A BIZOTTSÁG (EU) 2021/2011 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. november 17.)

a Kínai Népköztársaságból származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a továbbiakban: alaprendelet) (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

1. ELJÁRÁS

1.1. Az eljárás megindítása

(1) Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2020. szeptember 24-én az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína, érintett ország) származó, optikai szálakból álló kábelek Unióba érkező behozatalára vonatkozóan. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

(2) A Bizottság a vizsgálatot az Europacable (a továbbiakban: panaszos) által az uniós gyártók nevében benyújtott panasz nyomán indította el. A panaszos az optikai szálakból álló kábelek uniós össztermelésének több mint 25 %-át képviselte. A panaszban foglalt, a dömpinggel és az abból eredő jelentős kárral kapcsolatos bizonyítékok elegendőek voltak a vizsgálat megindításához.

(3) A Bizottság 2020. december 21-én szubvencióellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozóan, amely független a dömpingellenes vizsgálattól. A Bizottság a vizsgálat megindításról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3).

1.2. A behozatalok nyilvántartásba vétele

(4) A panaszos 2020. december 17-i, az előírt bizonyítékokkal alátámasztott kérelmére a Bizottság az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése alapján a 2021. március 29-i (EU) 2021/548 bizottsági végrehajtási rendelettel (4) (a továbbiakban: a nyilvántartásba vételt bevezető rendelet) nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be az érintett termék behozatalára vonatkozóan.

1.3. Érdekelt felek

(5) A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszost, az ismert uniós gyártókat, az ismert uniós szervezeteket, az ismert exportáló gyártókat, a kínai hatóságokat, valamint az ismert importőröket, kereskedőket és felhasználókat a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket az abban való részvételre.

(6) Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket fogalmazzanak meg az eljárás megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. Meghallgatásra került sor a panaszossal és a mintában szereplő egyik importőrrel (Cable 77 Danmark ApS [a továbbiakban: Cable 77]).

1.4. Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek

(7) A Bizottsághoz észrevételek érkeztek a kínai kormánytól, a gépek és elektronikai termékek behozatalával és kivitelével foglalkozó kínai kereskedelmi kamarától (a továbbiakban: CCCME), a panaszostól és egy importőrtől (Connect Com GmbH [a továbbiakban: Connect Com]).

(8) A Connect Com azt állította, hogy további információkra és a részletek tisztázására van szükség a panasszal kapcsolatban. Különösen azt hangsúlyozta, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci helyzetének romlása nem a Kínai Népköztársaságból érkező, kedvező árú behozatalnak, hanem a vállalatközi ügyletek viszonylag magas belső transzferárainak tudható be. A Connect Com ezenfelül azt állította, hogy az uniós gyártók a panaszban szereplő listája nem teljes. Mivel ezek az észrevételek az ügy érdemét, nem pedig az eljárás megindítását érintik, az alábbi (415) és (539)–(541) preambulumbekezdések foglalkoznak velük.

(9) A vizsgálat megindításának érdemi követelményeit illetően a CCCME azt állította, hogy a panaszos hiányosan értékelte a kárt panaszában, mivel a WTO dömpingellenes megállapodásának (a továbbiakban: dömpingellenes megállapodás) 3.4. cikkében felsorolt tizenöt kármutató közül hatról nem szolgáltatott adatokat (nevezetesen a következőkről: termelékenység, a beruházások megtérülése, pénzforgalom, munkabérek, növekedés és tőkebevonási vagy beruházási képesség). A CCCME továbbá azt állította, hogy a panaszos nem szolgáltatott megbízható/összehasonlítható adatokat az értékesítési árakról.

(10) A Bizottság emlékeztet arra, hogy – amint azt a panaszos a kínai kormány és a CCCME észrevételeire adott válaszában már megjegyezte – a dömpingellenes vizsgálat megindítására alkalmazandó jogi előírás a dömpingellenes megállapodás 5.2. cikke, míg a dömpingellenes megállapodás 3.4. cikke a vizsgálatot végző hatóság (jelen esetben a Bizottság) által végzett felülvizsgálatra vonatkozó standard. Ezért a panaszosnak meg kell felelnie a dömpingellenes megállapodás 5.2. cikkében foglalt követelményeknek, amelyeket az alaprendelet 5. cikkének (2) bekezdése tükröz. Miközben – amint azt a CCCME megjegyezte – a dömpingellenes megállapodás 5.2. cikke a dömpingellenes megállapodás 3.4. cikkére hivatkozik, az alaprendelet 5. cikkének (2) bekezdése pedig az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésére, ez a hivatkozás mindkét esetben csupán szemléltető jellegű („például a 3. cikk (2) és (4) bekezdésében felsorolt [tényezők és mutatók]” és „például a 3. cikk (3) és (5) bekezdésében felsorolt [tényezők és mutatók]”). (5) A dömpingellenes megállapodás 5.2. cikke és az alaprendelet 5. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a panasznak bizonyítékokat kell tartalmaznia a) a dömpingre; b) a kárra; valamint c) a dömping és a vélelmezett kár közötti ok-okozati összefüggésre vonatkozóan. Az uniós ítélkezési gyakorlat egyértelművé teszi, hogy „a panaszos által szolgáltatott információk mennyiségének és minőségének nem kell megegyeznie a dömping, a kár vagy az ok-okozati összefüggés fennállásának előzetes vagy végleges megállapításához szükséges szinttel”. (6) Következésképpen „azok a bizonyítékok, amelyek mennyiségüket vagy minőségüket tekintve nem elegendőek a dömping, a kár vagy az ok-okozati összefüggés előzetes vagy végleges megállapításához, elegendők lehetnek a vizsgálat megindításához.” (7)

(11) Annak az állításnak a kapcsán, miszerint a panaszos nem szolgáltatott megbízható/összehasonlítható adatokat az értékesítési árakról, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy – annak érdekében, hogy az érdekelt felek az eljárás során mindvégig gyakorolhassák a védelemhez való jogukat – a panasznak az érdekelt felek számára betekintésre nyitva álló változata tartalmazza az alapvető bizonyítékokat és a bizalmas megjelöléssel szolgáltatott adatok nem bizalmas összefoglalóját.

(12) Az alaprendelet 19. cikke és a dömpingellenes megállapodás 6. cikkének (5) bekezdése megengedi a bizalmas információk védelmét olyan esetekben, amikor az adatok közlése jelentős versenyelőnyt biztosítana egy versenytárs számára, vagy lényeges mértékben rontaná az információkat szolgáltató személy vagy azon személy helyzetét, akitől az adott személy az információkat megszerezte.

(13) A Bizottság elvégezte az értékelést, és elfogadta, hogy az értékesítési árakra vonatkozó adatok e kategóriákba tartoznak. Mindazonáltal annak érdekében, hogy az érdekelt felek számára – amint azt az alaprendelet 19. cikkének (2) bekezdése előírja – „a bizalmas információk lényege megfelelően érthető legyen”, a panaszosok a panasz bizalmas mellékleteiben foglalt információkról érdemi összefoglalót is benyújtottak. A panaszosok megfelelően összefoglalták az értékesítési árakra vonatkozó információkat, oly módon, hogy eközben nem tették közzé a többek között a panasz 44b. és 67. mellékletében szereplő érzékeny vállalatspecifikus adatokat.

(14) A CCCME azt is előadta, hogy a panasz nem mutatta be a kár meglétét, mivel az uniós gazdasági ágazat növelte termelését, és mivel a termelési kapacitás amiatti enyhe csökkenése, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt képes teljes mértékben kiszolgálni az újonnan megnövekedett európai felhasználásból adódó keresletet, önmagában nem jelez jelentős kárt. Az értékesítési volumenek is nőttek, miközben az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése csaknem 80 %-on állt, a jövedelmezőség pedig nem követett egyértelmű tendenciát, és nem utal kárra. E tekintetben a panaszos azt válaszolta, hogy az uniós felhasználás növekedése a kínai behozatalnak kedvezett, hogy a fennmaradó piaci részesedés nem releváns a kár értékelése szempontjából, továbbá hogy a kínai gyártók által elnyert pályázatok hatásai bizonyos idő után jelentkeznek majd. A CCCME azt válaszolta, hogy a felhasználásra, a termelésre és a termelési kapacitásra vonatkozó adatok azt mutatják, hogy az uniós gazdasági ágazat képes volt az uniós felhasználás növekedéséből származó nagyobb kereslet legnagyobb részét kiszolgálni, miközben üzleti tevékenységét bővítette.

(15) A CCCME továbbá azt is állította, hogy a panasz nem tartalmazott bizonyítékot a dömpingelt behozatal és a kár közötti ok-okozati összefüggésre nézve. Először, a CCCME azzal érvelt, hogy nincs összefüggés a Kínából érkező behozatal és az uniós gazdasági ágazat helyzetének alakulása között. A CCCME példaként arra hivatkozott, hogy 2017–2018-ban, amikor a Kínából érkező behozatal volumene a legerőteljesebben növekedett, az uniós gazdasági ágazat a jövedelmezőségének legjelentősebb növekedését könyvelhette el. Másodszor, 2018 és 2019 között a harmadik országokból érkező behozatal – a Kínából érkező behozatallal ellentétben – nőtt, tehát hatása nem róható fel Kínának, és ha kár következett be, azt az uniós gazdasági ágazat önmagának okozta azzal, hogy lassan reagált a piaci mozgásokra. A panaszos a CCCME ezen állítására reagálva előadta, hogy az ok-okozati összefüggés megállapítható, mivel a kár a Kínából érkező behozatal növekedésével egy időben következett be, és hogy a harmadik országokból érkező behozatalt azért nem vette figyelembe, mert az vagy csekély mértékű volt, vagy nem mutatott kárt okozó dömpingre. A CCCME válaszában emlékeztetett arra, hogy a 2017 és 2018 közötti időszakban (amikor a Kínából érkező behozatal volumene a legerőteljesebben növekedett) az uniós gazdasági ágazat a jövedelmezőség legjelentősebb növekedését könyvelhette el, és hogy a Kínából érkező behozatal növekedése és az uniós gazdasági ágazat csökkenő értékesítési volumene között nem volt korreláció. A harmadik országokból érkező behozatalt illetően a CCCME megjegyezte, hogy 2018 és 2019 között a harmadik országokból érkező behozatal összességében nőtt, míg a Kínából érkező behozatal csökkent. Végezetül a CCCME megjegyezte, hogy a panaszos nem vitatta azokat az érveket, amelyek szerint a panaszban szereplő szinte valamennyi kármutató kedvező tendenciát jelzett, és hogy az ágazat az állítólagos kárt legalább bizonyos mértékben önmagának okozta.

(16) A CCCME kijelentette továbbá, hogy a panaszos által benyújtott behozatali adatokat túlbecsülték, mivel azok a volument illetően téves feltevésen alapultak. Ha a feltevés megállta volna a helyét, az a behozatal torzult növekedését eredményezte volna, nevezetesen 2019-ben a Kínából érkező behozatal nem növekedett, hanem csökkent volna. Ezenkívül a panaszban szereplő áralákínálási számítások hibásak, mivel egyetlen konkrét pályázat keretén belül egy exportőrre hivatkoznak. Ezzel kapcsolatban a panaszos azt válaszolta, hogy a behozatali volumen növekedésének megállapításához hosszabb időszakot kell figyelembe venni, amit a CCCME sem tagad, illetve harmadik felek (CRU) piaci értesüléseiből származó adatok is megerősítenek; hozzátette, hogy a számítások nem hibásak, mivel a panaszosnak csak észszerűen rendelkezésre álló információkat kellett szolgáltatnia, amelyek több uniós és kínai gyártótól származó információkat is magukban foglaltak. A CCCME azt válaszolta, hogy a panaszos feladata, hogy állításait alátámassza, és bizonyítékkal szolgáljon a behozatali adatokkal kapcsolatban, továbbá arról, hogy a piaci értesülések adatai (CRU) az optikai szálakra, nem pedig az optikai szálakból álló kábelekre vonatkoztak. Az áralákínálásra és az áron aluli értékesítésre vonatkozó számítások kapcsán a CCCME megismételte, hogy azok nem feleltek meg az elegendő bizonyítékkal kapcsolatos követelménynek, és hogy a lényeges számítások elvégzésekor a panaszos csak egyetlen kínai gyártó áraira hivatkozott (például a 2019 első felére jellemző kárkülönbözet kiszámításához a szabad forgalomba bocsátási exportárra, valamint a 2019 második felére jellemző alákínálási különbözet esetében az előállítási költségeknél használt exportárra).

(17) A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a CCCME egyik állítása sem cáfolta azt a következtetést, miszerint elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a dömpingellenes eljárás megindításához. A panasz elegendő bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy a dömpingelt behozatal jelentős káros hatással volt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. A panaszban foglalt konkrét kárelemzés azt mutatja, hogy a Kínából származó, az uniós gazdasági ágazat árainak jelentősen alákínáló árakon érkező behozatal – mind abszolút, mind relatív értékben – fokozta az uniós piaci térnyerést. Ez láthatólag jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazat állapotában, amit például az értékesítés és a piaci részesedés csökkenése, illetve a pénzügyi eredmények romlása mutat.

(18) A Bizottság nem értett egyet azzal, hogy a panaszban szereplő áralákínálásra és áron aluli értékesítésre vonatkozó számítások helytelenek lennének. A módszertan magyarázata a panasz 8.1.2. szakaszában és az ott hivatkozott mellékletekben található, amelyek minden reprezentatív terméktípus esetében külön számításokat tartalmaznak az áralákínálásra és az áron aluli értékesítésre vonatkozóan. Az eljárás megindításakor a Bizottság elégségesnek találta a kérelmezők által benyújtott, az áralákínálásra és az áron aluli értékesítésre vonatkozó bizonyítékokat, és azokat a vizsgálat megindításához elegendő bizonyítéknak tekintette.

(19) Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó elegendő bizonyítékkal kapcsolatban a következőket kell megjegyezni. Először, az uniós gazdasági ágazat helyzete azzal egy időben romlott, hogy az uniós gazdasági ágazat árainak jelentősen alákínáló árkon érkező dömpingelt behozatal növekedett. Ez határozottan mutatja az ok-okozati összefüggés fennállását. Másodszor, ami a többi tényezőt – például a harmadik országokból érkező behozatalt – illeti, ezek hatása nem olyan mértékű, hogy kárt okozhatna az uniós gazdasági ágazatban, továbbá a panasz elemzése során nem derült fény olyan kárra, amelyet az uniós gazdasági ágazat önmagának okozott volna.

(20) Az ideiglenes intézkedések bevezetésének mellőzésére vonatkozó döntés után tartott meghallgatáson a CCCME több észrevételt is megfogalmazott a panaszban a kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban található elemzés vonatkozásában. A Bizottság megítélése szerint ezek az észrevételek nem fogadhatók el, hiszen a vizsgálat igen kései szakaszában, az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.2. pontjában meghatározott határidőn túl nyújtották be őket. Mindazonáltal a szóban forgó érvek többsége korábban felvetett és e szakaszban már tárgyalt érveket ismétel, továbbá egyik észrevétel sem utal arra, hogy a Bizottság a vizsgálat megindításakor nem rendelkezett volna elegendő bizonyítékokkal. Az észrevételek új elemeit illetően – az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.2. pontjában meghatározott időkereten túlmenően – a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a vizsgálat e szakasza már jóval az eljárás megindításáról szóló értesítés 7. pontjában az új információk benyújtása tekintetében megállapított határidőkön túl van.

(21) Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a Connect Com azt állította, hogy a panaszban szereplő információk olyan tendenciákra utalnak, amelyek nem indokolják a dömpingellenes vámok kivetését. A Connect Com ezenfelül a panasz 105. és 109. bekezdésében szereplő, bizonyos uniós gyártók nyereségével és a kínai gyártókkal szemben elvesztett pályázatokkal kapcsolatos bizalmas információk közzétételét is kérelmezte.

(22) E tekintetben a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.2. pontja értelmében az érdekelt feleknek az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 37 napon belül volt lehetőségük a panasszal és a vizsgálat megindításának bármely szempontjával kapcsolatos észrevételek benyújtására. Ezek az észrevételek ezért nem vehetők figyelembe a végleges tájékoztatást követően. Ezenfelül a Connect Com által kért információk bizalmas jellegűek, és nem oszthatók meg más érdekelt felekkel.

(23) A fentiek alapján a Bizottság megerősítette, hogy a panaszos elegendő bizonyítékot szolgáltatott a dömpingre, a kárra és az ok-okozati összefüggésre vonatkozóan, és ezzel eleget tett a dömpingellenes megállapodás 5.2. cikkében és az alaprendelet 5. cikkének (2) bekezdésében előírt követelményeknek. A Bizottság tehát teljesítette az eljárás megindításának összes jogszabályi követelményét.

(24) A Bizottság az alábbi szakaszokban megvizsgálja és megválaszolja az összes többi releváns észrevételt.

1.5. Mintavétel

(25) A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

1.5.1. Mintavétel az uniós gyártók körében

(26) A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a hasonló terméknek az Unión belüli, a vizsgálati időszak alatti termelési és értékesítési volumene alapján vette a mintát. A minta három uniós gyártóból állt. A mintában szereplő uniós gyártók a vizsgálati időszakban az uniós termelés 52 %-át képviselték, és az uniós gazdasági ágazat szempontjából reprezentatívnak minősültek. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Észrevétel nem érkezett, ezért a Bizottság megerősítette a mintát.

1.5.2. Mintavétel az importőrök körében

(27) Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására.

(28) Öt független importőr nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az importőrök által szolgáltatott mintavételi információk elemzését követően a Bizottság úgy határozott, hogy nincs szükség mintavételre, és felkérte az összes együttműködő importőrt, hogy nyújtsák be a kérdőívre adott válaszaikat.

1.5.3. Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

(29) Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a Kínában működő összes exportáló gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Emellett a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság képviseletét, hogy azonosítsa azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetőleg vegye fel velük a kapcsolatot.

(30) Az érintett országban működő harminc exportáló gyártó nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele a mintába való felvételébe. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság egy olyan, két exportáló gyártói csoportból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. A mintában szereplő exportáló gyártói csoportok a vizsgálati időszakban az optikai szálakból álló kábelek Unióba irányuló bejelentett kínai exportjának több mint 40 %-át adták.

(31) Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság a minta kiválasztásáról egyeztetett valamennyi ismert érintett exportáló gyártóval és az érintett ország hatóságaival.

(32) A minta kiválasztásával kapcsolatban egy, a mintába nem felvett exportáló gyártótól, a Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Companytől (a továbbiakban: YOFC) és a Kínai Népköztársaságnak az Európai Unió mellett működő képviseletétől érkeztek észrevételek.

(33) A YOFC és a Kínai Népköztársaságnak az Európai Unió mellett működő képviselete azzal érvelt, hogy – figyelembe véve az együttműködő exportáló gyártók nagy számát – a mintában szereplő két vállalat az Unióba irányuló exportvolumennek csak alacsony hányadát képviselte, amely a kínai exportőrök szempontjából nem volt reprezentatív. Azt állították továbbá, hogy egy olyan minta esetében, amely három vállalatot tartalmaz, helyesebb elkerülni azt, hogy a mintában szereplő vállalatokban beálló változások következtében a minta egyetlen vállalatra redukálódjon. A Kínai Népköztársaságnak az Európai Unió mellett működő képviselete e tekintetben a Kínából származó közúti acélkerekek behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálatra (8) hivatkozott, amely azt az állítást tartalmazta, hogy a többi együttműködő exportőr jogai sérültek, mivel a mintában szereplő exportáló gyártók számát kettőről egyre csökkentették, miután a mintában szereplő egyik exportáló gyártó egy későbbi szakaszban úgy döntött, hogy nem szándékozik együttműködni a vizsgálatban. Kijelentették továbbá, hogy a Bizottság a korábbi dömpingellenes vizsgálatok során alkalmazott gyakorlat szerint legalább három vállalatot vett fel a mintákba. Végül felvetették, hogy megfelelőbb lenne egy olyan minta, amely három vállalatból áll, tekintettel arra, hogy az exportőrök adott esetben különböző értékesítési csatornákkal, terméktípusokkal és vevőkkel rendelkeznek, valamint eltérő versenyhelyzetben vannak.

(34) Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a mintát a termelés, az értékesítés vagy az export azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján kell kiválasztani, amely a rendelkezésre álló időn belül megfelelően megvizsgálható. A (30) preambulumbekezdésben említett módon a mintában szereplő exportáló gyártói csoportok a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló bejelentett kínai export több mint 40 %-át adták, ami reprezentatív szintnek tekinthető. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kiválasztott minta a rendelkezésre álló idő alatt észszerűen megvizsgálható legnagyobb mennyiségű behozatalt tartalmazta. Ebben az összefüggésben megjegyzendő, hogy a mintában szereplő két exportáló gyártói csoport nagyszámú gazdálkodó egységet (öt gyártó és hét értékesítési egységet), valamint legalább négy, különböző értékesítési csatornákkal és vevőkkel rendelkező exportáló gyártót és számos terméket foglal magában. Emellett a mintában szereplő vállalat mintavételt követő együttműködése szükséges, de nem elégséges feltétele annak, hogy egy exportáló gyártót az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdése szerinti minta kiválasztása céljából figyelembe lehessen venni. Ami a Bizottság azon állítólagos gyakorlatát illeti, hogy legalább három vállalatból álló mintát választ ki, a Bizottság megjegyzi, hogy – a fentiekben kifejtettek szerint – a minta kiválasztása a termelés, az értékesítés vagy a kivitel azon legnagyobb reprezentatív mennyiségén alapult, amely az ebben az ügyben rendelkezésre álló idő alatt észszerűen megvizsgálható volt. A Bizottság elutasította a versenyhelyzetbeli különbségekre vonatkozó állítást, mivel a felek nem fejtették ki, hogy ez mennyiben kérdőjelezné meg a szóban forgó minta reprezentativitását, és hogy a mintában szereplő harmadik vállalat hogyan kezelné a versenykülönbségeket (ha vannak ilyenek).

(35) A YOFC kijelentette, hogy a Bizottság számára nem jelentene terhet, ha a mintába felvenné a YOFC-t, mivel a Covid19-világjárvány miatt a Bizottság nem tesz ellenőrző látogatásokat.

(36) Bár a Bizottság munkatársai ebben az ügyben nem tettek ellenőrző látogatásokat, a kérdőívre adott válaszokkal kapcsolatban távoli adategyeztetéseket végeztek. A távoli adategyeztetések nem jelentik azt, hogy a Bizottság időt takarított meg a vizsgálat során. Éppen ellenkezőleg: a vállalatok által szolgáltatott információk távoli ellenőrzésének előkészítéséhez több időre van szükség. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

(37) A YOFC azt is előadta, hogy fel kell venni a mintába, mivel tapasztalt gyártó, amely kiváló minőségű optikai szálakból álló kábeleket exportál az Unióba, és gyártási folyamata eltér a többi kínai gyártóétól (vertikálisan integrált, az optikai szálakból álló kábelek gyártásához európai technológiát használ, fejlett technológiákkal rendelkezik, Kína egyetlen nemzeti intelligens gyártási demonstrációs egysége, és az optikai szálak gyártása terén nagymértékben automatizálódott). Azt is kijelentette, hogy a vizsgálati időszakban viszonylag nagy mennyiséget exportált az Unióba. A YOFC továbbá jelezte, hogy a mintában szereplő egyik uniós gyártó közvetve birtokolja a YOFC és a YOFC-vel kapcsolatban álló vállalatok közül kettő részvényeit, ezért a YOFC mintába történő felvétele lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy átfogóbb képet kapjon a gazdasági ágazat szerkezetéről. A YOFC azt is állította, hogy egyes uniós vevői független importőrként is együttműködtek a vizsgálatban, ezért a YOFC mintába való felvétele segítheti a Bizottságot a Kínából az uniós piac felé irányuló teljes értékesítési lánc ellenőrzésében.

(38) A fentiekben kifejtettek szerint az exportáló gyártók mintáját a szóban forgó országból származó export volumenének azon legnagyobb százalékos aránya alapján választotta ki a Bizottság, amelyet a rendelkezésre álló idő alatt észszerűen meg lehetett vizsgálni. A YOFC nem tartozott a mintába felvett két legnagyobb exportáló gyártó közé, ezért nem szerepelt a mintában. Mindazonáltal a mintában szereplő két exportáló gyártói csoport szintén sok tapasztalattal rendelkező nagy vállalatcsoport, amely jó minőségű optikai szálakból álló kábeleket gyárt és értékesít az Unió felé, illetve vertikálisan integrált gazdasági szereplő. Továbbá nem áll rendelkezésre olyan információ, amely arra utalna, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók által használt technológia kevésbé lenne fejlett, mint a többi kínai exportáló gyártóé. A YOFC nem nyújtott be olyan bizonyítékot, amely ellentmondana ennek. Emellett az exportáló gyártók mintájának kiválasztása szempontjából nem releváns sem az, hogy a mintában szereplő egyik uniós gyártó részesedéssel rendelkezik-e az egyik exportáló gyártóban, sem pedig az, hogy az exportáló gyártók vevői együttműködnek-e a vizsgálatban. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat.

1.6. Egyedi vizsgálat

(39) A mintavételi űrlapot visszaküldő kínai exportáló gyártók közül nyolc jelezte a Bizottságnak, hogy az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálatot kíván kérni. A Bizottság a kérdőívet az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten. Emellett a Bizottság tájékoztatta a mintába fel nem vett exportáló gyártókat arról, hogy nekik is ki kell tölteniük a kérdőívet, ha egyedi vizsgálatot kívánnak kérni. Két vállalat válaszolt a kérdőívre.

(40) A vizsgálat komplexitása és a mintában szereplő exportáló gyártók bonyolult felépítése miatt a Bizottság úgy döntött, hogy nem végez egyedi vizsgálatot, az ugyanis indokolatlanul megterhelő lett volna, és akadályozta volna a Bizottságot abban, hogy a vizsgálatot a jogszabályi határidőn belül lezárja.

1.7. Kitöltött kérdőívek és ellenőrző látogatások

(41) A Bizottság kérdőívet küldött Kína kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan. A Bizottság az uniós gyártók, az importőrök, a felhasználók és a kínai exportáló gyártók számára összeállított kérdőívet a vizsgálat megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten (9).

(42) A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek megállapításához. A Covid19-világjárvány kitörése, majd a járvány kezelésére hozott intézkedések (10) miatt a Bizottság nem tudott ellenőrző látogatásokat lefolytatni a mintában szereplő vállalat és az együttműködő felhasználók telephelyein. Ehelyett videokonferencia útján távoli adategyeztetést végzett a következő vállalatok által szolgáltatott információk kapcsán: uniós gyártók: — Acome S. A. (Franciaország), — a Corning Optical Communications Sp. z o.o. és a vele kapcsolatban álló vállalatok (Lengyelország, Dánia, Franciaország, Németország, Olaszország, Spanyolország), — a Prysmian S.p.A. és a vele kapcsolatban álló vállalatok (Dánia, Finnország, Franciaország, Németország, Olaszország, Hollandia, Románia, Szlovákia, Spanyolország, Svédország); importőrök: — Cable 77 Danmark ApS (Dánia), — Connect Com GmbH (Németország), — Eku Kabel GmbH (Németország), — Har&Ca S.r.l. (Olaszország), — Infraconcepts B.V. (Hollandia); felhasználó: — Deutsche Telekom GmbH (Németország); kínai exportáló gyártók: FTT csoport: — FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd, Wuhan (FTT), — Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd, Nanjing (NW); ZTT csoport: — Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd, Nantong (ZT), — Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd, Nantong (ZP); az exportáló gyártókkal kapcsolatban álló kínai kereskedő: — ZTT International Limited, Nantong; az exportáló gyártókkal kapcsolatban álló hongkongi kereskedő: — Sumec Hong Kong Company Limited, Hongkong; az exportáló gyártókkal kapcsolatban álló uniós importőrök: — FiberHome International Poland Sp. z o.o, Varsó, Lengyelország, — FiberHome International Germany GmbH, Bonn, Németország, — ZTT Europe GmbH, Tauberbischofsheim, Németország.

1.8. Az ideiglenes intézkedések bevezetésének mellőzése, az eljárás további menete

(43) Az ügy tartalmi komplexitása miatt a Bizottság úgy döntött, hogy nem vezet be ideiglenes intézkedéseket, hanem további információk összegyűjtése érdekében folytatja a vizsgálatot.

(44) A Bizottság 2021. április 23-án az alaprendelet 19a. cikkének (2) bekezdésével összhangban tájékoztatta a tagállamokat és az érdekelt feleket arról, hogy nem vet ki ideiglenes vámokat a Kínai Népköztársaságból származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára, hanem folytatja a vizsgálatot.

(45) Azt követően, hogy a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket az ideiglenes intézkedések bevezetésének mellőzésére vonatkozó szándékáról, a Cable 77, az Eku Kabel, az Infraconcept és a Comel észrevételeket fogalmazott meg, illetve további tájékoztatást kért.

(46) A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra. Meghallgatásra a Cable 77-tel és a CCCME-vel került sor.

(47) A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott végleges ténymegállapításainak megfogalmazásához. A Bizottság ezzel kapcsolatban újabb információkérést küldött a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártóknak, a mintában szereplő exportáló gyártóknak és a mintában szereplő uniós gyártóknak, amelyben elsősorban – de nem kizárólag – a termékkódcsoportok szerinti bontású értékesítési adatokkal, a beruházásokkal és a pályázatokkal kapcsolatban tett fel kérdéseket. A beérkezett válaszokat a Bizottság egy újabb távoli adategyeztetési forduló keretében ellenőrizte.

(48) A hivatalos importstatisztikák kilogrammban kifejezett adatokat tartalmaznak, és a 8544 70 00 KN-kód az érintett terméken kívül más termékekre is kiterjed. Annak érdekében, hogy pontosabb képet kapjon az érintett termék behozataláról, a Bizottság elemezte a nemzeti vámhatóságoktól a 2017-től a vizsgálati időszakig tartó időszakban bonyolított behozatalok vonatkozásában kapott részletes kimerítő ügyletszintű adatokat, amelyeket az importőrök vám-árunyilatkozatai alapján maguk az említett vámhatóságok állítottak össze. A szóban forgó adatok kilenc tagállamra vonatkoznak (Bulgária, Dánia, Franciaország, Hollandia, Magyarország, Németország, Portugália, Románia és Spanyolország), és reprezentatívnak tekinthetők, mivel a figyelembe vett időszakbeli behozatal 79 %-ára terjednek ki. Az alábbiakban bemutatott következtetések az ily módon végzett részletes elemzésen alapulnak.

1.9. Az érdekelt felek tájékoztatása

(49) A Bizottság 2021. június 30-án tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges dömpingellenes vámot kívánt kivetni a Kínából származó optikai szálakból álló kábelek behozatalára (a továbbiakban: az érdekelt felek végső tájékoztatása). A Bizottság a felek számára egy meghatározott időszakot biztosított az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeik megtételére. A kínai kormány, a GOC, a mintában szereplő két kínai exportáló gyártó, valamennyi együttműködő független importőr, valamint a panaszos fogalmazott meg észrevételeket. Ezen észrevételek alapján a Bizottság módosított néhány szempontot, amelyek alapján végleges dömpingellenes vámot kívánt kivetni, és erről 2021. szeptember 2-án valamennyi érdekelt felet tájékoztatta (a továbbiakban: az érdekelt felek végső tájékoztatásának kiegészítése).

(50) Az érdekelt felek végső tájékoztatását és az érdekelt felek végső tájékoztatásának kiegészítését követően az érdekelt felek az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.7. pontja értelmében lehetőséget kaptak a meghallgatásra. Meghallgatásokra mindkét, a mintában szereplő exportáló gyártó, a CCCME és egy importőr részvételével került sor (Cable77).

1.10. Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

(51) A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2019. július 1. és 2020. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kárra vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2017. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1. Az érintett termék

(52) Az érintett termék: a Kínából származó, jelenleg az ex 8544 70 00 KN-kód (TARIC-kód: 8544700010) alá tartozó, önállóan beburkolt egymódusú optikai szálból vagy szálakból álló kábel védőburkolattal, az elektromos vezetéket tartalmazó is (a továbbiakban: érintett termék).

(53) Az érintett termék nem tartalmazza: i. azokat a kábeleket, amelyekben minden optikai szál egyedileg el van látva egyik vagy mindkét végén üzemképes csatlakozóval; valamint ii. a tenger alatti használatra szánt kábeleket. A tenger alatti használatra szánt kábelek olyan, optikai szálakból álló, réz- vagy alumíniumvezetéket is tartalmazó, műanyag szigetelésű kábelek, amelyekben a szálak fémmodul(ok)ban helyezkednek el.

(54) Az optikai szálakból álló kábeleket optikai átviteli közegként használják a távközlési hálózatokban a long haul, a nagyvárosi és a hozzáférési hálózatokban.

2.2. A hasonló termék

(55) A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek: — az érintett termék, — az érintett ország belföldi piacán előállított és értékesített termék, valamint — az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

(56) A Bizottság az eljárás e szakaszában úgy határozott, hogy ezek a termékek ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.

2.3. A termékkört érintő állítások

(57) A ZTT csoport kérte a védővezetőbe integrált optikai szálakból álló kábelek (a továbbiakban: OPGW) és a fázisvezetőbe integrált optikai vezetékek (a továbbiakban: OPPC) vizsgálatból való kizárását. A ZTT csoport azzal érvelt, hogy bár ezek a kábelek a termékmeghatározás hatálya alá tartoznak, mégis eltérő fizikai tulajdonságokkal rendelkeznek, felhasználásuk eltér (villamosenergia-átvitel), más műszaki szabványok vonatkoznak rájuk, előállításuk különböző nyersanyagok felhasználásával és különböző gyártási folyamatokkal történik, és értékesítésük külön piacokon zajlik. A ZTT csoport előadta továbbá, hogy az OPGW és az OPPC kábelek az Unióba irányuló értékesítésnek csak kis részét teszik ki. Azt is kérte, hogy amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az OPGW és az OPPC kábelek a vizsgálat termékkörébe tartoznak, a vizsgálat során vegyék figyelembe e termékek sajátos tulajdonságait, illetve végfelhasználási vagy a piaci szegmenseket érintő tényezőit.

(58) Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben a ZTT csoport ismételten megfogalmazta állításait, melyek szerint az OPGW és az OPPC kábeleket ki kell zárni a vizsgálatból, és azzal érvelt, hogy a mintában szereplő uniós gyártók nem értékesítettek a vizsgálati időszakban a ZTT csoport által értékesített terméktípusokat.

(59) Az OPGW és az OPPC kábelek adatátvitelre is szolgálnak, és jellemzők rájuk a többi optikai szálakból álló kábel alapvető tulajdonságai, többek között a következők: i. optikai szálakat tartalmaznak; ii. a bevonattal ellátott optikai szál átmérője ugyanabba a tartományba esik; iii. a szálak száma szintén ugyanabba a tartományba esik; iv. az egy modulban található szálak száma szintén azonos; és v. a kábelmag felépítése azonos. Ezt nem befolyásolja, hogy az OPGW és az OPPC kábelek villamos energiát is továbbítanak, illetve vannak bizonyos további tulajdonságaik (például elektromos tulajdonságok, lángállósági előírások, a magas szakítószilárdságra vonatkozó követelmények stb.).

(60) Továbbá valamennyi kábeltípusra bizonyos mértékben eltérő műszaki előírások és szabványok vonatkoznak. A nyersanyagok vonatkozásában nincs jelentősége annak, hogy az optikai szálakból álló kábel egyik alkatrészéhez felhasznált anyag kábeltípusonként eltérhet, mivel az optikai szálakból álló kábelek valamennyi típusát optikai szálak felhasználásával gyártják. A gyártási folyamatokkal kapcsolatban a vizsgálat feltárta, hogy a szabványos optikai szálakból álló kábelek egyes különlegesen védett formatervezési mintáiban a köpenyt acélsodrony-réteg veszi körbe, és hogy ezeket a kábeleket ugyanazokon a gépeken gyártják, mint az OPGW-t. Emellett az OPGW és az OPPC kábelek armatúrájának előállítása e kábelek gyártásának csak egy szakaszában zajlik, ezért nem indokolja azok kizárását a vizsgálat termékköréből. Hozzá kell tenni, hogy a felvetés értékelése szempontjából irreleváns az, hogy a vizsgálati időszakban az OPGW és az OPPC kábelek értékesítése az Unióba irányuló értékesítésnek kisebb részét tette ki. Végezetül pedig az a tény, hogy a mintában szereplő uniós gyártók nem értékesítették a ZTT csoport által a vizsgálati időszak során értékesített konkrét termékkódokat, nem változtat azon, hogy az uniós gazdasági ágazat OPGW és OPPC kábeleket gyárt, és versenyben áll a kínai exportőrökkel.

(61) A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az OPGW és az OPPC kábeleket az optikai szálakból álló kábelek egyik típusának kell tekinteni, amelyek a többi optikai szálakból álló kábelével azonos fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, és az érintett termék meghatározásának körébe tartoznak, tehát e termékek esetében nincs szükség külön elemzésre. Az OPGW és az OPPC kábelek optikai szálakból álló kábelek, mivel optikai szálakat tartalmaznak, a kábelmag felépítése azonos, és adattovábbításra tervezték őket. Emellett a Bizottság által a dömpingkülönbözet és a kárkülönbözet kiszámításához használt termékkódok megfelelően azonosítják az OPGW és az OPPC kábeleket, és lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy elvégezhesse az uniós és a kínai gyártók árainak tisztességes összehasonlítását. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

(62) A ZTT csoport emellett négy módszert javasolt az intézkedések kijátszásával kapcsolatos esetleges problémák kezelésére és elkerülésére arra az esetre, ha az OPGW és az OPPC kábeleket kizárnák a vizsgálat termékköréből. E módszerek a következők: i. a vámhatóság által elvégzett szemrevételezés és okmányellenőrzés, ii. tanúsítási rendszer, iii. végfelhasználás-ellenőrzési vámeljárás és iv. nyomonkövetési rendszer. Mivel megállapítást nyert, hogy a vizsgálat az OPGW-re és az OPPC-re is kiterjed, nem volt szükség az intézkedések kijátszásának megakadályozására javasolt módszerek vizsgálatára.

3. DÖMPING

3.1. A rendes érték megállapítás az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján

(63) Mivel a vizsgálat megindításakor Kína vonatkozásában elegendő arra utaló bizonyíték állt rendelkezésre, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság helyénvalónak ítélte, hogy a vizsgálatot az említett országbeli exportáló gyártók tekintetében az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése figyelembevételével indítsa meg.

(64) Következésképpen a 2. cikk (6a) bekezdésének alkalmazásához szükséges adatok összegyűjtése céljából a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte a Kínában működő valamennyi exportáló gyártót arra, hogy bocsássák rendelkezésre az optikai szálakból álló kábelek előállításához felhasznált inputokra vonatkozóan kért információkat. A kért információkat huszonöt exportáló gyártó küldte meg.

(65) A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálathoz szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Emellett az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását illetően, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. A kínai kormány nem küldte meg a kért információkat. Ezt követően a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni.

(66) A kínai kormány és a CCCME határidőn belül benyújtotta az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazására vonatkozó beadványt.

(67) Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”.

(68) Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint ugyanakkor „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, és annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”.

(69) Az alábbiakban található részletes magyarázat szerint a Bizottság a vizsgálatban a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján – figyelemmel a kínai kormány együttműködésének hiányára is, amelyről a (65) preambulumbekezdés tesz említést – arra a következtetésre jutott, hogy indokolt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

3.1.1. A jelentős torzulások fennállása

3.1.1.1. Bevezetés

(70) Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint „[j]elentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni az alábbiak közül egy vagy több elem lehetséges hatását: — a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak, — az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében, — a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések, — a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése, — a bérköltségek torzult volta, — közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető”.

(71) Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállásának értékelése során egyebek mellett az ott meghatározott, nem kimerítő jelleggel felsorolt elemeket kell figyelembe venni. Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a jelentős torzulások fennállására vonatkozó értékelés során azt kell vizsgálni, hogy ezen elemek közül egy vagy több milyen hatást gyakorolhat az érintett terméknek az exportáló országban érvényes áraira és költségeire. Mivel a felsorolt elemeknek nem együttesen kell fennállniuk, a jelentős torzulások fennállásának megállapításához nem szükséges mindegyik elemet megvizsgálni. Emellett bizonyos esetekben ugyanazok a ténybeli körülmények több felsorolt elem fennállásának megállapításához is felhasználhatók. Mindazonáltal a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállására vonatkozó következtetést az összes rendelkezésre álló bizonyíték alapján kell megfogalmazni. A torzulások fennállására vonatkozó általános értékelés során figyelembe vehetők az exportáló országot jellemző általános összefüggések és körülmények is, különösen olyan esetekben, amikor az exportáló ország gazdasági és közigazgatási berendezkedésének alapelemeiből fakadóan a kormányzat olyan alapvető hatáskörökkel rendelkezik, amelyek segítségével érdemben beavatkozhat a gazdaságba, és ennek hatására az árak és a költségek nem a piaci erőviszonyok szabad alakulásának eredményeként jönnek létre.

(72) Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja szerint „[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban.”

(73) E rendelkezés alapján a Bizottság összeállított egy országjelentést Kínáról (a továbbiakban: jelentés) (11), amely információkat gyűjt össze arról, hogy a kormányzat számos szinten jelentős mértékben beavatkozik a gazdaság működésébe, és ezzel torzulásokat idéz elő különösen több fontos termelési tényező (például a földterület, az energia, a tőke, a nyersanyagok és a munkaerő) esetében, illetve meghatározott ágazatokban (például a vegyiparban). A Bizottság a jelentést a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között. Az érdekelt felek az eljárás megindításakor felkérést kaptak arra, hogy cáfolják, észrevételezzék vagy kiegészítsék a vizsgálat iratai között található bizonyítékokat, amelyeknek a jelentés elválaszthatatlan részét képezte.

(74) A panasz további, a jelentésben foglaltakat kiegészítő bizonyítékokkal szolgált az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban a 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulásokkal kapcsolatban. A panaszos bizonyítékkal szolgált arra vonatkozóan, hogy az érintett termék termelését és értékesítését – legalábbis potenciálisan – érintik a jelentésben említett torzulások, különös tekintettel az optikai szálakból álló kábelek értékláncában (azaz az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban és az optikai szálakból álló kábelek gyártásához kapcsolódó ágazatokban, mindenekelőtt az inputágazatokban és a termelési tényezők terén) tapasztalható nagymértékű állami beavatkozásra.

(75) A Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható, köztük a jelentésben foglalt bizonyítékokra alapozta, amelyek nyilvánosan hozzáférhető, a jelentésben tételesen megjelölt forrásokból, nevezetesen kínai jogszabályokból, nyilvánosan közzétett hivatalos kínai szakpolitikai dokumentumokból, nemzetközi szervezetek jelentéseiből és szakemberek tanulmányaiból/szakcikkeiből származnak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és az érintett termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette saját kutatásával. E kutatás azokat a különböző kritériumokat vizsgálta, amelyek a Kínában fennálló jelentős torzulások alátámasztása szempontjából relevánsak és amelyeket az ezzel kapcsolatos korábbi bizottsági vizsgálatok is megállapítottak.

3.1.1.2. A kínai belföldi árakat és költségeket befolyásoló jelentős torzulások

(76) A kínai gazdasági rendszer a „szocialista piacgazdaság” koncepcióján alapul. Ez a kínai alkotmányban is rögzített koncepció határozza meg a kínai gazdaságirányítást. Alapelve, hogy „a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak”. Az állami tulajdonon alapuló gazdaság „a nemzetgazdaság első számú motorja”, és az államnak feladata a gazdaság „konszolidációjának és növekedésének biztosítása”. (12) Következésképpen Kína általános gazdasági berendezkedése nemhogy lehetővé teszi, hanem kifejezetten megköveteli a gazdaságba való jelentős mértékű állami beavatkozást. Az az alapelv, hogy az állami tulajdon elsőbbséget élvez a magántulajdonnal szemben, a teljes jogrendszert áthatja, és minden fontosabb jogszabályban alapelvként kap hangsúlyt. Jó példa erre a kínai ingatlantörvény, amely a szocializmus kezdeti szakaszára hivatkozva az államot olyan alapvető gazdasági rendszer fenntartásával bízza meg, amelyben uralkodó szerepet játszik az állami tulajdon. A jogrendszer megtűr más tulajdoni formákat is, de azoknak az állami tulajdon mellett kell fejlődniük. (13)

(77) A kínai jog szerint a szocialista piacgazdaság fejlesztése a Kínai Kommunista Párt (a továbbiakban: KKP) vezetésével történik. A kínai állam és a KKP struktúrái minden szinten (a jog, az intézmények és a személyek szintjén egyaránt) egymásba fonódnak, és olyan felépítményt alkotnak, amelyben a KKP és az állam szerepe nem választható szét. A kínai alkotmány 2018. márciusi módosítása nyomán a KKP vezető szerepe még nagyobb hangsúlyt kapott azzal, hogy az alkotmány 1. cikkébe is bekerült. A módosítás a cikk korábbi első mondata mögé, amely szerint „[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer”, beillesztett egy új második mondatot, amely szerint „[a] kínai típusú szocializmus leginkább meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe”. (14) Ez jól szemlélteti, hogy a KKP milyen mértékben gyakorol megkérdőjelezhetetlen és egyre nagyobb mértékű ellenőrzést a kínai gazdasági rendszer felett. Ez a vezető szerep és ellenőrzés alapvető ismérve a kínai rendszernek, és túlmutat a más országokban megszokott helyzeten, ahol a kormány a szabadpiaci erők működése mellett lát el általános makrogazdasági szabályozó szerepet.

(78) A kínai állam intervencionista gazdaságpolitikát követve valósítja meg céljait, amelyek egybeesnek a KKP politikai programjában foglaltakkal, nem pedig a szabadpiacon uralkodó gazdasági viszonyokat tükrözik (15). A kínai hatóságok által alkalmazott intervencionista gazdaságpolitikai eszközök sokrétűek, és az ipartervezésre, a pénzügyi rendszerre, valamint egyéb olyan eszközökre is kiterjednek, amelyekkel az állam a piacon fellép vagy hatást gyakorol a piacra (például közberuházások és közbeszerzések).

(79) Először: az átfogó igazgatási felügyelet szintjén a kínai gazdaság irányítását összetett ipari tervezési rendszer határozza meg, amely az országon belül minden gazdasági tevékenységet érint. A tervek áthatják a gazdasági ágazatok és a horizontális politikák bonyolult szövevényét, és a kormányzat minden szintjén jelen vannak. A tartományi szintű tervek részletesek, míg az országos szintűek általánosabb célokat tűznek ki. A tervek emellett meghatározzák az érintett gazdasági ágazatok támogatásának eszközeit, valamint a célkitűzések megvalósításának időkereteit is. Egyes tervek még mindig rögzítenek konkrét kimeneti célokat, és a korábbi tervezési ciklusokban is jellemzően ez volt a helyzet. A tervek a kormányzati prioritásoknak megfelelően kijelölik, hogy mely konkrét ipari ágazatokat és/vagy projekteket kell pozitív vagy negatív prioritásnak tekinteni, és milyen konkrét fejlesztési célokat kell velük kapcsolatban teljesíteni (ipar-korszerűsítés, nemzetközi terjeszkedés stb.). A gazdasági szereplőknek – a magán- és állami tulajdonban lévőknek egyaránt – gyakorlatilag a tervrendszer által megszabott realitáshoz kell igazítaniuk üzleti tevékenységüket. Ez nem csupán a tervek kötelező jellege miatt van így, hanem azért is, mert az illetékes kínai hatóságok a kormányzat valamennyi szintjén a tervek szerint járnak el, és hatáskörüket ennek megfelelően gyakorolva kényszerítik a gazdasági szereplőket a tervekben lefektetett prioritások betartására (lásd még a 3.1.1.5. szakaszt). (16)

(80) Másodszor: a pénzügyi erőforrások elosztásának szintjén Kína pénzügyi rendszerét az állami tulajdonú kereskedelmi bankok uralják. Ezeknek a bankoknak a hitelezési politikájuk kialakításakor és végrehajtásakor a kormányzat iparpolitikai célkitűzéseihez kell igazodniuk, ahelyett, hogy elsődlegesen az adott projekt gazdasági megalapozottságát értékelnék (lásd még a 3.1.1.8. szakaszt) (17). Ugyanez mondható el a kínai pénzügyi rendszer többi eleméről, például a részvénypiacokról, a kötvénypiacokról, a magántőkepiacokról stb. is. A pénzügyi rendszer ezen, a bankszektortól különböző szegmenseiről is elmondható, hogy intézményi berendezkedésük és tevékenységük nem a pénzügyi piacok hatékony működését szolgálja, hanem az állam és a KKP számára biztosítja az ellenőrzés és a beavatkozás lehetőségét (18).

(81) Harmadszor: a különböző állami és szabályozási eszközök alkalmazása szintjén az államnak a gazdaságba való beavatkozása sokféle formában jelenik meg. Például a közbeszerzési szabályokat rendszeresen használják fel a gazdasági hatékonyságtól eltérő szakpolitikai célok elérése érdekében, ami akadályozza ezen a területen a piacközpontú elvek érvényesülését. A vonatkozó jogszabály kifejezetten arról rendelkezik, hogy a közbeszerzések lebonyolításával az állami politikai intézkedések keretében kitűzött célok megvalósulását kell elősegíteni. Az viszont, hogy nincs meghatározva e célok mibenléte, széles mérlegelési jogkört biztosít a döntéshozó szervek számára (19). Ugyanígy a beruházások területén a kínai kormány jelentős mértékben ellenőrzi és befolyásolja mind az állami, mind a magánberuházások rendeltetését és méretét. A beruházások szűrése, valamint a beruházásokhoz kapcsolódó különféle ösztönzők, korlátozások és tilalmak fontos hatósági eszközei az iparpolitikai célok támogatásának, például a kulcságazatok feletti állami ellenőrzés fenntartásának vagy a belföldi ipar megerősítésének (20).

(82) Összefoglalva: a kínai gazdasági modell olyan alapelveken nyugszik, amelyek biztosítják és ösztönzik a sokrétű kormányzati beavatkozást. A jelentős mértékű kormányzati beavatkozás ellentétes a piaci erők szabad érvényesülésével, ennélfogva a piaci elveknek megfelelő erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (21).

3.1.1.3. Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése szerint: a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak

(83) Kínában az állam tulajdonában lévő, annak ellenőrzése és/vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt álló vállalatok jelentős részét teszik ki a gazdaságnak.

(84) A kínai kormány és a KKP olyan struktúrákat tart fenn, amelyekkel biztosítja folyamatos befolyását a vállalatok, különösen pedig az állami tulajdonú vállalatok felett. Az állam (és sok tekintetben a KKP) nem csupán megfogalmazza az általános gazdaságpolitikát és tevékenyen felügyeli annak az egyes állami tulajdonú vállalatoknál történő végrehajtását, hanem jogot formál arra is, hogy részt vegyen az állami tulajdonú vállalatok operatív döntéshozatalában. Ennek jellemző eszközei a kádereknek a kormányzati hatóságok és az állami tulajdonú vállalatok közötti rotációja, a párttagok jelenléte az állami tulajdonú vállalatok irányító szerveiben és a párt alapszervezeteinek jelenléte a vállalatokon belül (lásd még a 3.1.1.4. szakaszt), valamint az állami tulajdonú vállalatok struktúrájának alakítása. (22) Cserében az állami tulajdonú vállalatok különleges státuszt élveznek a kínai gazdaságon belül, ami több gazdasági előnyt is jelent a számukra, például védelmet a versennyel szemben és kedvezményes hozzáférést a releváns inputokhoz (köztük a finanszírozáshoz) (23). Az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban működő vállalatok feletti kormányzati ellenőrzésre vagy befolyásra utaló tényezőket a 3.1.1.4. és a 3.1.1.5. szakasz elemzi részletesebben.

(85) Ezen belül az optikai szálakból álló kábelek értékláncán belül a kínai kormány több vállalatban is rendelkezik részesedéssel, és e vállalatok közül több fölött is ellenőrzést gyakorol.

(86) A Bizottság megállapította, hogy az optikai szálakból álló kábelek legalább egy jelentős gyártója, a FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd (a továbbiakban: FTT) (24) elismeri, hogy az Államtanács állami tulajdonú eszközök felügyeletével és kezelésével megbízott bizottsága (a továbbiakban: SASAC) (25), tehát egy állami szerv teljes körű ellenőrzése alatt áll. Az FTT – jóllehet állami ellenőrzés alatt áll – többségi tulajdonnal rendelkezik az optikai szálakból álló kábelek más gyártóiban, például a Changchun FiberHome Technologies, a Chengdu Datang Cable, a FiberHome Marine Network Equipment és a Xinjiang FiberHome Optical Communications vállalatokban. Megállapítást nyert, hogy az optikai szálakból álló kábelek egy másik gyártója, a Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication szintén az FTT (és ezen keresztül az állam) ellenőrzése alatt áll.

(87) A kínai kormány a közvetlen ellenőrzés alatt álló vállalatok mellett a magántulajdonban álló kínai vállalkozásokat is befolyásolja. Amint azt a mintában szereplő exportáló gyártók egyike a vizsgálat során megerősítette, az is megállapítást nyert, hogy az állam közvetlenül vagy közvetve (például az állammal kapcsolatban álló különböző jogalanyok, például a Bank of China, az Industrial and Commercial Bank of China, az Agricultural Bank of China, a China Development Bank, a Changshu City Development Investment Co. vagy a Shanghai Financial Development Investment Fund) révén az optikai szálakból álló kábelek számos gyártójában rendelkezik részesedéssel. Érdemes megjegyezni, hogy ez utóbbiak között a Yangtze Optical Fiber and Cable (YOFC) kiemelkedő, mivel 39 %-ban állami ellenőrzés alatt álló befektetők tulajdonában van (26). A YOFC az érintett termék nagy belföldi gyártója és egyben az EU-ba irányuló kivitel tekintetében nagy exportőr.

(88) Az optikai szálakból álló kábelek magántulajdonban álló gyártói kapcsán a Bizottság azt is megállapította, hogy közülük legalább kettő, a Jiangsu Zhongtian Technology (ZTT) és a Hengtong csoport (27) – esetében az ellenőrzést gyakorló (magánszektorbeli) részvényesek a KKP alá tartoztak és a Párt tisztségviselői voltak (lásd a (104) preambulumbekezdést).

(89) Az optikai szálakból álló kábelek előállításához szükséges inputok beszállítói tekintetében megjegyzendő, hogy az optikai szálakból álló kábelek gyártásának egyik nyersanyaga az aramidszál. A Bizottság az aramidágazatban is jelentős állami beavatkozást tárt fel. A Yantai Tayho Advanced Materials (a továbbiakban: YTAM) vállalat az aramidszálak egyik legjelentősebb kínai gyártója (28). A YTAM többségi részvényese a Yantai Guofeng Investment Holdings Group (29), az utóbbi pedig a Yantai SASAC (30) kizárólagos tulajdonában van, aminek eredményeként az állami hatóságok teljes ellenőrzést gyakorolnak a YTAM fölött. Az aramidszálak másik jelentős kínai gyártója a Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company (31) (az állami tulajdonban álló Sinopec Group (32) leányvállalata) és az állami tulajdonban álló Sinochem vállalat (33).

(90) Az optikai szálakból álló kábelek előállítása során többek között kis, közepes vagy nagy sűrűségű polietilént vagy polibutilén-tereftalátot is felhasználnak. Ezek az anyagok kémiai folyamatok során keletkező kémiai vegyületek. Az optikai szálak előállításának első szakaszában kémiai vegyületeket használnak az úgynevezett preform előállításához is. Ezeknek az inputoknak a gyártói tehát a kínai vegyipari ágazat résztvevőinek is tekinthetők. Ezzel az ágazattal kapcsolatban a Bizottság megállapította, hogy a nemzeti statisztikák szerint az állami tulajdonban lévő vállalatok 2015-ben a vegyipari vállalatok teljes eszközállományának 52 %-át tették ki (34). Az állami tulajdonban álló vállalatok, és különösen a nagy központi vállalatok hagyományosan meghatározó szerepet játszanak a kínai vegyiparban, mivel oligopóliummal rendelkeznek az upstream szakaszban, illetve a nyersanyagok terén, könnyen hozzáférnek a kormány által allokált erőforrásokhoz (pénzeszközök, hitelek, földterületek stb.), és képesek jelentősen befolyásolni a kormányzati döntéshozatalt. E tekintetben a Bizottság konkrétan megállapította, hogy a nagy sűrűségű polietilén egyes kulcsfontosságú kínai gyártói, mint például a PetroChina, a Sinopec Maoming Petrochemical Corporation vagy a China National Offshore Oil Corporation (35) állami tulajdonban álló vállalatok.

(91) Az optikai szálakból álló kábelek gyártásában az acél bizonyos nyersanyagait használják fel, többek között bizonyos típusú acélsodronyokat vagy acélhuzalokat. Ezzel kapcsolatban megjegyzendő, hogy acélágazatban továbbra is komoly mértékű a kínai kormányzat tulajdonosi szerepe. Miközben az állami és a magántulajdonú vállalatok száma a becslések szerint közel azonos, a világ tíz legnagyobb acélgyártója között található öt kínai gyártóból négy van állami tulajdonban. (36) Ugyanakkor míg 2016-ban a tíz legnagyobb gyártó az ágazat teljes kibocsátásának csak mintegy 36 %-át adta, a kínai kormány ugyanebben az évben célul tűzte ki, hogy 2025-re mintegy tíz nagyvállalatnál összpontosítsa a vas- és acéltermelés 60–70 %-át (37). Ezt a szándékát a kínai kormány 2019 áprilisában, az acélipar konszolidációjára vonatkozó iránymutatás közzétételének bejelentésekor ismét kinyilvánította (38). Az összpontosítás részeként kényszerű összefonódásokra kerülhet sor a jövedelmező magánvállalatok és a gyengén teljesítő állami tulajdonú vállalatok között. (39) A közelmúltban (2016-ban) került sor például a Baosteel Group Corp. és a Wuhan Iron & Steel Group Corp. acélgyártók összefonódására, amellyel a világ második legnagyobb acélgyártója jött létre. (40) A nagyobb rozsdamentesacél-gyártók (köztük a Tisco, a Baosteel, az Ansteel Lianzhong, a Jiujuan Iron and Steel és a Tangshan) állami tulajdonban vannak.

(92) A kormány jelentős mértékben beavatkozik az optikai szálakból álló kábelek piacának inputszektoraiba (például az acélágazatban, a vegyipari értékláncokban, vagy egyes vezető aramidgyártó vállalatok állami ellenőrzése révén), valamint hogy – amint azt a Bizottság megállapította – az optikai szálakból álló kábelek egyes gyártói közvetlenül vagy közvetve (például a KKP vállalati jelenlétének révén) állami ellenőrzés alatt állnak, állami támogatására támaszkodnak, és bizonyos esetekben a KKP ideológiájának végrehajtóiként működnek, így az állami tulajdonban lévő vagy állami ellenőrzés alatt álló gyártók, továbbá a magántulajdonban álló gyártók nem működhetnek piaci feltételek között. Az optikai szálakból álló kábeleket vagy az azok előállításához felhasznált alapanyagokat előállító vállalatokat közvetlenül vagy közvetve érinti a 3.1.1.5. szakaszban leírt szakpolitikai felügyelet és iránymutatás, függetlenül attól, hogy magántulajdonban vagy állami tulajdonban állnak-e.

3.1.1.4. Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése szerint: az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében

(93) Amellett, hogy az állami tulajdonú vállalatok feletti tulajdonjogon és más eszközökön keresztül ellenőrzést gyakorol a gazdaság felett, a kínai kormányzat a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg (41), a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál KKP-szervezetet kell létrehozni (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell (42)), amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy az állami tulajdonú vállalatokban ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és tanúsítsanak pártfegyelmet (43). Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát. (44) Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazatra kiterjedően érvényesülnek, így az optikai szálakból álló kábelek gyártói és inputjaik beszállítói esetében is.

(94) Emellett 2020. szeptember 15-én„A KKP Központi Bizottsága Főhivatalának iránymutatása az Egységfront munkájának a magánszektorban, az új korszak jegyében történő fokozásához” címmel megjelent egy dokumentum (45), amely tovább növelte a pártbizottságok magánvállalkozásokban játszott szerepét. Az iránymutatás II.4. szakasza kimondja: „[f]okoznunk kell a pártnak az Egységfront magánszektorban végzett munkájának vezetésére irányuló általános képességét, és hatékonyan intenzívebbé kell tennünk a munkát ezen a területen”; és a III.6. pont a következőket jelenti ki: „[t]ovább kell fokoznunk a pártépítési tevékenységet a magánvállalkozásokban, és lehetővé kell tennünk a pártalapszervezetek számára, hogy hatékonyan betölthessék védőbástya szerepüket, és lehetővé kell tennünk a párttagok számára, hogy élcsapatként és úttörőként maguk is szerepet játszhassanak”. Az iránymutatás tehát hangsúlyozza, illetve fokozni kívánja a KKP szerepét a vállalatokban és egyéb magánszektorbeli gazdasági szereplőkben (46).

(95) Az alábbi példák jól szemléltetik, hogy a kínai kormány egyre nagyobb mértékben beavatkozik az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat működésébe.

(96) Ahogy korábban már említettük, az optikai szálakból álló kábelek gyártóinak egy része az állam tulajdonában vagy ellenőrzése alatt áll, ami lehetővé teszi az állam számára, hogy szabadon beavatkozzon az árakba és a költségekbe. Ezt a beavatkozást tovább súlyosbítja a KKP e vállalatokban való erőteljes jelenléte és befolyása.

(97) A Bizottság azt találta, hogy például a China Information and Communication Technology Group (amelyhez az FTT exportáló gyártó tartozik) honlapján a következőket jelenti ki: „A párt vezető szerepének fenntartása és a pártépítés megerősítése az állami tulajdonú vállalatok úgymond gyökere és lelke. A China Information and Communication Technology Group Co., Ltd létrehozása óta a csoport pártbizottsága teljes mértékben a 18. országos kongresszus, a 19. országos kongresszus, a párt korábbi plenáris ülései és az állami tulajdonú vállalatok pártépítési tevékenységéről szóló országos kongresszus szellemében jár el, továbbá biztosítja, hogy a pártépítő tevékenység és a vállalkozás munkája minden tekintetben összhangban áll az elmélettel, amelyet Xi Jinping alkotott meg a szocializmus új, kínai korszakáról. A »négy tudatosság« kialakítása; a »négy bizalom« megerősítése; a »két biztosíték« elkötelezett kialakítása; a pártépítés általános követelményeinek az új korszakban történő mélyreható végrehajtása; a pártirányítás fő feladataira fordított kiemelt figyelem; a Csoport pártbizottságának teljes mértékű bevonása a vállalatirányításba; »iránymutatás, az általában vett irányítás biztosítása és a végrehajtás garantálása«, továbbá egyfelől a pártépítő tevékenység, másfelől a termelés és az üzleti tevékenység »kettős integrációjának és kettős előmozdításának« folyamatos segítése.” (47)

(98) A Bizottság azt is megállapította, hogy a pártépítő tevékenységek a Wuhan Eastlake Csúcstechnológiai Fejlesztési Övezet honlapja szerint teljes ipari övezetekre kiterjednek. „Beszámoló a város állami tulajdonban álló vállalatának pártépítő munkájáról, a területi pártbizottsági (munkabizottsági) titkár önszerveződő pártépítő tevékenységéről és a konferencia általános szellemiségéről: 2019. május 7-én a FiberHome Communications Groupnál helyi promóciós konferenciát szerveztek a Donghu Csúcstechnológiai Övezet állami tulajdonú vállalataiban végzett pártépítő munkáról. Az ülésen közel 30 fő vett részt, többek között Wan Ling, a Donghu Csúcstechnológiai Övezet pártbizottságának szervezési részlegért felelős helyettes igazgatója és a vele kapcsolatban álló elvtársak, továbbá olyan személyek, akik a körzet által központilag vezetett és a körzet közvetlen irányítása alatt álló állami tulajdonú vállalatokban zajló pártépítő munka irányításáért és vezetéséért felelősek.” (48) A Donghu Csúcstechnológiai Övezetet (más néven a Wuhan East Lake Csúcstechnológiai Fejlesztési Övezetet) gyakran nevezik „Optika-völgynek” (49), mivel fő tevékenysége az optoelektronikai eszközök (többek között az optikai szálakból álló kábelek) gyártása.

(99) Meg kell jegyezni, hogy az előző preambulumbekezdésben említett tevékenységben a FiberHome Group, az FTT anyavállalata is részt vesz. A vállalat honlapja megemlíti, hogy a „kormányzati szakpolitikák támogatása” a kínai kormánnyal fennálló kapcsolatának egyik kulcsfontosságú eleme (50). A FiberHome-ot emellett a vállalatok pártépítő tevékenysége terén követendő példaként állítják a többi vállalkozás elé: „Május 17-én az Optics Valley Construction Company tanulmányutat szervezett káderek és dolgozók számára a Fiberhome Technology Csoportnál, amelynek keretében ellátogattak a tudományos és technológiai eredményeket bemutató kiállításra, szakemberek előadásait hallgatták meg, végigjárták a Xi Jinping főtitkár által tett ellenőrző látogatás útvonalát, és felidézték Xi Jinping főtitkár Hubeiben tett ellenőrző látogatása során tartott fontos beszédének szellemiségét. […] Hua Xiaodong elvtárs, a Fiberhome Communications elnöki irodájának igazgatója mindenekelőtt a Fiberhome Technology Group önszerveződő pártépítő tevékenységére, az innovatív pártépítő intézkedésekre és az online pártépítés eredményeire hívta fel a figyelmet, […] Zhou Aiqiang elvtárs, a vállalat vezérigazgatója pedig azt emelte ki, hogy a vállalat kádereinek és dolgozóinak ötvözniük kell a Xi Jinping főtitkár fontos beszédeiben megmutatkozó szellemiség tanulmányozását és megvalósítását a csúcstechnológiai zónának az Optika-völgy minőségi fejlesztését előmozdító szellemiségével.” (51) Ahogy az utóbbi szövegrészből is látszik, az Optika-völgy vállalkozásfejlesztését a pártépítő tevékenységgel szoros összefüggésben kívánják fejleszteni.

(100) Amint arra a (94) preambulumbekezdés rámutat, a kínai kormány emellett tovább bővíti a KKP magánszektorban betöltött szerepét, tovább növelve ezzel a magánvállalatok döntéseinek és tevékenységének ellenőrzésére és befolyásolására való képességét. Az optikai szálakból álló kábelek magántulajdonban álló gyártói esetében a Bizottság bőségesen talált bizonyítékokat a KKP általi beavatkozásra.

(101) A ZTT vállalat méltatja magát amiatt, hogy a KKP és a hatóságok érdeklődnek iránta: „A ZTT több területet átfogó fejlesztésének köszönhetően felkeltette a Kommunista Párt és az állami vezetők figyelmét. A központi, tartományi és települési szintű vezetők az ellenőrző látogatásuk során elismerték és bátorították a ZTT-t.” (52) A vállalat honlapja emellett beszámol a vállalat pártépítő tevékenységéről és annak eredményeiről, valamint a KKP-vel és a hatóságokkal e téren lezajlott interakciókról. A vállalat például ismerteti, hogy pártépítő tevékenységét tartományi és települési szintű párt- és kormányzati vezetők ellenőrizték: „Xue Jiping [a pártbizottság titkára és a ZTT elnöke] kijelentette, hogy a Zhongtian Technology Nantong egyik legfontosabb feldolgozóipari vállalata, és hogy manapság a fejlődés elválaszthatatlan a pártbizottságok és a kormányzati vezetők minden szinten megmutatkozó gondoskodásától és támogatásától, továbbá hogy a Zhongtian Technology Group pártbizottsága a felsőbb szintű pártszervezet irányítása alatt gondosan kiépített egy olyan környezetet, amelyben a pártépítés és a vállalkozásfejlesztés kölcsönösen támogatják egymást, együtt haladnak és egyaránt profitálnak. Külön szót ejtett két egyedi gyakorlatról, amelyet a Zhongtian Technology a párt zászlaja alatt foglalt össze és alakított ki. Az első gyakorlat a fejlett szellemiségű, hazai mérnökök munkarendszere. […]; A második a szellemi tulajdon korszerű tárháza, amely javítja a vállalat alapvető versenyképességét azzal, hogy beépíti a vállalat tevékenységébe a párttagok kezdeményezéseinek főbb elemeit, valódi fejlesztési előnyökké alakítja a pártépítés előnyeit, valamint a párt és a tömegek bölcsességét a fejlesztés hatékonyságává transzformálja.” (53) A vállalat hangsúlyozza továbbá a párttal kapcsolatos tevékenységének jelentőségét és azt, hogy ezeket fontos a vállalat működésébe integrálni: „A Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd pártbizottsága megkapta a »Jiangsu tartomány önszerveződő fejlett pártszervezete« tiszteletbeli címet, és Nantong térségében egyedül ez a vállalat részesült ebben a megtiszteltetésben.”Az elmúlt években Xue Jiping nemzeti mintamunkás, párttitkár és igazgatótanácsi elnök vezetése alatt a Zhongtian Technology pártbizottsága mindig is ragaszkodott ahhoz az irányadó ideológiához, mely szerint a »pártépítést a fejlesztésre kell fókuszálni és a pártépítésen keresztül kell előmozdítani a fejlesztést«, és aktívan feltérképezte a szabványosított és integrált pártépítési modelleket, középpontba helyezve a vállalati termelés integrációját az üzleti tevékenységgel, a pártépítő munkával, a részletekbe menő irányítással és a kultúrafejlesztéssel.” (54)

(102) A Bizottság arra vonatkozóan is megfogalmazott ténymegállapításokat, hogy a KKP befolyást gyakorol az optikai szálakból álló kábelek egy másik olyan gyártójára, amely jelentős szerepet játszik a hazai termelésben és az érintett termék EU-ba irányuló exportjában. Ez a vállalat a Hengtong csoport. A vállalat, bár magántulajdonban van, beszámolókat tett közzé a KKP szerepéről és befolyásáról, a KKP-tagságról és a vállalaton belüli pártbizottságokról, továbbá arról, hogy a vállalat tevékenysége során milyen módon tartja szem előtt az állami stratégiákat: „A reform és a nyitási politika nélkül a Hengtong ma nem létezne. Ami a Hengtong jövőbeni fejlődését illeti: a párt zászlajának magasan kell lobognia a vállalaton belül. Cui Genliang, a Hengtong csoport pártbizottságának titkára és igazgatótanácsának elnöke kijelentette, hogy a Hengtong csoport pártbizottsága soha nem hagyta figyelmen kívül eredeti szándékát, mindig szem előtt tartotta küldetését, és továbbra is a pártépítés »vörös motorjának« összekovácsolásán dolgozik, felveszi a vállalat fejlesztése új szakaszának ütemét, és arra törekszik, hogy a minőségi fejlesztés támasztotta kihívásoknak meg tudjon felelni. [...] Az »egy személy két pozícióban« rendszeren belül, amelynek köszönhetően ugyanaz a személy egyszerre lehet párttitkár és vállalatvezető, a Hengtong Group jelenlegi 32 párttagozattitkári pozícióját kivétel nélkül az egyes vállalatok vezérigazgatói töltik be, és a pártépítő tevékenység hatékonyságával a leányvállalatok átfogó értékelése foglalkozik. [...] A [Hengtong] Csoport pártbizottsága kétévente pártépítő szemináriumot tart. Ezek célja a Csoport pártépítő tevékenységére vonatkozó terv – mint az egyes párttagozatok éves munkáját érintő »előírt fellépés« – megfogalmazása. Emellett minden egyes párttagozat kiválaszt egy innovatív »opcionális fellépést«, amelynek célja a vállalati részleg segítése »az erődhöz hasonló célok« megvalósításában, a pártépítésben szerepet vállaló »harcos csapat« felállítása, annak biztosítása, hogy a párttagok a zászlóhoz hasonlatos megtiszteltetésre fókuszálnak, a Csoport pártépítő tevékenységén belül »különleges erők« létrehozása és a Csoport pártépítési paradigmájának megvalósítása, amely a következő: »stratégiai pártbizottságok, a párt erődhöz hasonló tagozatai és a zászlóhoz hasonló tagjai […] A vállalat fejlesztése elválaszthatatlan a párt általi helyes vezetéstől. Amíg a társadalomra támaszkodunk mint alapra, mindig hálásnak kell lennünk és felelősséget kell vállalnunk.« A Hengtong csoport pártbizottsága nagy felelősséget vállalt: szorosan tartja magát a nemzeti fejlesztési stratégiához, és úgy véli, hogy a pártépítő munkával szorosan integrálható a vállalatfejlesztés és a nemzeti stratégia, és megragadhatók a növekedés és az erősödés lehetőségei.” (55)

(103) A Bizottság megállapította továbbá, hogy a magántulajdonban lévő YOFC vállalat is az állam befolyása alatt áll, különösen a KKP-nak a vállalat működésében betöltött szerepének következtében. A YOFC weboldala ilyen kölcsönhatásról számol be a KKP alapításának 97. évfordulójáról megemlékező ünnepség leírásában: „Az ülésen Ma Jie elvtárs, a pártbizottság titkára és a YOFC elnöke egy fontos beszámolót ismertetett. Ma Jie titkár átfogó összefoglalót adott a vállalat elmúlt évi pártépítő munkájáról és működési körülményeiről, továbbá javaslatot tett a jövőbeni munkakövetelményekre nézve. A következőkre hívta fel a figyelmet: Az elmúlt évben – a felsőbb szintű szervezetek megfelelő irányítása alatt és Donghu Csúcstechnológiai Övezet pártbizottságának általános tevékenységével és az általa által megfogalmazott követelményeknek megfelelően – a vállalat pártbizottsága gondosan tanulmányozta és megvalósította a Kínai Kommunista Párt 19. országos kongresszusának szellemiségét, a YOFC általános fejlődésére összpontosítva. [...] A jelentésben Ma Jie titkár elemezte azokat a kihívásokat is, amelyekkel a YOFC 2018-ban szembesült, és arra kérte fel az összes párttagot, hogy eredményesen hajtsák végre a vállalat öt stratégiai intézkedését a vállalat átalakulásának és fejlődésének felgyorsítása érdekében. [...] A következő kérést fogalmazta meg: »[...] A Kínai Kommunista Párt 19. országos kongresszusáról készített jelentés szellemében és a YOFC fennállásának 30. évfordulóját lehetőségnek tekintve újra hozzájárulunk majd a vállalat tökéletes megújult jövőjéhez, és újabb kiváló eredményeket érünk el« (56). Egy évvel később, a KKP 98. évfordulója alkalmából a YOFC arról is beszámolt, hogy 2019-ben „a YOFC pártbizottsága megkapta a Donghu Csúcstechnológiai Övezete »fejlett pártszervezete« tiszteletbeli címet”. Az eseményen Ma Jie elnök-titkár „valamennyi párttagot felszólította arra, hogy emeljék magasba a kínai sajátosságokkal rendelkező szocializmus nagyszerű zászlaját, határozott fellépéssel alakítsák ki a »négy tudatosságot«, erősítsék meg a »négy bizalmat«, alkalmazzák a »két biztosítékot«, tanuljanak a példákból, az előttük járókat tekintsék mércének, szorgalmasan végezzék feladataikat, tegyék magukévá és vigyék tovább az idősebb generáció (a forradalmárok és az élen járó példaképek) úttörő, innovatív szellemiségét, teljes mértékben vonják be az önszerveződő párttagozatokat, mint erődöket, továbbá az úttörő szerepet játszó és példamutató párttagokat, törekedjenek a YOFC 2019. évi üzleti célkitűzéseinek maradéktalan megvalósítására, továbbá tisztelegjenek kiemelkedő eredményekkel a kínai kommunista párt alapításának 98. évfordulója és a Kínai Népköztársaság alapításának 70. évfordulója előtt.” (57)

(104) Az optikai szálakból álló kábelek több vezető gyártója esetében a KKP struktúrái és a vállalatvezetőség között személyi is átfedések vannak. A Bizottság megállapította, hogy a ZTT elnöke és többségi részvényese, Xue Jiping a KKP tagja és a pártbizottság titkára (58) Az optikai szálakból álló kábelek egy másik jelentős gyártója, az FTT esetében az igazgatótanács elnöke, Lu Guoqing KKP-tag (59), két másik felsővezető pedig a pártbizottság titkári és titkárhelyettesi tisztségét is betölti (60). Amint azt a (102) preambulumbekezdésben ismertetett bizonyítékok is alátámasztják, az optikai szálakból álló kábeleket gyártó magántulajdonú Hengtong csoport többségi részvényese, Cui Genliang nem csupán az igazgatótanács elnöke, hanem egyben a pártbizottság titkára is. Emellett képviselőként részt vett a 12. és 13. Országos Népi Kongresszuson (61). Továbbá, amint azt a (103) preambulumbekezdés megállapítja, a YOFC igazgatótanácsának elnöke, Ma Jie tölti be a pártbizottság titkári tisztségét, és egyben KKP-tag is. (62)

(105) Az államnak a pénzügyi piacokon (lásd még a 3.1.1.8. szakaszt), valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra. (63) Az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban és a más ágazatokban (így a pénzügyi és az inputokat előállító ágazatokban) működő vállalatokban – köztük az állami tulajdonú vállalatokban – való állami jelenlét lehetővé teszi a kínai kormány számára, hogy befolyást gyakoroljon az árakra és a költségekre.

3.1.1.5. Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése szerint: a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések

(106) A kínai gazdaság irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek a kormányzat valamennyi szintjén jelen vannak, és szinte minden gazdasági ágazatot lefednek. A tervek kötelezően betartandó célokat rögzítenek, miközben a közigazgatás egyes szintjein működő hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az alattuk lévő szinten elhelyezkedő kormányzati szervek hogyan hajtják végre őket. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kormányzat által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag másként fontosnak tartott ágazatokba irányulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg (64).

(107) Az optikai szálakból álló kábelek felhasználásával előállított berendezéseket a kínai kormány kulcsfontosságú terméknek tekinti, amint az a közpolitikai dokumentumokban és jegyzékekben is látható (65). E kategorizálásnak komoly jelentősége van, mivel adott ágazatokat számos olyan egyedi szakpolitika és támogatási intézkedés hatálya alá vonja, amelyek célja az egyes ágazatok fejlődésének ösztönzése (66). Mivel az optikai szálakból álló kábelek az internetes hálózati infrastruktúra kulcsfontosságú elemei, kulcsszerepet játszanak az optikai szálas hálózatok és a széles sávú internet kiépítésében. Ez utóbbi fejlesztését Kínában számos terv, irányelv és egyéb dokumentum irányítja, amelyeket nemzeti, regionális és települési szinten bocsátanak ki, és amelyek kölcsönösen összefüggnek egymással. A központi szinten például ilyen kulcsfontosságú szakpolitikai dokumentumok a következők: a Kínai Népköztársaság tizenharmadik ötéves gazdaság- és társadalomfejlesztési terve (2016–2020) (67), és az azt kísérő, a stratégiai feltörekvő iparágakra vonatkozó tizenharmadik ötéves terv (68), a „Made in China” 2025 terv (69), az „Internet Plusz” terv (70), a „Széles sávú Kína” stratégia (71), az Államtanács Főhivatalának iránymutatása a nagy sebességű széles sávú infrastruktúra kiépítésének felgyorsításáról és a gyorsabb internetkapcsolat alacsonyabb díjának előmozdításáról (72), vagy a nagyobb információsinfrastruktúra-projektek kiépítését érintő hároméves terv (73). Ezek a központi szakpolitikai rendelkezések alsóbb szinteken is megjelennek, például Guangdong tartomány „Internet Plusz” elnevezésű cselekvési tervében (2015–2020) is tükröződnek (74). Ezzel kapcsolatban a központi szint alatti szinten kiadott, más gazdasági ágazatokra vonatkozó tervezési dokumentumok a szakpolitikai iránymutatás, és különösen az „Internet Plusz” terv végrehajtása tekintetében kapcsolódhatnak az internet fejlesztéséhez, ahogy az Hebei tartomány tizenharmadik ötéves petrolkémiai terve esetében is látható (75).

(108) A fenti szakpolitikák kiindulópontként szolgálnak az állam által az optikai szálas hálózatok és infrastruktúrák fejlesztésére fordított fokozott figyelemhez, és az optikai szálakból álló kábelek piacára és a kapcsolódó állami támogatásokra is hatással vannak. A fenti szakpolitikák végrehajtása továbbá szorosan összefügg a magasabb szintű szakpolitikák végrehajtásával, illetve az utóbbiak végrehajtása segíti az előbbiek végrehajtását, például az információs ágazat fejlesztése terén (vonatkozó dokumentum: az Ipari és Információs Technológiai Minisztérium (a továbbiakban: MIIT) Útmutató az információs ipar fejlesztéséhez című dokumentuma és az NDRC), a big data ágazatban (vonatkozó dokumentum: az MITT A big data ágazat fejlesztési terve (2016–2020) című dokumentuma), a felhőalapú számítástechnikában (vonatkozó dokumentum: az MIIT A felhőalapú számítástechnika fejlesztésének hároméves akcióterve (2017–2019) című dokumentuma), vagy a dolgok internetével kapcsolatban (vonatkozó dokumentum: a MIIT Főhivatalának közleménye a dolgok mobil internete kiépítésének és fejlesztésének átfogó előmozdításáról) (76). Ez azt jelenti, hogy a kínai kormány megítélése szerint az optikai szálakból álló kábelek olyan termékek, amelyek kulcsszerepet játszanak azoknak a hálózatoknak és infrastruktúráknak a kiépítésében, amelyek a konnektivitás valamennyi szintjét, valamint a kormány által kidolgozott és ellenőrzött valamennyi digitális szakpolitikai területet kiszolgálják. A (107) és a (108) preambulumbekezdésben említett szakpolitikai dokumentumok azt mutatják, hogy a kínai kormány beavatkozik a kapcsolódó szakpolitikák végrehajtása érdekében, továbbá az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban beavatkozik a piaci erők szabad érvényesülésébe, mindenekelőtt azzal, hogy ez utóbbi ágazatot különböző eszközökkel támogatja.

(109) A kínai kormány továbbá eszközök széles körét alkalmazza az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat fejlesztésének irányítása céljából. A Bizottság olyan konkrét projektekre, továbbá kormányzati orientációs alapok és ipari övezetek létrehozására mutató bizonyítékokat talált, amelyek tükrözik, hogy a közigazgatási szervek milyen mértékű támogatást nyújtanak az optikai szálakból álló kábelek gyártói és értékláncai számára.

(110) Az egyik részt vevő vállalat a következőképpen szolgáltatott bizonyítékot egy olyan esetről, ahol a helyi orientációs alap és a hatóságok egy shandongi kapacitásépítési projekt keretében nyújtottak támogatást az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat számára: „A projekt I. szakaszában egy összesen 1,8 milliárd jüan értékű beruházás keretében hat optikaiszál-húzó tornyot és 12 optikaiszál-gyártósort építenek, ami áttörést jelent majd Shandong tartomány optikaiszál-ágazatában. [...] Az állami tőkebefektetési alapok belépése lehetővé tette a vállalkozások számára a finanszírozási költségek csökkentését, pénzügyi stabilitásuk és biztonsági mutatójuk javítását, irányt mutatott az üzleti koncepciók átalakításában, és biztosította a korszerűsítést” (77). Egy másik forrás megerősíti, hogy a projekt célja olyan átfogó állami szakpolitikák végrehajtása, mint például a (106)–(108) preambulumbekezdésben felsoroltak, ezekhez viszont optikai szálakra van szükség: „Az internet fejlődése elválaszthatatlan a nagy sebességű átviteli eszközöktől, és a nagy sebességű átviteli eszközökhöz jó optikai szálak kellenek. A Shandong Zhiguang Communication Technology Co., Ltd csúcstechnológiai vállalat, amelyet a »Made in China 2025« stratégiai intézkedés és az információalapú gazdasági fejlődést célzó nemzeti stratégia végrehajtására, valamint az olyan kulcsfontosságú nemzeti projektek kiszolgálására hoztak létre, mint például a »Big Data«, az »Internet Plusz« és a »Digitális Kína«. A természettudományok és a technológia természetes »génjét« hordozó optikai szálak gyártása megkezdődött és fejlődik Zaozhuang városában.” (78)

(111) A Bizottság talált egy olyan esetet is, amikor egy legfeljebb 1 milliárd jüan összegű település támogatású alapot hoztak létre Suzhou városában, és az összeget az optikai szálakból álló kábelek egyik gyártója, a Tongding Interconnection Information által tapasztalt üzleti nehézségekből eredő pénzügyi nyomás enyhítése érdekében bocsátották rendelkezésre. Az alap feladata az is, hogy megkönnyítse a vállalatok tőzsdei jegyzését (79).

(112) Ezen túlmenően – a (98) preambulumbekezdésben említettek szerint – a Bizottság megállapította, hogy a kínai kormány által támogatott különleges iparfejlesztési zónák közül a wuhani zóna (East Lake Új Technológiai Iparfejlesztési Zóna) az optikai szálakból álló kábelek gyártásának egyik fő helyszíne. A wuhani zóna – mint az Államtanács által jóváhagyott »nemzeti csúcstechnológiai ipari fejlesztési zónák« és a »nemzeti belföldi innovációs demonstrációs zónák« egyike – Kína első optoelektronikai ipari bázisává vált, melyet kínai Optika-völgynek is neveznek (lásd a (98) preambulumbekezdést). A zónában működő gyártók különféle ösztönzőkben és állami támogatásban részesültek (80).

(113) Emellett közvetlen állami támogatások is megtalálhatók azon eszközök között, amelyekkel a kínai kormány az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat fejlődését irányítja. Az FTT exportáló gyártó 2019. évi éves jelentése megerősíti, hogy a vállalatnak 2019 végén 393,8 millió jüan összegű halasztott bevétel állt rendelkezésére kormányzati támogatások formájában, és 45,8 millió jüan összegű kormányzati támogatás „egyéb bevételként” (81). A ZTT exportáló gyártó 2019. évi éves jelentése megerősíti, hogy a vállalatnak 2019 végén 150,3 millió jüan összegű halasztott bevétel állt rendelkezésére kormányzati támogatások formájában, továbbá 361,1 millió jüan összegű kormányzati támogatásban részesült napi tevékenységeihez kapcsolódóan (82). Ezenkívül az optikai szálakból álló kábelek gyártásával foglalkozó Hengtong csoport 2019. évi éves jelentése alátámasztja azt, hogy 2019-ben a vállalat kormányzati támogatások formájában rendelkezésre álló halasztott bevétele 81,8 millió jüant tett ki, a napi vállalati tevékenységekhez kapcsolódó támogatások összege pedig 268,3 millió jüan volt (83).

(114) Az optikai szálakból álló kábelek gyártása során felhasznált inputok tekintetében a Bizottság megállapította, hogy az aramidot (a vegyi úton előállított szintetikus szálak egy típusát, az optikai szálakból álló kábelek gyártásában alkalmazott inputok egyikét) a kínai kormány az optikai szálakhoz hasonlóan (lásd a (107) preambulumbekezdést) a kulcsfontosságú termékek közé sorolja A stratégiai feltörekvő iparágak fő termékeinek és szolgáltatásainak útmutató jegyzéke című dokumentumban. (84) E minősítésnek köszönhetően ez utóbbi nyersanyag a kínai kormány különböző szakpolitikáinak középponti eleme. Ennek következtében Kínában az aramidra olyan tervezési dokumentumok vonatkoznak, mint például A szintetikusszál-gyártó ágazat átalakításáról és korszerűsítéséről szóló végrehajtási terv (2017–2020) (a továbbiakban: végrehajtási terv), amelyben e termék a fejlesztés felgyorsításának egyik legfontosabb tényezőjeként szerepel (85). A Bizottság megállapította, hogy az aramidra legalább egy további tervezési dokumentum (Hebei 2016. évi új anyagipari fejlesztési terve) is kitér, kifejezetten arra utasítva az érdekelt feleket arra, hogy a handani országos technológiafejlesztési orientációs program keretében gyorsítsák fel az aramidszálak fejlesztését (86).

(115) Tágabb értelemben a szintetikus szálak nemcsak a központi szinten tartoznak az állami szabályozás és piacirányítás hatálya alá (például a végrehajtási tervben), hanem alsóbb szintű tervezési dokumentumok is szabályozzák őket (például Zhejiang tartomány cselekvési terve a hagyományos feldolgozóipar átfogó átalakításáról és korszerűsítéséről, amely a szintetikus szálakat az adott politikai irányítás alá tartozó tíz kulcsfontosságú iparág egyikeként tünteti fel (87), vagy a Jiangsu tartomány vegyiparának fejlesztéséről szóló tizenharmadik ötéves terv [2016–2020]). Az utóbbi dokumentum új vegyi anyagokra vonatkozó rendelkezései a hangsúlyt elsősorban a nagy hozzáadott értéket képviselő downstream alkalmazások (például a „kiváló tulajdonságú szálak”) fejlesztésének és iparosításának támogatására helyezik, amely kategória az optikai szálakból álló kábelek előállításához használt szálakat is magában foglalhatja. Ezzel kapcsolatban ez utóbbi terv azt az utasítást is megfogalmazza, hogy az ágazatnak csökkentenie kell az előállítási költségeket, és „a legfontosabb upstream segédanyagok beszállítását érintő szűk keresztmetszeteket fel kell számolnia” (88).

(116) Egy másik alapvető input, a polietilén tekintetében bizonyíték mutat arra, hogy az állam irányítja a termelést: a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság (NDRC) Orientációs jegyzék az ipari szerkezetátalakításhoz című dokumentumában említést tesz a polietilén gyártásának bizonyos folyamatairól. Az úgynevezett „korlátozott lista” egyik alszakasza petrolkémiai termékeket sorol fel, és ezen belül említi a következőt: „acetiléneljárással előállított polietilén vagy polivinil-klorid kevesebb mint 200 000 tonna éves termelés esetén” (89).

(117) A kínai kormány általában véve fontos ágazatnak tekinti a vegyipart, ahonnan az optikai szálakból álló kábelek gyártói számos inputot szereznek be (lásd a (90) és a (114) preambulumbekezdést). Ezt mutatja a vegyipari ágazattal foglalkozó számos országos, regionális és települési szinten kiadott terv, irányelv és más dokumentum is. E dokumentumok célja, hogy irányítsák a tágabb értelemben vett vegyipar működésének számos aspektusát, ezáltal pedig hatással legyenek például azokra az alágazatokra, amelyek az optikai szálakból álló kábelek gyártása során felhasznált vegyi nyersanyagok előállításához szükséges különböző upstream vegyületeket (például a (90) és a (114) preambulumbekezdésben felsoroltakat) gyártják; ez a hatás mindenekelőtt az értéklánc-fejlesztés, az ellátási minták, a technológiaválasztás, a termeléslokalizáció vagy a szakpolitikai támogatás terén mutatkozik meg. (90)

(118) Az egyik inputanyagnak számító üvegrost esetében is megerősítette a Bizottság, hogy az állam az építőanyag-iparra vonatkozó tizenharmadik ötéves terv (2016–2020) (91) rendelkezéseivel beavatkozott az üvegrostgyártás földrajzi eloszlásába, amikor utasítást adott arra, hogy a termelést kifejezetten Jiangxi tartományban fejlesszék, beavatkozva ezzel az érintett gazdasági szereplők szabad döntéshozatalába.

(119) Amint arról a jelentés szintén említést tesz, Kínában a villamosenergia-ár (az optikai szálakból álló kábelek gyártásának egyik termelési tényezője) nem piaci alapú, és jelentős torzulások hatnak rá a központi árképzés, az árdifferenciálás és a közvetlen villamosenergia-vásárlási gyakorlatok következtében (92).

(120) Torzító hatást gyakorol (vagy gyakorolhat) az árakra az, hogy a kormány és a települések ilyen módon jelen vannak az optikai szálakból álló kábelek teljes értékláncában. A fentiekben leírt eszközök alkalmazása miatt az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat és az optikai szálakból álló kábelek gyártásához felhasznált nyersanyagokat előállító ágazatok ki vannak téve a kormányzati beavatkozásnak, és a kínai kormány az optikai szálakból álló kábelek értéklánca fejlesztésének és működésének gyakorlatilag minden aspektusa felett irányítást és ellenőrzést gyakorol.

(121) Összefoglalva: a kínai kormány olyan intézkedéseket hajt végre, amelyek arra kényszerítik a gazdasági szereplőket – és köztük az optikai szálakból álló kábelek gyártóit és az optikai szálakból álló kábelek előállításához felhasznált nyersanyagokat előállító gyártókat –, hogy megfeleljenek az állami politikai célkitűzéseknek. Az intézkedések gátolják a piaci erők rendes érvényesülését.

3.1.1.6. Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerint: a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése

(122) Az ügyben rendelkezésre álló információk szerint a kínai csődjogi rendszer alkalmatlan a céljainak elérésére, így például arra, hogy biztosítsa a követelések és a tartozások méltányos rendezését, vagy hogy védelmet nyújtson a hitelezők és az adósok törvényes jogai és érdekei számára. Ennek okai a jelek szerint abban keresendők, hogy bár formálisan a kínai csődjog hasonló elveken nyugszik, mint más, Kínán kívüli országok megfelelő jogszabályai, a kínai rendszert a jogérvényesítés alapvető hiánya jellemzi. A csődesetek száma az ország gazdaságának méretéhez képest feltűnően alacsony, nem utolsósorban azért, mert a fizetésképtelenségi eljárásoknak számos olyan hiányosságuk van, amelyek a gyakorlatban visszatartják a vállalkozásokat a csődvédelem igénybevételétől. Emellett az állam továbbra is hangsúlyos és tevékeny szerepet játszik a fizetésképtelenségi eljárásokban, és sok esetben közvetlenül befolyásolja azok kimenetelét. (93)

(123) A tulajdonjogi rendszer hiányosságai Kínában elsősorban a földterületek tulajdonjogával és a földhasználati jogokkal összefüggésben nyilvánvalóak. (94) Minden földterület a kínai állam tulajdona (a vidéki földterületek kollektív, a városi földterületek állami tulajdonban vannak). A földhasználati jogok allokálása továbbra is kizárólag az államtól függ. Vannak olyan jogszabályi előírások, amelyek – például aukciók előírásával – azt kívánják biztosítani, hogy a földhasználati jogok allokálása átlátható módon, piaci árakon történjen. Ezeket az előírásokat azonban rendszeresen figyelmen kívül hagyják, és egyes vevők ingyen vagy a piaci ár alatt jutnak földterülethez. (95) A hatóságok emellett a földhasználati jogok allokálásakor gyakran törekednek konkrét politikai célok elérésére, például a gazdasági tervek teljesítésére. (96)

(124) A kínai gazdaság más ágazataihoz hasonlóan az optikai szálakból álló kábelek gyártóira is az általános kínai csődjogi, társasági jogi é