32002R1697
2002.9.27. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 259/8
A TANÁCS 1697/2002/EK RENDELETE
(2002. szeptember 23.)
a Cseh Köztársaságból, Lengyelországból, Thaiföldről, Törökországból és Ukrajnából származó egyes
hegesztett vas- vagy ötvözetlen acél csövek és csővezetékek behozatalár a vonatkozó végleges
dömpingellenes vámok kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokbó l érkező dömpingelt behozatallal
szembenivédelemrőlszóló,1995.december22-i384/96/EKtanácsirendel etre (1)(atovábbiakban:alaprendelet),
és különösen annak 9. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára, amelyet a tanácsadó bizottsággal f olytatott konzultációt követően nyújtott be,
mivel:
A.IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK
(1) ABizottságaz540/2002/EKrendelettel (2)(atovábbiakban:ideiglenesrendelet)ideiglenesdömpingellenes
vámot vetett ki a Cseh Köztársaságból, Lengyelországból, Thaiföldről, T örökországból és Ukrajnából
származó, az ex 7306 30 51, ex 7306 30 59, ex 7306 30 71 és 7306 30 78 KN-kód (730 63 05 11 0 ,
7306 30 59 10,7306 30 71 10,7306 30 71 20,7306 30 78 10és7306 30 78 20TARIC-kó d)alásorolt
egyes hegesztett vas- vagy ötvözetlen acél csövek és csővezetékek behoza talára.
B.A TOVÁBBI ELJÁRÁS
(2) Miutánazérintettfelekettájékoztattákazokrólazalapvetőtényekr őlésmegfontolásokról,amelyekalapján
az ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről határoztak, t öbb érdekelt írásban ismertette az
ideiglenesmegállapításokkalkapcsolatosálláspontját.Azokafelek,a kikkérelmezték,lehetőségetkaptaka
meghallgatásra.
(3) ABizottságszolgálataitovábbraisfelkutattakésellenőriztekmind enolyaninformációt,amelyetavégleges
megállapítások szempontjából szükségesnek tartottak.
(4) Az összes érintett felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján
a Cseh Köztársaságból, Lengyelországból, Thaiföldről, Törökországból és Ukrajnából származó egyes
hegesztett vas vagy ötvözetlen acél csövek és csővezetékek behozatalára végleges dömpingellenes vámok
kivetését és az ideiglenes vám által biztosított összegek végleges besze dését javasolták. A feleknek egy
határidőt is biztosítottak, amelyen belül az alapvető tényekkel és megfo ntolásokkal kapcsolatos
tájékoztatást követően előadhatták észrevételeiket.
(5) Az érdekelt felek szóbeli és írásbeli állásfoglalásait mérlegelték, s adott esetben ezeknek megfelelően
módosították a megállapításokat.
C.AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(6) Mivel az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatos tájékoztatást kö vetően nem nyújtottak be újabb
állásfoglalást az érintett termékekről és a hasonló termékről, az ideigl enes rendelet (12)–(15)
preambulumbekezdésének ideiglenes megállapításait megerősítik.
D.DÖMPING
Lengyelország és Ukrajna
(7) Miveladömpinggelkapcsolatbannemismertettekújabbérveket,Lengy elországtekintetébenazideiglenes
rendelet (37)–(43) preambulumbekezdésében, Ukrajna tekintetében pedi g az ideiglenes rendelet (60)–(85)
preambulumbekezdésében ismertetett megállapításokat megerősítik.
(1) HL L 56., 1996.3.6, 1. o. A legutóbb a 2238/2000/EK rendelettel (HL L 257., 2000.10.11., 2. o.) módosított rendelet.
(2) HL L 83., 2002.3.27, 3. o.26 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/43. kötet
Cseh Köztársaság
(8) Egy cseh exportáló termelő, a Železárny Veselí véleményt nyilvánítot t a Bizottság ideiglenes
megállapításairól, s azt állította, hogy a Cseh Köztársaság hazai piacán értékesített csőtípusokra állítólag
szigorúbbműszakivizsgálatiszabványokvonatkoznak,mintaközösségip iacraexportáltcsőtípusokra.Meg
kell jegyezni, hogy ezt az észrevételt a vizsgálat igen előrehaladott sza kaszában tették, így azt nem tudták
ellenőrizni az exportőr telephelyén végzett helyszíni ellenőrzés során . Továbbá a cseh exportáló termelő
semmivel sem bizonyította állítását. A Bizottság kérdőívére adott válas zában a vállala t–aj e l e n legi
állításának lényegében ellentmondva – azt állította, hogy az érintett te rmékre vonatkozó cseh és külföldi
szabványok összehasonlíthatók, az ár-összehasonlítást pedig ebből a sz empontból nem szükséges
kiigazítani. Továbbá az érintett termék cseh piacon történő értékesítés ének vizsgálata során egyetlen adat
sem utalt arra, hogy lényeges különbségek lennének az egyes műszaki szabv ányok között. Ezért az állítást
elutasították.
(9) Ezért a dömping ideiglenesen megállapított mértékét megerősítik.
(10) A másik cseh exportáló termelő, a Jäkl Karvina azt állította, a rendes érték megállapítására kiválasztott
csőtípus és a közösségi kivitel során értékesített típus fizikai jellemz ői különböznek, s az állítását alá is
támasztotta.
(11) Ezt a kérelmet indokoltnak ítélték, így ennek megfelelően a végleges dömpingkülönbözetet 28,3 %-ban
állapították meg.
Törökország
(12) Három törökországi vállalat kisebb kiigazításokat kért a napi árfol yamokkal és kamatokkal kapcsolatban,
amelyeket – amennyiben indokoltak voltak – elfogadták.
(13) A végleges számítások kézhezvételét követően a vállalatok azt állít ották, hogy a dömpingkülönbözetet a
súlyozott átlag rendes értékek és az összes Közösségbe irányuló exportüg ylet súlyozott átlagának
összehasonlítása alapján kellett volna megállapítani, mivel a vásárlók , régiók vagy időszakok tekintetében
nem volt lényeges különbség a kivitelek között. E vállalatok esetében nem egy hosszú távú „tervezett
dömpingről”vanszó,hanemadömpingetatöröklíra2001februári–azazavi zsgálatiidőszak(VI)közepén
történt – leértékelődése okozta. A vállalatok állításait ellenőrizték, és megállapították, hogy az
árkülönbségekvalóbannemvoltakjelentősek.Ezértaszámításimódszere ketafentemlítettmódszerszerint
módosították. Így az érintett vállalatokra vonatkozó dömpingkülönböze t csökkent.
(14) A minta részét képező együttműködő vállalatokra vonatkozó végleges dömpingkülönbözetek:
– Noksel Celik Boru Sanayi AS, Ankara 0 %
– Borusan Birlesik Boru Fabrikalari AS, Instanbul és Mannesmann Boru Endu strisi AS, Isz-
tambul5,0 %
– Cayirova Boru San Ve Tic AS, Istanbul és Yücel Boru Profil Endüstrisi AS, I sztambul 0 %
– Erbosan Erciyas Boru Sanayii ve Ticaret AS, Kayseri 6,0 %.
(15) A fenti eljárás miatt a következő, a mintában nem szereplő együttműkö dő vállalatok tekintetében
felülvizsgálták, és 5,2 %-ra módosították a súlyozott átlagos dömpingkü lönbözetet:
– Borutas Boru Sanayii ve Ticaret AS, Adapazari,
– Cinar Boru Profil San. Tic. Ltd STI, Eregli,– Guven Boru ve Profil Sanayi ve Ticaret Ltd Sti, Isztambul,– Özdemir Boru Profil San.ve Ticaret AS, Eregli,– Sevil Boru – Profil Sanayii ve Ticaret AS, Isztambul,– Toscelik Profil ve Sac. Endüstrisi AS, Iskenderun,
– Özborsan Boru San.ve Ticaret AS, Isztambul.
(16) A vizsgálat során Törökország együttműködése jó volt, így a maradék v égleges dömpingkülönbözetet az
együttműködő vállalatokra alkalmazott legmagasabb különbözetnek megf elelően, 6,0 %-ban állapították
meg.11/43. kötet
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 27
Thaiföld
(17) Az ideiglenes rendelet kihirdetését követően helyszíni ellenőrzés t végeztek az egyetlen együttműködő
thaiföldiexportálótermelő,aSahaThaiSteelPipeCo.Ltd.telephelyén. Ezathaifölditermelőakorábbiakban
válaszolt a kérdőívre, de nem volt abban a helyzetben, hogy a megfelelő idő ben helyszíni ellenőrzést
végezhessenek a telephelyén.
Rendes érték
(18) A rendes érték kiszámításakor az érintett piacgazdaságú országokka l kapcsolatban használt, az ideiglenes
rendelet (17)–(24) preambulumbekezdésében megállapított módszert alk almazták az egyetlen
együttműködő thaiföldi termelőre.
(19) A következőkben kizárólag az erre a vállalatra vonatkozó megállapít ásokat ismertetik.
(20) A rendes értéket azoknak a terméktípusoknak a belföldi értékesítése alapján határozták meg, amelyek
közvetlenül összehasonlíthatók a Közösségbe exportált csőtípusokkal. Az alaprendelet 2. cikkének (3)
bekezdésétcsakazokbanazesetekbenalkalmaztákarendesértékkiszámít ásakor,haabelföldipiaconnem
értékesítettek összehasonlítható csőtípust. E célból az együttműködő e xportáló termelő saját előállítási
költségeit, a vállalat saját értékesítési, általános és igazgatási költ ségeit és nyereségét alkalmazták.
Exportár
(21) A Thaiföldről származó termékek exportárának megállapítására szol gáló eljárások és módszerek
megegyeztek az ideiglenes rendelet (25) preambulumbekezdésében ismert etett módszerekkel, azaz a
független közösségi fogyasztóknak értékesített kivitelt az alaprendel et 2. cikkének (8) bekezdése alapján
állapítottak meg.
Összehasonlítás
(22) Az ideiglenes rendelet (26) preambulumbekezdésében használt módsz ereknek megfelelően a fizikai
jellemzők különbségei tekintetében kiigazították a szállítási és járul ékos költségeket (bankköltségek), a
biztosítási és hitelköltségeket, valamint a vámvisszatérítések mérték ét.
Dömpingkülönbözet
(23) Az ideiglenes rendelet (27) preambulumbekezdésében használt módsz ereknek megfelelően
összehasonlították a súlyozott átlag rendes értéket és a súlyozott átlag exportárat; a módszer az egyetlen
együttműködő exportáló termelővel kapcsolatban kimutatta a dömpinget.
(24) AközösségihatárparitásonszámítottCIF-importárszázalékábanki fejezettvéglegesdömpingkülönbözete
vállalat esetében:
Saha Thai Pipe Co. Ltd 21,7 %
(25) Figyelembe véve, hogy Thaiföld csekély mértékben működött együtt a v izsgálat során, a maradvány vám
meghatározásával kapcsolatban megerősítik az ideiglenes rendelet (28) –(48) preambulumbekezdésében
ismertetett módszereket. A közösségi határparitáson számított CIF-imp ortár százalékában kifejezett
maradvány dömpingkülönbözet 37,6 %.
E.A KÖZÖSSÉGI IPARÁG
(26) Mivelaközösségitermelésselésaközösségiiparágmeghatározásáva lkapcsolatbannemismertettekújabb
érvet, az ideiglenes rendelet (83)–(85) preambulumbekezdésében ismert etett ideiglenes megállapításokat
megerősítik.
F.AZ OKOZOTT KÁR
1.A közösségi fogyasztás
(27) Mivelaközösségifogyasztásravonatkozóideiglenesmegállapításo kkalkapcsolatostájékoztatástkövetően
nem érkezett észrevétel, az ideiglenes rendelet (86)–(88) preambulumbe kezdésében ismertetett ideiglenes
megállapításokat megerősítik.28 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/43. kötet
2.Az érintett behozatalok hatásának kumulatív értékelése
(28) Azzalérveltek,hogyakorábbigyakorlatnakmegfelelően (1)aCsehKöztársaságbólszármazóbehozatalnem
kumulálható a többi érintett országból származó behozatallal, mivel a sz óban forgó időszak alatt a Cseh
Köztársaság behozatalának és árainak változása eltért a többi érintett o rszággal kapcsolatban megfigyelt
változásoktól. Másrészt azzal is érveltek, hogy a cseh behozatalt nem a kö zösségi iparág árainak alákínált
árakonértékesítették,továbbáaznincsversenyhelyzetbenatöbbivizsg áltországbólszármazóbehozatallal,
mivel – a többi érintett ország behozatalával ellentétbe n – e behozatal rendeltetési helye Németország.
(29) Megkelljegyezni,hogyazemlítettesetbenabehozatalokésazárakel térőtendenciájaönmagábannemvolt
döntőjelentőségű,csupánegyvizsgáltszempontvolt.Számostovábbitén yezőtfigyelembevettek,amikor
arról határoztak, hogy a behozatalokat összesítve értékelik-e. Ebben az összefüggésben az alaprendelet
3. cikkének (4) bekezdésében felsorolt feltételek a fontosak (a minimáli s százaléklábat meghaladó
dömpingkülönbözet, a behozatal nem elhanyagolható volumene, azonos ver senyfeltételek a behozott
termékek tekintetében, valamint a behozott termékek és a hasonló közössé gi termékek közötti verseny
feltételei).
(30) Elsősorban meg kell jegyezni, hogy a cseh behozatalok dömpingkülönb özete meghaladta a minimális
százaléklábat.
(31) Másrészt annak ellenére, hogy a Cseh Köztársaságból származó behoza talok volumene 1998 óta
folyamatosan csökken, a VI alatt behozott mennyiség nem volt elhanyagolh ató. Továbbá annak ellenére,
hogyazEurostatszerintaCsehKöztársaságbólszármazóbehozatalokátla gára1999ótafolyamatosannőtt,
a VI alatt a közösségi iparág árainak jelentősen alákínált árakat állapít ottak meg, csakúgy, mint a többi
vizsgált országból származó behozatalok esetében. Ezzel kapcsolatban m eg kell jegyezni, hogy az érintett
termék különböző modelljeit különböző árakon értékesítik, ezért az érin tett termék összehasonlítható
modelljein,azonoskereskedelmiszintenvégeztékelaszámításokatanna kérdekében,hogyteljesmértékben
tükrözzék az érintett országok által alkalmazott árakat.
(32) Harmadrészt – ellentétben a cseh exportőrök beadványáva l – a versenyfeltételek tekintetében helyénvaló a
kumulatív értékelés. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a Cseh Kö ztársaságból származó
behozatalok felcserélhetők a többi behozatallal és a közösségi iparág el adásaival. Ezeket összehasonlítható
értékesítési csatornákon forgalmazzák a Közösségben. Arra a megállapít ásra jutottak, hogy a közösségi
iparág, valamint a vizsgált országokban működő exportőrök mind Németors zágban értékesítik termékeik
egyrészét.TovábbáazEurostatstatisztikáiszerintatagállamokközött ikereskedelmiforgalomjelentős,ami
rámutat arra, hogy a piac az egész Közösségre kiterjed. Semmi más sem utalt arra, hogy az érintett termék
csehértékesítésenemállversenybenatöbbivizsgáltországbólszármazó értékesítésselésaközösségiiparág
értékesítéseivel. Így nincs jele annak, hogy a piac regionalizálódna.
(33) Acsehexportőrökapiacállítólagosszegmentálódásaalapjánisérve ltekakumulatívértékelésselszemben.
Véleményükszerintaközösségipiacállítólagosszegmentálódásátazbiz onyítja,hogyaközösségiiparágat
alkotó két vállalat megsértette az európai versenyjogot. Ez a két vállala t a múltban törvényellenes
megállapodást kötött a piac felosztásáról, bár ez a megállapodás egy az ér intett terméktől eltérő termékre
vonatkozott.
(34) Azonbanazapusztatény,hogyavizsgálatiidőszakelőttegyazérinte ttterméktőleltérőterméktekintetében
két vállalat megsértette a versenyjogot, ebben az esetben nem bizonyítja a piac szegmentálódását, mivel a
VIalattazérintettterméktekintetébensemmisemutalerreamagatartása ra.Ajelenlegivizsgálatsoránnem
találtak olyan bizonyítékot, ami azt mutatta volna, hogy a közösségi ipar ágat alkotó vállalatok között az
érintett termékkel kapcsolatban ilyen megállapodás lenne érvényben. Ez ért ezt az érvelést elutasították.
(1) A Tanács 3319/94/EK rendelete a Bulgáriából és Lengyelországból szárma zó ammónium-nitrát és karbamid oldatról
(HL L 350., 1994.12.31., 20. o.) és a Tanács 2022/95/EK rendelete az Oroszo rszágból származó ammónium-nitrátról
(HL L 198., 1995.8.23, 1. o.).11/43. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 29
(35) Néhány exportőr ismételten azt a kérelmezte, hogy a Cseh Köztársaság ból származó behozatalokat ne
kumulálják, mivel azok nem okoznak kárt a közösségi iparágnak, és nem is ve szélyeztetik azt, mivel a
behozatalukvolumenenemhaladjamegaz1968/93/EGKtanácsirendeletben (1)megállapítottmennyiségi
korlátozásokat. A cseh exportőrök szintén a kumulált értékeléssel szemb en foglaltak állást, s rámutattak
arra, hogy az érintett időszak során a Cseh Köztársaságba irányuló közöss égi kivitel növekedett. Meg kell
jegyezni, hogy az 1968/93/EGK rendeletben megállapított kontingens csa k 1995 végéig volt érvényben, a
jelenlegi vizsgálat során pedig az okozott kár elemzésére szolgáló idősz ak 1997-től a vizsgálati időszakig
tartott.TovábbáaCsehKöztársaságbairányulóközösségikivitelmérték eönmagábannemtámasztjaaláazt,
hogy a cseh kivitelt ne kumulálják. A kérelmet ezért elutasították.
(36) Azzal érveltek, hogy a Cseh Köztársaságot mentesíteni kellene a dömp ingellenes eljárás alól, mivel a
kiviteleita87/98/EKtanácsirendelettellétrehozott (2)kettősellenőrzésirendszeralapjánmárfelügyelik.A
felügyeleti rendszer azonban kizárólag a cseh behozatal megfigyelésére szolgál. Önmagában a rendszer
létezésenemszólsemakumulálásmellett,sempedigellene.Ígynemtámasz thatjaaláakumulatívértékelés
megszüntetése iránti kérelmet. Ezért ezt az érvet elutasították.
(37) Néhányexportőrismételtenaztállította,hogyeltérőversenyfelté telekvonatkoznakrájuk,mivelaközösségi
értékesítésükatöbbiexportálótermelőértékesítéseivelellentétbene gykapcsoltvállalatonkeresztültörtént,
illetve nem volt közvetlen hozzáférésük a nyersanyagokhoz, s így tevéken ységük során hosszabb szállítási
idővel dolgoztak.
(38) A vizsgálat kimutatta, hogy az érintett termék tekintetében ezeknek az exportőröknek a közösségi
értékesítése olyan értékesítési csatornákon keresztül történt, amelye k összehasonlíthatók mind a többi
exportőr, mind pedig a közösségi iparág (azaz a kereskedők) értékesítési csatornáival. Mindenesetre az
alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése értelmében a versenyfeltételeke t országonként határozzák meg, és
nem az egyes exportőrök tekintetében vizsgálják. A kérelmet ezért elutas ították.
(39) Azzal is érveltek, hogy az Ukrajnából származó behozatal – annak alac sony volumene miatt – nem
kumulálható a többi érintett országból származó behozatallal.
(40) Ezzelkapcsolatbanhangsúlyoznikell,hogyméghaUkrajnapiacirész esedésealacsonyabbislenneatöbbi
vizsgált ország piaci részesedésénél, az alaprendelet 5. cikkének (7) be kezdése és az 1994. évi Általános
Vám- és Kereskedelmi Egyezmény VI. cikkének végrehajtásáról szóló megál lapodás 5. cikkének (8)
bekezdése szerint mégsem tekinthető elhanyagolhatónak. Továbbá ez a beh ozatal megfelelt az összes, az
alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében megállapított, kumulálással kapcsolatos feltételnek.
(41) Mivel nem érkezett új információ azzal kapcsolatban, hogy az érintet t országokból származó behozatalok
kumulatív értékelésére vonatkozó feltételek nem teljesülnek, az ideigl enes rendelet (89)–(97)
preambulumbekezdésének az érintett behozatalok hatásainak kumulatív é rtékelésével kapcsolatos
ideiglenes megállapításait megerősítik.
3.Az érintett országokból származó behozatalok
i.Volumen, piaci részesedés, az árak alakulása
(42) Mivel az érintett országokból származó behozatalok volumenével, pi aci részesedésével és az árak
alakulásával kapcsolatban nem ismertettek újabb érvet, az ideiglenes re ndelet (98)–(104)
preambulumbekezdésében ismertetett ideiglenes megállapításokat mege rősítik.
(1) HL L 180., 1993.7.23, 1. o. A legutóbb a 1005/95/EK rendelettel (HL L 101., 1995.5.4, 35. o.) módosított rendelet.
(2) HLL13.,1998.1.19,43.o.Alegutóbba844/2002/EKtanácsirendelettel( HLL135.,2002.5.23,1.o.)módosítottrendelet.30 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/43. kötet
(43) Megkelljegyezni,hogyazideiglenesrendeletközzétételétkövetőe nkéttovábbitörökvállalatnálállapították
meg, hogy nem vettek részt a dömmpingben. Amennyiben eltekintetnének e ké t exportáló termelő
behozatalától, a dömpingelt behozatal volumenének növekedése továbbra is jelentős maradna (20 %-os
növekedés, ahogy azt a következő táblázat is mutatja). A fennmaradó dömpi ngelt behozatalok piaci
részesedése az érintett időszak alatt 5,9 százalékponttal nőtt. A VI alat t a dömpingelt behozatalok a
közösségi piac 24 %-át tették ki.
Dömpingelt behozatalok 1997 1998 1999 2000 VI
Volumen (tonna) 161 759 192 989 168 406 222 489 193 963
Index 1997 = 100 100 119 104 138 120Piaci részesedés 18,2 % 22,2 % 19,9 % 25,6 % 74,1 %
ii.Áralákínálás
(44) A Törökországból származó behozatalok tekintetében megerősítik, h ogy az áralákínálás megállapított
mértékeátlagosan14,0%volt.Megállapították,hogyhaeltekintenéneka zoknakazexportálótermelőknek
abehozatalától,amelyeknemvettekrésztadömpingben,nemváltoznajele ntősenazáralákínálásmértéke.
(45) ACsehKöztársaságbólszármazóbehozatalokkalkapcsolatbanazzalé rveltek,hogyazEurostatstatisztikái
szerint,illetveegyeskiválasztottesetekbenacsehexportárakésaközö sségiiparágárainakösszehasonlítása
nem mutat ki áralákínálást. Ezért azt kérelmezték, hogy az áralákínálás k iszámítását ennek megfelelően
vizsgálják felül.
(46) A szokásos gyakorlat szerint az áralákínálás mértékének kiszámítás a céljából a teljes VI alatt és azonos
kereskedelmi szinten terméktípusonként összehasonlították a közösség i iparág ellenőrzött átlagárait az
exportőrök átlagáraival. Az összehasonlítás áralákínálást mutatott ki , így ezt az érvelést el kellett utasítani.
(47) Mivel az Eurostat statisztikái Németországban alacsonyabb az áraka t mutatnak, mint a többi tagállamban,
azzal érveltek, hogy az áralákínálás mértékét az exportáló termelők árai nak és a közösségi iparág által
alkalmazott árak tagállamonkénti összehasonlításával kellene kiszámo lni.
(48) Ezzelkapcsolatbanmegkelljegyezni,hogyadömpingellenesvizsgál atokalkalmazásábanaKözösségetegy
egységes piacnak tekintik, így az áralákínálás mértékének teljes bemuta tása érdekében az a szokásos
gyakorlat, hogy az ár-alákínálási számítások során az egyes exportáló te rmelők által alkalmazott árakat a
közösségiiparágegészénekátlagáraivalhasonlítjákössze.Továbbáazt ismegkellemlíteni,hogyazérintett
termékértékesítésefőlegolyankereskedőkönkeresztültörténik,akika ztánasajátfogyasztóiknakértékesítik
aterméketbárholaközösségipiacon.AzEurostatstatisztikáimegerősít ikeztamegállapítást,miveljelentős
Közösségen belüli kereskedelmet mutatnak ki.
(49) Athaiföldiexportálótermelőaztkérelmezte,hogyannakérdekében, hogyazérintettterméketaközösségi
iparág kereskedelmi szintjével megegyező kereskedelmi szinten hasonlí tsák össze, 10 %-kal igazítsák ki a
behozott áruk CIF-értékét, hogy így figyelembe vegyék az importőrök érté kesítési, általános és igazgatási
költségeit és nyereségét.
(50) Meg kell jegyezni, hogy a behozott érintett termék árát az importőrök behozatal utáni költségeinek
figyelembevétele érdekében tonnánként 10 euróval növelték. Mind a közös ségi iparág, mind pedig az
exportőrök hasonló típusú fogyasztóknak értékesítik a termékeket, azaz olyan importáló kereskedőknek,
akik aztán a felhasználóknak értékesítik a terméket. Így ha az exportőrök árait a kérelem szerint
megnövelnék, akkor azok lényegében nem felelnének meg a közösségi iparág kereskedelmi szintjének.
Továbbáakérelemalátámasztásárasemmilyenbizonyítékotsemnyújtotta kbe.Ezértakérelmetelutasítják.11/43. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 31
(51) Mivel az áralákínálás mértékének kiszámításához használt módszere kkel kapcsolatban nem említettek új
elemet, a gépelési hibák figyelembevételével megerősítik, hogy a VI alat t az érintett országból származó
érintett termékeket a közösségi iparág árainak átlagosan a következő (ez utóbbi százalékában kifejezett)
mértékbenalákínáltárakonértékesítettékaKözösségben:CsehKöztársa ság14,8%,Lengyelország14,5%,
Thaiföld 21,4 %, Törökország 14,0 %, Ukrajna 33,0 %.
4.A közösségi iparág helyzete
(52) Mivel nem nyújtottak be olyan új információt, amely befolyásolná a kö zösségi iparág helyzetével
kapcsolatos megállapításokat, az ideiglenes rendelet (107)–(139) prea mbulumbekezdésében ismertetett
ideiglenes megállapításokat megerősítik.
5.Az okozott kárra vonatkozó következtetés
(53) Mivelaközösségiiparághelyzetévelkapcsolatbannemnyújtottakbe újinformációt,azideiglenesrendelet
(140)–(142) preambulumbekezdésében meghatározott, a közösségi iparág nak okozott kárra vonatkozó
ideiglenes megállapításokat megerősítik, kivéve a (140) preambulumbek ezdésben megállapított átlagos
alákínálás mértékét, amelyet 16,6 %-ra módosították.
G.A KÁR OKA
(54) A kár okával kapcsolatban egyik érdekelt fél sem nyújtott be újabb érv eket vagy bizonyítékokat.
Mindenesetretovábbvizsgáltákaközösségiiparágnakaharmadikországo kkereskedelmivédőintézkedései
és a többi harmadik országból származó behozatalok által okozott károk ha tásait.
(55) Aharmadikországokáltalbevezetettkereskedelmivédőintézkedése kkelkapcsolatbanaztmutattákki,hogy
haaközösségiiparágteljeskiviteleaz1997-esszintenismaradtvolna,a közösségiiparágtermelésénekés
akapacitáskihasználásánakcsökkenéseennekellenéreisjelentősmarad tvolna1997ésaVIközött.Ezarra
vezethető vissza, hogy a kivitel a teljes értékesítéshez viszonyítva jel entéktelen szerepet játszott. Míg 1997
és a VI között a kivitel minden rendeltetési ország tekintetében csökkent (azaz nem csak azoknak az
országoknak az esetében, amelyek kereskedelmi védőintézkedéseket veze ttek be), ez azonban a közösségi
értékesítésnekcsupánaz1997-es9,5%-rólaVIalatti8%-ratörténővissz aesésétjelentette.Tehátaharmadik
országokáltalbevezetettkereskedelmivédőintézkedésekhatásaelhany agolhatóvolt.Azállandókivitelsem
módosította volna a nyereségesség felé a csökkenő tendenciát.
(56) A Romániából és Magyarországról származó behozatalokkal és a Töröko rszágból származó nem
dömpingelt behozatalokkal kapcsolatban kimutatták, hogy 1997 és a VI köz ött az együttes volumenük
25 %-kal csökkent. Ez a negatív tendencia hasonlít a közösségi iparág függ etlen fogyasztóknak történő
eladásai során megfigyeltekhez, ami 17 %-os csökkenést mutatott. Ezek a t endenciák ellentétesek az öt
vizsgált országból származó dömpingelt behozatalok 20 %-os növekedésév el. Következésképpen e
behozatalok mennyiségének csökkenő tendenciája és alacsony piaci része sedése azt igazolja, hogy e
behozatalok nem befolyásolják a kár okával kapcsolatos megállapításoka t.
(57) A fent említettek alapján az ideiglenes rendelet (143)–(168) preamb ulumbekezdésében ismertetett
megállapításokat megerősítik.
H.A KÖZÖSSÉGI ÉRDEK
(58) Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően kizárólag a közöss égi iparág nyilvánított véleményt a
közösségiérdekkelkapcsolatban,amialátámasztottaaBizottságnakazt azideigleneskövetkeztetését,hogy
a dömpingellenes intézkedések bevezetése várhatóan nem növeli a felhasz nálók költségeit, illetve nem
befolyásolja jelentősen a helyzetüket. Meg kell jegyezni, hogy az érinte tt terméket főleg az építőiparban
használják fel, ahol a csövek lefektetése, beépítése és karbantartása, v alamint az ezzel kapcsolatos
bérköltségek sokkal fontosabb tényezők, mint a magukkal a csövekkel kapc solatos költségek. Ráadásul a
beépített csövek költsége a teljes építési költségek igen kis hányadát te szi ki.32 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/43. kötet
(59) Mivel az érintett terméket elsősorban kereskedőkön keresztül érték esítik a piacon, a végfelhasználók által
fizetendő tényleges ár a kereskedők árpolitikájától függ.
(60) Afentemlítettekalapján,smivelaközösségiérdekkelkapcsolatban nemnyújtottakbeújabbinformációt,
a felhasználók pedig nem működtek együtt a vizsgálat során, illetve nem re agáltak arra, az ideiglenes
rendelet (169)–(196) preambulumbekezdésében ismertetett ideiglenes m egállapításokat megerősítik.
(61) Azzalérveltek,hogyajelenlegidömpingelleneseljárástmegkellsz üntetniannakérdekében,hogyelkerüljék
aszükségesnélnagyobbmértékűvédelmet,mivelazérintettterméka2002. március28-ánkezdeményezett,
a védőintézkedésekről szóló vizsgálat hatálya alá (1).
(62) Az érintett termék valóban a védőintézkedésektől szóló vizsgálat ha tálya alá tartozik. Azonban meg kell
jegyezni, hogy a termékre nem vonatkoznak ideiglenes védőintézkedések. Amennyiben a Bizottság e
termékkel kapcsolatban végleges védőintézkedések elfogadását javasol ja, akkor mérlegelni fogja, hogy a
különböző intézkedések kombinációja a szükségesnél nagyobb mértékű véd elemhez vezet-e, s ennek
megfelelően módosítani kell-e a dömpingellenes vámokat. Az érintett fel ek lehetőséget kaptak arra, hogy
véleményt nyilvánítsanak az ügyben.
I.VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
1.Az okozott kár megszüntetéséhez szükséges különbözet
(63) Néhány exportőr azzal érvelt, hogy azok a módszerek, amelyek alapján a vizsgálat ideiglenes szakaszában
megállapították a kárt nem okozó árakat, mesterségesen megemelt árakhoz vezettek. Ezért a módszerek
felülvizsgálatát kérelmezték.
(64) A vizsgálat ideiglenes szakaszában a kárt nem okozó áraknak az egyes m odellek és kereskedelmi szintek
szerinti megállapítására a következő módszereket alkalmazták:
– a nyereségküszöb megállapítása érdekében a közösségi iparág egyes váll alatainak tényleges súlyozott
értékesítési átlagárait azok tényleges veszteségének vagy nyereségéne k megfelelően felfelé vagy lefelé
igazították,
– e nyereségküszöbhöz hozzáadták az 5 %-os haszonkulcsot.
A vizsgálat végleges szakaszában a módszereket felülvizsgálták, kárt ne m okozó árakat pedig az egyes
modellek és kereskedelmi szintek szerint a következőképpen számították ki:
– a nyereségküszöb megállapítása érdekében a közösségi iparág egyes váll alatainak tényleges súlyozott
értékesítési átlagárait a tényleges átlagos nyereségnek megfelelően le felé igazították,
– e nyereségküszöbhöz hozzáadták az 5 %-os haszonkulcsot.
(65) Amennyiben a közösségi iparág súlyozott átlagos nyereségét alkalma zzák a számításokhoz, ahogy az a
vizsgálat végleges szakaszában történt, akkor ez az árak, a nyereségessé g és az érintett mennyiségek
tekintetében teljes mértékben tükrözi a közösségi iparág helyzetét.
(66) Azzal érveltek, hogy egyes modellekkel kapcsolatban a felülvizsgál t módszerek az előállítási költségek és a
kárt nem okozó árak közötti következetlenséghez vezettek. Ezzel kapcsol atban meg kell jegyezni, hogy a
kártnemokozóárakmindenegyesmodellpiacihelyzetéttükrözik,mivelak özösségiiparágténylegesárai
alapján számították ki őket. Következésképpen ez a módszer lehetővé tesz i az árak méltányos
összehasonlítását.
(67) Továbbá az ár-alákínálási számításokban található gépelési hibák k ijavítását az okozott kár mértékének
kiszámításakor is elvégezték.
(1) HL C 77., 2002.3.28, 39. o.11/43. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 33
(68) Mivelavizsgálatvéglegesszakaszábancsakegyetlenthaiföldiváll alatműködöttegyütt,Thaiföldpedigcsak
kis mértékben működött együtt, annak érdekében, hogy az együttműködési k észség hiánya ne jelentsen
előnyt, az alaprendelet 18. cikkének (6) bekezdése szerint Thaiföld eset ében az okozott kár
maradványértékét az Eurostat információi alapján határozták meg.
(69) Az okozott kár megszüntetéséhez szükséges felülvizsgált különböze tek:
Ország Vállalat Különbözet
Törökország Yücel Boru Profil Endüstrisi AS. 27,8 %
Cayirova San Ve Tic AS. 27,8 %
Borusan Birslesik Boru Fabrikalari AS. 20,3 %Mannesmann Boru Endüstrisi AS. 20,3 %Noksel Celik Boru Sanayi AS. 17,2 %Erbosan Erciyas Boru Sanayii ve Ticaret AS. 10,9 %Együttműködő vállalatok, amelyeket nem vették bele a mintába:– Borutas Boru Sanayii ve Ticaret AS. 22,3 %– Cinar Boru Profil San. Tic. Ltd STI 22,3 %– Guven Boru ve Profil Sanayi ve Ticaret Ltd Sti. 22,3 %– Özdemir Boru Profil San.ve Ticaret AS. 22.3 %– Sevil Boru-Profil Sanayii ve Ticaret AS. 22,3 %– Toscelik Profil ve Sac. Endüstrisi AS. 22,3 %– Özborsan San.ve Ticaret AS. 22,3 %Az összes többi vállalat 27,8 %
Cseh Köztársaság Jäkl Karvina 17,9 %
Železárny Veselí as. 52.6 %Az összes többi vállalat 52,6 %
Lengyelország Huta Buczek 0,0 %
Az összes többi vállalat 23,0 %
Ukrajna OJSC Nihnedeneprovsky Tube Rolling Plant 56,2 %
Minden egyéb vállalat 56,6 %
Thaiföld Saha Thai Steel Pipe Co. Ltd 33,8 %
Az összes többi vállalat 35,2 %
2.Végleges dömpingellenes intézkedések
(70) Azzal érveltek, hogy az intézkedések nem léphetik túl az elérendő has zonkulcs és a közösségi iparág által
elérthaszonkulcskülönbségétaVIalatt.Azideiglenesrendelet(199)pr eambulumbekezdéseszerintannak
a forgalomnak az 5 %-ában határozták meg az elérendő haszonkulcsot, amely et a közösségi iparág
valószínűleg teljesített volna, ha nem lett volna kitéve a dömping káros h atásának.34 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/43. kötet
(71) Megkelljegyezni,hogymindenegyesegyüttműködővállalatésvizsgá ltországtekintetébenazalacsonyabb
vámszabályaszerintállapítjákmegavámtételeket.Aztismegkelljegyez ni,hogyaközösségiiparágnakkárt
nem okozó árak meghatározása érdekében használt módszerek tükrözik ugya n a megállapított 5 %-os
elérendő haszonkulcsot, azonban az okozott kár megállapítása szempontj ából az exportőrök által
alkalmazott tényleges árak és a közösségi iparágnak kárt nem okozó árak kö zötti különbség a mérvadó.
Ezért a kérelmet elutasították.
(72) A fent említettek alapján úgy ítélik meg, hogy az alaprendelet 9. cikk ének (4) bekezdése szerint a
megállapított dömpingkülönbözeteknek vagy okozott kárnak (amennyiben ez utóbbi az alacsonyabb)
megfelelő végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Cseh Köztársaság ból, Lengyelországból,
Thaiföldről, Törökországból és Ukrajnából származó behozatalokra.
(73) A fent említettek alapján a vámkezelés előtti, közösségi határparit áson számított CIF-ár százalékában
kifejezett javasolt végleges vámtételek a következők:
Ország Vállalat Vámtétel
Törökország Yücel Boru Profil Endüstrisi AS. 0,0 %
Cayirova San Ve Tic AS. 0,0 %
Borusan Birslesik Boru Fabrikalari AS. 5,0 %Mannesmann Boru Endüstrisi AS. 5,0 %Noksel Celik Boru Sanayi AS. 0,0 %Erbosan Erciyas Boru Sanayii ve Ticaret AS. 6,0 %Együttműködő vállalatok, amelyeket nem vették bele a mintába:– Borutas Boru Sanayii ve Ticaret AS. 5,2 %– Cinar Boru Profil San. Tic. Ltd STI 5,2 %– Guven Boru ve Profil Sanayi ve Ticaret Ltd Sti. 5,2 %– Özdemir Boru Profil San.ve Ticaret AS. 5,2 %– Sevil Boru-Profil Sanayii ve Ticaret AS. 5,2 %– Toscelik Profil ve Sac. Endüstrisi AS. 5,2 %– Özborsan San.ve Ticaret AS. 5,2 %Az összes többi vállalat 6,0 %
Cseh Köztársaság Jäkl Karvina 17,9 %
Az összes többi vállalat 52,6 %
Lengyelország Huta Buczek 0,0 %
Az összes többi vállalat 23,0 %
Ukrajna OJSC Nihnedeneprovsky Tube Rolling Plant 30,9 %
Az összes többi vállalat 44,1 %
Thaiföld Saha Thai Steel Pipe Co. Ltd 21,7 %
Az összes többi vállalat 35,2 %11/43. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 35
(74) Az ebben a rendeletben meghatározott, az egyes vállalatokra vonatko zó dömpingellenes vámtételeket a
jelenlegi vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Így tükrözik a vizsgálat során az ezekkel a
vállalatokkal kapcsolatban megállapított helyzetet. Ezért ezeket a vám okat (az „összes többi vállalatra”
alkalmazandó országos vámokkal ellentétben) kizárólag az érintett orsz ágból származó, a vállalatok és a
külön említett jogi személyek által gyártott termékek behozatalára kell alkalmazni. Azok a behozott
termékek,amelyeketazerendeletrendelkezőrészébennévveléscímmelki fejezettennememlítettvállalatok
gyártották, beleértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolat ban lévő vállalatokat is, nem
részesülhetnek az e vámtételek nyújtotta előnyökből; ezekre az „összes t öbbi vállalatra” alkalmazandó
vámtételek vonatkoznak.
(75) Az egyes vállalatokra vonatkozó dömpingellenes vámtételek alkalma zása iránti kérelmeket (például a
vállalat nevének megváltozása, illetve új termelési vagy értékesítési e gységek létrehozása következtében)
haladéktalanul be kell nyújtani a Bizottságnak (1) amelyek tartalmazzák az ebből a szempontból lényeges
információkat is, különösen azokat, amelyek a termeléssel, a belföldi és exportértékesítéssel kapcsolatos
vállalati tevékenységek módosítására vonatkoznak, mint például a névvá ltoztatás, illetve a termelési vagy
értékesítési egységek megváltozása. Szükség esetén a Bizottság a tanács adó bizottsággal folytatott
konzultációtkövetőenúgymódosítjaarendeletet,hogyfrissítiazoknak avállalatoknakalistáját,amelyekre
az egyedi vámtételeket alkalmazzák.
3.Kötelezettségvállalás
(76) Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően számos exportáló t ermelő, azaz a cseh Jäkl Karvina és
Zelezárny Veselí, a thaiföldi Saha Thai és a török Borusan Birlesik Boru Fa brikalari AS/Mannesmann Boru
EndüstrisiASazalaprendelet8.cikkének(1)bekezdésévelösszhangbank ötelezettségvállalástajánlottakfel
az árral kapcsolatban.
(77) Ezzel kapcsolatban a Bizottság megállapította, hogy:
– az érintett termék nyersanyagnak minősül, amelynek ára még rövid távon i s jelentős mértékben
ingadozhat, így a rögzített árral kapcsolatos kötelezettségvállalás eb ben az esetben nem jöhet szóba,
– az áringadozást az alapanyagok, különösen a melegen hengerelt tekercse k és a cink árának változása
okozza, amelyek a termelési költségek jelentős, de változó hányadát tesz ik ki. Mindez kapcsolatban áll
a valutaárfolyammal is, amely az Egyesült Királyság, Svédország és Dánia kivételével a Közösségben
ugyanstabil,azonbanazamerikaidollártekintetében(különösenTöröko rszágbanésThaiföldönebben
avalutábanbonyolítjákleazügyleteket)jelentőseningadozik.Azáraka thavontafelülkellenevizsgálni,
– amennyibenaminimumimportárakat(MIP)amelegenhengerelttekercseké sacinkáráhozindexálnák,
akkor az érintett termékre alcsoportonként eltérő indexálási képletet k ellene megállapítani, mivel a
tonnánkénti energia- és bérköltségek a méret függvényében változnak. Ez ért ha a képletek folyamatos
felülvizsgálatáthajtanákvégre,akkoraméretükalapjánmindenegyeste rmékkategóriára3–4alképletet
kellene megállapítani.
(78) Továbbáazárralkapcsolatoskötelezettségvállalástfelajánlóter melőkközülnéhányazacéltermékekszéles
palettájátexportálják,úgymintahegesztettcsöveket,szerkezeticsőv ezetékeket,szénacélcsöveket,négyzet
alakúcsöveket,derékszögűcsöveket,stb.,amelyekrecsakrészbenterje dkiadömpingellenesvizsgálat.Ezért
jelentős annak a veszélye, hogy a különböző, de azonos fogyasztóknak expo rtált termékek tekintetében
egyenlítik ki az áringadozást. A közösségi iparág is ugyanezek alapján ál lította, hogy az érintett termék
tekintetében nem a kötelezettségvállalások – így a minimumárak sem – jele ntik a megfelelő a intézkedést.
A fent említettek alapján az árral kapcsolatos kötelezettségvállalások at elutasították.
4.Az ideiglenes vámok végleges beszedése
(79) A megállapított dömpingkülönbözetek és a közösségi iparágnak okozo tt kár mértéke alapján úgy ítélték
meg, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámokkal biztosított összegeket a
kivetett végleges vámok mértékének megfelelően véglegesen be kell szedn i,
(1) Európai Bizottság
Kereskedelmi Főigazgatóság
B IgazgatóságB-1049 Brüsszel.36 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/43. kötet
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki a Cseh Köztársaságból, Lengy elországból, Thaiföldről,
TörökországbólésUkrajnábólszármazó,azex 7306 30 51,ex 7306 30 59,ex 73 06 30 71ésazex 7306 30 78
KN-kód (7306 30 51*10, 7306 30 59*10, 7306 30 71*91, 7306 30 78*91 TARIC-kód ) alá sorolt, vasból vagy
ötvözetlenacélbólkészült,körkeresztmetszetűés168,3mm-nélnemnagy obbkülsőátmérőjűhegesztettcsövek
éscsővezetékekbehozatalára(kivéveazolajvagygázszállításáraszolg álócsővezetékekbenhasználttípusokat,az
olaj- vagy gázfurásra és -kitermelésre szolgáló csővezetékekben haszná lt típusokat, illetve a precíziós csövektől
eltérő, a polgári repülésben ráerősített szerelvényekkel használt csőv ezetékeket).
(2) A (1) bekezdésben említett, a következő vállalatok által gyártott ter mékek vámkezelés előtti, közösségi
határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingell enes vámtétel a következő:
Ország Vállalat Vámtételkiegészítő
TARIC-kód
Törökország Yücel Boru Profil Endüstrisi AS. 0,0 % A330
Cayirova San Ve Tic AS. 0,0 % A331
Borusan Birslesik Boru Fabrikalari AS. 5,0 % A332Mannesmann Boru Endüstrisi AS. 5,0 % A333Noksel Celik Boru Sanayi AS. 0,0 % A335Erbosan Erciyas Boru Sanayii ve Ticaret AS. 6,0 % A335Együttműködő vállalatok, amelyeket nem vették bele a mintába:– Borutas Boru Sanayii ve Ticaret AS. 5,2 % A336– Cinar Boru Profil San. Tic. Ltd STI 5,2 % A337– Guven Boru ve Profil Sanayi ve Ticaret Ltd Sti. 5,2 % A338– Özdemir Boru Profil San.ve Ticaret AS. 5,2 % A339– Sevil Boru-Profil Sanayii ve Ticaret AS. 5,2 % A340– Toscelik Profil ve Sac. Endüstrisi AS. 5,2 % A341– Özborsan San.ve Ticaret AS. 5,2 % A342Az összes többi vállalat 6,0 % A999
Cseh Köztársaság Jäkl Karvina 17,9 % A343
Az összes többi vállalat 52,6 % A999
Lengyelország Huta Buczek 0,0 % A344
Az összes többi vállalat 23,0 % A999
Ukrajna OJSC Nihnedeneprovsky Tube Rolling Plant 30,9 % A345
Az összes többi vállalat 44,1 % A999
Thaiföld Saha Thai Steel Pipe Co. Ltd 21,7 % A405
Az összes többi vállalat 35,2 % A99911/43. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 37
(3) Eltérő rendelkezés hiányában az érvényes vámrendelkezéseket kell al kalmazni.
2. cikk
Azideiglenesrendeletalapjánkivetettideiglenesdömpingellenesvámo káltalbiztosítottösszegeketaz1.cikkben
megállapítottvámtételeknekmegfelelően,illetveazideiglenesvámtét eleknekmegfelelően(amennyibenezutóbbi
az alacsonyabb) véglegesen beszedik. A végleges dömpingellenes vám fele tt biztosított összegeket felszabadítják.
3. cikk
Amennyiben az egyik török fél megfelelően bizonyítja a Bizottságnak, hog y a VI alatt nem exportálta az 1. cikk
(1) bekezdésében leírt árukat, hogy nem áll kapcsolatban azokkal az expor tőrökkel és termelőkkel, akikre az e
rendelettelbevezetettintézkedésekvonatkoznak,továbbáhogyazérint etttermékeketaVIutánexportálta,illetve
visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt egy jelentős me nnyiség közösségi kivitelére, akkor a Tanács
a Bizottság javaslata alapján, amelyet az a tanácsadó bizottsággal folyt atott konzultációt követően nyújtott be,
egyszerű többséggel módosíthatja az 1. cikk (2) bekezdését annak érdekéb en, hogy ennek a félnek az
együttműködő, de a mintába nem bevont termelőkre/exportőrökre alkalmaz andó 5,2 %-os vámtételt biztosítsa.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó vala mennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2002. szeptember 23-án.
a Tanács részéről
az elnök
M. FISCHER BOEL38 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/43. kötet