vagy betétek közeli helyettesítője formájában történő gyűjtése révén az MPI-k körén kívüli intézményi egységektől (ESA 95, 2.53–2.56. bekezdés).

Egynapos betétek (Overnight deposits): olyan betétek, amelyek készpénzre átválthatók és/vagy csekkel, bankmegbízással, terheléssel vagy más módon, jelentős késedelem, korlátozás és szankció nélkül átruházhatók. Az elektronikus pénz használatával összefüggésben előre kifizetett összegeket képviselő egyenlegek, amelyek akár hardveralapú elektronikus pénz (pl. előre kifizetett bankkártyák), akár az MPI-k által kibocsátott szoftveralapú elektronikus pénz formájában jelennek meg. Nem tartoznak ide a nem átruházható betétek, amelyek technikailag ugyan azonnal felmondhatók, azonban ezt csak jelentős szankciók terhe mellett lehet megtenni.

Eladáshelyi elektronikuspénz-átutalási terminálok, EFTPOS (Electronic funds transfer at point of sale): olyan POS-terminálok, amelyek elektronikus úton gyűjtik be a kifizetési információkat. Kialakíthatók úgy, hogy online (valós idejű hitelesítési kéréssel) vagy offline továbbítsák ezeket a fizetési információkat.

Eladási helyen lévő (POS) terminálok (Point of sale (POS) terminals): a fizetőkártyák nem virtuális, hanem fizikai eladási helyen történő használatát lehetővé tevő eszközök. Az eladási hely (point of sale, POS) javak és szolgáltatások nyújtását jelenti felügyelt vagy felügyelet nélküli terminálokon keresztül.

Elektronikus pénz kártyaterminálok (E-money card terminals): lehetővé teszik az átutalást az elektronikus pénz kibocsátójától egy elektronikus pénz funkcióval rendelkező kártyára és fordítva (elektronikus pénz kártyafeltöltési/kártyaterhelési terminál), illetve valamely kártya egyenlegéről a kedvezményezett egyenlegére (elektronikus pénz kártyaelfogadó terminál).

Elektronikus pénz kártyafeltöltési/kártyaterhelési tranzakciója (E-money card-loading/card-unloading transaction): olyan tranzakció, amely lehetővé teszi az elektronikus pénz átutalását az elektronikus pénz kibocsátójától egy elektronikus pénz funkcióval rendelkező kártyára és fordítva.

Elektronikus pénz (E-money): a kibocsátóval szembeni követelésben megtestesülő monetáris érték, amelyet i. elektronikus eszközön tárolnak; ii. legalább kibocsátott monetáris értékkel megegyező pénzmennyiség kézhezvételekor bocsátanak ki; iii. fizetés céljából a kibocsátótól eltérő vállalkozások elfogadnak. Ez a meghatározás követi az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről szóló, 2000. szeptember 18-i 2000/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet.

Elektronikus pénzzel történő vásárlási tranzakció (E-money purchase transaction): olyan tranzakció, amellyel az elektronikus pénz tulajdonosa elektronikuspénz-kártyával vagy más, elektronikus pénz tárolására szolgáló eszközzel elektronikus pénzt utal a saját egyenlegéről a kedvezményezett egyenlegére.

Elektronikuspénz-kibocsátó intézmény (E-money institution): a 2000/12/EK irányelv 1. cikke 1. pontjának a) alpontjában meghatározott hitelintézettől eltérő vállalkozás vagy bármely más jogi személy, amely elektronikus pénz formájában bocsát ki fizetőeszközöket.

Elkülönített alapok (Sub-funds): egy alapon belüli olyan különálló osztály vagy egység, amely különálló alapba vagy befektetési portfolióba fektet be. Az „elkülönített alap”„részalap” elnevezéssel is használatos. Minden egyes elkülönített alap önálló és szakosodott intézmény. A szakosodás vonatkozhat valamely meghatározott pénzügyi eszközre vagy egy adott piacra.

Értékpapír-kereskedők, ÉPK (Security and derivative dealers, SDDs): az ÉPK-ként besorolt értékpapír-kereskedők olyan pénzügyi vállalkozások, amelyek elsődleges tevékenységként az alábbi pénzügyi közvetítési feladatokat végzik: i. saját számlára végzett értékpapír-kereskedelem, amelynek során a közvetítő számlájára és kockázatára értékpapírokat vesznek és adnak el, és a tevékenység kizárólagos célja a vételi és eladási ár közötti árrés megszerzése, valamint ii. saját számlára folytatott kereskedelem, a tőzsdén vagy más szervezett piacon működési engedéllyel rendelkező pénzügyi közvetítő igénybevételével.

Értékpapír-kibocsátók (Issuers of securities): olyan vállalatok vagy kvázivállalatok, amelyek értékpapír-kibocsátással foglalkoznak, és amelyeket ezen eszközök tulajdonosaival szemben a kibocsátás feltételeivel összhangban jogi kötelezettség terhel.

Értékpapírosítás (Securitisation): olyan folyamat, amelyben külföldi befektetőktől pénzeszközök gyűjthetők azáltal, hogy lehetőségük nyílik egyedi pénzügyi eszközök csomagjaiba való befektetésre. Ez a művelet vagy abból áll, hogy egy MPI hiteleket ad el egy közvetítőnek, aki ezt követően vagy ezzel egy időben a hitelekkel fedezetten értékpapírokat bocsát ki, vagy pedig az adós által valamely hitel helyettesítéseként kibocsátott értékpapírok megszerzéséből (közvetítő bevonása nélkül). Mindkét műveletnek ugyanaz lesz az eredménye az MPI mérlegében.

Euro-kötvények (Eurobonds): olyan kötvények, amelyek általában több ország pénzügyi vállalataiból álló nemzetközi konzorcium közreműködésével, egyidejűleg legalább két ország piacán jelennek meg, és kibocsátásuk devizaneme nem szükségszerűen egyezik meg ezen országok nemzeti fizetőeszközével.

Fedezeti alapok (Hedge funds): ezen iránymutatás alkalmazásában olyan kollektív befektetési vállalkozás – függetlenül annak a nemzeti törvények szerinti jogi szerkezetétől –, amely viszonylag korlátozás nélküli befektetési stratégiákat használ arra, hogy pozitív abszolút nyereséget érjen el, és amelynek a kezelőit (a kezelői javadalmazáson felül) az alap teljesítményétől függően fizetik meg. E célból a fedezeti alapokra csekély számú korlátozás vonatkozik abban a tekintetben, hogy milyen pénzügyi eszközökbe fektethetnek be, és ezért rugalmasan használhatják a pénzügyi technikák széles skáláját, beleértve a tőkeáttételt, a fedezetlen eladást vagy bármely más technikát. Ez a meghatározás azokra az alapokra is vonatkozik, amelyek teljesen vagy részben más fedezeti alapba fektetnek be, feltéve, ha egyébként alkalmazható rájuk a meghatározás. A fedezeti alapok meghatározásának feltételeit a nyilvános tájékoztató, valamint az alapok szabályzata, az alapító okiratok vagy más szabályzatok, jegyzési dokumentumok vagy befektetési szerződések, forgalmazási dokumentumok és más, az alapokra vonatkozóan hasonló joghatással rendelkező dokumentumok állapítják meg.

Felmondással visszaváltható betétek (Deposits redeemable at notice): megállapodás szerinti lejárat nélküli, nem átruházható betétek, amelyeket nem lehet készpénzre váltani egy olyan előzetes felmondási időszak nélkül, amelynek letelte előtt a készpénzre váltás nem vagy csak szankció ellenében lehetséges. Magában foglalja a betéteket, amelyek – bár jogilag kérésre esetleg azonnal visszaválthatók – visszaváltásukra a nemzeti gyakorlatnak megfelelően csak egyes korlátozások és szankciók fizetése mellett kerülhet sor (a „legfeljebb három hónapos felmondással visszaváltható betétek” lejárati sávba tartoznak), ide tartoznak azok a befektetési számlák, amelyeknek nincs felmondási idejük vagy megállapodás szerinti lejáratuk, de a lehívhatóság tekintetében korlátozó rendelkezéseket tartalmaznak („több mint három hónapos” lejárati sávba tartoznak).

Felosztott részvénykibocsátások (Split share issues): olyan részvénykibocsátások, amelyek esetében a vállalat vagy a kvázivállalat bizonyos arányban megnöveli vagy megduplázza a részvények számát.

Fióktelepek (Branches):: nem bejegyzett egységek, amelyek független jogi személyiséggel nem rendelkeznek, és teljes egészében a tevékenység végzésének központja tulajdonában állnak.

Fix kamatozású kibocsátások (Fixed rate issues): minden olyan kibocsátás, amely esetében az értékpapír fő szelvényének kamatozásán alapuló kifizetés a teljes futamidő alatt változatlan. Ugyancsak ide tartoznak azok az értékpapírok, amelyek nem állandóan fix, de nem is állandóan változó kamatozásúak, azaz vegyes kamatozásúak (például az először fix, majd később változó kamatozású vagy az először változó, majd később fix kamatozású értékpapírok, az olyan értékpapírok, amelyek esetében az értékpapír teljes futamideje alatt nem azonos kifizetés jár a szelvényre, továbbá az emelkedő és csökkenő kamatozású értékpapírok).

Fizetési megbízás (Payment order):: a megbízó vagy a kedvezményezett utasítása fizetési szolgáltatójához, amellyel valamely fizetési tranzakció végrehajtását kéri.

Fizetési szolgáltatás használója (Payment service user): természetes vagy jogi személy, aki megbízóként vagy kedvezményezettként valamely pénzügyi szolgáltatást használ. A megbízó valamely fizetési tranzakcióban az a fél, aki kiállítja a fizetési utalványt vagy beleegyezik a pénzeszközöknek a kedvezményezettnek való átutalásába. A kedvezményezett az a természetes vagy jogi személy, aki a fizetési tranzakció tárgyát képező pénzeszközök rendeltetés szerinti végső címzettje.

Fizetési szolgáltatás (Payment service): olyan üzleti tevékenység, amely természetes vagy jogi személy nevében történő olyan fizetési tranzakció végrehajtásából áll, amelyben legalább egy fizetési szolgáltató az Európai Közösségben található. A fizetési statisztika alkalmazásában a fizetési szolgáltatás alatt valamely fizetési tranzakciónak további végrehajtás (amely egy másik alany feladata lehet) céljából valamely jogalany (pl. hitelintézet) általi elfogadása értendő, amely készpénz nélküli fizetéssel és/vagy elszámolással hajtható végre. A fizetési szolgáltatás nem kapcsolódik a technikai infrastruktúra biztosításához (pl. a kiskereskedőknél beszerelt távközlési vagy fizetési terminálok) és az elszámolás biztosításához (pl. fizetési rendszer).

Fizetési szolgáltató (Payment service provider): természetes vagy jogi személy, aki a foglalkozása vagy az üzleti tevékenysége részeként fizetési szolgáltatást nyújt a fizetési szolgáltatások használóinak.

Fizetési tranzakció (Payment transaction): a megbízó vagy a kedvezményezett által kezdeményezett folyamat, amely lehet letétbe helyezés, visszavonás vagy átutalás a megbízótól a kedvezményezett felé, függetlenül a fizetési szolgáltatás használóinak minden mögöttes kötelezettségétől. Lásd még a pénzeszközöket és a fizetőeszközöket.

Fizetőeszköz (Payment instrument): olyan eszköz vagy eljárássorozat, amely lehetővé teszi pénzeszközök átutalását a megbízótól a kedvezményezett felé.

Fizetőeszközök vagy másként a kiegyenlítés közvetítői (Means of payments, also referred to as settlement media): eszközök vagy eszközkövetelések, amelyeket a kedvezményezett a megbízó vele szemben fennálló fizetési kötelezettsége teljesítéseként elfogad.

Forgalom vagy másként (pénzügyi) tranzakciók (Flows, also referred to as (financial) transactions): úgy számítják ki, hogy a hó végi állományadatok közötti különbségből kiküszöbölik azokat a hatásokat, amelyek nem tranzakciók következtében jöttek létre. A nem tranzakcióból származó állományváltozásokat tranzakció miatti kiigazításokkal küszöbölik ki.

Forgalomban lévő készpénz (Currency in circulation):: a forgalomban lévő és fizetőeszközként használt bankjegyek és érmék.

Globális kötvények (Global bonds): olyan kötvények, amelyeket egyidejűleg bocsátanak ki a belföldi és az europiacon.

Hardveralapú elektronikus pénz (Hardware-based e-money): olyan elektronikuspénz-termékek, amelyek hordozható elektronikus eszközt, általában mikroprocesszoros chipet tartalmazó integrált áramkörös kártyát (pl. előre kifizetett kártyát) bocsátanak az ügyfelek rendelkezésére.

Határokon átnyúlóan kapott tranzakciók (Cross-border transactions received): olyan tranzakciók, amelyekben nem MPI-ket is érintő fizetőeszközök az adatszolgáltató országon kívülről érkeznek; azaz a tranzakciót kezdeményező fél az adatszolgáltató országon kívül található.

Határokon átnyúlóan küldött tranzakciók (Cross-border transactions sent): olyan tranzakciók, amelyekben a nem MPI-ket is érintő fizetőeszközök az adatszolgáltató országon kívülre kerülnek elküldésre; azaz a tranzakció címzettje az adatszolgáltató országon kívül található.

Háztartások (Households): magánszemélyek, valamint magánszemélyek mint fogyasztók csoportjai és kizárólag saját felhasználásra árukat és szolgáltatásokat, valamint piaci árukat és nem pénzügyi szolgáltatásokat előállítók, feltéve, hogy tevékenységük nem egyezik meg a kvázivállalatokéval. Ide tartoznak a háztartásokat segítő azon nonprofit intézmények, amelyek nem piaci áruk és nem piaci szolgáltatások előállítását végzik a háztartások meghatározott csoportjai számára (ESA 95, 2.75–2.88. bekezdés).

Hitel átruházása (Loan transfer): az értékpapírosításhoz hasonló művelet, amely során az MPI-k hiteleket adnak el a befektetőknek egy olyan eljárással, amely nem jár értékpapírok kibocsátásával. Ennek a műveletnek a gazdasági célja és statisztikai feldolgozása néhány vonatkozásában mégis hasonló az értékpapírosításhoz.

Hitelek (Loans): az adatszolgáltatók által a hitelfelvevőknek nyújtott hitelek, amelyek nem jelennek meg dokumentum formájában, vagy amelyeket egyetlen dokumentum képvisel (még is, ha az már forgathatóvá vált).

Hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok (Financial corporations engaged in lending, FCLs): EPK-ként besorolt pénzügyi vállalatok, amelyek elsődlegesen a háztartások és egyéb nem pénzügyi vállalatok finanszírozására szakosodtak. E kategóriába tartoznak a pénzügyi lízingre, faktoringra, jelzáloghitelezésre és fogyasztói hitelek nyújtására szakosodott vállalkozások. E pénzügyi vállalatok jogi formája lehet lakástakarékpénztár („building society”), települési hitelintézet, értékpapírosított eszközök tartására létrehozott pénzügyi közvetítő („financial vehicle corporation”) stb.

Hitelintézeti fióktelep (Branch of a credit institution): az üzletvitel folytatásának a központtól eltérő helye, amely az adatszolgáltató országban található, és amelyet egy másik országban jogszerűen bejegyzett hitelintézet hozott létre. Önálló fióktelepnek minősül az adatszolgáltató országban található, valamely másik országban jogszerűen bejegyzett, ugyanazon intézet által létrehozott minden egyes üzletviteli hely. Ezen üzletviteli helyek mindegyike egyedi irodának minősül (lásd az Iroda címszót).

Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (Debt securities),: azaz nem részvényjellegű értékpapírok, a pénzügyi derivatívák kivételével: ide tartozik minden olyan pénzügyi eszköz, amely bemutatóra szóló instrumentum, általában átruházható és a másodlagos piacokon kereskednek vele, és birtokosának nem biztosít tulajdonjogot az azt kibocsátó intézményi egységben. Ez a kategória olyan pénzügyi eszközöket foglal magában, amelyeket jellemzően forgalmazásra szánt dokumentumok képviselnek és amelyek névértékét kibocsátáskor határozzák meg. Ide tartoznak a váltók, kötvények, saját váltók, záloglevelek és más hasonló instrumentumok, amelyekkel szokásosan a pénzpiacokon kereskednek. Az ebbe a kategóriába sorolt instrumentumokat az jellemzi, hogy birtokosuk feltétlen jogot szerez egy fix vagy szerződésben meghatározott, változó, kamatszelvények révén hozzáférhető jövedelemre (kamatra) és/vagy egy megállapított fix összegre, amely meghatározott napon (napokon), illetve a kibocsátáskor meghatározott dátumtól kezdődően jár. A zártkörű kibocsátásokról a lehetőségekhez mérten kell adatot szolgáltatni. Ide tartoznak a globális kötvények is (ESA 95, 5.50–5.55. bekezdés). Ez megfelel az ESA 95 F. 33-as kategóriának.

Hosszú lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (Long-term debt securities): olyan, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, amelyek eredeti lejárata egy évnél hosszabb; a hosszú lejáratú értékpapírokat általában szelvényekkel bocsátják ki (lásd ESA 95, 5.60–5.64. bekezdés). Ez megfelel az ESA 95 F. 332-es kategóriának.

Ingatlanalapok (Real estate funds): elsődlegesen ingatlanba fektető befektetési alapok. A befektetési alapok ingatlanalapként történő besorolásának feltételeit a nyilvános tájékoztató, az alapok szabályzata, az alapító okiratok vagy más szabályzatok, jegyzési dokumentumok vagy befektetési szerződések, forgalmazási dokumentumok és más hasonló joghatással rendelkező dokumentumok határozzák meg.

Ingyenes részvények kibocsátása (Issue of bonus shares): új részvények részvényesekre történő allokációja részvénytulajdonuk arányában.

Internethez/személyi számítógéphez kapcsolódó egynapos betétek (Internet/PC-linked overnight deposits): nem MPI-k által vezetett egynapos betétszámlák, amelyekhez a tulajdonosuk az interneten vagy személyi számítógépre telepített, banki műveletek elvégzésére alkalmas szoftverrel és megfelelő távközlési vonalakkal hozzáférhet, és azt elektronikusan felhasználhatja (pl. arra, hogy átutalásokat hajtson végre, vagy számlákat egyenlítsen ki). Ehhez gyakran a számla tulajdonosa és az MPI-je közötti szerződés módosítása szükséges annak érdekében, hogy elérhetővé tegyék ezeket a szolgáltatásokat és szükség lehet arra is, hogy az MPI elektronikus azonosítót adjon a számla tulajdonosának (pl. PIN- és TAN-kódokat stb.).

Iroda (Office): olyan üzletviteli hely, amely jogilag független részét képezi i. valamely hitelintézetnek vagy valamely nem EGT-székhelyű banknak, ii. központi banknak vagy iii. más, nem MPI-knek fizetési szolgáltatásokat nyújtó intézménynek, és közvetlenül végzi a hitelintézeti üzletágra jellemző néhány vagy összes tranzakciót.

Jegyzett részvények vagy másként tőzsdén jegyzett részvények, kivéve a befektetési alapok jegyeit/egységeit (Quoted shares, also referred to as listed shares, excluding investment fund’s shares/units): minden olyan részvény, amelynek árfolyamát elismert tőzsdén vagy más szabályozott piacon jegyzik (ESA 95, 5.88–5.93. bekezdése). A jegyzett részvények értékelése és bejelentése piaci értéken történik. Ez megfelel az ESA 95 F. 511-es kategóriának.

Jogilag önálló nyugdíjalapok (Autonomous pension funds): külön intézményi egységek, amelyek fő tevékenysége a nyugdíjpénztári tevékenység. Ezek nem biztosítótársaságok.

Kamatszelvény nélküli kötvények (Zero coupon bonds): ide tartozik minden olyan kibocsátás, amelyhez nem tartozik szelvénybeváltás. Az ilyen kötvényeket általában névérték alatt bocsátják ki és névértéken váltják vissza. Ide tartoznak azok a kötvények is, amelyeket névértéken bocsátottak ki és névértéken váltanak vissza, például az olyan kötvények, amelyek visszaváltási értéke egy árfolyamhoz vagy indexhez kötődik. A diszkont vagy felár többnyire a kötvény futamideje alatt felhalmozott kamattal egyenértékű.

Kártyával való fizetés, kivéve az elektronikus pénz funkciót (Card payment, except with an e-money function): olyan kifizetési ügylet, amelyet terhelési, hitel- vagy késleltetett terhelési funkcióval rendelkező kártyával hajtanak végre valamely terminálon vagy más csatornákon.

Képzett rezidens egységek (Notional residentunits): i. nem rezidens egységek, amelyek gazdasági érdekeltségének központja egy adott ország gazdasági területén van, vagy ii. nem rezidens egységek az ország gazdasági területén lévő föld- vagy épülettulajdonosi minőségükben, de kizárólag az ilyen földet vagy épületeket érintő gazdasági műveletek vonatkozásában (ESA 95, 2.15. bekezdés).

Kereskedő (Merchant): olyan szakember vagy szakemberek csoportját képviselő testület, amely jogosult javak és szolgáltatások szállításáért pénzeszközök átvételére, és megállapodást kötött valamely hitelintézettel a fizetőeszközök fogadására. A kereskedő üzemeltethet egy olyan szervert (kereskedői szerver), amely lehetővé teheti, hogy az ügyfél megválaszthassa fizetőeszközt, és amely tárolja a tranzakciót a végső kiegyenlítés céljából.

Készpénzfelvétel a POS-terminálokon (Cash advance at POS terminals): olyan ügylet, amelynek során a bankkártya-tulajdonos készpénzhez jut a POS-terminálon keresztül, illetve POS-kifizetést eszközölhet a javakért és szolgáltatásokért.

Kibocsátás devizaneme (Currency of issuance): meghatározás szerint az értékpapír kibocsátási devizaneme.

Kibocsátó rezidens országa (Residency of issuer): egy kibocsátó intézmény abban az esetben tekintendő az adatszolgáltató országban rezidensnek, ha gazdasági érdekének központja az adatszolgáltató ország gazdasági területén helyezkedik el – azaz ha e területen tartósan (egy évig vagy hosszabb ideig) gazdasági tevékenységet végez (ESA 95, 1.30. bekezdés).

Kiegyenlítés közvetítői vagy más megnevezéssel fizetőeszközök (Settlement media, also referred to as means of payment): olyan eszközök vagy eszközkövetelések, amelyeket fizetésre használnak.

Korlátozott felelősség mellett működő társaságok által kibocsátott, osztalékként juttatott részvények (Dividend shares issued by limited liability companies): olyan értékpapírok, amelyek a származási országuk és körülményeik alapján számos néven ismertek, így például alapítói részvények, nyereségrészvények, osztalékként juttatott részvények stb. Ezek az értékpapírok: i. nem részei a jegyzett tőkének; ii. szigorú értelemben véve nem biztosítanak tulajdonosuknak a vállalatban társtulajdonosi jogot; és iii. tulajdonosuk nem jogosult a jegyzett tőkére kifizetett osztalékok után fennmaradó nyereségből való részesedésre, illetve a felszámolás után fennmaradó többlet hányadára.

Korlátozott felelősség mellett működő társaságok által kibocsátott tőkerészvények (Capital shares issued by limited liability companies): olyan értékpapírok, amelyek biztosítják tulajdonosuknak a vállalatban a társtulajdonosi jogot, valamint a teljes felosztott nyereségből és felszámolás esetén a nettó eszközökből való részesedést.

Korlátozott felelősség mellett működő társaságok visszaváltott részvényei (Redeemed shares in limited liability companies): olyan értékpapírok, amelyek tulajdonosai számára a tőkét már visszafizették, de amelyek továbbra is tulajdonosuknál maradnak, aki változatlanul a vállalat társtulajdonosa, és jogosult a fennmaradó jegyzett tőke után járó osztalék kifizetését követően megmaradó profitból és a felszámoláskor a likvidációs hányadból való részesedésre.

Kötvényalapok (Bond funds): olyan befektetési alapok (BA-k), amelyek elsősorban nem részvény értékpapírokba fektetnek be. A befektetési alapok kötvényalapként történő besorolásának feltételeit a nyilvános tájékoztató, az alapok szabályzata, az alapító okiratok vagy más szabályzatok, jegyzési dokumentumok vagy befektetési szerződések, forgalmazási dokumentumok és más hasonló joghatással rendelkező dokumentumok határozzák meg.

Központi kormányzat (Central government): az állam és más központi intézmények közigazgatási egységeit jelenti, amelyek hatásköre kiterjed a teljes gazdaság terü