A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1805 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. október 12.)

a Kínai Népköztársaságból származó hengerhuzal behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

1. ELJÁRÁS

1.1. Hatályban lévő intézkedések

(1) A Tanács a 703/2009/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó hengerhuzal behozatalára (a továbbiakban: eredeti intézkedések). Az eredeti intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálatra a továbbiakban az „eredeti vizsgálat” fordulattal hivatkozunk.

(2) Hatályvesztési felülvizsgálatot (a továbbiakban: előző hatályvesztési felülvizsgálat) követően az Európai Bizottság az (EU) 2015/1846 végrehajtási rendelettel (3) újból bevezette a Kínai Népköztársaságból származó hengerhuzal behozatalára alkalmazandó végleges dömpingellenes intézkedéseket.

(3) Az intézkedések az egész országra kiterjedően 24 %-os vámtételű értékvám, valamint egy meghatározott vállalatcsoportra (Valin csoport) vonatkozóan 7,9 %-os egyedi vámtétel formájában kerültek bevezetésre.

1.2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

(4) Az intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (4) közzétételét követően az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján felülvizsgálati kérelem érkezett.

(5) A felülvizsgálat iránti kérelmet 2020. július 14-én az Európai Acélszövetség (a továbbiakban: Eurofer, kérelmező) nyújtotta be olyan uniós gyártók nevében, amelyek termelése a hengerhuzal teljes uniós termelésének körülbelül 60 %-át teszi ki. A felülvizsgálati kérelem azon az indokoláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping és az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését eredményezné.

1.3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

(6) Minthogy az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság 2020. október 14-én a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína, érintett ország) származó hengerhuzal behozatalára vonatkozóan az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indított. A Bizottság az eljárás megindításáról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés). (5)

1.3.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

(7) A felülvizsgálati időszak a 2019. július 1-jétől 2020. június 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2017. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

1.3.2. Érdekelt felek

(8) A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a kérelmezőt, más ismert uniós gyártókat, a Kínában működő ismert gyártókat és Kína hatóságait, az ismert importőröket, valamint az érintettként ismert felhasználókat és kereskedőket a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról, és felkérte őket a vizsgálatban való részvételre.

(9) Az érdekelt felek lehetőséget kaptak a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatás kérésére. Egyetlen érdekelt fél sem tett észrevételt vagy kért meghallgatást.

1.3.3. Mintavétel

(10) A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

1.3.3.1. Mintavétel az uniós gyártók körében

(11) A Bizottság 2020. október 14-én arról tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A minta kiválasztása a hasonló terméknek a felülvizsgálati időszak alatti termelési volumene alapján történt. A minta négy uniós gyártóból állt. A Bizottság becslése szerint a mintában szereplő uniós gyártók a hasonló termék uniós termelési volumenének körülbelül 25 %-át képviselték, és földrajzi eloszlásuk is megfelelő volt. A Bizottság az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban felkérte az érdekelt feleket az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeik megtételére. Az ideiglenes mintára vonatkozó tájékoztatás megküldésétől számított 7 napos határidőn belül egyetlen észrevétel sem érkezett, ezért a Bizottság megerősítette az ideiglenes mintát. A minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazatra nézve.

1.3.3.2. Mintavétel az importőrök körében

(12) Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására.

(13) Egyetlen, a Bizottság által megkeresett ismert független importőr sem jelentkezett és küldte vissza kitöltve a mintavételi űrlapot.

1.3.3.3. Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

(14) Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a felülvizsgálat tárgyát képező termék összes ismert kínai gyártóját az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Emellett a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaságnak az Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy azonosítsa azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetőleg vegye fel velük a kapcsolatot.

(15) Egyetlen kínai vállalat sem jelentkezett a határidőn belül. Ezért a Bizottság 2020. október 29-én szóbeli jegyzék útján tájékoztatta a kínai hatóságokat arról, hogy a dömping folytatódásának és/vagy megismétlődésének vizsgálatakor az alaprendelet 18. cikke szerint a rendelkezésre álló tényeket kívánja felhasználni. A kínai hatóságok nem reagáltak.

1.3.4. Kérdőívek és ellenőrző látogatások

(16) A Bizottság kérdőívet küldött Kína kormányának (a továbbiakban: kínai kormány). A kínai kormány nem válaszolt a kérdőívre.

(17) Az alaprendelet 18. cikke alkalmazásának sérelme nélkül a Bizottság minden olyan információt ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét és az uniós érdeket.

(18) Emellett a mintában szereplő uniós gyártóknak is küldött kérdőívet, amelyek közül egy jelentkezett. A Bizottság ugyanezeket a kérdőíveket az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten is.

(19) A kérdőívet a mintában szereplő négy uniós gyártó, az uniós gyártókat tömörítő szervezet, valamint egy felhasználó küldte vissza kitöltve.

(20) A Covid19-járvány kitörése, valamint a különböző tagállamok és harmadik országok által bevezetett korlátozó intézkedések miatt a Bizottság a következő együttműködő jogalanyok telephelyén nem tudott az alaprendelet 16. cikke értelmében ellenőrző látogatásokat tenni:

uniós gyártók:

— Saarstahl AG, Németország,

— Riva Acier S.A.S., Franciaország,

— Moravia Steel a.s., Cseh Köztársaság,

— Ferriere Nord S.p.A., Olaszország;

felhasználó:

— AGRATI France S.A.S., Franciaország.

(21) Ezért a Bizottság a felek által – egyebek mellett a kitöltött kérdőívekben és a hiánypótlást kérő levelekre adott válaszokban – szabályszerűen benyújtott információkat a Covid19-járványnak a dömping- és a szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásairól 2020. március 16-án közzétett közleményben (6) foglaltaknak megfelelően kezelte.

2. A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1. A felülvizsgálat tárgyát képező termék

(22) A felülvizsgálat tárgyát képező termék azonos az eredeti vizsgálat és az előző hatályvesztési felülvizsgálat keretében vizsgált termékkel: a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 és 7227 90 95 KN-kódok alá tartozó, vasból, ötvözött acélból vagy ötvözetlen acélból, de nem rozsdamentes acélból készült, szabálytalanul felgöngyölt tekercsben kiszerelt melegen hengerelt rúd (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék).

2.2. A hasonló termék

(23) Amint az az eredeti vizsgálat és az előző hatályvesztési felülvizsgálat keretében megállapítást nyert és ez a hatályvesztési felülvizsgálat is megerősítette, a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is azonosak: — a felülvizsgálat tárgyát képező termék, — a Kínában gyártott és a kínai belföldi piacon értékesített termék, — az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

(24) Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.

(25) A Bizottság 2021. június 17-én tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánta tartani a hatályban levő dömpingellenes vámokat. A Bizottság meghatározott időszakot biztosított a felek számára a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére.

(26) Egyedül az Eurofer nyújtott be észrevételeket. Kifejtette, hogy egyetért a Bizottság következtetéseivel.

3. DÖMPING

(27) Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése a Kínából érkező dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna.

3.1. Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához

(28) Tekintettel arra, hogy a vizsgálat megindításakor elegendő bizonyíték állt rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján indította meg.

(29) Ebből következően a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének lehetséges alkalmazásához szükséges adatok összegyűjtése érdekében az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte a Kínában működő gyártókat arra, hogy bocsássanak rendelkezésre információkat a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítása során felhasznált inputokra vonatkozóan. Az eljárás megindításáról szóló értesítés III. mellékletben kért információkat egyetlen gyártó sem nyújtotta be.

(30) A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálathoz szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság a kínai kormánynak is küldött kérdőívet. Emellett az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. A kínai kormánytól nem érkezett kitöltött kérdőív, és az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása kapcsán sem érkezett beadvány a kitűzött határidőn belül.

(31) Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte továbbá, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékokra való tekintettel az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében megfelelő reprezentatív ország kiválasztása lehet szükséges a rendes érték torzulásmentes árak, illetve referenciaértékek alapján történő meghatározásához.

(32) A Bizottság 2020. november 25-én feljegyzést csatolt az ügy irataihoz (a továbbiakban: a termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzés), amelyben az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése e) pontjának második bekezdésével összhangban kérte az érintett felek véleményét azokról a releváns forrásokról, amelyeket a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasználhat. A feljegyzésben a Bizottság felsorolta mindazokat a termelési tényezőket (például anyagok, energia, munkaerő), amelyeket az exportáló gyártók felhasználnak a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához. Emellett a torzulásmentes árak, illetve referenciaértékek megválasztásának kritériumai alapján a Bizottság három lehetséges reprezentatív országot jelölt meg: Thaiföldet, Törökországot és Perut.

(33) A Bizottság felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére. Észrevétel egyedül a kérelmezőtől érkezett, amely Törökország reprezentatív országként való figyelembevétele ellen érvelt. A kérelmező kifejtette továbbá, hogy álláspontja szerint Peru lenne a legjobb reprezentatív ország.

(34) A Bizottság ezekkel az észrevételekkel az ügy irataihoz csatolt második, 2021. január 7-én kelt feljegyzésben (7) foglalkozott (a továbbiakban: a termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzés). A Bizottság emellett összeállította a termelési tényezők jegyzékét, és arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgálat adott szakaszában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése alapján Peru a legmegfelelőbb reprezentatív ország. Emellett a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségek (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereség megállapításához a Corporación Aceros Arequipa S.A. (a továbbiakban: Aceros Arequipa) elnevezésű, a reprezentatív országban működő gyártóra vonatkozóan rendelkezésre álló információkat kívánja felhasználni. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére. Nem érkezett olyan észrevétel, amely ellenezte volna Peru reprezentatív országként való figyelembevételét.

3.2. A Kínai Népköztársaság együttműködésének hiánya

(35) A (15) preambulumbekezdésben jelzett módon egyetlen kínai exportáló gyártó sem tanúsított együttműködést a vizsgálat során.

(36) A vizsgálat keretében a kínai kormány sem működött együtt a Bizottsággal. A kínai kormány nem nyújtott be kitöltött kérdőívet, és nem fogalmazott meg észrevételeket a kérelmezőtől származó, az ügy irataiban hozzáférhetővé tett bizonyítékokra vonatkozóan, ideértve azokat is, amelyek a „Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól” című dokumentumban (8) (a továbbiakban: jelentés) szerepelnek. A Bizottság által az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja alapján összeállított jelentés összefoglalja azokat az információkat, amelyek szerint a kormányzat számos szinten jelentős mértékben beavatkozik a gazdaság működésébe, és ezzel torzulásokat idéz elő különösen több fontos termelési tényező (például a földterület, az energia, a tőke, a nyersanyagok és a munkaerő) esetében, illetve meghatározott ágazatokban (például az acél- és a vegyiparban). A Bizottság a jelentést a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között. Emellett a felülvizsgálati kérelem is tartalmazott néhány, a jelentésben foglaltakat kiegészítő releváns bizonyítékot. Az érdekelt felek az eljárás megindításakor felkérést kaptak arra, hogy cáfolják, észrevételezzék vagy egészítsék ki a vizsgálat iratai között található bizonyítékokat.

(37) A Bizottság 2020. október 29-én és 2020. november 23-án szóbeli jegyzék útján tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a Kínában működő exportőrök, illetve gyártók együttműködésének hiányában, valamint tekintettel arra, hogy a kínai kormány sem kitöltött kérdőívet nem küldött vissza, sem pedig észrevételeket nem fogalmazott meg, ténymegállapításait az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekre kívánja alapozni. A Bizottság emellett hangsúlyozta, hogy a rendelkezésre álló tények alapján megfogalmazott ténymegállapítások kedvezőtlenebbek lehetnek az érdekelt fél számára, és felkérte a kínai kormányt, hogy tegye meg észrevételeit. Észrevételek nem érkeztek.

(38) Ezért az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével összefüggő alábbi ténymegállapítások alapjául a rendelkezésre álló tények szolgáltak. A Bizottság különösen a felülvizsgálati kérelemben és az érdekelt felek beadványaiban foglalt információkra, valamint egyéb információforrásokra, köztük kereskedelmi export-import statisztikákra (például Eurostat, Globális Kereskedelmi Atlasz (9)) és adatbázisokra (például Dun and Bradstreet (10) és Orbis Bureau van Dijk (11)) támaszkodott.

3.3. Rendes érték

(39) A Bizottság a kínai acélágazat vonatkozásában végzett közelmúltbeli vizsgálatai (12) keretében megállapította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállását. E vizsgálat keretében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok szerint helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

(40) Az említett vizsgálatok során a Bizottság megállapította, hogy Kínában a jelentős mértékű kormányzati beavatkozás a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez. (13) A Bizottság megállapította különösen, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék fő nyersanyagát előállító acélágazatban nemcsak hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése értelmében jelentős mértékű kormányzati tulajdon van jelen, (14) hanem az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében a kínai kormány számára a vállalatokban való jelenléte azt is lehetővé teszi, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében. (15) A Bizottság megállapította továbbá, hogy az államnak a pénzügyi piacokon, valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kínai kormány által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag más szempontból fontosnak tartott gazdasági ágazatokban összpontosulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg. (16) Emellett a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése értelmében a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában különösen a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén. (17) Hasonlóképpen a Bizottság megállapította, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése értelmében az acélágazatban torzultak a bérköltségek, (18) valamint hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése értelmében a pénzügyi ágazatban – különösen a vállalati szektor tőkéhez jutása terén – torzulások állnak fenn. (19)

(41) A kínai acélágazatra vonatkozó korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan a Bizottság e vizsgálat keretében is megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható bizonyítékokra alapozta, amelyek egyebek mellett a kérelemből, valamint a nyilvánosan hozzáférhető források felhasználásával összeállított jelentésből származtak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette a Kínában fennálló, a korábbi vizsgálatok keretében is megállapított jelentős torzulások alátámasztása szempontjából releváns különböző kritériumokkal kapcsolatos saját kutatásával.

(42) A kérelem információkat tartalmazott a tizenharmadik acélipari ötéves terv torzító hatásairól. Utalt az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériumának az acéliparral kapcsolatban megfogalmazott ténymegállapításaira. (20) Emellett az IMF 17/248. számú országjelentéséből és az Európai Uniós Kereskedelmi Kamara három dokumentumából (2016/2017. évi éves jelentés; Kínai feldolgozóipar 2025; Európai vállalkozások Kínában: Állásfoglalás 2016/2017) kiindulva hangsúlyozta a KKP-nek az állami tulajdonban lévő vállalatokban játszott szerepét (21) és az állami támogatások torzító hatásait. A kérelmező azt állította, hogy a hengerhuzal előállításához ugyanazok az inputok szükségesek, mint a melegen hengerelt sík szénacél termékekéhez. Ennek megfelelően a kérelem idézi a Bizottság által a melegen hengerelt sík szénacél termékek támogatásával kapcsolatban az (EU) 2017/969 rendeletben (22) megfogalmazott ténymegállapításokat. A kérelem szerint a torzító hatású állami támogatások létét a ThinkDesk egy jelentése (23) is megerősítette. A kérelem kifejezetten megemlítette a földhasználati jogokkal, az energiával (villamos energiával), a kedvezményes kölcsönökkel és más pénzügyi támogatásokkal, valamint a munkaerővel kapcsolatos torzulásokat. Utalt emellett a koksz és a kokszosítható szén, a vasérc és a vastörmelék, valamint a ferroötvözetek piacán fennálló torzulásokra is. Végezetül szintén tárgyalta az acélágazatnak nyújtott költségvetési támogatás és a laza kínai környezetvédelmi előírások torzító hatását.

(43) A (37) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kínai kormánytól nem érkezett olyan észrevétel vagy bizonyíték, amely alátámasztotta vagy cáfolta volna az ügy irataiban, ezen belül a jelentésben található, valamint a panaszos által ezek kiegészítéseképpen nyújtott, a jelentős torzulások fennállására és/vagy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazásának a jelen ügyben való indokoltságára vonatkozó bizonyítékokat.

(44) A kínai acélágazatra vonatkozó korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan a Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható bizonyítékokra alapozta, amelyek egyebek mellett a nyilvánosan hozzáférhető források felhasználásával összeállított jelentésből származtak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette a Kínában fennálló, a korábbi vizsgálatok keretében is megállapított jelentős torzulások alátámasztása szempontjából releváns különböző kritériumokkal kapcsolatos saját kutatásával.

(45) A hengerhuzal gyártásához szükséges legfontosabb nyersanyagot előállító acélágazatban továbbra is komoly mértékű a kínai kormány tulajdonosi szerepe. A legnagyobb gyártók közül számos állami tulajdonban van. Többet közülük az „Acélipari kiigazítási és korszerűsítési terv (2016–2020)” című dokumentum külön is megemlít. Például a kínai állam tulajdonában lévő Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd (a továbbiakban: Tisco) az internetes honlapján található bemutatkozása szerint olyan „vas- és acélipari óriásvállalat”, amely „rendkívül nagy méretű, integrált vasércbányászati, vas- és acélgyártási, feldolgozási, szállítási és kereskedelmi üzletággal rendelkező vas- és acélipari komplexummá fejlődött (24)”. Egy másik nagyvállalat a kínai állam tulajdonában lévő, a közelmúltban konszolidált China Baowu Steel Group Co. Ltd (előzőleg Baosteel csoport és Wuhan Iron & Steel) részeként acélgyártással foglalkozó Baosteel. (25) Miközben az állami és a magántulajdonú vállalatok száma a becslések szerint közel azonos, a világ tíz legnagyobb acélgyártója közé tartozó öt kínai gyártóból négy van állami tulajdonban. (26) Ugyanakkor míg 2016-ban a tíz legnagyobb gyártó az ágazat teljes kibocsátásának csak mintegy 36 %-át adta, a kínai kormány ugyanebben az évben célul tűzte ki, hogy 2025-re mintegy tíz nagyvállalatnál összpontosítsa az acéltermelés 60–70 %-át. (27) Ezt a szándékát a kínai kormány 2019 áprilisában, az acélipar konszolidációjára vonatkozó iránymutatás közzétételének bejelentésekor ismét kinyilvánította. (28) A konszolidáció keretében kényszerű összefonódásokra kerülhet sor a jövedelmező magánvállalatok és a gyengén teljesítő állami tulajdonú vállalatok között. (29) Mivel a kínai hengerhuzal-exportőrök nem tanúsítottak együttműködést a vizsgálat során, a magán- és az állami tulajdonú hengerhuzalgyártók pontos aránya nem állapítható meg. A vizsgálat ugyanakkor rámutatott arra, hogy a hengerhuzalgyártó ágazatban sok nagy gyártó van állami tulajdonban, köztük a Baoshan, a Shougang, a Hesteel, a Jiangsu Shagang és az Anshan Iron and Steel csoport is.

(46) Azzal kapcsolatban, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében a kínai kormány abban a helyzetben van-e, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre, a vizsgálat során megállapítást nyert a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói és a KKP közötti személyi kapcsolatok megléte, azaz hogy például több hengerhuzalgyártó vállalatnál, köztük a HBIS csoportnál, a Jiangsu Shagangnál, az Anshan Iron and Steel csoportnál, a Baoshannál (Baosteel) és a Shougangnál a KKP tagjai jelen vannak a vállalat felső vezetésében, illetve az igazgatótanács tagjai között.

(47) A hengerhuzal-ágazatban az állami tulajdonú vállalatokra és a magántulajdonú vállalatokra egyaránt kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás. A következő példák jól szemléltetik, hogy a kínai kormány egyre nagyobb mértékben beavatkozik az ágazat működésébe. Sok hengerhuzalgyártó kiemelten foglalkozik internetes honlapján a pártépítő tevékenységgel, párttagoknak is helyet biztosít a vállalatvezetésben, és hangsúlyozza a KKP iránti elkötelezettségét. A vizsgálat több hengerhuzalgyártónál azonosított pártépítő tevékenységet, köztük a HBIS csoportnál (Hesteel) is, amely az internetes honlapján azt hangsúlyozza, mennyire fontos szerepet játszik a pártbizottság a vállalat működésében. Egy másik hengerhuzalgyártó, a Jiangsu Shagang kifejti: „negyvenöt évvel ezelőtti létrehozása óta a Shagang folyamatosan mélyítette tudását, és folyamatosan erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy a pártépítő munka beépüljön az általános vállalatfejlesztésbe, valamint hogy a pártszervezetből fakadó előnyöket a verseny és a fejlesztés terén is kamatoztassa”, majd pedig hozzáteszi: „napjainkban a Shagang pártbizottsága alá 16 általános párttagozat és 66 párttagozat tartozik, és a vállalat összes dolgozójának több mint 14 %-a párttag. (30)” Az Anshan Iron and Steel csoport a következőket írja a pártépítő tevékenység fontosságáról: „Konkrétabban arra van szükség, hogy a vállalat teljes üzleti tevékenységére és teljes vezetésére, a vállalatirányítás teljes folyamatára, valamint a vállalat reformjának és fejlesztésének minden egyes szakaszára kiterjedően elkötelezzük magunkat a párt mindent átható vezető szerepe mellett, erősítsük azt, és megjelenítsük a párttagok és a vezetők ideológiai tudatosságának kiterjesztésében. (31)” Egy másik írás a következőképpen foglalja össze az Anshan pártépítő tevékenységét: „a párttagozat munkáján belül kiemelt helyet foglal el a központ szolgálata és a párttagok mozgósítása. Az idei évig a párttagozat elmélyítette a »kommunista párttagprojekt-programot«, kibontakoztatta az alkalmazottak belső potenciálját, és keményen dolgozott az alkalmazottak abban való segítésén, hogy saját munkakörükben hozzájáruljanak ehhez a folyamathoz. A vállalat dolgozói összesen 12 »kommunista párttagprojektet« hoztak létre, amelyek eredményesen megoldottak több kulcsfontosságú, a termelést gátló problémát, 160 észszerűsítési javaslatot tettek, és két fejlett működési módszerüket a vállalatcsoport elismert fejlett működési módszerként.” (32) A Baoshan (Baosteel) a következőképpen mutatja be a pártépítő tevékenységet: „alapvető elkötelezettség a szigorú és átfogó pártigazgatás mellett; a vállalat által végzett ideológiai és politikai munka vezetése, egyesült frontmunka, spirituális civilizáció építése, vállalati kultúra kialakítása és a tömegek munkájának megalapozása egyebek mellett a szakszervezeteken és a Kommunista Ifjúsági Szövetségen keresztül; a párt stílusát követő, becsületes irányítás, valamint a fegyelmi bizottságok abban való támogatása, hogy eredményesen gyakorolják felügyeleti feladataikat. (33)” A pártbizottság a Shougangnál is fontos szerepet játszik: „A Shougang pártbizottsága mélyen érti Xi Jinping új korunk kínai típusú szocializmusával kapcsolatos gondolatait, részletekbe menően érvényesíti a gyakorlatban a Párt tizenkilencedik országos kongresszusának szellemiségét, ragaszkodik ahhoz, hogy az irányok meghatározása, az általános helyzet kezelése és a végrehajtás biztosítása a szerte a vállalatcsoporton belül több mint 40 000 párttag munkáját irányító, a munkavégzés minden vonatkozásával kapcsolatban a pártépítésre összpontosító pártbizottság mindent átható vezetése mellett történjen. (34)”

(48) A hengerhuzal-ágazatban azonosíthatók az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése értelmében vett, a belföldi gyártókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló politikák.

(49) Noha a hengerhuzal-ágazat szakosodott ágazatnak számít, és a Bizottság a vizsgálat során nem azonosított konkrét, kifejezetten a hengerhuzal-ágazat fejlesztését meghatározó szakpolitikai dokumentumokat, a hengerhuzal gyártásának legfontosabb nyersanyagaival, a vassal és az ötvözetlen acéllal kapcsolatos kormányzati iránymutatás és beavatkozás előnyös a hengerhuzal-ágazat számára. A kínai kormány az acélipart kulcsfontosságú gazdasági ágazatnak tekinti. (35) Ezt támasztja alá az acéliparral foglalkozó számos nemzeti, regionális és települési szinten kiadott terv, irányelv és más dokumentum, köztük a vizsgálati időszakban is érvényes „Acélipari kiigazítási és korszerűsítési terv (2016–2020)” is. Ez a terv kijelentette, hogy az acélipar „a kínai gazdaság fontos, alapvető ágazata, a nemzetgazdaság egyik sarokköve (36)”. A tervben meghatározott fő feladatok és célkitűzések az ágazat fejlesztésének valamennyi szempontjára kiterjednek. (37) A vizsgálati időszakban is alkalmazandó tizenharmadik ötéves gazdaság- és társadalomfejlesztési terv (38) célul tűzte ki a felső kategóriás acélterméktípusokat gyártó vállalatok támogatását. (39) Emellett a termékek megfelelő minőségével, tartósságával és megbízhatóságával is foglalkozik, és ennek érdekében előirányozza olyan vállalatok támogatását, amelyek a tiszta acélgyártáshoz, a precíziós hengerléshez és a minőségjavításhoz kapcsolódó műszaki megoldásokat alkalmaznak. (40) Az ipari szerkezetátalakításhoz összeállított útmutató katalógus 2011. évi kiadásának 2013. évi módosítása (41) az acélipart az ösztönzött ágazatok közé sorolja.

(50) A hengerhuzal gyártása során felhasznált másik fontos nyersanyag a vas. A vasércágazattal a vizsgálati időszakban az ásványi erőforrásokra vonatkozó nemzeti terv (2016–2020) foglalkozott. A tervben foglalt célok között szerepelt egyebek mellett „a vállalatkoncentráció és a piacon versenyképes nagy és közepes méretű bányák kialakításának biztosítása”, „annak biztosítása, hogy a helyi erőforrások a nagy méretű bányavállalat-csoportoknál összpontosuljanak”, „a vállalatokra a vasérccel összefüggésben nehezedő terhek csökkentése, a hazai vasérc-ágazatbeli vállalatok versenyképességének növelése”, valamint „az 1 000 méter mélységű bányák és a kis méretű, gyenge minőségű vasércet termelő bányák fejlesztésének megfelelő ellenőrzése”.

(51) A vasércet a 2016–2020. évre szóló, tehát a felülvizsgálati időszakban hatályos tizenharmadik acélipari ötéves terv is említi. A terv a vasérc tekintetében a következőket irányozza elő: „a legfontosabb hazai ásványianyag-övezetekben folytatott kutatás további támogatása […], több meglévő, erősen versenyképes hazai vasérc-ágazatbeli vállalat támogatása a fejlesztés kiszélesítésén és intenzívebbé tételén keresztül, […] valamint a hazai ásványianyag-bázisok (ellátás)biztonsági szerepének megerősítése”.

(52) A vasércágazat stratégiai fontosságú feltörekvő ágazatnak minősül, ezért a stratégiai fontosságú feltörekvő ágazatokra vonatkozó tizenharmadik ötéves terv hatálya alá is tartozik. A vasérccel, a nyersvassal és a ferroötvözetekkel a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 2019. évi, az ipar kiigazításáról közreadott útmutató katalógusa is foglalkozik. A ferroötvözeteket emellett az Ipari és Információs Technológiai Minisztérium 2018. évi iparfejlesztési és tudásmegosztási útmutató katalógusa is említi.

(53) Ahogyan az a hengerhuzalgyártás fontos nyersanyagának számító acéllal, vassal és ferroötvözetekkel kapcsolatos fenti példákból is látható, a kínai kormány a szakpolitikai eszközök és iránymutatások széles tárházát vonultatja fel a hengerhuzal-ágazat fejlődésének további szabályozására, és az ágazat fejlesztésének és működésének lényegében minden aspektusa felett ellenőrzést gyakorol. A hengerhuzal gyártásának legfontosabb nyersanyagaival, a vassal és az ötvözetlen acéllal kapcsolatos kormányzati iránymutatás és beavatkozás tehát előnyös a hengerhuzal-ágazat számára.

(54) A fentiek mellett a hengerhuzalgyártók állami támogatásokhoz is jutnak, ami egyértelműen annak a jele, hogy az államnak érdeke fűződik ehhez az ágazathoz. A vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy több hengerhuzalgyártó, köztük a HBIS csoport, (42) a Jiangsu Shagang, (43) az Anshan Iron and Steel csoport, (44) a Baoshan (Baosteel) (45) és a Shougang (46) részesült közvetlen állami támogatásban.

(55) Összességében elmondható, hogy a kínai kormány intézkedései a gazdasági szereplőket az ösztönzött iparágak – köztük a hengerhuzal gyártása során felhasznált legfontosabb nyersanyagok, az acél, a vas és a ferroötvözetek gyártásával foglalkozó gazdasági ágazat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzések teljesítésére ösztönzik. Az intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését.

(56) E vizsgálat során a Bizottság nem talált olyan bizonyítékokat, amelyek azt jeleznék, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerinti, a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályoknak a hengerhuzal-ágazatban való, a (40) preambulumbekezdésben már bemutatott diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése ne hatna ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóira.

(57) A hengerhuzal-ágazatra a (40) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerinti, a bérköltségek tekintetében fennálló torzulások is kihatnak. A szóban forgó ágazatban ezek a torzulások közvetlenül (a felülvizsgálat tárgyát képező termék és annak legfontosabb inputjai előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesülnek. (47)

(58) Emellett e vizsgálat keretében nem nyújtottak be a Bizottsághoz olyan bizonyítékot, amely azt jelezné, hogy a (40) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerinti, a pénzügyi rendszerben érvényesülő kormányzati beavatkozás ne hatna ki a hengerhuzal-ágazatra. Ebből következően a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat.

(59) Végezetül a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a hengerhuzal gyártásához több különböző inputra van szükség. Amikor a hengerhuzalgyártók beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások; amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai; és működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül.

(60) Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a hengerhuzal belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés A. és B. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább.

(61) Sem a kínai kormány, sem a jelen vizsgálatban érintett exportáló gyártók nem szolgáltak ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel.

(62) Összességében a rendelkezésre álló bizonyítékok arról tanúskodnak, hogy a felülvizsgálat tárgyat kepéző termék árai és költségei (köztük a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségek) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében – az ott felsorolt elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatásának tanúsága szerint – jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte.

3.3.1. Reprezentatív ország

3.3.1.1. Általános megjegyzések

(63) A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt: — a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz, (48) — a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban, — a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban, — több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottság indokolt esetben előnyben részesítette azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

(64) A 3.1. szakaszban ismertetett módon a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban két feljegyzést fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához, amelyekben arról tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy Perut kívánja figyelembe venni reprezentatív országként.

3.3.1.2. A torzulástól mentes költségek megállapításához felhasznált források

(65) Azon döntése nyomán, hogy Perut veszi figyelembe reprezentatív országként, a Bizottság a termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzésben arról tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy a legtöbb termelési tényező torzulástól mentes költségét a Globális Kereskedelmi Atlasz (49) segítségével fogja meghatározni. Emellett a földgáz és a villamos energia ipari árát az Energetikai és Bányászati Beruházások Perui Felügyeleti Ügynöksége (50) (a továbbiakban: Osinergmin), a víz ipari árát a Nemzeti Víziközmű-felügyeleti Hatóság (51) (a továbbiakban: Sunass), a munkaerő költségét pedig az ILO (52) adatai alapján fogja megállapítani. Végezetül a torzulástól mentes SGA-költségek és nyereség megállapításához az Aceros Arequipa elnevezésű perui vállalat (53) pénzügyi adatait fogja felhasználni.

3.3.2. Torzulásmentes költségek és referenciaértékek

3.3.2.1. A rendes érték képzéséhez felhasznált adatok

(66) A Bizottság összeállította azon termelési tényezők (anyagok, energia, munkaerő) jegyzékét, amelyeket az exportáló gyártók felhasználnak a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához, és mindegyik termelési tényező esetében megjelölte a felhasználni kívánt forrásokat. A termelési tényezők jegyzékével kapcsolatban a Bizottsághoz nem érkezett észrevétel.

(67) Az ügy irataiban rendelkezésre álló információk figyelembevételével a felülvizsgálati kérelem és a kérelmező által időközben szolgáltatott információk alapján a Bizottság a következő termelési tényezőket és HR-kódokat azonosította: 1. táblázat Termelési tényezők és információforrások Termelési tényező HR-kód Érték (RMB) Egység Nyersanyagok Hengertuskó – félkész termék vasból vagy ötvözetlen acélból 7207 11 7207 20 3,23 3,23 kg Munkaerő Feldolgozóipari munkabérek N. a. 23,684 óra Energia Villamos energia N. a. 0,441–0,492 (54) kWh Földgáz N. a. 0,733–0,819 (55) m3 Víz N. a. 4,84 m3 Melléktermék/hulladék Hulladék és törmelék 7204 10 7204 41 7204 29 7204 49 2,39 2,39 2,82 1,96 kg

3.3.2.2. Nyersanyagok és törmelék

(68) A termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzésben bemutatott módon a felülvizsgálati kérelem és a korábbi eredeti vizsgálatok és hatályvesztési felülvizsgálatok alapján a Bizottság rendelkezésére álló információk azt jelzik, hogy a hengerhuzalgyártók általában két különböző eljárást alkalmaznak a hengerhuzal előállításához. Az első az integrált nagyolvasztós eljárás, amelynek keretében a vállalat elsőként hengertuskót állít elő a nyersanyagokból, majd pedig ebből készít hengerhuzalt. A második az ívkemencés eljárás, amelynek esetében nem nyersanyagokból, hanem hengertuskókból indulnak ki, és ezekből készítenek hengerhuzalt. Tekintettel arra, hogy egyetlen kínai hengerhuzalgyártó sem tanúsított együttműködést a vizsgálat során, a rendelkezésre álló információk és tények alapján a Bizottság a termelési tényezőkre vonatkozó elemzése során a nem integrált, hengertuskókból kiinduló gyártási eljárást vette alapul.

(69) A nyersanyagok és a törmelék esetében a Bizottság a Peruban érvényes importárakra támaszkodott. A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán kívüli összes többi harmadik országból érkező import egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta. (56) A Bizottság a Kínából Peruba érkező importot az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt hagyta figyelmen kívül. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki a bemutatottal azonos módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások ezeket az árakat is befolyásolták.

(70) Egy hengertuskótípust (HR-kód: 7207 11) és két törmeléktípust (HR-kódok: 7204 10 és 7204 41) Peru vagy egyáltalán nem importált, vagy nem importált jelentős mennyiségben a felülvizsgálati időszakban. Ez azt jelenti, hogy vagy egyáltalán nem állt rendelkezésre importár, vagy pedig a kis behozott mennyiségek miatt a rendelkezésre álló importár nem volt reprezentatív. E termelési tényezők torzulástól mentes árának meghatározása érdekében a Bizottság megvizsgálta, hogy mennyiben térnek el a két hengertuskótípus, illetve a négy törmeléktípus árai. Ennek keretében a Bizottság e nyersanyagok tekintetében más harmadik országok, például Brazília, Oroszország, Kanada és Ukrajna importárait, valamint a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben felhasznált adatokat vette alapul.

(71) A Bizottság átlagosan nem talált jelentős eltéréseket sem a két hengertuskótípus, sem pedig a négy törmeléktípus árai között. Sőt, egyes országok esetében a 7207 11 HR-kód alá tartozó hengertuskók behozatali ára magasabb volt a 7207 20 HR-kód alá tartozó hengertuskó behozatali áránál, más országok esetében pedig alacsonyabb. Ugyanilyen jellegű árkülönbségek voltak megfigyelhetők a négy törmeléktípus esetében is. Emellett a felülvizsgálat tárgyát képező termék exportáló gyártói által felhasznált különböző hengertuskó- és törmeléktípusok mennyiségére vonatkozóan a Bizottság rendelkezésére álló adatok nem tették lehetővé az altípusok közötti különbségtételt. A kérelmező által a kérelemben és későbbi beadványaiban szolgáltatott információk a két hengertuskótípus, illetve a négy törmeléktípus együttes felhasználási adatait mutatják.

(72) Az áringadozások, valamint a két hengertuskótípus és a négy törmeléktípus átlagos importárának hasonló volta miatt a Bizottság úgy döntött, hogy csak azon hengertuskó- és törmeléktípusok árait veszi figyelembe, amelyeket a felülvizsgálati időszakban jelentős mennyiségben importáltak Peruba. Ez azt jelentette, hogy a hengertuskók esetében figyelembe vett ár a 7207 20 HR-kód alá tartozó hengertuskók árán alapult, a törmelék esetében figyelembe vett ár pedig a 7204 29 és a 7204 49 HR-kódok alá tartozó törmelék átlagárával egyezett meg.

(73) A Bizottság megkísérelte megállapítani a hengerhuzal gyártásához felhasznált, az exportáló gyártó telephelyére szállított nyersanyagok torzulástól mentes árát. Ennek megfelelően minden egyes származási ország esetében alkalmazta a reprezentatív ország megfelelő importvámját. Ezeket az importárakat rendesen a belföldi fuvarozási költséggel is meg kell növelni. Tekintettel a 3.5. szakaszban bemutatott ténymegállapításra és a hatályvesztési felülvizsgálat lényegére, vagyis arra, hogy célja nem a dömping mértékének pontos meghatározása, hanem annak megállapítása, hogy a dömping folytatódott-e a felülvizsgálati időszakban, illetve megismétlődhet-e, a Bizottság úgy döntött, hogy a belföldi fuvarozási költségek miatt szükségtelen kiigazítást végezni. Ez a kiigazítás megnövelné a rendes értéket, ennek következtében pedig a dömpingkülönbözetet.

(74) A Bizottság a költségekre elhanyagolható hatást gyakorló további nyersanyagok (például a törmeléktől eltérő melléktermékek) költségét a törmelék és hulladék százalékában kifejezve vette figyelembe a nyersanyagköltségben. A felülvizsgálati kérelemben található információk szerint e nyersanyagok tényleges költsége elhanyagolható volt a tényleges gyártási összköltségen belül. A fogyóeszközök költségét a Bizottság szintén a teljes nyersanyagköltség százalékában fejezte ki, és ezt a százalékot a torzulástól mentes nyersanyagköltségre alkalmazta.

3.3.2.3. Munkaerő

(75) A munkaerőköltség referenciaértékének megállapításához a Bizottság az ILO azon statisztikai adataiból indult ki, amelyek megadják a felülvizsgálati időszak tekintetében a feldolgozóiparban foglalkoztatott munkavállalók által ténylegesen ledolgozott heti munkaórák átlagos számát, valamint e munkavállalók havi díjazását. (57) Ezen adatok alapján a Bizottság kiszámította a feldolgozóiparban érvényes óránkénti keresetet, majd ezt megnövelte a járulékos foglalkoztatási költségekkel (a munkáltató által fizetett társadalombiztosítási és munkaerőpiaci járulék összegével). (58)

3.3.2.4. Energia

(76) A Bizottság a földgáz és a villamos energia költségének referenciaértékét az Osinergmin referenciaárai alapján állapította meg.

(77) Az Osinergmin a földgáz referenciaárát havonta állapítja meg, és készen felhasználható formában teszi közzé internetes honlapján. (59)

(78) A villamos energia referenciaára a fogyasztás helyétől függ. Éves jelentésének tanúsága szerint az Aceros Arequipa gyártási tevékenysége a vállalat piscói (Ica tartomány) telephelyén összpontosul. A piscói villamosenergia-szolgáltató által felszámítható maximális villamosenergia-árat szintén az Osinergmin állapítja meg készen felhasználható formában. Az információk kellően részletesek voltak ahhoz, hogy megállapítható legyen belőlük az ipari villamosenergia-ár és az ipari felhasználók által az elosztórendszer igénybevételéért havonta fizetett ár. (60)

(79) A piscói helyi vízszolgáltató (Emapisco) által az ipari fogyasztóknak felszámított vízdíj a Sunass által megállapított, a hatóság 2018–2023-ra vonatkozó, az interneten is megtekinthető jelentésében megadott referenciaárakon alapul. (61)

3.3.2.5. Gyártási általános költségek, SGA-költségek, nyereség és értékcsökkenés

(80) A gyártási általános költségek torzulástól mentes értékének megállapításához – figyelemmel a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányára – a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket használta fel. Ennek megfelelően az uniós gyártók által a kérelemben szolgáltatott adatok alapján meghatározta a gyártási általános költségek és a gyártási közvetlen költségek arányát. Ezt követően a Bizottság a gyártási általános költségek torzulástól mentes értékét úgy határozta meg, hogy az előzőek szerint kapott százalékos arányt alkalmazta a gyártási közvetlen költség torzulástól mentes értékére.

(81) Az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes észszerű összegének megállapítása érdekében a Bizottság az Aceros Arequipa 2019. évi, a vállalat auditált könyvviteli adatai között megtalálható pénzügyi adatokból indult ki. (62)

3.3.2.6. A rendes érték számítása

(82) A fentiek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket.

(83) A Bizottság elsőként a torzulástól mentes gyártási költségeket állapította meg. Az exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság azokra az adatokra hagyatkozott, amelyeket a kérelmező nyújtott be a felülvizsgálati kérelemben a hengerhuzal előállításához felhasznált egyes termelési tényezőkre (az anyagokra, az energiára és a munkaerőre) vonatkozóan. A Bizottság a felhasználási tényezőket megszorozta a reprezentatív országban, Peruban megfigyelt torzulásmentes egységköltségekkel.

(84) A meghatározott torzulásmentes gyártási költséget a Bizottság a 3.3.2.5. szakasznak megfelelően megnövelte a gyártási általános költségekkel, az SGA-költségekkel és a nyereséggel. A gyártási általános költségek megállapítása a kérelmező által szolgáltatott adatok alapján történt. Az SGA-költségek és a nyereség megállapítása az Aceros Arequipa pénzügyi beszámolói alapján történt. A Bizottság a torzulásmentes gyártási költségeket megnövelte: — a gyártási általános költségekkel, amelyek összességében a közvetlen gyártási költségek 12–18 %-ának feleltek meg, (63) — az SGA-költségekkel és az egyéb költségekkel, amelyek az Aceros Arequipa értékesítési költségének 11,03 %-ának feleltek meg, valamint — a nyereséggel, amely az Aceros Arequipa által elért COGS 11,14 %-ának felelt meg, és amelyet a Bizottság a teljes torzulástól mentes gyártási költségre alkalmazott.

(85) A Bizottság ezzel az eljárással az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket.

3.3.3. A dömping folytatódása

(86) A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az exportár meghatározása az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeken alapult. A Bizottság az exportárakat megkísérelte az Eurostat rendelkezésre álló statisztikai adatai alapján megállapítani.

(87) Az Eurostat adatai szerint azonban a felülvizsgálati időszakban mindössze 75 tonna hengerhuzal érkezett Kínából, amely a teljes behozatal kevesebb mint 1 %-ának felelt meg. Ez a mennyiség a teljes uniós felhasználáshoz (18 826 155 tonna) képest elhanyagolható. Ennek alapján a Bizottság megállapította, hogy ez a csekély mennyiség nem elegendő a dömping folytatódására vonatkozó elemzés céljára. Ezért a Bizottság a vizsgálat további részében a dömpingnek az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető megismétlődésére összpontosított.

3.4. A dömping megismétlődésének valószínűsége

(88) A (86) és (87) preambulumbekezdésben ismertetett megfontolások fényében a Bizottság a továbbiakban megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e az intézkedések hatályvesztése esetére a dömping megismétlődése. Ennek során megvizsgálta a kínai hengerhuzalnak az Unión kívüli országokban érvényesülő exportárát, a kínai gyártási kapacitást és szabad kapacitást, a kínai exportőrök más piacokon tanúsított magatartását és az uniós piac vonzerejét.

3.5. A rendes érték és az Unión kívüli országokkal szemben alkalmazott exportár összehasonlítása

(89) mivel a kínai exportáló gyártók nem tanúsítottak együttműködést a vizsgálat során, a Bizottságnak az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján kellett meghatároznia az Unión kívüli országok piacain alkalmazott kínai exportárat. Más megbízható információk hiányában a Bizottság a Globális Kereskedelmi Atlaszban található exportadatokat használta fel.

(90) A Globális Kereskedelmi Atlasz szerint Kína a felülvizsgálati időszakban több mint 3 699 934 tonna hengerhuzalt exportált a világ különböző piacaira. Ez az ugyanebben az időszakban feljegyzett uniós felhasználás csaknem 20 %-ának felel meg. A 2. táblázat összefoglalja a kínai exportvolumen szempontjából legfontosabb öt ország adatait, amelyek együtt a felülvizsgálati időszakbeli kínai export csaknem 65 %-át vették fel. 2. táblázat Kínai hengerhuzal-export a világ különböző piacain (volumen: tonna; ár: EUR/tonna) Ország 2018. évi volumen 2018. évi átlagár 2019. évi volumen 2019. évi átlagár Volumen a felülvizsgálati időszakban Átlagár a felülvizsgálati időszakban Dél-Korea 816 301 498 902 953 461 849 193 446 Thaiföld 724 536 496 643 022 466 633 517 455 Indonézia 470 161 523 407 158 498 411 668 470 Vietnám 472 460 500 393 555 482 301 005 471 Fülöp-szigetek 714 053 471 373 321 447 187 523 449 Forrás: Globális Kereskedelmi Atlasz

(91) A felülvizsgálati időszakban a megállapított átlagos exportár a fenti országok mindegyike esetében több mint 40 %-kal alacsonyabb volt a (85) preambulumbekezdésben meghatározott rendes értéknél. Ez azt jelenti, hogy amennyiben Kína ezen az áron exportálna az Unióba, az értékesítések jelentős mértékben dömpingáron történnének.

(92) Az adatok azt is jelzik, hogy a kínai exportvolumenek az elmúlt években csökkenő tendenciát követtek, igazodva a világpiaci exportvolumenekhez és kereslethez. Ugyanakkor Kínában a szabad kapacitások messze nagyobbak a Kínán belüli helyi keresletnél (lásd a 3.5.1. szakaszt), miközben a legújabb sajtóhírek szerint a felülvizsgálat tárgyát képező termék iránti világpiaci kereslet növekedésnek indult, és a következő évben még tovább fog nőni. (64) Emellett Kína továbbra is azon tíz ország közé tartozik, amelyek a legalacsonyabb áron exportálnak hengerhuzalt.

(93) Végezetül 2021-es sajtóbeszámolók szerint egyre nagyobb a különbség a kínai belföldi piac és az exportpiac között. Miközben a belföldi kereslet lassul, és emiatt csökkennek a helyi árak, az exportpiac egyre vonzóbb a kínai gyártók számára. (65)

3.5.1. Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

(94) A kérelmező által szolgáltatott, részben a Mysteel (66) adatain alapuló információk szerint a kínai hengerhuzal-termelés jelenleg magasabb szinten van, mint a legutóbbi hatályvesztési felülvizsgálat idején volt. A termelés 2016 óta 155 és 165 millió tonna közötti értékre nőtt (2019-es adat), amely több mint nyolcszorosa a teljes uniós termelésnek.

(95) A felülvizsgálati kérelem szerint a kínai gyártók szabad kapacitása mintegy 90 millió tonnára tehető. A kérelmező emellett rámutat arra, hogy körülbelül ugyanennyi kapacitással rendelkeznek a kínai hengerhuzalpiacra újonnan belépő gazdasági szereplők. A jelentős mértékű kapacitásfelesleg miatt ezek az új szereplők egyre inkább az exportpiacok felé fordulnak, már csak azért is, mert a (93) preambulumbekezdésben jelzett módon a belföldi kereslet lassulóban van. A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában nehéz volt további információkhoz jutni ezen a téren. Mindazonáltal az előző preambulumbekezdésben említett, az európai és a világpiaci értékekhez képest magas termelési szinteknek köszönhetően Kína a szabad kapacitások mozgósítása nélkül is könnyedén tudja befolyásolni a nemzetközi piacokat.

3.5.2. Az uniós piac vonzereje

(96) mivel az uniós piacokon magasabbak az árak az Unión kívüli országok piacain érvényesülő kínai értékesítési áraknál (lásd a 2. táblázatot), az uniós piac vonzónak tekinthető a kínai gyártók számára. Tovább növeli az uniós piac vonzerejét, hogy számos exportpiacon piacvédelmi intézkedéseket alkalmaznak. (67) Ezért észszerűen arra lehet számítani, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén ismét jelentős kínai exportvolumenek jelennének meg az uniós piacon. Ezzel összefüggésben a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy az eredeti intézkedések 2008-as bevezetése előtt az uniós piacon a kínai értékesítési volumen 1,1 millió tonnát tett ki, miközben ugyanez az érték a felülvizsgálati időszakban mindössze 75 tonna volt.

3.6. A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés

(97) A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a jelenleg hatályos intézkedések hatályvesztése esetén fennáll a valószínűsége a dömping megismétlődésének. Különösen a Kína tekintetében megállapított rendes érték nagysága, a kínai exportáló gyártók által az Unión kívüli országok piacain felszámított exportárak szintje, az uniós piac vonzereje és a Kínában rendelkezésre álló jelentős termelési kapacitás miatt nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén megismétlődik a dömping.

4. KÁR

4.1. Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

(98) A figyelembe vett időszakban 62 gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az „uniós gazdasági ágazatot”.

(99) A felülvizsgálati időszakban a teljes uniós termelés mintegy 18,3 millió tonna volt. A Bizottság ezt a számadatot az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan rendelkezésre álló összes információ, köztük a kérelmező által szolgáltatott adatok alapján határozta meg. (68) A (11) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság négy uniós gyártót vett fel a mintába, amelyek a hasonló termék uniós össztermelésének csaknem 25 %-át képviselték.

(100) A Bizottság megállapította, hogy – amint az a 3. táblázatban is látható – az uniós gyártók az össztermelésük egy részét a kötött piacra szánták. A kötött piac a figyelembe vett időszakban 5 százalékponttal bővült, és a felülvizsgálati időszakban az uniós felhasználás 13,5 %-át tette ki. A Bizottság az uniós gazdasági ágazathoz kapcsolódó egyes gazdasági mutatók vizsgálatát kizárólag szabadpiaci adatok alapján végezte el. Ezek a gazdasági mutatók a következők: az értékesítési volumen és az értékesítési árak az uniós piacon, a piaci részesedés, a kiviteli volumen és az exportár, valamint a jövedelmezőség. Más mutatók, például a termelés, a termelési kapacitás, a termelékenység, a foglalkoztatottság és a bérek esetében a következőkben figyelembe vett számadatok a teljes tevékenységre vonatkoznak, tehát nem volt szükség különválasztásra.

4.2. Uniós felhasználás

(101) A Bizottság az uniós felhasználást a) az uniós gazdasági ágazat által az EU piacán értékesített hasonló termék tekintetében az Eurofer által szolgáltatott, a mintában szereplő uniós gyártók esetében ellenőrzött adatok, valamint b) a vizsgált terméknek az összes harmadik országból érkező behozatalára vonatkozó Eurostat-adatok alapján határozta meg.

(102) Az uniós felhasználás a következőképpen alakult: 3. táblázat Uniós felhasználás (tonna) (69) 2017 2018 2019 Felülvizsgálati időszak Teljes uniós felhasználás 20 365 727 21 318 592 20 219 432 18 821 504 Index (2017 = 100) 100 105 99 92 Kötött piac 2 426 375 2 724 231 2 535 896 2 545 577 Index (2017 = 100) 100 112 105 105 Szabadpiac 17 939 352 18 594 360 17 683 536 16 275 927 Index (2017 = 100) 100 104 99 91 Forrás: Eurofer és Eurostat

(103) A figyelembe vett időszakban az uniós szabadpiaci felhasználás 9 %-kal csökkent. A részletes elemzés azt mutatja, hogy 2017 és 2018 összehasonlításában az uniós szabadpiaci felhasználás mintegy 17,9 millió tonnáról mintegy 18,6 millió tonnára, azaz 4 %-kal nőtt, majd ezt követően 2019-re 5 %-kal, a felülvizsgálati időszakra pedig további 8 százalékponttal, 16,3 millió tonnára visszaesett. A teljes uniós felhasználás hasonló tendenciát követett: 2018-ban növekedés volt tapasztalható, 2019-ben pedig csökkenés, amely – a hengerhuzal teljes, különösen pedig gépjármű- és építőipari felhasználásának csökkenését okozó Covid19-világjárvány hatására – a felülvizsgálati időszakban is folytatódott.

4.3. Behozatal az érintett országból

4.3.1. Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

(104) A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatai alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedésének meghatározásához a (102) preambulumbekezdésben megállapított uniós felhasználás szolgált alapul.

(105) Az érintett országból érkező behozatal a következőképpen alakult: 4. táblázat A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése (70) 2017 2018 2019 Felülvizsgálati időszak A érintett országból érkező behozatal volumene (tonna) 556 44 47 75 Index (2017 = 100) 100 8 8 14 Piaci részesedés (%) 0,0 0,0 0,0 0,0 Forrás: Eurostat

(106) Bár a Kínából érkező behozatal az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában 5 %-os piaci részesedést tudhatott magáénak és 1,1 millió tonnát tett ki, az Eurostat adatai szerint azóta gyakorlatilag eltűnt az uniós piacról. A figyelembe vett időszakban a Kínából érkező behozatal 556 tonnáról 75 tonnára csökkent.

(107) A 7,9 %-os vámtétel hatálya alá tartozó vállalat kapcsolatban áll az Arcelor Mittal csoporttal, és a panaszosok szerint már nem gyárt jelentős mennyiségben hengerhuzalt. Emellett más kínai exportáló gyártók szintén beszüntették az Unióba irányuló értékesítésüket. Úgy tűnik, hogy a hengerhuzal piaca nagyon árérzékeny, és a hatályban lévő dömpingellenes vám által előidézett 24 %-os árnövekedés következtében a kínai exportőrök elveszítették érdeklődésüket az uniós piac iránt.

4.3.2. Az érintett országból érkező behozatal árai, áralákínálás

(108) A Kínából érkező behozatal nagyon csekély volumene miatt a behozatal árait nem lehetett érdemben elemezni.

(109) A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában és a Kínából az Unióba érkező behozatal csekély volumene miatt nem lehetett megbízható behozatali árakat megállapítani a felülvizsgálati időszak vonatkozásában, és ezért érdemi áralákínálás-számítás elvégzésére sem volt mód. Ilyen körülmények között a felülvizsgálati időszak alatt Kínából érkező behozatalhoz társuló áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással: 1. a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán a független vevők felé a felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozóan felszámított, gyártelepi szintre átszámított értékesítési árak súlyozott átlagát; valamint 2. a Kínában gyártott és a világ más piacaira értékesített, a felülvizsgálat tárgyát képező termék CIF-alapon megállapított és a behozatal utáni költségekkel megfelelő módon kiigazított súlyozott átlagárát. A Bizottság az említett költségeket további információk hiányában a CIF-érték 1 %-ára becsülte. (71)

(110) A Bizottság az összehasonlítás eredményét a mintában szereplő uniós gyártók felülvizsgálati időszakbeli forgalmának százalékában fejezte ki. Ennek alapján az alákínálási különbözet súlyozott átlaga az érintett ország tekintetében 4,5 %-ra adódott. Az intézkedések hatályvesztése esetén hasonló mértékű áralákínálásra lehet számítani az uniós piacon.

4.4. A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

(111) A felülvizsgálat tárgyát képező terméket Kínán kívül elsősorban Törökországból, Oroszországból, Fehéroroszországból és Svájcból hozták be az Unióba.

(112) A behozatal (összesített) volumene, valamint a felülvizsgálat tárgyát képező termék más harmadik országokból érkező behozatalának piaci részesedése a következőképpen alakult: 5. táblázat Harmadik országokból érkező behozatal Ország 2017 2018 2019 Felülvizsgálati időszak Törökország Volumen (tonna) 441 408 921 060 458 996 329 613 Index (2017 = 100) 100 209 104 75 Szabadpiaci részesedés (%) 2,5 5,0 2,6 2,0 Index (2017 = 100) 100 201 105 82 Átlagár (EUR/tonna) 468 513 475 473 Index (2017 = 100) 100 110 101 101 Oroszország Volumen (tonna) 349 011 368 158 249 488 331 194 Index (2017 = 100) 100 105 71 95 Szabadpiaci részesedés (%) 1,9 2,0 1,4 2,0 Index (2017 = 100) 100 102 73 105 Átlagár (EUR/tonna) 444 497 464 434 Index (2017 = 100) 100 112 104 98 Fehéroroszország Volumen (tonna) 282 422 195 380 243 772 257 688 Index (2017 = 100) 100 69 86 91 Szabadpiaci részesedés (%) 1,6 1,1 1,4 1,6 Index (2017 = 100) 100 67 88 101 Átlagár (EUR/tonna) 425 519 478 459 Index (2017 = 100) 100 122 112 108 Más harmadik országok Volumen (tonna) 1 142 592 1 192 067 1 024 468 1 111 213 Index (2017 = 100) 100 104 90 97 Szabadpiaci részesedés (%) 6,4 6,4 5,8 6,8 Index (2017 = 100) 100 101 91 107 Átlagár (EUR/tonna) 519 595 550 516 Index (2017 = 100) 100 115 106 99 Kínán kívüli harmadik országok összesen Volumen (tonna) 2 215 433 2 676 664 1 976 724 2 029 708 Index (2017 = 100) 100 121 89 92 Szabadpiaci részesedés (%) 12,3 14,4 11,2 12,5 Index (2017 = 100) 100 117 91 101 Átlagár (EUR/tonna) 485 548 513 488 Index (2017 = 100) 100 113 106 101 Forrás: Eurostat

(113) A felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az érintett országon kívüli harmadik országokból érkező összesített behozatala a figyelembe vett időszak alatt 8 %-kal (2,21 millió tonnáról 2,03 millió tonnára) csökkent, és az uniós szabadpiaci felhasználás kapcsán a 3. táblázatban jelzetthez hasonló csökkenő tendenciát követett. A harmadik országok azonban a szabadpiaci részesedésüket a figyelembe vett időszak folyamán jórészt az uniós gazdasági ágazat árainál folyamatosan alacsonyabb áraiknak köszönhetően tartották meg, miközben az uniós gazdasági ágazat ugyanezen idő alatt veszített piaci részesedéséből (lásd a 7. táblázatot).

4.5. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.5.1. Általános megjegyzések

(114) Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének elemzése minden olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat állapotára.

(115) A Bizottság a (11) preambulumbekezdésben jelzett módon az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének vizsgálatára mintavételt alkalmazott.

(116) A Bizottság a kármeghatározás keretében különbséget tett makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat az uniós gazdasági ágazat által az EU piacán értékesített hasonló termék tekintetében az Eurofer beadványában található, a mintában szereplő uniós gyártók esetében ellenőrzött adatok alapján értékelte. A Bizottság a mikrogazdasági mutatókat a mintában szereplő uniós gyártókra vonatkozóan a kitöltött kérdőívekben megadott adatok alapján értékelte. Mindkét adathalmaz reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából.

(117) A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés.

(118) A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

4.5.2. Makrogazdasági mutatók (72)

4.5.2.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

(119) A teljes uniós termelés, a termelési kapacitás és a kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban: 6. táblázat Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás 2017 2018 2019 Felülvizsgálati időszak Termelési volumen (tonna) 20 101 565 20 670 532 19 942 245 18 298 579 Index (2017 = 100) 100 103 99 91 Termelési kapacitás (tonna) 25 860 247 25 875 427 26 941 347 27 300 050 Index (2017 = 100) 100 100 104 106 Kapacitáskihasználás (%) 78 80 74 67 Index (2017 = 100) 100 103 95 86 Forrás: Eurofer, a mintában szereplő uniós gyártók

(120) A termelési volumen kezdetben, 2018-ban a kötött piac bővülése miatt növekedést mutatott. Ezt követően 2019-ben csökkenés volt tapasztalható, amely az uniós felhasználás visszaeséséhez hasonló pályát követve – a hengerhuzal teljes felhasználásának csökkenését okozó Covid19-világjárvány hatására – a felülvizsgálati időszakban is folytatódott. A termelési volumen a figyelembe vett időszakban 9 %-kal csökkent.

(121) A termelési kapacitás nőtt a figyelembe vett időszakban. Mivel a termelési volumen összességében csökkent, a kapacitás pedig valamelyest növekedett, a kapacitáskihasználás csökkenő tendenciát mutatott (–14 %) a figyelembe vett időszakban.

4.5.2.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés

(122) Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban: 7. táblázat Értékesítési volumen és piaci részesedés 2017 2018 2019 Felülvizsgálati időszak Teljes értékesítési volumen az Unióban (a szabad- és a kötött piacot egyaránt beleértve, tonna) 18 149 739 18 641 884 18 242 661 16 791 721 Index (2017 = 100) 100 103 101 93 Kötött piaci értékesítés és felhasználás 2 426 375 2 724 231 2 535 896 2 545 577 Index (2017 = 100) 100 112 105 105 Kötött piaci értékesítés és felhasználás a teljes piaci értékesítés százalékában (%) 13,4 14,6 13,9 15,2 Index (2017 = 100) 100 109 104 113 Szabadpiaci értékesítés 15 723 364 15 917 652 15 706 766 14 246 144 Index (2017 = 100) 100 101 100 91 Piaci részesedés a szabadpiacon (%) 87,6 85,6 88,8 87,5 Index (2017 = 100) 100 98 101 100 Forrás: Eurofer, a mintában szereplő uniós gyártók

(123) A teljes uniós értékesítés a figyelembe vett időszakban a 2017 és 2018 viszonylatában bekövetkezett 3 %-os növekedés ellenére összességében csökkenő tendenciát mutatott (–7 %).

(124) Az uniós gazdasági ágazat teljes szabadpiaci értékesítése a figyelembe vett időszakban csaknem 1,5 millió tonnával csökkent. Míg a felhasználás 2018-ban érte el a legmagasabb szintjét (+ 3 %), az értékesítés ekkor már csökkenő tendenciát mutatott (–2 %), és ez 2019-ben és a vizsgálati időszakban is folytatódott. Az uniós szabadpiacon realizált összes értékesítés 9 %-kal csökkent.

(125) Az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítéseinek piaci részesedése a figyelembe vett időszakban stabil volt. Azt követően, hogy a szabadpiaci értékesítések piaci részesedése 2017 és 2019 között 1 %-kal nőtt, a felülvizsgálati időszakra 1,3 százalékponttal lecsökkent.

4.5.2.3. Növekedés

(126) Miközben a felhasználás csökkent, az uniós gazdasági ágazat nemcsak az EU-n belüli értékesítési volumenéből veszített, hanem a szabadpiaci részesedéséből is. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban nem növekedett.

4.5.2.4. Foglalkoztatás és termelékenység

(127) A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban: 8. táblázat Foglalkoztatás és termelékenység 2017 2018 2019 Felülvizsgálati időszak Alkalmazottak létszáma 10 271 10 530 11 125 10 853 Index (2017 = 100) 100 103 108 106 Termelékenység (egység/munkavállaló) 1 957 1 963 1 793 1 686 Index (2017 = 100) 100 100 92 86 Forrás: Eurofer, a mintában szereplő uniós gyártók

(128) Az uniós gazdasági ágazatnak sikerült szinten tartania, sőt növelnie a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásával foglalkozó alkalmazottak létszámát: 2017 és a felülvizsgálati időszak között 6 %-os létszámnövekedés következett be.

(129) Az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak egy alkalmazottra jutó termelésben (tonna) kifejezett termelékenysége a figyelembe vett időszakban – a hengerhuzal teljes felhasználásának csökkenését okozó Covid19-világjárvány hatására – csökkenő tendenciát követett (–14 %). A termelékenység jelentős visszaesése a termelési volumen jelentős csökkenésével, amely az uniós gazdasági ágazat termékeinek értékesítésében és az irántuk mutatkozó keresletben bekövetkezett visszaeséssel függ össze, valamint az alkalmazottak létszámának növekedésével magyarázható.

4.5.2.5. A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés

(130) Az eredeti vizsgálatban az érintett ország tekintetében meghatározott dömpingkülönbözet jóval a de minimis szint felett volt. A fentieknek megfelelően a figyelembe vett időszakban nem érkezett dömpingelt behozatal az érintett országból, ezért a dömpingkülönbözet nagyságának meghatározására nem volt lehetőség.

(131) Az előző hatályvesztési felülvizsgálat keretében a Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is igen sérülékeny, károsodott állapotban van. A mostani hatályvesztési felülvizsgálat figyelembe vett időszakában az uniós gazdasági ágazat a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés jeleit mutatta, de a 2017–2019-ben tapasztalt stabilitás után a felülvizsgálati időszakban – az uniós felhasználásnak a Covid19-világjárvány miatt bekövetkezett csökkenéséhez hasonló tendenciát követve – az összes fő kármutató romlott. Ez azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazatot továbbra is fokozottan veszélyezteti az uniós piacra érkező esetleges dömpingelt behozatal által előidézett kár, és az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a várhatóan bekövetkező dömping – a Kínából harmadik országokba irányuló exportnak a (90) és a (91) preambulumbekezdésben bemutatott csökkenő áraiból kiindulva – jelentős hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazatra.

4.5.3. Mikrogazdasági mutatók (73)

4.5.3.1. Árak és az árakat befolyásoló tényezők

(132) A független uniós vevőknek végrehajtott értékesítésekhez tartozó átlagos értékesítési egységár és a mintában szereplő uniós gyártók átlagos termelési egységköltsége a következőképpen alakult: 9. táblázat Értékesítési árak az Unióban 2017 2018 2019 Felülvizsgálati időszak Átlagos értékesítési egységár a szabadpiacon (EUR/tonna) 529 604 560 521 Index (2017 = 100) 100 114 106 98 Termelési egységköltség (EUR/tonna) 523 564 591 575 Index (2017 = 100) 100 108 113 110 Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók

(133) A figyelembe vett időszakban az uniós szabadpiacon független vevőknek végrehajtott értékesítésekhez tartozó értékesítési árak 2 %-kal csökkentek. A részletes elemzés azt mutatja, hogy 2017-ről 2018-ra az értékesítési árak 14 %-kal nőttek, majd ezt követően 2019-ben 8 százalékpontos, a felülvizsgálati időszakban pedig további 8 százalékpontos csökkenés volt tapasztalható. Az értékesítési árak növekedése 2019-ig bizonyos mértékben az előállítási költség alakulását követte, amely 2017 és 2019 között 13 %-kal emelkedett, bár mindvégig az átlagos értékesítési árak felett maradt. A felülvizsgálati időszakban az előállítási költség 3 százalékpontos csökkenést mutatott. A figyelembe vett időszak egészét tekintve az átlagos értékesítési ár 2 %-kal csökkent, miközben az előállítási költség 10 %-kal nőtt, tehát az uniós gazdasági ágazat nem volt abban a helyzetben, hogy a növekvő termelési költségét az értékesítési ár növelésével ellensúlyozza.

4.5.3.2. Munkaerőköltség

(134) A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban: 10. táblázat Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség 2017 2018 2019 Felülvizsgálati időszak Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR) 56 548 59 747 58 983 56 665 Index (2017 = 100) 100 106 104 100 Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók

(135) Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség elsőként nőtt 2017 és 2018 között, majd 2019-ben és a felülvizsgálati időszakban fokozatos csökkenés következett be. Összességében az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség a 2017 és a felülvizsgálati időszak közötti időszakban stabil volt.

4.5.3.3. Készletek

(136) A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban: 11. táblázat Készletek 2017 2018 2019 Felülvizsgálati időszak Zárókészlet (tonna) 363 501 444 814 417 212 420 511 Index (2017 = 100) 100 122 115 116 Zárókészlet a termelés százalékában (%) 6,8 8,2 8,3 9,5 Index (2017 = 100) 100 122 123 140 Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók

(137) Az uniós gazdasági ágazat készletszintje 2017 és a felülvizsgálati időszak között nőtt, azonban a teljes figyelembe vett időszakban folyamatosan 10 %-kal elmaradt az éves termelési volumentől. A termelési volumen százalékában kifejezett készletszintnek a 2017 és a felülvizsgálati időszak közötti jelentős, 40 %-os növekedése bizonyos mértékig a (120) preambulumbekezdésben jelzett termelésivolumen-csökkenést követte: az uniós felhasználásnak a (103) preambulumbekezdésben jelzett hasonló csökkenése miatt az uniós gyártók nem voltak képesek megszabadulni az általuk megtermelt mennyiségektől.

4.5.3.4. Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

(138) A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban: 12. táblázat Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése 2017 2018 2019 Felülvizsgálati időszak Az Unióban független vevőknek végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában) 1,2 6,5 –5,4 –10,4 Index (2017 = 100) 100 530 , , Pénzforgalom (EUR) 62 999 177 158 497 581 –32 609 909 –73 869 927 Index (2017 = 100) 100 252 , , Beruházások (EUR) 57 591 654 50 424 514 76 852 470 65 369 090 Index (2017 = 100) 100 88 133 114 A beruházások megtérülése (%) 1,4 8,1 –5,5 –8,5 Index (2017 = 100) 100 576 – 495 – 705 Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók

(139) A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevőknek végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában.

(140) A jövedelmezőség elsőként 2018-ban – a szabadpiacon a független vevők felé felszámított értékesítési áraknak az előállítási költség növekedését meghaladó mértékű növekedése következtében – növekedést mutatott. Ezt követően a mutató 2019-ben és a felülvizsgálati időszakban egyaránt csökkenést jelzett, hasonlóan az értékesítési áraknak a (133) preambulumbekezdésben bemutatott visszaeséséhez. Az uniós gazdasági ágazat 2019-ben és a figyelembe vett időszakban tapasztalt negatív haszonkulcsa annak tudható be, hogy a termelési egységköltség mindvégig az átlagos értékesítési ár felett volt. A 9. táblázatban látható módon a termelési egységköltség és az átlagos értékesítési ár közötti különbség a felülvizsgálati időszakban tovább nőtt. Összességében az uniós hengerhuzal-felhasználásban – a Covid19-világjárvány miatt, valamint bizonyos mértékig a más harmadik országokból folyamatosan az uniós gazdasági ágazat árainál alacsonyabb árakon érkező behozatalból fakadó piaci verseny hatására – bekövetkezett csökkenés megakadályozta az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy olyan szintre növelje értékesítési árait, amely legalább fedezi az előállítási költséget.

(141) A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom javarészt a jövedelmezőséget követte: elsőként 2018-ban növekedést mutatott, majd ezt követően 2019-ben és a felülvizsgálati időszakban, amikor a jövedelmezőség a teljes figyelembe vett időszakon belül a legalacsonyabb szintre jutott, csökkenésnek indult.

(142) A beruházások kismértékben, 14 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban, ami szintén az uniós gazdasági ágazat nehéz pénzügyi helyzetét jelzi.

(143) A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. Ez a mutató a teljes figyelembe vett időszakban kedvezőtlenül alakult: a 2017. évi 1,4 %-ról a felülvizsgálati időszakig –8,5 %-ra csökkent. Ez a visszaesés megfelel az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségében bekövetkezett hanyatlásnak.

4.6. A kárra vonatkozó következtetés

(144) A legtöbb makrogazdasági mutató – jelesül a termelés, a kapacitáskihasználás, az uniós piaci értékesítések volumene, a piaci részesedés és a termelékenység – negatív tendenciát mutatott a figyelembe vett időszakban. Egyedül a termelési kapacitás és a foglalkoztatás követett enyhén kedvező pályát. Hasonlóképpen a legtöbb mikrogazdasági mutató – jelesül az uniós szabadpiaci értékesítési ár, a termelési költség, a jövedelmezőség, a zárókészlet, a pénzforgalom és a beruházások megtérülése – szintén negatív tendenciát mutatott a figyelembe vett időszakban. Egyedül a beruházások mutattak pozitív tendenciát, miután a mintában szereplő gyártók beruházásokat eszközöltek annak érdekében, hogy megőrizzék versenyképességüket és lépést tartsanak a legújabb termékfejlesztésekkel. Ezek a kármutatók már a 2017–2019-es időszakban, a Covid19-világjárvány kezdete előtt is kedvezőtlenül alakultak.

(145) Az érintett országon kívüli harmadik országokból érkező behozatal által előidézett verseny és az árnyomás tovább rontotta az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségi helyzetét, és az ágazat haszonkulcsa a felülvizsgálati időszakban már a negatív tartományban volt (–10,4 %). A pénzforgalom és a beruházások megtérülése szintén visszaesett, ami nehézzé tette az uniós gazdasági ágazat számára a tőkebevonást és a növekedést.

(146) A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszakban az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte.

(147) A Bizottság megvizsgálta, hogy van-e ok-okozati összefüggés az érintett országból érkező behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között.

(148) Az érintett országból érkező behozatali volumenek a figyelembe vett időszakban mindvégig elhanyagolhatóak voltak.

(149) Ugyanakkor az érintett országtól eltérő harmadik országokból, például Törökországból, Oroszországból és Fehéroroszországból alacsony árakon érkező behozatal jelentős árnyomást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra. Szemléltetésképpen a felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat által független vevőknek felszámított átlagos értékesítési ár 521 EUR/tonna, míg a Törökországból behozott termékek átlagos értékesítési ára 473 EUR/tonna, az Oroszországból behozott termékeké pedig 434 EUR/tonna volt.

(150) A fentiek figyelembevételével a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt nem okozhatta a Kínából érkező behozatal, hiszen annak volumene nagyon korlátozott volt.

(151) Ezért a Bizottság a továbbiakban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetére valószínűsíthető-e a Kínából érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődése.

5. A KÍNÁBÓL ÉRKEZŐ DÖMPINGELT BEHOZATAL ÁLTAL OKOZOTT KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE AZ INTÉZKEDÉSEK HATÁLYVESZTÉSE ESETÉN

(152) A Bizottság a (146) preambulumbekezdésben megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte. A Bizottság emellett a (150) preambulumbekezdésben megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban megfigyelt, az uniós gazdasági ágazatot érő kárt – az érintett volumenek rendkívül korlátozott volta miatt – nem okozhatta a Kínából érkező behozatal. A Bizottság ezért az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően az Kínából érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődését eredményezné-e.

(153) Ennek érdekében a Bizottság megvizsgálta az érintett országban rendelkezésre álló termelési kapacitást és szabad kapacitást, a harmadik országok felé felszámított exportárak és az Unióban érvényesülő árszintek viszonyát, valamint az intézkedések hatályvesztése esetén az ezekből az országokból érkező behozatal potenciális volumene és árai által az uniós gazdasági ágazat helyzetére kifejtett várható hatásokat.

5.1. A Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitás és az uniós piac vonzereje

(154) A (94) és a (95) preambulumbekezdésben már bemutatott módon a kínai exportáló gyártók számottevő, az ország jelenlegi termelési volumenét és belső keresletét jelentősen meghaladó szabad kapacitással rendelkeznek, (74) és ez a szabad kapacitás az intézkedések hatályvesztése esetén felhasználható lenne a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az Unióba való export céljából történő gyártására. Ezáltal a kínai exportáló gyártóknak lehetőségük lenne arra, hogy az uniós piac méretéhez viszonyítva jelentős mennyiségeket exportáljanak. A szabad kapacitás nagysága a felülvizsgálati időszakban az uniós felhasználás mintegy ötszörösének felelt meg.

(155) A (91) preambulumbekezdésben és a 2. táblázatban foglaltak szerint a kínai exportáló gyártók a legfontosabb harmadik országbeli piacaikra az uniós gyártók átlagos uniós piaci értékesítési árainál 10–15 %-kal alacsonyabb dömpingáron exportáltak. Ezért – figyelemmel a Kínából az egyéb harmadik országbeli piacokra irányuló kivitel árszintjére – az Unióba való kivitel jóval vonzóbb lehet a kínai exportőrök számára. Következésképpen észszerűen feltételezhető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai exportáló gyártók újra jelentős volumenben exportálnák a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az Unióba. Ezt a feltételezést az is alátámasztja, hogy Kínában számottevő szabad kapacitás áll rendelkezésre.

5.2. A Kínából esetlegesen érkező behozatal hatása az uniós gazdasági ágazat helyzetére az intézkedések hatályvesztése esetén

(156) Annak megállapítása érdekében, milyen hatást gyakorolna a Kínából érkező behozatal az uniós gazdasági ágazatra az intézkedések hatályvesztése esetén, a Bizottság a 4.3.2. szakaszban ismertetett módon elemezte a dömpingellenes intézkedések nélkül várhatóan megvalósuló áralákínálást.

(157) A Bizottság a (110) preambulumbekezdésben rámutatott arra, hogy az áralákínálásra vonatkozó számítás szerint a súlyozott átlagos alákínálási különbözet 4,5 % volt.

(158) A Bizottság szimulációt végzett annak érdekében, hogy alaposabban megvizsgálja a Kínából érkező behozatal valószínűsíthető hatását az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Ennek keretében két forgatókönyvet vizsgált: a Kínából érkező behozatal megugrása mellett i. az uniós gazdasági ágazat által a független vevőknek felszámított értékesítési árak változatlanok maradnak, illetve ii. az uniós piaci árak a megnövekedett verseny miatt lecsökkennek. A feltételezhető termelési költség megállapítása érdekében a Bizottság figyelembe vette, hogy a mintában szereplő uniós gyártók teljes termelési költségén belül mekkora részarányt képviseltek az állandó költségek.

(159) A Bizottság feltételezte, hogy az uniós felhasználás a felülvizsgálati időszakban tapasztalt szinten marad (18,8 millió tonna), és a kínai exportáló gyártók az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában érvényes 5 %-os piaci részesedésüknek megfelelő mennyiségben exportálnak az Unióba (0,94 millió tonna).

(160) A Bizottság emellett feltételezte, hogy a Kínából érkező teljes behozatal 20 %-a fejt ki hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére, a fennmaradó 80 % pedig az egyéb harmadik országokból érkező behozatalra hat. A szimuláció a mintában szereplő uniós gyártók által szolgáltatott adatokon alapult, és rendkívül óvatos módszernek tekinthető, tekintettel arra, hogy az egyéb harmadik országokból érkező behozatal átlagos értékesítési árai elmaradnak az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési áraitól. Ez azt jelenti, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából érkező dömpingelt behozatalának piaci részesedése minden valószínűség szerint előbb az uniós gazdasági ágazat kárára növekedne, és a kínai behozatal csak ezt követően szorítaná ki az egyéb harmadik országokból érkező behozatalt. Az alábbiakban bemutatott módon az uniós gazdasági ágazat által elkönyvelt veszteség még e nagyon óvatos feltételezés mellett is elérhetné a 23 %-ot. Más feltételezések (például 50-50 %) mellett a veszteség sokkal nagyobb lenne, és az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége még nagyobb mértékben romlana.

(161) Az első forgatókönyv szerint, vagyis azon feltételezés mellett, hogy a felülvizsgálati időszakban tapasztalt értékesítési árak változatlan szinten maradnak, az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége –10,4 %-ról –17,9 %-ra, tehát 72 %-kal (7,5 százalékponttal) csökken.

(162) A második forgatókönyv szerint az árcsökkenés hatása potenciálisan rendkívül káros. Ha az uniós árak visszaesnek a kínai exportáló gyártók által a harmadik országok felé felszámított exportárak szintjére (499 EUR/tonna uniós határparitáson számított CIF-ár), a jövedelmezőség –10,4 %-ról –23,2 %-ra csökken.

(163) Tehát az alacsony árú kínai behozatal visszatérése esetén várható hatások jelentősen fokoznák az uniós gazdasági ágazat által már jelenleg is elszenvedett kárt.

(164) Ennek alapján és figyelemmel az uniós gazdasági ágazat jelenlegi törékeny helyzetére, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy intézkedések hiányában minden valószínűség szerint jelentős mértékben megnőne a Kínából kárt okozó árakon érkező dömpingelt behozatal, és ennek hatására az uniós gazdasági ágazat már jelenleg is nehéz helyzete drámaian romlana, olyannyira, hogy maga az ágazat léte kerülne veszélybe.

(165) A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy fennáll a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén megismétlődik az eredetileg a Kínából érkező behozatal által okozott kár.

6. UNIÓS ÉRDEK

(166) Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes különböző érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök, a forgalmazók és a felhasználók érdekeit is.

(167) Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére.

6.1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke

(168) Noha a hatályos dömpingellenes intézkedések nagymértékben akadályozták a Kínából az uniós piacra érkező dömpingelt behozatalt, az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszakban jelentős kár érte, és helyzete törékeny, amit a kármutatók kedvezőtlen alakulása is megerősít.

(169) A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy igen valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén megismétlődik az eredetileg a szóban forgó országból érkező behozatal által okozott kár. A Kínából érkező nagy volumenű dömpingelt behozatal további kárt okozna az uniós gazdasági ágazatnak. Ez tovább rontaná az uniós gazdasági ágazat eleve rendkívül törékeny gazdasági helyzetét, és veszélyeztetné életképességét.

(170) A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a Kínával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja.

6.2. A független importőrök, a kereskedők és a felhasználók érdeke

(171) A Bizottság minden ismert független importőrrel, kereskedővel és felhasználóval felvette a kapcsolatot. A (19) preambulumbekezdésben jelzett módon a Bizottság egyetlen felhasználótól kapott kitöltött kérdőívet. Ez a felhasználó elmagyarázta, hogy a piacnak bizonyos mértékű árstabilitásra van szüksége, és nem engedheti meg magának a dömpingelt behozatal destabilizáló hatását.

(172) Emellett az uniós érdek elemzése sem az előző hatályvesztési felülvizsgálat, sem az eredeti vizsgálat keretében nem mutatott rá arra, hogy az intézkedések negatív hatást gyakorolnának az importőrökre, a kereskedőkre és a felhasználókra, hanem az nyert megállapítást, hogy az intézkedések bevezetése a felhasználók tevékenységére összességében csak nagyon csekély hatást gyakorolna. Egyfelől a felhasználók túlnyomó többsége nem kínai forrásból vásárolja a hengerhuzalt, és ilyen források bőséggel állnak rendelkezésre. Másfelől az intézkedések bevezetésének esetleges hatását a nagy hozzáadott értéket képviselő továbbfeldolgozott termékek szempontjából kell vizsgálni. Mindezekből az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések fenntartása nem hatna hátrányosan a felhasználók jelenlegi helyzetére.

(173) Tehát semmi sem utal arra, hogy az intézkedések fenntartása olyan jelentős kedvezőtlen hatást gyakorolna az importőrökre és a felhasználókra, amely ellensúlyozná az intézkedések által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett kedvező hatásokat.

6.3. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

(174) A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nincsenek olyan, az uniós érdekből fakadó kényszerítő okok, amelyek a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából érkező behozatalára vonatkozó meglévő intézkedések fenntartása ellen szólnának.

7. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

(175) A dömping folytatódására, az érintett országból érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődésére és az uniós érdekre vonatkozó következtetései alapján a Bizottság megállapította, hogy a hengerhuzal Kínából érkező behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

(176) Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek kizárólag a Kínából származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók.

(177) Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni. (75) A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát.

(178) Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javasolni kívánta a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából érkező behozatalára vonatkozó meglévő intézkedések fenntartását. A Bizottság emellett határidőt is tűzött, amelyen belül az érdekelt felek a számukra küldött tájékoztatást követően ismertethették észrevételeiket. A Bizottság minden beérkezett észrevételt mérlegelt.

(179) Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével.

(180) Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet (76) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábbal egyenlő mértékű késedelmi kamat fizetendő,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk (1) A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 és 7227 90 95 KN-kódok alá tartozó, vasból, ötvözött acélból vagy ötvözetlen acélból, de nem rozsdamentes acélból készült, szabálytalanul felgöngyölt tekercsben kiszerelt melegen hengerelt rúdra. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott, az alábbiakban felsorolt vállalatok által előállított termékekre vonatkozó, a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők: Vállalat Dömpingellenes vám TARIC-kiegészítő kód Valin csoport 7,9 % A930 Minden más vállalat 24,0 % A999 (3) A (2) bekezdésben megjelölt vállalat esetében meghatározott egyedi vámtétel alkalmazásának feltétele olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak, amelyen szerepel a számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) hengerhuzalt a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő a Kínai Népköztársaságban. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.” Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a minden más vállalatra alkalmazandó vámtételt kell alkalmazni. (4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 2021. október 12-én. a Bizottság részéről az elnök Ursula VON DER LEYEN

(1) HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

(2) A Tanács 703/2009/EK rendelete (2009. július 27.) a Kínai Népköztársaságból származó hengerhuzalok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint a Moldovai Köztársaságból és a Törökországból származó hengerhuzalok behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről (HL L 203., 2009.8.5., 1. o.).

(3) A Bizottság (EU) 2015/1846 végrehajtási rendelete (2015. október 14.) a Kínai Népköztársaságból származó hengerhuzal behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 268., 2015.10.15., 9. o.).

(4) Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről (HL C 35., 2020.2.3., 3. o.).

(5) Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó hengerhuzal behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 342., 2020.10.14., 23. o.).

(6) Közlemény a Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról (HL C 86., 2020.3.16., 6. o.).

(7) Ez a feljegyzés a 2020. december 22-én kelt második feljegyzés javított változata volt; a feljegyzés első változata egy adminisztratív hiba folytán nem vette figyelembe a kérelmező észrevételeit.

(8) Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól, 2017. december 20., SWD(2017) 483 final.

(9) https://www.gtis.com/gta/secure/htscty_wta.cfm.

(10) https://www.dnb.com/.

(11) https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies.

(12) A Bizottság (EU) 2021/635 végrehajtási rendelete (2021. április 16.) a Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból és Oroszországból származó egyes hegesztett vas- vagy ötvözetlenacél csövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének