5.

Az I. függelék szövege helyée a következő szöveg lép: „I. függelék A SZÁRMAZÓ TERMÉK FOGALMÁNAK MEGHATÁROZÁSA ÉS AZ IGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS MÓDSZEREI TARTALOMJEGYZÉK I.CÍM ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1.cikk Fogalommeghatározások II.CÍM A SZÁRMAZÓ TERMÉK FOGALMÁNAK MEGHATÁROZÁSA 2.cikk Általános követelmények 3. cikk Teljes egészében létrejött vagy előállított termékek 4. cikk Kielégítő megmunkálás vagy feldolgozás 5. cikk Tűréshatárokra vonatkozó szabályok 6. cikk Nem kielégítő megmunkálás vagy feldolgozás 7. cikk Származási kumuláció 8. cikk A származási kumuláció alkalmazási feltételei 9. cikk Minősítési egység 10. cikk Készletek 11. cikk Semleges elemek 12. cikk Könyvelés szerinti elkülönítés III. CÍM TERÜLETI KÖVETELMÉNYEK 13. cikk A területiség elve 14. cikk A változtatás tilalma 15. cikk Kiállítások IV. CÍM VÁMVISSZATÉRÍTÉS VAGY VÁMMENTESSÉG 16. cikk Vámvisszatérítés vagy vámmentesség V. CÍM SZÁRMAZÁSI IGAZOLÁS 17. cikk Általános követelmények 18. cikk A származási nyilatkozat kiállításának feltételei 19. cikk Elfogadott exportőr 20. cikk Az EUR.1 szállítási bizonyítvány kiállítására vonatkozó eljárás 21. cikk Utólag kiállított EUR.1 szállítási bizonyítvány 22. cikk Az EUR.1 szállítási bizonyítvány másodlatának kiállítása 23. cikk A származási igazolás érvényessége 24. cikk Vámszabad területek 25. cikk Behozatali követelmények 26. cikk Részletekben történő behozatal 27. cikk A származási igazolás alóli mentesség 28. cikk Ellentmondások és alaki hibák 29. cikk Beszállítói nyilatkozat 30. cikk Euróban kifejezett összegek VI. CÍM EGYÜTTMŰKÖDÉSI ELVEK ÉS IGAZOLÓ DOKUMENTUMOK 31. cikk Igazoló dokumentumok, a származási igazolás és az igazoló okiratok megőrzése 32. cikk A viták rendezése VII. CÍM IGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS 33. cikk Értesítés és együttműködés 34. cikk A származási igazolások ellenőrzése 35. cikk A beszállítói nyilatkozatok ellenőrzése 36. cikk Szankciók VIII. CÍM AZ I. FÜGGELÉK ALKALMAZÁSA 37. cikk Európai Gazdasági Térség 38. cikk Liechtenstein 39. cikk San Marino Köztársaság 40. cikk Andorrai Hercegség 41. cikk Ceuta és Melilla Mellékletek jegyzéke I. MELLÉKLET: Bevezető megjegyzések a II. melléklet szerinti listához II. MELLÉKLET: A létrejött termék származó státusának megszerzése érdekében a nem származó anyagokon végzendő megmunkálások vagy feldolgozások listája III. MELLÉKLET: A származási nyilatkozat szövege IV. MELLÉKLET: Az EUR.1 szállítási bizonyítvány és az EUR.1 szállítási bizonyítvány iránti kérelem mintája V. MELLÉKLET: A Ceutáról és Melilláról származó termékekre vonatkozó különleges feltételek VI. MELLÉKLET: Beszállítói nyilatkozat VII. MELLÉKLET: Hosszú távú beszállítói nyilatkozat VIII. MELLÉKLET: Azon szerződő felek jegyzéke, amelyek azt választották, hogy a 7. cikk (3) bekezdésének alkalmazását kiterjesztik az 50–63. árucsoportba tartozó termékek behozatalára I. CÍM ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. cikk Fogalommeghatározások Ezen egyezmény alkalmazásában: a) »árucsoport«, »vámtarifaszám«, »alszám«: a Vámegyüttműködési Tanács 2004. június 26-án kelt ajánlásában foglaltak szerinti módosításokkal együtt a Harmonizált Áruleíró- és Kódrendszert (a továbbiakban: a Harmonizált Rendszer) alkotó nómenklatúrán belül meghatározott árucsoport, vámtarifaszám, alszám (négy- vagy hatszámjegyű kódok); b) »besorolt«: egy termék vagy anyag a Harmonizált Rendszer egy adott vámtarifaszáma vagy alszáma alá tartozik; c) »szállítmány«: olyan termékek, amelyek vagy: i. egy adott exportőr egy adott címzettnek egyidejűleg szállít; vagy ii. az exportőrtől a címzettig való szállításuk során egyetlen fuvarokmány, ilyen okmány hiányában egyetlen számla kísér; d) »a szerződő fél vámhatóságai«: az Európai Unió esetében az európai uniós tagállamok bármely vámhatósága; e) »vámérték«: az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény VII. cikkének végrehajtásáról szóló 1994. évi megállapodás (a vámérték-megállapításról szóló WTO-megállapodás) szerint megállapított érték; f) »gyártelepi ár«: a gyárból való elszállításkor a termékért a szerződő fél szerinti azon gyártónak fizetett ár, amelynek vállalkozásában az utolsó megmunkálást vagy feldolgozást végezték, azzal a feltétellel, hogy az árnak magában kell foglalnia az összes felhasznált anyag értékét és a gyártással összefüggésben felmerülő összes költséget, de nem foglalhatja magában az előállított termék kivitele esetén visszafizetett vagy visszaigényelhető belső adókat. Abban az esetben, ha az utolsó megmunkálást vagy feldolgozást egy bizonyos gyártó alvállalkozásban végezte, a »gyártó« az alvállalkozót igénybe vevő vállalkozás is lehet. Ha a ténylegesen kifizetett árban nem jelenik meg a termék előállításával összefüggésben a szerződő félnél ténylegesen felmerült valamennyi költség, akkor a gyártelepi ár az összes ilyen költség összegének a létrejövő termék kivitele esetén visszatérítendő vagy visszatéríthető mindennemű belső adóval csökkentett értékét jelenti; g) »felcserélhető anyag«: olyan anyag vagy termék, amely azonos jellegű és kereskedelmi minőségű, azonos műszaki és fizikai jellemzőkkel rendelkezik, és egyik a másiktól nem különböztethető meg; h) »áru«: anyag és termék egyaránt; i) »előállítás«: bármiféle megmunkálás vagy feldolgozás, beleértve az összeszerelést is; j) »anyag«: a termék előállítása során felhasznált bármilyen összetevő, nyersanyag, alkatrész vagy alkotórész stb.; k) »a nem származó anyagok megengedett legnagyobb részaránya«: a nem származó anyagok mennyiségének azon megengedett legnagyobb részaránya, amely mellett az előállítás a termék származó státusa megalapozása szempontjából még kielégítő megmunkálásnak vagy feldolgozásnak minősül. Bizonyos esetekben a termék gyártelepi árának százalékában, más esetekben az árucsoportok egy meghatározott csoportjába vagy egy meghatározott árucsoportba, vámtarifaszám alá vagy alszám alá tartozó felhasznált anyagok nettó tömegének százalékában van kifejezve; l) »termék«: az előállított termék, akkor is, ha egy másik előállítási műveletben történő későbbi felhasználásra szánják; m) »terület«: egy szerződő fél szárazföldi területe, belvizei és felségvizei; n) »hozzáadott érték«: a terméknek azon másik szerződő fél területéről származó valamennyi beépített anyag vámértékével csökkentett gyártelepi ára, amely viszonylatában kumuláció alkalmazható, illetve amennyiben a vámérték nem ismert vagy nem állapítható meg, az anyagokért az exportáló szerződő fél területén fizetett első megállapítható ár; o) »anyagok értéke«: a felhasznált nem származó anyagok behozatalkor érvényes vámértéke, vagy ha ez nem ismert vagy nem állapítható meg, az anyagokért az exportáló szerződő fél területén fizetett első megállapítható ár; E pont rendelkezéseit a felhasznált származó anyagok vámértékének megállapítására is értelemszerűen alkalmazni kell. II. CÍM A SZÁRMAZÓ TERMÉK FOGALMÁNAK MEGHATÁROZÁSA 2. cikk Általános követelmények A releváns megállapodás végrehajtása során a következő termékek minősülnek valamely szerződő fél területéről származónak a valamely másik szerződő fél területére történő kivitel esetén: a) a teljes egészében a szerződő fél területén előállított termékek a 3. cikk értelmében; b) a szerződő fél területén előállított termékek, amelyek tartalmaznak olyan anyagokat, amelyek nem ott lettek teljes egészében előállítva, feltéve, hogy a szóban forgó anyagokat a 4. cikk értelmében a szerződő fél területén kielégítő megmunkálás vagy feldolgozás alá vonták. 3. cikk Teljes egészében létrejött vagy előállított termékek (1) Valamely másik szerződő fél területére történő kivitel esetén a következő termékek minősülnek teljes egészében valamely szerződő fél területén létrejöttnek vagy előállítottnak: a) az exportáló szerződő fél területén a föld mélyéből vagy a tengerfenékről kitermelt ásványi termékek és természetes víz; b) az ott termesztett vagy betakarított növények – beleértve a vízi növényeket – és növényi eredetű termékek; c) az ott született és nevelt élő állatok; d) az ott nevelt élő állatokból nyert termékek; e) az ott született és nevelt, majd levágott állatokból nyert termékek; f) az ott folytatott vadászatból vagy halászatból nyert termékek; g) akvakultúra-termékek, amennyiben a halak, rákfélék, puhatestű vagy más gerinctelen víziállatok tojásból, lárvából, zsenge vagy előnevelt ivadékból ott születtek vagy ott nevelték őket; h) a hajóival bármely parti tengeren kívüli tengerszakaszból nyert tengeri halászati termékek és a tengerből nyert más termékek; i) a feldolgozóhajóin a kizárólag a h) pontban említett termékekből előállított termékek; j) a kizárólag nyersanyagok visszanyerésére alkalmas, ott összegyűjtött használt cikkek; k) az ott folytatott előállítási műveletekből származó hulladék és maradék; l) bármely parti tengeren kívül fekvő olyan tengerfenék felszínéről vagy talajából kinyert termékek, amelynek kiaknázására kizárólagos joggal rendelkezik; m) a kizárólag az a)–l) pontban meghatározott termékből ott előállított áru. (2) Az (1) bekezdés h) és i) pontjában szereplő »hajói« és »feldolgozóhajói« kifejezés kizárólag azon hajókra és feldolgozóhajókra vonatkozik, melyek minden alábbi követelménynek megfelelnek: a) nyilvántartásba vannak véve az exportáló vagy az importáló szerződő félnél; b) az exportáló vagy importáló szerződő fél lobogója alatt közlekednek; c) teljesítik a következő feltételek valamelyikét: i. legalább 50 %-ban az exportáló vagy importáló szerződő fél állampolgárainak tulajdonában vannak; vagy ii. olyan társaság tulajdonában vannak, amely: — székhelye és tevékenysége gyakorlásának elsődleges helye az exportáló vagy importáló szerződő fél területén van; — legalább 50 %-ban az exportáló vagy importáló szerződő fél, annak állami szervei vagy állampolgárai tulajdonában van. (3) Amennyiben az exportáló vagy importáló szerződő fél az Európai Unió, akkor a (2) bekezdés alkalmazásában az »exportáló vagy importáló szerződő fél« az EU egyik tagállamát jelenti. (4) A (2) bekezdés alkalmazásában az EFTA-államokat az egyik szerződő félnek kell tekinteni. 4. cikk Kielégítő megmunkálás vagy feldolgozás (1) Az e cikk (3) bekezdése és a 6. cikk sérelme nélkül, a nem teljes egészében valamely szerződő fél területén létrejött termékek akkor minősülnek kielégítően megmunkáltnak vagy feldolgozottnak, ha a II. melléklet jegyzékében az érintett árukra vonatkozóan meghatározott feltételek teljesülnek. (2) Ha egy olyan terméket, amely az e cikk (1) bekezdésének megfelelően valamely szerződő félnél megszerezte a származó státust, egy másik termék előállítása során alapanyagként használnak fel, akkor nem kell figyelembe venni a termék előállítása során esetlegesen felhasznált nem származó anyagokat. (3) Az e cikk (1) bekezdésében előírt követelmények teljesülését termékenként kell vizsgálni. Ha azonban a vonatkozó szabály a nem származó anyagok megengedett legnagyobb részarányának való megfelelésen alapul, a szerződő felek vámhatóságai engedélyezhetik az exportőröknek, hogy a költségek és a devizaárfolyamok ingadozásainak figyelembevétele érdekében az e cikk (4) bekezdésének megfelelően kiszámítsák a termékek gyártelepi árának és a nem származó anyagok értékének az átlagát. (4) Amennyiben az e cikk (3) bekezdésének második albekezdése alkalmazandó, a termék átlagos gyártelepi árát és a felhasznált nem származó termékek átlagos értékét kell kiszámítani, előbbit az előző adóévben az összes eladott termék után felszámított gyártelepi ár összegéből, utóbbit az előző adóévben a termék előállítása során felhasznált összes nem származó anyag értékének összegéből, adóévként az exportáló szerződő fél által meghatározott adóévet figyelembe véve, illetve ha a teljes adóévre vonatkozóan nem állnak rendelkezésre adatok, akkor rövidebb, legalább három hónap hosszúságú időtartamot figyelembe véve. (5) Ha egy exportőr az átlagolásos eljárás alkalmazását választotta, akkor a referenciaként figyelembe vett adóévet, illetve a referenciaként figyelembe vett, az adóévnél rövidebb időszakot követő év során következetesen azt kell alkalmaznia. Az exportőr az átlagolásos eljárás alkalmazásával felhagyhat ugyanakkor abban az esetben, ha egy adott adóév vagy annál rövidebb, legalább három hónap hosszúságú reprezentatív időtartam alatt azt tapasztalja, hogy a költségeknek vagy az árfolyamoknak az eljárás alkalmazását megalapozó rövid távú változásai megszűntek. (6) A nem származó anyagok megengedett legnagyobb részarányára vonatkozó kritérium teljesülésének vizsgálata során gyártelepi árként és a nem származó anyagok értékeként az e cikk (4) bekezdése szerinti átlagos értékeket kell figyelembe venni. 5. cikk Tűréshatárokra vonatkozó szabályok (1) A 4. cikktől eltérve, és figyelemmel az e cikk (2) és (3) bekezdésében foglalt feltételekre, a II. melléklet szerinti listában meghatározott feltételek értelmében egy adott termék előállításában nem felhasználható nem származó anyagok az adott termék előállításában mégis felhasználhatók, ha a termékben a becsült teljes nettó tömegük vagy összértékük nem haladja meg: a) a 2. és a 4–24. árucsoportba tartozó termékek esetében – a 16. árucsoportba tartozó feldolgozott halászati termékek kivételével – a termék nettó tömegének 15 %-át; b) az a) pontban említettektől eltérő termékek esetében a termék gyártelepi árának 15 %-át. Ez a bekezdés nem alkalmazandó az 50–63. árucsoportja alá tartozó termékek esetében, amelyek tekintetében az I. melléklet 6. és 7. megjegyzésében említett tűréshatárokat kell alkalmazni. (2) Az e cikk (1) bekezdése alkalmazása következtében a nem származó anyagok részaránya nem lépheti túl a II. melléklet szerinti listán megállapított szabályok által megengedett legnagyobb értékeket. (3) Az e cikk (1) és a (2) bekezdése nem alkalmazható a 3. cikk értelmében teljes egészében egy adott szerződő fél területén létrejött vagy előállított termékekre. A 6. cikk és a 9. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül azonban az említett rendelkezésekben előírt tűréshatárokat kell alkalmazni azokra a termékekre, amelyek esetében a II. melléklet jegyzékében megállapított szabály előírja, hogy a termék előállítása során felhasznált anyagoknak teljes egészükben létrejöttnek kell lenniük. 6. cikk Nem kielégítő megmunkálás vagy feldolgozás (1) Az e cikk (2) bekezdése sérelme nélkül a származó státus megszerzéséhez nem kielégítő megmunkálásnak vagy feldolgozásnak kell tekinteni a következő műveleteket, függetlenül attól, hogy teljesülnek-e a 4. cikkben foglalt követelmények: a) a szállítás és tárolás során a termékek jó állapotának megőrzését biztosító műveletek; b) csomagok megosztása és összeállítása; c) mosás, tisztítás; por, oxidáció, olaj, festék vagy más külső réteg eltávolítása; d) textíliák vasalása vagy simítása; e) egyszerű festési és fényezési műveletek; f) a rizs hántolása, részleges és teljes őrlése; a gabonafélék és a rizs fényezése, glazúrozása; g) a cukor színezésére, ízesítésére vagy formázására szolgáló műveletek; a kristálycukor részleges és teljes őrlése; h) gyümölcs-, dió- és zöldségfélék hámozása, kimagozása, feltörése és kifejtése; i) élezés, egyszerű köszörülés vagy egyszerű vágás; j) szitálás, rostálás, válogatás, osztályozás, méret szerinti osztályozás, összepárosítás (ideértve a készletek összeállítását is); k) palackba, konzervdobozba, flakonba, zsákba, ládába, dobozba való egyszerű behelyezés, kartonra vagy táblára való rögzítés és minden egyéb egyszerű csomagolási művelet; l) jelzés, címke, logó és egyéb hasonló megkülönböztető jel termékekre vagy azok csomagolására való felhelyezése vagy nyomtatása; m) különböző vagy azonos fajtájú termékek egyszerű vegyítése; n) cukor vegyítése bármely anyaggal; o) a termékekhez való egyszerű vízhozzáadás, a termékek egyszerű hígítása, víztelenítése, denaturálása; p) árucikk alkatrészeinek egyszerű összeszerelése (1) teljes árucikk létrehozása érdekében, vagy termék részekre szerelése; q) állatok levágása; r) az a)–q) pontban meghatározott két vagy több művelet kombinációja. (2) Annak eldöntése során, hogy az adott terméken végrehajtott megmunkálás vagy feldolgozás az e cikk (1) bekezdése értelmében nem kielégítőnek minősül-e, a terméken az exportáló szerződő fél területén végrehajtott valamennyi műveletet figyelembe kell venni. 7. cikk Származási kumuláció (1) A 2. cikk sérelme nélkül, a más szerződő fél területére exportált termékek az exportáló szerződő féltől származónak tekintendők, ha azok az exportáló szerződő fél területén jöttek létre és bármelyik másik szerződő fél területéről származó anyagokat tartalmaznak, feltéve, hogy az exportáló szerződő fél területén végzett megmunkálás vagy feldolgozás meghaladja a 6. cikk említett műveleteket. Az említett anyagok esetében nem szükséges, hogy azok kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson menjenek keresztül. (2) Amennyiben az exportáló szerződő fél területén végzett megmunkálás vagy feldolgozás nem haladja meg a 6. cikkben említett műveleteket, a bármely más szerződő fél területéről származó anyagok felhasználásával előállított terméket csak akkor kell az exportáló szerződő fél területéről származónak tekinteni, ha az ott hozzáadott érték meghaladja azon felhasznált anyagok értékét, amelyek egynél több más szerződő fél területéről származnak. Eltérő esetben a kérdéses terméket azon szerződő fél területéről származónak kell tekinteni, amelynek területéről az exportáló szerződő fél területén történő gyártás során felhasznált legnagyobb értékű származó anyag származik. (3) A 2. cikk sérelme nélkül és az 50–63. árucsoportba tartozó termékek kivételével, az exportáló szerződő féltől eltérő szerződő fél által végzett megmunkálás vagy feldolgozás az exportáló szerződő félnél elvégzettnek minősül, ha a létrejött termékeket ezen exportáló szerződő fél területén a későbbiekben megmunkálják vagy feldolgozzák. (4) A 2. cikk sérelme nélkül, az 50–63. árucsoportba tartozó termékek esetében és kizárólag a két szerződő fél közötti kétoldalú kereskedelem céljából az importáló szerződő fél területén végzett megmunkálás vagy feldolgozás az exportáló szerződő fél területén elvégzettnek minősül, ha a termékeket az említett exportáló szerződő fél területén a későbbiekben megmunkálják vagy feldolgozzák. E bekezdés alkalmazásában az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatának résztvevőit és a Moldovai Köztársaságot egyetlen szerződő félnek kell tekinteni. (5) A szerződő felek dönthetnek úgy, hogy egyoldalúan kiterjesztik az e cikk (3) bekezdése alkalmazását az 50–63. árucsoportba tartozó termékek behozatalára. A (3) bekezdés alkalmazásának kiterjesztése mellett döntő szerződő fél értesíti a vegyes bizottságot erről a döntéséről, valamint a megfelelő módosításokról. Az e cikknek az 50–63. árucsoportba tartozó termékek behozataláról szóló (3) bekezdése alkalmazásának kiterjesztése mellett döntő szerződő felek listáját a VIII. melléklet tartalmazza. A szerződő felek listáját haladéktalanul aktualizálni kell, miután valamely szerződő fél megszűntette az alkalmazás kiterjesztését. Az egyes szerződő felek saját belső eljárásaiknak megfelelően hirdetményt tesznek közzé a VIII. mellékletben szereplő szerződő felek jegyzékéről. (6) A (3)–(5) bekezdésben értelmében vett kumuláció céljából a származó termékeket csak akkor kell az exportáló szerződő fél területéről származónak tekinteni, ha a termékeken ott végzett megmunkálás vagy feldolgozás meghaladja a 6. cikkben említett műveleteket. (7) Az e cikk (1) és (4) bekezdésében említett szerződő felek területéről származó olyan termékek, amelyeket az exportáló szerződő fél területén nem vonnak semmilyen megmunkálás vagy feldolgozás alá, megtartják származásukat a valamely másik szerződő fél területére történő kivitelük során. 8. cikk A származási kumuláció alkalmazási feltételei (1) A 7. cikkben előírt kumuláció kizárólag akkor alkalmazható, ha: a) az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikke szerinti preferenciális kereskedelmi megállapodás van érvényben a származó státus megszerzésében érintett szerződő felek, valamint a rendeltetési hely szerinti szerződő fél között; valamint b) az áruk a származó státust az ezen egyezményben meghatározott származási szabályokkal azonos szabályok alkalmazása révén szerezték meg. (2) A kumuláció alkalmazásához szükséges követelmények teljesítéséről szóló értesítéseket közzéteszik az Európai Unió Hivatalos Lapjában (C sorozat), valamint – saját eljárásaiknak megfelelően – a releváns megállapodások részes feleinek minősülő szerződő felek területén. A 7. cikkben előírt kumulációt az említett értesítésekben megjelölt naptól kell alkalmazni. A szerződő felek az Európai Bizottságon keresztül tájékoztatják a releváns megállapodások részes feleinek minősülő többi szerződő felet azon megállapodások részleteiről – beleértve a hatálybalépési időpontokat is –, amelyeket a többi szerződő féllel együtt végrehajtanak. (3) Ha egy termék a származó státust az exportáló szerző fél területén a származási kumuláció 7. cikk szerinti alkalmazása révén szerezte meg, akkor a származási igazolásnak tartalmaznia kell a »CUMULATION APPLIED WITH (az ország/országok angol neve)« angol nyelvű nyilatkozatot. Abban az esetben, ha származási igazolásként egy EUR.1 szállítási bizonyítványt használnak, ezt a nyilatkozatot az EUR.1 szállítási bizonyítvány 7. rovatban kell megtenni. (4) A szerződő felek dönthetnek úgy, hogy a területükre exportált azon termékek esetében, amelyek a származó státust az exportáló szerződő fél területén a származási kumuláció 7. cikk szerinti alkalmazása révén szerezték meg, eltekintenek az e cikk (3) bekezdésében említett nyilatkozatnak a származási igazoláson való megtételétől. A szerződő felek értesítik a vegyes bizottságot arról a döntésükről, hogy élnek az említett lehetőséggel. A szerződő felek saját eljárásaiknak megfelelően közzéteszik az említettlehetőséggel élő szerződő felek frissített listáját tartalmazó hirdetményeket. 9. cikk Minősítési egység (1) Ezen egyezmény alkalmazásában a minősítési egység az az adott termék, amely a Harmonizált Rendszer nómenklatúrája szerinti besorolás meghatározásakor alapegységnek minősül. Ebből az következik, hogy: a) amikor egy terméket a Harmonizált Rendszer alapján egyetlen vámtarifaszám alá tartozó áruk csoportja vagy halmaza alkot, akkor az egész együtt alkotja a minősítési egységet; b) ha egy szállítmány az ugyanazon vámtarifaszám alá besorolt több azonos termékből áll, akkor ezen egyezmény alkalmazása során minden egyes terméket figyelembe kell venni. (2) Amennyiben – a Harmonizált Rendszer 5. általános szabálya alapján – besorolási szempontból a csomagolás a termék részét képezi, akkor azt a származás meghatározásakor is figyelembe kell venni. (3) A berendezés, gép, készülék vagy jármű részének kell tekinteni azokat a vele együtt szállított tartozékokat, pótalkatrészeket és szerszámokat, amelyek normál felszerelésének részét képezik, és gyártelepi árában benne foglaltatnak. 10. cikk Készletek A Harmonizált Rendszer 3. általános szabálya szerint meghatározott készleteket származónak kell tekinteni, ha az azokat alkotó összes termék is származó. Ha a készlet származó és nem származó termékeket egyaránt tartalmaz, akkor a készletet mint egészet származónak kell tekinteni, amennyiben a nem származó termékek értéke nem haladja meg a készlet gyártelepi árának 15 %-át. 11. cikk Semleges elemek A termék származó státusának megállapítása céljából nem kell figyelembe venni az előállítása során esetleg felhasznált következő termékek származását: a) energia és tüzelőanyag; b) berendezések és készülékek; c) gépek és szerszámok; d) minden más olyan áru, amely a termék végső összetételébe nem épül be, vagy amelyet nem arra szántak, hogy beépüljön a termékbe. 12. cikk Könyvelés szerinti elkülönítés (1) Ha felcserélhető származó és nem származó anyagok kerülnek felhasználásra egy termék megmunkálása vagy feldolgozása során, akkor a gazdasági szereplők a szóban forgó anyagok kezelését végezhetik a könyvelés szerinti elkülönítés módszere alapján, az anyagok elkülönített raktározása nélkül. (2) A gazdasági szereplők a könyvelés szerinti elkülönítés módszerének alkalmazásával anélkül biztosíthatják az 1701 vámtarifaszám alá tartozó származó és nem származó felcserélhető termékek kezelését, hogy a termékeket elkülönítve raktároznák. (3) A szerződő felek előírhatják, hogy a könyvelés szerinti elkülönítés alkalmazásához szükséges legyen a vámhatóságok előzetes engedélye. A vámhatóságok az engedély megadását bármilyen általuk megfelelőnek ítélt feltételhez köthetik, és figyelemmel kísérik az engedély felhasználását. A vámhatóságok visszavonhatják az engedélyt, ha a kedvezményezett bármilyen módon nem megfelelően használja fel azt, vagy elmulasztja az e függelékben meghatározott bármely más feltétel teljesítését. A könyvelés szerinti elkülönítés alkalmazásával biztosítani kell, hogy soha ne minősüljön annál több termék az exportáló szerződő fél területéről származónak, mint ha a készleteket a fizikai elkülönítés módszerének alkalmazásával raktározták volna. A módszert az exportáló szerződő fél területén alkalmazandó általános számviteli elvek alapján kell alkalmazni, és a módszer alkalmazását az ott alkalmazandó általános számviteli elvek alapján kell nyilvántartani. (4) Az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett módszer kedvezményezettje származási igazolást állít ki vagy kérelmez arra a termékmennyiségre vonatkozóan, amely az exportáló szerződő fél területéről származónak tekinthető. A vámhatóságok kérésére a kedvezményezettnek nyilatkozatot kell tennie arról, hogy a készleteket hogyan kezelték. III. CÍM TERÜLETI KÖVETELMÉNYEK 13. cikk A területiség elve (1) A II. címben megállapított feltételeket az érintett szerződő fél területén megszakítás nélkül kell teljesíteni. (2) Ha egy szerződő fél területéről egy másik országba exportált származó terméket visszavisznek a szerződő fél területére, az a továbbiakban csak akkor tekinthető származónak, ha a vámhatóságok számára hitelt érdemlően bizonyítható, hogy a visszavitt termék: a) azonos az eredetileg kivitt termékkel; és b) az adott országbeli tartózkodásuk vagy a kivitelük alatt a jó állapotban való megőrzéshez szükségeseken kívül semmilyen műveleten nem estek át. (3) Az exportáló szerződő fél területéről exportált és oda később visszaimportált anyagok esetében a származó státusnak a II. címben meghatározott feltételek szerinti megszerzésére nincs hatással az említett szerződő fél területén kívül végzett megmunkálás vagy feldolgozás, feltéve, hogy: a) az említett anyagok teljes egészében az exportáló szerződő fél területén létrejöttnek minősülnek, illetve a 6. cikkben említett műveleteket meghaladó megmunkáláson vagy feldolgozáson estek át a kivitelt megelőzően; és b) a vámhatóságok számára hitelt érdemlően igazolják, hogy: i. az újból behozott termékeket az exportált anyagok megmunkálásával vagy feldolgozásával állították elő; és ii. az exportáló szerződő fél területén kívül az e cikk betartása mellett a teljes hozzáadott érték nem haladja meg azon végtermék gyártelepi árának a 10 %-át, amelyre a származó státus megállapítását kérték. (4) Az e cikk (3) bekezdése alkalmazásában a II. címben meghatározott, a származó státus megszerzésére vonatkozó feltételek nem alkalmazhatók az exportáló szerződő fél területén kívül végzett megmunkálásra vagy feldolgozásra. Olyan esetekben azonban, amikor a végtermék származó státusának a meghatározásához a II. melléklet szerinti jegyzék szabályai közül olyannak az alkalmazására kerül sor, amely az összes beépített nem származó anyag maximális értékét határozza meg, az exportáló szerződő fél területén beépített nem származó termékek teljes értéke, valamint az e cikk alkalmazása során a szóban forgó exportáló szerződő fél területén kívül keletkező teljes hozzáadott érték együttesen nem haladhatja meg a megállapított százalékos értéket. (5) Az e cikk (3) és (4) bekezdése alkalmazásának céljából a »teljes hozzáadott érték« az exportáló szerződő fél területén kívül felmerült összes költséget jelenti, beleértve az ott beépített anyagok költségét is. (6) Az e cikk (3) és (4) bekezdése nem alkalmazhatók olyan termékekre, amelyek nem felelnek meg a II. mellékletben található jegyzékben szereplő feltételeknek, vagy amelyek csak a 4. cikkben megadott általános tűréshatár alkalmazásával tekinthetők kielégítően megmunkáltnak vagy feldolgozottnak. (7) Minden olyan megmunkálást vagy feldolgozást, amelyre e cikk vonatkozik, és amelyre az exportáló szerződő fél területén kívül kerül sor, a passzív feldolgozási eljárások vagy más hasonló eljárások alapján kell elvégezni. 14. cikk A változtatás tilalma (1) A vonatkozó megállapodásban előírt preferenciális elbánás kizárólag az ezen egyezmény követelményeinek megfelelő és valamely szerződő fél területére történő behozatalra bejelentett termékekre vonatkozik, feltéve, hogy az említett termékek megegyeznek az exportáló szerződő féltől exportált termékekkel. Az ilyen termékek semminemű módosításon vagy más átalakításon nem eshettek át, kivéve a jó állapotban való megőrzésüket célzó műveleteket és az importáló szerződő fél konkrét nemzeti előírásainak való megfelelés érdekében szükséges jelölések, címkék, plombák vagy bármely más dokumentáció hozzáadását, amelyre a tranzitország(ok)ban vagy a megbontás helye szerinti ország(ok)ban a belföldi használatra való bejelentést megelőzően vámfelügyelet alatt került sor. (2) A termékek vagy a szállítmányok tárolására sor kerülhet, feltéve, hogy ezeket a harmadik tranzitország(ok)ban vámfelügyelet alatt tartják. (3) Az e függelék V. címének sérelme nélkül, a szállítmányok megbonthatók, feltéve, hogy a megbontás helye szerinti harmadik ország(ok)ban vámfelügyelet alatt tartják a szállítmányokat. (4) Kétség esetén az importáló szerződő fél bármikor felkérheti az importőrt vagy képviselőjét, hogy nyújtson be minden olyan megfelelő dokumentumot, amely bizonyítja az e cikknek való megfelelést. Ennek a felkérésnek az importőr bármilyen igazoló dokumentum – nevezetesen az alábbiak – benyújtásával tehet eleget: a) szerződéses fuvarokmányok, például hajóraklevelek; b) a csomagok jelölésén vagy számozásán alapuló tényszerű vagy konkrét bizonyítékok; c) a tranzitország(ok) vagy a megbontás helye szerinti ország(ok) vámhatóságai által benyújtott igazolás arról, hogy a terméket nem manipulálták, vagy bármely más olyan okmány, amely igazolja, hogy az áruk vámfelügyelet alatt maradtak a tranzitország(ok)ban vagy a megbontás helye szerinti ország(ok)ban; vagy d) magához az áruhoz kapcsolódó bármilyen bizonyíték. 15. cikk Kiállítások (1) Ha egy származó terméket kiállítás céljából nem egy olyan országba küldenek, amely viszonylatában a 7. és 8. cikkel összhangban kumuláció alkalmazható, majd a kiállítást követően valamely szerződő fél területére irányuló behozatal céljából értékesítenek, akkor ez a termék a behozatala során jogosult a vonatkozó megállapodás szerinti kedvezményekre, ha a vámhatóságok számára hitelt érdemlően bizonyítható, hogy: a) a terméket egy exportőr valamely szerződő fél területéről küldte a kiállítást rendező országba és ott kiállította azokat; b) a terméket ez az exportőr egy másik szerződő félhez tartozó személy részére értékesítette vagy más módon továbbadta; c) a terméket a kiállítás alatt vagy közvetlenül utána szállították el ugyanolyan állapotban, mint ahogy azt a kiállításra elküldték; és d) a terméket a kiállításra szállítást követően a kiállításon való bemutatáson kívül semmilyen más célra nem használták. (2) Az e függelék V. címének megfelelően származási igazolást kell kibocsátani vagy kiállítani, és azt a szokásos módon meg kell küldeni az importáló szerződő fél vámhatóságainak. Az igazoláson fel kell tüntetni a kiállítás nevét és címét. Ha szükséges, további igazoló dokumentum követelhető meg a kiállítás körülményeiről. (3) Az e cikk (1) bekezdését kell alkalmazni minden olyan kereskedelmi, ipari, mezőgazdasági vagy kézműves kiállításra, vásárra vagy hasonló nyilvános rendezvényre vagy bemutatóra, amelyet nem magáncélra szerveznek üzletben vagy üzlethelyiségben külföldi termék értékesítése céljából, és amelynek során a termék vámfelügyelet alatt marad. IV. CÍM VÁMVISSZATÉRÍTÉS VAGY VÁMMENTESSÉG 16. cikk Vámvisszatérítés vagy vámmentesség (1) Azokra a nem származó anyagokra, amelyeket valamely szerződő fél területéről származó, a 50–63. árucsoportba tartozó olyan termékek gyártásában használtak fel, amelyekre az e függelék V. címével összhangban származási igazolást bocsátottak vagy állítottak ki, az exportáló szerződő fél területén nem alkalmazható semmilyen jellegű vámvisszatérítés vagy vámmentesség. (2) Az e cikk (1) bekezdése szerinti tilalom a vámok vagy azokkal azonos hatású díjak részleges vagy teljes visszatérítésével, elengedésével vagy meg nem fizetésével kapcsolatos minden olyan intézkedésre vonatkozik, amely az exportáló szerződő fél területén folyó gyártás során felhasznált anyagokat érinti, amennyiben a visszatérítésre, elengedésre vagy meg nem fizetésre – kifejezetten vagy hatását tekintve – az ilyen anyagokból létrejött termékek kivitelekor kerül sor, nem pedig azok belföldi felhasználás céljából történő megtartásakor. (3) A származási igazolás fedezete alá tartozó termékek exportőrének a vámhatóságok kérésére bármikor be kell nyújtania minden olyan megfelelő okmányt, amely bizonyítja, hogy az adott termékek előállítása során a felhasznált nem származó anyagok tekintetében nem történt vámvisszatérítés, valamint hogy az ilyen anyagokra alkalmazandó minden vám vagy azzal azonos hatású díj ténylegesen megfizetésre került. (4) Az e cikk (1) bekezdése szerinti tilalom nem alkalmazandó a szerződő felei közötti kereskedelemre olyan termékek esetében, amelyek a származó státusukat a 7. cikk (4) vagy (5) bekezdésének hatálya alá tartozó származási kumuláció alkalmazásával szerezték meg. (5) Az e cikk (1) bekezdésében foglalt tilalom nem alkalmazandó az egyrészről Svájc (ideértve Liechtensteint is), Izland, Norvégia, Törökország vagy az Európai Unió, másrészről a barcelonai folyamat bármely, Törökországtól és Izraeltől eltérő résztvevője közötti kétoldalú kereskedelem esetén, ha a termékek az exportáló vagy importáló szerződő fél területéről származónak minősülnek a többi szerződő fél területéről származó anyagokkal való kumuláció alkalmazása nélkül. (6) Az e cikk (1) bekezdése szerinti tiltás nem alkalmazandó az arab mediterrán országok közötti szabadkereskedelmi térséget létrehozó megállapodásban (agadiri megállapodás) tagsággal rendelkező szerződő felek közötti kétoldalú kereskedelem esetén, ha a termékek – az egyéb szerződő felek bármelyikének területéről származó anyagokkal való kumuláció alkalmazása nélkül – az említett országok egyikéből származónak minősülnek. V. CÍM SZÁRMAZÁSI IGAZOLÁS 17. cikk Általános követelmények (1) A szerződő felek egyikének területéről származó termékek valamely másik szerződő fél területére történő behozataluk esetén jogosultak a releváns megállapodás szerinti kedvezményekre, amennyiben benyújtásra kerül az alábbi származási igazolások valamelyike: a) EUR.1 szállítási bizonyítvány, amelynek mintája megtalálható e jegyzőkönyv IV. mellékletében; b) a 18. cikk (1) bekezdésében megállapított esetekben egy az exportőr által számlán, szállítólevélen vagy bármilyen más kereskedelmi okmányon tett nyilatkozat (a továbbiakban: származási nyilatkozat), amely kellő részletességgel írja le az érintett terméket ahhoz, hogy lehetővé váljon annak azonosítása; a származási nyilatkozat szövegét e jegyzőkönyv III. melléklete tartalmazza. (2) Az e cikk (1) bekezdésétől eltérve a 27. cikkben meghatározott esetekben az ezen egyezmény szerinti származó termékek anélkül jogosultak a releváns megállapodásokban szereplő kedvezményekre, hogy szükséges volna az e cikk (1) bekezdésében említett származási igazolások bármelyikének benyújtása. (3) Az (1) bekezdés sérelme nélkül, két vagy több szerződő fél megállapodhat egymással arról, hogy a közöttük folyó preferenciális kereskedelemben az e cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában felsorolt származási igazolások helyettesíthetők az említett szerződő felek belső jogszabályaival összhangban, az elektronikus adatbázisban nyilvántartott exportőrök által kiállított származásmegjelölő nyilatkozatokkal. (4) Az (1) bekezdés alkalmazásában, két vagy több szerződő fél megállapodhat egymással egy olyan rendszer létrehozásáról, amely lehetővé teszi az e cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában felsorolt származási igazolások elektronikus úton történő kiállítását és/vagy benyújtását. 18. cikk A származási nyilatkozat kiállításának feltételei (1) A 17. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett származási nyilatkozatot kiállíthatja: a) a 19. cikk szerinti elfogadott exportőr; vagy b) az egy vagy több csomagból álló és 6 000 EUR összértéket meg nem haladó, származó terméket tartalmazó szállítmány exportőre. (2) Akkor állítható ki származási nyilatkozat, ha a termékek valamely szerződő fél területéről származónak tekinthetők, és megfelelnek ezen egyezmény egyéb követelményeinek. (3) A származási nyilatkozatot tevő exportőrnek képesnek kell lennie arra, hogy az exportáló szerződő fél vámhatóságainak kérésére bármikor bemutasson minden olyan megfelelő okmányt, amely igazolja az érintett termék származó státusát, valamint ezen egyezmény egyéb követelményeinek teljesülését. (4) Az exportőr a származási nyilatkozatot – amelynek szövegét e jegyzőkönyv III. melléklete tartalmazza – a számlára, a szállítólevélre vagy más kereskedelmi okmányra rágépelve, rábélyegezve vagy rányomtatva, az említett mellékletben meghatározott nyelvi változatok valamelyikének felhasználásával és az exportáló ország nemzeti jogszabályainak megfelelően állítja ki. Amennyiben a nyilatkozat kézzel íródik, tintával és nyomtatott betűvel kell kitölteni. (5) A származási nyilatkozaton szerepel az exportőr eredeti, saját kezű aláírása. A 19. cikk értelmében elfogadott exportőrnek azonban nem kell aláírnia ilyen nyilatkozatokat, amennyiben az exportáló szerződő fél vámhatóságai felé írásban teljes felelősséget vállal minden olyan származási nyilatkozatért, amelyen személye ugyanúgy azonosítható, mintha a nyilatkozatot kézzel aláírta volna. (6) A származási nyilatkozatot az exportőr kiállíthatja az érintett termékek kivitelekor vagy azt követően is (a továbbiakban: visszamenőleges származási nyilatkozat), azzal a feltétellel, hogy azt a vonatkozó termékek behozatalát követő két éven belül bemutatja az importáló országban. Amennyiben egy szállítmány megbontása a 14. cikk (3) bekezdésének megfelelően történik, valamint ha az említett két éves határidőt betartják, a visszamenőleges származási nyilatkozatot a termékeket exportáló szerződő fél elfogadott exportőre állítja ki. 19. cikk Elfogadott exportőr (1) Az exportáló szerződő fél vámhatóságai – a nemzeti előírások betartása mellett – engedélyezhetik az említett szerződő fél területén letelepedett bármely exportőr számára (a továbbiakban: elfogadott exportőr), hogy az érintett termékek értékétől függetlenül származási nyilatkozatot állítson ki. (2) Az ilyen engedélyt kérelmező exportőrnek a vámhatóságok számára kielégítően meg kell adnia a termék származó státusának, valamint ezen egyezmény egyéb követelményei teljesítésének igazolásához szükséges minden garanciát. (3) A vámhatóságok az elfogadott exportőrnek vámengedélyszámot adnak, amelyet a származási nyilatkozaton fel kell tüntetni. (4) A vámhatóságok ellenőrzik az engedély megfelelő felhasználását. A vámhatóságok visszavonhatják az engedélyt, ha az elfogadott exportőr nem megfelelő módon használja azt, és kötelesek visszavonni azt, ha az elfogadott exportőr már nem biztosítja az e cikk (2) bekezdésében említett garanciákat. 20. cikk Az EUR.1 szállítási bizonyítvány kiállítására vonatkozó eljárás (1) Az EUR.1 szállítási bizonyítványt az exportáló szerződő fél vámhatóságai bocsátják ki az exportőr vagy – az exportőr felelősségére – meghatalmazott képviselője által írásban benyújtott kérelemre. (2) Az említett célból az exportőr vagy meghatalmazott képviselője kitölti mind az EUR.1 szállítási bizonyítvány, mind a kérelem e jegyzőkönyv IV. melléklete szerinti mintáknak megfelelő formanyomtatványait. A formanyomtatványokat ezen egyezmény egyik hivatalos nyelvén, az exportáló ország nemzeti jogszabályaival összhangban kell kiállítani. Kézírással történő kiállítás esetén a formanyomtatványokat tintával és nyomtatott betűkkel kell kitölteni. Az árumegnevezést az erre a célra fenntartott rovatban úgy kell megadni, hogy üres sorok ne maradjanak. Ha a rovat nincs teljesen kitöltve, a megnevezés utolsó sora alatt vízszintes vonalat kell húzni, az üresen hagyott helyet pedig átlós vonallal kell áthúzni. (3) Az EUR.1 szállítási bizonyítvány kiadását kérelmező exportőr köteles az EUR.1 szállítási bizonyítványt kiadó exportáló szerződő fél vámhatóságainak kérésére bármikor benyújtani minden olyan releváns okmányt, amely az adott termékek származó státusát, valamint ezen egyezmény egyéb követelményeinek való megfelelését igazolja. (4) Az exportáló szerződő fél illetékes hatóságai akkor adják ki a származási bizonyítványt, ha az érintett termékek származó termékeknek tekinthetők, és megfelelnek ezen egyezmény egyéb követelményeinek. (5) Az EUR.1 szállítási bizonyítványokat kiállító vámhatóságok minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy ellenőrizzék a termékek származó státusát és ezen egyezmény egyéb feltételeinek való megfelelését. Az említett célból jogukban áll bizonyítékokat bekérni, az exportőr könyvelését ellenőrizni vagy bármilyen egyéb, relevánsnak tartott ellenőrzést elvégezni. Továbbá biztosítják, hogy az e cikk (2) bekezdésében említett formanyomtatványok megfelelően legyenek kitöltve. Elsősorban azt ellenőrzik, hogy a termékmegnevezésre fenntartott hely mindenfajta csalárd kiegészítés lehetőségét kizáró módon van-e kitöltve. (6) Az EUR.1 szállítási bizonyítvány kiadásának dátumát az EUR.1 szállítási bizonyítvány 11. rovatában kell feltüntetni. (7) EUR.1 szállítási bizonyítványt a vámhatóságok akkor állítják ki és bocsátják az exportőr rendelkezésére, amikor a tényleges kivitel megtörtént vagy biztosított. 21. cikk Utólag kiállított EUR.1 szállítási bizonyítvány (1) A 20. cikk (7) bekezdésétől eltérve az EUR.1 szállítási bizonyítvány az adott termékek kivitele után is kiadható, ha: a) a kivitel időpontjában tévedés, nem szándékos mulasztás vagy különleges körülmények miatt nem állították ki; b) a vámhatóságok számára kielégítően bizonyítható, hogy az EUR.1 szállítási bizonyítványt kiadták, ám a behozatalkor technikai okok miatt nem fogadták el; vagy c) az érintett termékek végső rendeltetési helye a kivitel időpontjában nem volt ismert, és azt a szállítmányoknak a szállítása vagy tárolása során, illetve a 14. cikk (3) bekezdése szerinti esetleges felbontása után határozták meg. (2) Az e cikk (1) bekezdésének végrehajtásának céljából az exportőrnek jeleznie kell kérelmében az olyan termékek kivitelének helyét és időpontját, amelyekre az EUR.1 szállítási bizonyítvány vonatkozik, és meg kell jelölnie kérelmének okait. (3) A vámhatóságok a kivitel időpontjától számított két éven belül visszamenőleges hatállyal kiadhatnak egy EUR.1 szállítási bizonyítványt abban az esetben, ha ellenőrizték, hogy az exportőr kérelmében megadott adatok megfelelnek a megfelelő ügyiratban foglaltaknak. (4) Az utólag kiállított EUR.1 szállítási bizonyítványt az alábbi angol nyelvű bejegyzéssel kell ellátni: „ISSUED RETROSPECTIVELY”. (5) A (4) bekezdésben említett bejegyzést az EUR.1 szállítási bizonyítvány 7. rovatába kell bevezetni. 22. cikk Az EUR.1 szállítási bizonyítvány másodlatának kiállítása (1) EUR.1 szállítási bizonyítvány ellopása, elvesztése vagy megsemmisülése esetén az exportőr kérelmezheti az azt kiadó vámhatóságoktól, hogy azok a birtokukban lévő kiviteli okmányok alapján másodlatot állítsanak ki a bizonyítványról. (2) Az e cikk (1) bekezdésével összhangban kiállított másolatot az alábbi angol nyelvű bejegyzéssel kell ellátni: „DUPLICATE”. (3) A (2) bekezdésben említett bejegyzést az EUR.1 szállítási bizonyítvány másodlatának 7. rovatába kell bevezetni. (4) A másodlaton fel kell tüntetni az eredeti EUR.1 szállítási bizonyítvány kiadásának dátumát, és a másodlat attól a naptól kezdve érvényes. 23. cikk A származási igazolás érvényessége (1) A származási igazolás az exportáló szerződő fél területén történő kibocsátás vagy kiállítás napjától számított tíz hónapon át érvényes, és azt az említett időszakban be kell nyújtani az importáló szerződő fél vámhatóságai részére. (2) Az importáló szerződő fél vámhatóságaihoz az (1) bekezdésben említett érvényességi idő után benyújtott származási igazolás a vámkedvezmények alkalmazása céljából elfogadható abban az esetben, ha az előírt határidőig történő benyújtás rendkívüli körülmények miatt hiúsult meg. (3) A késedelmes benyújtás más eseteiben az importáló szerződő fél vámhatóságai csak akkor fogadhatják el a származási igazolást, ha a termékeket az említett határidő előtt vám elé állították. 24. cikk Vámszabad területek (1) A szerződő felek minden szükséges lépést megtesznek annak biztosítása érdekében, hogy azok a kereskedelemben származási igazolással részt vevő termékek, amelyek szállítása közben igénybe veszik a területükön lévő vámszabad területeket, ne legyenek más termékekkel kicserélhetők, valamint, hogy ott az állapotromlás megelőzéséhez szükséges szokásos műveleteken kívül semmilyen más művelet végrehajtására ne kerülhessen sor. (2) Az (1) bekezdés rendelkezésétől eltérve, amennyiben a valamely szerződő fél területéről származó, származási igazolás fedezete alá tartozó termékeket vámszabad területre hoznak be, és megmunkálás vagy feldolgozás alá vonnak, akkor – ha a termékeken végzett megmunkálás vagy feldolgozás megfelel ezen egyezménynek – új származási igazolás adható vagy állítható ki. 25. cikk Behozatali követelmények A származási igazolásokat az importáló szerződő fél vámhatóságai részére az adott szerződő fél területén alkalmazandó eljárásoknak megfelelően kell benyújtani. 26. cikk Részletekben történő behozatal Amennyiben az importőr kérésére és az importáló szerződő fél vámhatóságai által meghatározott feltételek mellett a Harmonizált Rendszer értelmezésének 2(a) általános szabálya értelmében a XVI. és XVII. áruosztályba vagy 7308 és 9406 vámtarifaszám alá tartozó szétszerelt vagy össze nem állított terméket részletekben hoznak be, akkor ezekre a termékekre egyetlen származási igazolást kell benyújtani a vámhatóságoknak az első részlet behozatalakor. 27. cikk A származási igazolás alóli mentesség (1) Magánszemélytől magánszemélynek kis csomagként küldött vagy utas személyes poggyászának részét képező terméket a származásra vonatkozó hivatalos igazolás benyújtásának megkövetelése nélkül is származó terméknek kell tekinteni, feltéve, hogy az ilyen terméket nem kereskedelmi forgalomban hozzák be, nyilatkoznak az ezen egyezményben meghatározott követelmények teljesüléséről, és a nyilatkozat valódiságához nem fér kétség. (2) A behozatal a következő feltételek mindegyikének teljesülése esetén nem tekintendő kereskedelmi forgalomban történőnek: a) a behozatal alkalmi jellegű; b) a behozatal kizárólag a címzettek vagy az utasok vagy családtagjaik személyes használatára szolgáló termékeket érint; c) a termékek jellegéből és mennyiségéből nyilvánvaló, hogy behozataluk nem kereskedelmi céllal történik. (3) Az említett termékek összértéke nem haladhatja meg az 500 EUR-t kis csomagok esetében, vagy az 1 200 EUR-t az utasok személyes poggyászának részét képező termékek esetében. 28. cikk Ellentmondások és alaki hibák (1) A származási igazolást önmagukban nem teszik érvénytelenné a származási igazoláson tett nyilatkozatok és a termék behozatalához szükséges alakiságok elvégzése érdekében a vámhivatalnak benyújtott okmányokon tett nyilatkozatok között felfedezett kisebb ellentmondások, amennyiben kétséget kizáróan megállapítást nyer, hogy az említett okmány megfelel a benyújtott terméknek. (2) Nyilvánvaló alaki hiba, mint például a származási igazoláson szereplő gépelési hiba nem eredményezheti az e cikk (1) bekezdésében említett okmányok visszautasítását, amennyiben az említett hiba nem teszi kétségessé az említett okmányokban tett kijelentések helyességét. 29. cikk Beszállítói nyilatkozat (1) Amikor EUR.1 szállítási bizonyítványt adnak ki vagy származási nyilatkozatot állítanak ki olyan származó termékekre az egyik szerződő fél területén, amelyekhez a 7. cikk (3) vagy (4) bekezdésének megfelelően az előállítása során olyan, egy másik szerződő fél területéről származó árukat használtak fel, amelyek az említett szerződő felek területén megmunkáláson vagy feldolgozáson estek át anélkül, hogy preferenciális származó státust szereztek volna, figyelembe kell venni az e cikkel összhangban tett, a fenti árukra vonatkozó, beszállítói nyilatkozatot. (2) Az (1) bekezdésben említett beszállítói nyilatkozat bizonyítékként szolgál valamely szerződő fél területén a szóban forgó árukon elvégzett megmunkálás vagy feldolgozás tekintetében annak meghatározása céljából, hogy azok a termékek, amelyek előállítása során ezeket az árukat felhasználják, az exportáló szerződő fél területéről származó termékeknek tekinthetők-e, és teljesítik-e e függelék egyéb követelményeit. (3) A (4) bekezdésben foglalt esetek kivételével a szállítónak külön beszállítói nyilatkozatot kell tennie minden egyes szállítmányra vonatkozóan a VI. mellékletben előírt módon a számlához, a szállítólevélhez vagy bármely egyéb – az adott termékek megnevezését azok beazonosítására alkalmas részletességgel tartalmazó – kereskedelmi okmányhoz csatolt papírlapon. (4) Amennyiben egy beszállító rendszeresen szállít egy adott vásárlónak olyan árukat, amelyek esetében a valamely szerződő fél területén végzett megmunkálás vagy feldolgozás bizonyos időtartamon keresztül várhatóan állandó marad, egyetlen beszállítói nyilatkozatot tehet ezeknek az áruknak az egymást követő szállítmányaira vonatkozóan (a továbbiakban: hosszú távú beszállítói nyilatkozat). A hosszú távú beszállítói nyilatkozat rendszerint a nyilatkozat kibocsátásától számított két évig érvényes. Az ennél hosszabb érvényességi idő megállapításának feltételeit annak a szerződő félnek a vámhatóságai határozzák meg, amelynek területén a nyilatkozatot kiállították. A hosszú távú beszállítói nyilatkozatot a beszállítónak a VII. melléklet szerinti formanyomtatványon kell megtenni, és annak az áruk megnevezését az azok beazonosítására alkalmas részletességgel kell tartalmaznia. A nyilatkozatot a benne szereplő áruk első küldeményét megelőzően vagy azzal együtt kell az érintett vevő részére átadni. A beszállító haladéktalanul értesíti vásárlóját, amennyiben a hosszú távú beszállítói nyilatkozat már nem érvényes a szállított árukra. (5) A (3) és (4) bekezdésben említett beszállítói nyilatkozatot ezen egyezmény valamelyik hivatalos nyelvén, gépírással vagy nyomtatással kell kiállítani a nyilatkozattétel helye szerinti szerződő fél nemzeti jogszabályaival összhangban, és el kell látni a szállító saját kezű eredeti aláírásával. A nyilatkozatot írhatják kézzel is; a kézzel írt nyilatkozathoz tintát és nyomtatott betűket kell használni. (6) A nyilatkozattevő beszállító köteles a nyilatkozattétel helye szerinti szerződő fél vámhatóságainak kérésére bármikor benyújtani minden releváns okmányt annak igazolására, hogy a nyilatkozatban foglalt adatok megfelelnek a valóságnak. 30. cikk Euróban kifejezett összegek (1) A 18. cikk (1) bekezdésének b) pontja és a 27. cikk (3) bekezdése rendelkezéseinek alkalmazása érdekében azokban az esetekben, amikor a termékeket eurótól eltérő pénznemben számlázzák, akkor a szerződő felek nemzeti pénznemében megadott, az euróban kifejezett összegekkel egyenértékű összegeket az egyes érintett országok állapítják meg évente. (2) A 18. cikk (1) bekezdése b) pontjából és a 27. cikk (3) bekezdéséből származó előnyökben egy szállítmány a kiállított számla pénzneme alapján részesülhet, az érintett ország által meghatározott összegnek megfelelően. (3) A bármely adott nemzeti pénznemben felhasználandó összeg megegyezik az október első munkanapján EUR-ban kifejezett összeg ilyen pénznemben számított egyenértékével. Az összegeket október 15-ig kell az Európai Bizottsággal közölni, és azok a következő év január 1-jétől alkalmazandók. A vonatkozó összegekről az Európai Bizottság az összes érintett országot tájékoztatja. (4) Egy-egy ország kerekítheti felfelé vagy lefelé az EUR-ban kifejezett összegnek a nemzeti pénznemébe történő átváltásával kapott összeget. A kerekített összeg legfeljebb 5 %-os mértékben térhet el az átváltással kapott összegtől. Egy-egy ország változatlanul fenntarthatja az EUR-ban kifejezett összeg nemzeti pénznemben megállapított egyenértékét, ha a (3) bekezdésben előírt éves kiigazításkor ennek az összegnek az átváltása – bármilyen kerekítést megelőzően – 15 %-nál kisebb növekedést eredményez a nemzeti pénznem egyenértékében. A nemzeti pénznemben kifejezett egyenérték változtatás nélkül is megtartható, ha az átváltás csökkenést eredményezne az egyenértékhez képest. (5) Az EUR-ban kifejezett összegeket a vegyes bizottság bármely szerződő fél kérésére felülvizsgálja. Az említett felülvizsgálat elvégzésekor a vegyes bizottság megvizsgálja, hogy kívánatos-e az illető korlátozások hatásainak reálértéken történő fenntartása. Az említett a célból dönthet úgy, hogy módosítja az EUR-ban kifejezett összegeket. VI. CÍM EGYÜTTMŰKÖDÉSI ELVEK ÉS IGAZOLÓ DOKUMENTUMOK 31. cikk Igazoló dokumentumok, a származási igazolások és az igazoló okmányok megőrzése (1) A származási nyilatkozatot kiállító, vagy az EUR.1 szállítási bizonyítványt kérelmező exportőr a származási nyilatkozat kiadásától vagy kiállításától számított legalább három évig köteles megőrizni a z említett származási igazolások nyomtatott vagy elektronikus változatát, valamint a termék származó státusát alátámasztó valamennyi okmányt. (2) A beszállítói nyilatkozatot tevő beszállító köteles a 29. cikk (6) bekezdésében említett okmányokat, valamint a nyilatkozat és valamennyi számla, szállítólevél vagy más olyan kereskedelmi okmányok egy-egy példányát, amelyhez a szóban forgó nyilatkozatot mellékelték, legalább három évig megőrizni. A hosszú távú beszállítói nyilatkozatot tevő beszállító köteles a vevőhöz eljuttatott nyilatkozat és az annak fedezete alá tartozó árukra vonatkozó valamennyi számla, szállítólevél vagy egyéb kereskedelmi dokumentum egy-egy példányát, valamint a 29. cikk (6) bekezdésében említett okmányokat legalább három évig megőrizni. Ez az időszak a hosszú távú beszállítói nyilatkozat érvényességének lejárata napján kezdődik. (3) Az (1) bekezdés alkalmazásában a származó státust alátámasztó okmányok többek között a következők: a) közvetlen bizonyíték az exportőr vagy a beszállító által a termék beszerzése érdekében végrehajtott eljárásokról, például elszámolásai vagy belső könyvelése alapján; b) olyan okmányok, amelyek a felhasznált anyagok származó státusát igazolják, és amelyeket az érintett szerződő fél területén, annak nemzeti jogszabályainak megfelelően bocsátottak vagy állítottak ki; c) az anyagoknak az érintett szerződő félnél történő megmunkálását vagy feldolgozását igazoló okmányok, amelyeket az adott szerződő fél területén, nemzeti jogszabályaival összhangban állítottak vagy bocsátottak ki; d) a szerződő felek területén ezen egyezménynek megfelelően kiállított vagy kibocsátott, a felhasznált anyagok származó státusát igazoló származási nyilatkozatok vagy EUR.1 szállítási bizonyítványok; e) a szerződő felek területén kívül végzett megmunkálásra vagy feldolgozásra vonatkozó megfelelő bizonyíték a 13. és a 14. cikk alkalmazásakor, amely igazolja, hogy az említett cikkekben foglalt követelmények teljesültek. (4) Az exportáló szerződő fél EUR.1 szállítási bizonyítványokat kiadó vámhatóságai kötelesek a 20. cikk (2) bekezdésében említett kérelmet legalább három évig megőrizni. (5) Az importáló szerződő fél vámhatóságai kötelesek a hozzájuk benyújtott származási nyilatkozatokat és EUR.1 szállítási bizonyítványokat legalább három évig megőrizni. (6) A felhasznált anyagokon valamely szerződő fél területén végzett megmunkálást vagy feldolgozást igazoló beszállítói nyilatkozatot, melyet az érintett szerződő fél területén állítottak ki, a 18. cikk (3) bekezdésében, a 20. cikk (3) bekezdésében, valamint a 29. cikk (6) bekezdésében említett, azt igazoló okmányként kell kezelni, hogy az EUR.1 szállítási bizonyítvánnyal vagy a származási nyilatkozattal rendelkező termékek a szóban forgó szerződő félnek a területéről származó termékeknek tekinthetők, amelyek teljesítik az ezen függelékben foglalt egyéb követelményeket. 32. cikk A viták rendezése Amennyiben a 34. és a 35. cikk szerinti ellenőrzési eljárásokkal kapcsolatban olyan viták merülnek fel, amelyeket nem lehet rendezni az ellenőrzést kérő vámhatóságok és az említett ellenőrzésnek a végrehajtásáért felelős vámhatóságok között, ezeket a vitákat a releváns megállapodással felállított bilaterális testület elé kell terjeszteni. Amennyiben a 34. és 35. cikk szerinti ellenőrzési eljárásoktól eltérő ügyekkel kapcsolatban, az egyezmény értelmezésére vonatkozóan viták merülnek fel, ezeket a vitákat a vegyes bizottság elé kell terjeszteni. Az importőr és az importáló szerződő fél vámhatóságai közötti viták rendezésére minden esetben az adott szerződő fél jogszabályaival összhangban kerül sor. VII. CÍM IGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS 33. cikk Értesítés és együttműködés (1) A szerződő felek vámhatóságai megküldik egymásnak a vámhivatalaikban az EUR.1 szállítási bizonyítványok kiállításához használt bélyegzők mintáit, az elfogadott exportőröknek kiadott engedélyszámok mintáit, valamint az említett bizonyítványok és származási nyilatkozatok ellenőrzéséért felelős vámhatóságok címét. (2) Ezen egyezmény megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a szerződő felek illetékes vámigazgatási hatóságain keresztül segítik egymást az EUR.1 szállítási bizonyítványok, a származási nyilatkozatok és a beszállítói nyilatkozatok hitelességének és az azokban foglalt adatok helyességének ellenőrzésében. 34. cikk A származási igazolások ellenőrzése (1) A származási igazolás utólagos ellenőrzését szúrópróbaszerűen vagy akkor kell elvégezni, ha az importáló szerződő fél vámhatóságainak alapos oka van kételkedni az okmányok hitelességében, a szóban forgó termékek származó státusában vagy az egyezmény egyéb követelményeinek való megfelelésében. (2) Az utólagos ellenőrzés kérelmezésekor az importáló szerződő fél vámhatóságai visszaküldik az EUR.1 szállítási bizonyítványt és a számlát – ha az benyújtásra került –, a számlanyilatkozatot vagy az említett okmányok másolatát az exportáló szerződő fél vámhatóságainak, adott esetben megadva az ellenőrzés iránti kérelem okát. Az ellenőrzés iránti kérelem alátámasztására továbbítani kell minden olyan megszerzett okmányt vagy adatot, amely a származási igazolásban szereplő információ helytelenségére utal. (3) Az ellenőrzést az exportáló szerződő fél vámhatóságai végzik el. Az említett célból jogukban áll bizonyítékokat bekérni, az exportőr könyvelését ellenőrizni vagy bármilyen egyéb, relevánsnak tartott ellenőrzést elvégezni. (4) Ha az importáló szerződő fél vámhatóságai úgy határoznak, hogy a vizsgálat eredményének megérkezéséig felfüggesztik az érintett termékekre vonatkozó preferenciális elbánást, az importőrnek felajánlják a termékek forgalomba bocsátását a szükségesnek ítélt elővigyázatossági intézkedések mellett. (5) Az ellenőrzést kérő vámhatóságokat a lehető leghamarabb értesítik annak eredményeiről. Az említett eredményeknek világosan jelezniük kell, hogy hitelesek-e az okmányok, az érintett termékek a szerződő felek egyikének területéről származónak tekinthetők-e, és megfelelnek-e az egyezmény egyéb követelményeinek. (6) Ha megalapozott kétség esetén nem érkezik válasz az ellenőrzésre vonatkozó megkereséstől számított tíz hónapon belül, vagy ha a válasz nem tartalmaz elegendő információt a szóban forgó okmány valódiságának vagy a termékek tényleges származásának megállapításához, a megkereső vámhatóságok – a rendkívüli körülmények esetének kivételével – megtagadják a preferenciális elbánás igénybevételének jogosultságát. 35. cikk A beszállítói nyilatkozatok ellenőrzése (1) A beszállítói nyilatkozatok, illetve a hosszú távú beszállítói nyilatkozatok utólagos ellenőrzését szúrópróbaszerűen vagy akkor kell elvégezni, ha azon szerződő fél vámhatóságainak, amelyben a nyilatkozatokat az EUR.1 szállítási bizonyítvány kibocsátása vagy a származási nyilatkozat kiállítása céljából figyelembe vették, alapos kétségei merülnek fel az okmány hitelességét vagy az említett okmányban foglalt adatok helyességét illetően. (2) Az (1) bekezdés rendelkezéseinek végrehajtása érdekében az (1) bekezdésben említett szerződő fél vámhatóságai visszaküldik a beszállítói nyilatkozatot vagy a hosszú távú beszállítói nyilatkozatot és a számlá(ka)t, a szállítólevele(ke)t vagy bármely, a nyilatkozat fedezete alá tartozó árukkal kapcsolatos egyéb kereskedelmi okmány(oka)t a nyilatkozattétel helye szerinti ország vámhatósága részére, megadva szükség esetén az ellenőrzés tartalmi vagy formai okait is. Az utólagos ellenőrzésre irányuló kérelem alátámasztására a vámhatóságok továbbítanak minden rendelkezésére álló, a beszállítói nyilatkozat vagy a hosszú távú beszállítói nyilatkozat helytelenségére utaló okmányt vagy adatot. (3) Az ellenőrzést annak a szerződő félnek a vámhatóságai végzik el, amelynek területén a beszállítói nyilatkozatot vagy a hosszú távú beszállítói nyilatkozatot kiállították. Az említett célból jogukban áll bizonyítékokat bekérni, a beszállító könyvelését ellenőrizni vagy bármilyen egyéb, relevánsnak ítélt ellenőrzést elvégezni. (4) Az ellenőrzést kérő vámhatóságokat a lehető leghamarabb értesítik annak eredményeiről. Az említett eredményeknek egyértelműen meg kell mutatniuk, hogy a beszállítói nyilatkozatban vagy a hosszú távú beszállítói nyilatkozatban megadott adatok helyesek-e, és lehetővé kell tenniük annak meghatározását, hogy a nyilatkozat figyelembe vehető-e – és ha igen, akkor milyen mértékben – az EUR.1 szállítási bizonyítvány kiadása vagy a származási nyilatkozat kiállítása céljából. 36. cikk Szankciók Az egyes szerződő felek előírják az ezen egyezménnyel kapcsolatos nemzeti jogszabályaik megsértésének büntetőjogi, polgári jogi vagy közigazgatási szankcionálását. VIII. CÍM A FÜGGELÉK ALKALMAZÁSA 37. cikk Európai Gazdasági Térség Az Európai Gazdasági Térségből (EGT) származó árukat az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 4. jegyzőkönyve értelmében az Európai Unió, Izland, Liechtenstein vagy Norvégia (az EGT részes felei) területéről származónak kell tekinteni az Európai Unió, Izland, Liechtenstein vagy Norvégia területéről valamely, az EGT-hez nem tartozó szerződő fél területére történő kivitel esetén, feltéve, hogy az importáló szerződő fél és az EGT részes felei között e szabályokat alkalmazó szabadkereskedelmi megállapodások alkalmazandók. 38. cikk Liechtenstein A 2. cikk sérelme nélkül, a Liechtensteinből származó termékeket a Svájc és Liechtenstein közötti vámunió miatt Svájcból származónak kell tekinteni. 39. cikk San Marino Köztársaság A 2. cikk sérelme nélkül, a San Marino Köztársaságból származó termékeket az Európai Unió és a San Marino Köztársaság közötti vámunió miatt az EurópaiUnióból származónak kell tekinteni. 40. cikk Andorrai Hercegség A 2. cikk sérelme nélkül, az Andorrai Hercegségből származó, a 25–97. árucsoportba tartozó termékeket az Európai Unió és az Andorrai Hercegség közötti vámunió miatt az Európai Unióból származónak kell tekinteni. 41. cikk Ceuta és Melilla (1) Ezen egyezmény céljából az »Európai Unió« kifejezés nem vonatkozik Ceutára és Melillára. (2) Az Európai Uniótól eltérő szerződő fél területéről származó termékek esetében a Ceutára vagy Melillára történő behozatalkor minden tekintetben ugyanazt a vámeljárást kell alkalmazni, amelyet az Európai Unió vámterületéről származó termékekre alkalmaznak a Spanyol Királyság és a Portugál Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint a Szerződések kiigazításáról szóló okmány 2. jegyzőkönyvében foglalt feltételek szerint (2). Az Európai Uniótól eltérő szerződő fél a Ceutából és Melillából származó, a megállapodás hatálya alá tartozó termékek behozatala esetében ugyanazt a vámeljárást alkalmazza, mint az Európai Unióból származó és onnan behozott termékek esetében. (3) A (2) bekezdés alkalmazása érdekében ezen egyezményt értelemszerűen kell alkalmazni a Ceutából és Melillából származó termékek tekintetében, az V. mellékletben meghatározott különös feltételekre is figyelemmel. „I. MELLÉKLET BEVEZETŐ MEGJEGYZÉSEK A II. MELLÉKLET SZERINTI LISTÁHOZ 1. megjegyzés – Általános bevezetés A lista megállapítja azokat a szükséges feltételeket, amelyek alapján a termékeket az I. függelék II. címének 4. cikke értelmében kielégítően megmunkáltnak vagy feldolgozottnak kell tekinteni. Négy különböző, a terméktől függően változó szabálytípus különböztethető meg: a) a megmunkálás vagy feldolgozás nem eredményezi a nem származó anyagok megengedett legnagyobb részarányának túllépését; b) a megmunkálás vagy feldolgozás eredményeképpen az előállított termékek Harmonizált Rendszer szerinti, 4 számjegyből álló vámtarifaszáma vagy 6 számjegyből álló alszáma különböző lesz a felhasznált anyagok Harmonizált Rendszer szerinti, 4 számjegyből álló vámtarifaszámától vagy 6 számjegyből álló alszámától; c) meghatározott megmunkálási vagy feldolgozási művelet végrehajtására kerül sor; d) egyes, teljes egészében az adott helyen létrejött anyagok megmunkálásra vagy feldolgozásra kerülnek. 2. megjegyzés – A lista felépítése 2.1. A lista első két oszlopa a létrejött terméket írja le. Az 1. oszlopban a Harmonizált Rendszerben használt vámtarifaszám vagy árucsoportszám, a 2. oszlopban pedig a rendszerben az adott vámtarifaszámhoz vagy árucsoporthoz tartozó árumegnevezés szerepel. Az első két oszlop valamennyi tételéhez a 3. oszlopban egy-egy szabály tartozik. Abban a néhány esetben, amikor az 1. oszlopban lévő szám előtt az »ex« szó szerepel, az azt jelenti, hogy a 3. oszlopban szereplő szabály csupán az adott vámtarifaszámnak a 2. oszlopban meghatározott részére vonatkozik. 2.2. Ahol az 1. oszlopban több vámtarifaszám van feltüntetve, vagy egy árucsoportszám szerepel, és ezért a termékek leírására a 2. oszlopban általános kifejezéseket használtak, a 3. oszlopban szereplő kapcsolódó szabályok mindazokra a termékekre vonatkoznak, amelyek a Harmonizált Rendszer szerint az árucsoport vámtarifaszámai vagy az 1. oszlopban szereplő vámtarifaszámok bármelyike alá tartoznak. 2.3. Ha a jegyzékben egy adott vámtarifaszámon belül különböző termékekre különböző szabályok vonatkoznak, az egyes franciabekezdések a vámtarifaszám azon részének megnevezését tartalmazzák, amelyre a 3. oszlop adott sorában megállapított szabályok vonatkoznak. 2.4. Amennyiben a 3. oszlopban két alternatív szabály szerepel, amelyeket a »vagy« szó választ el egymástól, az exportőr választhat, hogy melyiket alkalmazza. 3. megjegyzés – Példák a szabályok alkalmazására 3.1. Az I. függelék II. címe 4. cikkének a származó státust megszerző, más termékek gyártásához felhasznált termékekre vonatkozó rendelkezéseit attól függetlenül alkalmazni kell, hogy a termékek a származó státust abban a gyárban nyerték-e el, ahol azokat felhasználják, vagy a szerződő felek egyikének területén levő valamely másik gyárban. 3.2. Az I. függelék II. címének 6. cikke értelmében a terméken végrehajtott megmunkálás vagy feldolgozás mértékének meg kell haladnia az említett cikkben felsorolt műveletek szintjét. Ha nem haladja meg ezt a szintet, akkor a kérdéses áru tekintetében akkor sem biztosítható a preferenciális tarifális elbánás, ha az alábbi listán meghatározott feltételek teljesülnek. Az I. függelék II. címének 6. cikkéreis figyelemmel a listán szereplő szabályok a megmunkálás vagy feldolgozás minimálisan megkövetelt mértékét jelölik, ezen túlmenő mértékű megmunkálás vagy feldolgozás esetén a termék ugyancsak származó státusúvá válik; ellenben kevesebb megmunkálás vagy feldolgozás nem biztosíthat származó státust. Így, ha egy szabály azt írja elő, hogy az előállítás bizonyos szintjén nem származó anyag felhasználható, akkor az előállítás korábbi szakaszában az ilyen anyag felhasználása megengedett, de a későbbi szakaszban már nem. Tehát, ha egy szabály előírja, hogy az előállítás egy bizonyos szintjén nem származó anyagok nem használhatók fel, akkor az ilyen anyagok felhasználása az előállítás egy korábbi szakaszában megengedett, de a későbbi szakaszában már nem. Példa: a 19. árucsoportra vonatkozó, listán szereplő szabály értelmében a »1101–1108 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok súlya nem haladhatja meg a 20 %-ot«, ugyanakkor a 10. árucsoportban szereplő gabonafélék (az előállítás korábbi szakaszába tartozó anyagok) használata (azaz importja) nem esik korlátozás alá. 3.3. A 3.2. megjegyzés sérelme nélkül, ha egy szabályban az »Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagokból« kifejezés szerepel, akkor bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagot (tehát akár a termékével azonos árumegnevezésű és vámtarifaszám alá tartozó anyagot is) fel lehet használni, tiszteletben tartva azonban azokat a konkrét korlátozásokat, amelyek az adott szabályban esetleg szintén szerepelnek. Az »Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a … vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagokat is beleértve« vagy az »Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a termékével azonos vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagokat is beleértve« kifejezés ugyanakkor azt jelenti, hogy bármely vámtarifaszám alá tartozó anyag felhasználható, kivéve a szóban forgó termékre vonatkozó, a jegyzék 2. oszlopában szereplővel azonos árumegnevezésű anyagokat. 3.4. Ha a lista valamely szabálya meghatározza, hogy egy termék egynél több anyagból is előállítható, az azt jelenti, hogy az anyagok bármelyike vagy több ilyen anyag is felhasználható. Nem jelenti azonban azt, hogy mindegyiket fel kell használni. 3.5. Ha a lista valamely szabálya meghatározza, hogy egy terméket egy adott anyagból kell előállítani, a feltétel nem tiltja más olyan anyagok felhasználását, amelyek jellegüknél fogva nem felelhetnek meg a szabálynak. 3.6. Ha a lista valamely szabályában két százalékos érték is szerepel a felhasználható nem származó anyagok maximális értékére vonatkozóan, akkor az említett százalékos értékek nem adhatók össze. Más szóval, a felhasznált nem származó anyagok legmagasabb értéke sohasem haladhatja meg a megadott legmagasabb százalékértéket. Nem lehet továbbá túllépni az egyes adott anyagok vonatkozásában alkalmazandó egyedi százalékos arányokat sem. 4. megjegyzés – Egyes mezőgazdasági árukra vonatkozó általános rendelkezések 4.1. Azokat a 6., a 7., a 8., a 9., a 10. és a 12. árucsoport, valamint a 2401 vámtarifaszám alá tartozó mezőgazdasági árukat, amelyeket valamely szerződő fél területén termesztenek vagy takarítanak be, a szóban forgó szerződő fél területéről származónak kell tekinteni akkor is, ha behozott vetőmagokból, hagymákból, gyökértörzsből, dugványokból, oltványokból, hajtásokból, rügyekből vagy egyéb élő növényrészekből termesztik őket. 4.2. Azokban az esetekben, amikor a nem származó cukor adott terméken belüli aránya nem haladhat meg bizonyos határértékeket, e határértékek kiszámításához a 1701 vámtarifaszám (szacharóz) és a 1702 vámtarifaszám (pl. gyümölcscukor, szőlőcukor, tejcukor, malátacukor, izoglükóz vagy invertcukor) alá tartozó, a végtermék előállításához és a végtermékbe beledolgozott nem származó termékek előállításához felhasznált cukrok tömegét kell figyelembe venni. 5. megjegyzés – Egyes textiltermékek vonatkozásában használt kifejezések 5.1. A listában használt »természetes szál« kifejezés a nem mesterséges vagy nem szintetikus szálakra vonatkozik. A kifejezés jelentése a fonást megelőző szakaszokra korlátozódik, beleértve a hulladékot is, és – eltérő rendelkezés hiányában – tartalmazza a kártolt, fésült vagy másként feldolgozott, de nem fonott szálakat is. 5.2. A »természetes szál« fogalma a 0511 vámtarifaszám alá tartozó lószőrt, az 5002 és az 5003 vámtarifaszám alá tartozó selymet, továbbá az 5101–5105 vámtarifaszám alá tartozó gyapjúszálat és finom vagy durva állati szőrt, az 5201–5203 vámtarifaszám alá tartozó pamutszálat, valamint az 5301–5305 vámtarifaszám alá tartozó egyéb növényi szálakat foglalja magában. 5.3. A listán szereplő »textilpép«, »vegyi anyagok« és »papíripari rostanyag« kifejezések a mesterséges, szintetikus vagy papírszálak vagy -fonalak előállítására felhasználható, nem az 50–63. árucsoportba besorolt anyagok megnevezésére szolgálnak. 5.4. A jegyzékben szereplő »vágott műszál« kifejezés az 5501–5507 vámtarifaszám alá tartozó szintetikus vagy mesterséges fonókábel, vágott szál vagy hulladék megjelölésére szolgál. 5.5. A nyomás (szövéssel, kötéssel/hurkolással, tűzéssel vagy pelyhesítéssel kombinálva) olyan technika, amellyel szitanyomás, görgős nyomtatás, digitális nyomtatás vagy transzfer technikák segítségével egy állandó jelleggel rendelkező textil szubsztrátumnak objektív módon értékelhető jellemzőket – például színt, kialakítást vagy műszaki tulajdonságokat – lehet átadni. 5.6. A nyomás (önálló műveletként) olyan technika, amellyel szitanyomás, görgős nyomtatás, digitális nyomtatás vagy transzfer technikák segítségével és azokhoz társuló legalább két előkészítő vagy befejező művelettel (pl. mosással, fehérítéssel, mercerezéssel, hőrögzítéssel, bolyhozással, mángorlással, zsugorodásmentesítéssel, tartós kikészítéssel, avatással, impregnálással, javítással és csomóeltávolítással) egy állandó jelleggel rendelkező textil szubsztrátumnak objektív módon értékelhető jellemzőket – például színt, kialakítást vagy műszaki tulajdonságokat – lehet átadni, azzal a feltétellel, hogy az összes felhasznált anyag értéke nem haladhatja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át. 6. megjegyzés – A textilanyagok keverékéből készülő termékekre alkalmazandó tűréshatárok 6.1. Ahol a jegyzék egy termékkel kapcsolatban erre a megjegyzésre hivatkozik, a 3. oszlopban meghatározott feltételek nem alkalmazandók az említett termék előállítása során felhasznált, együttesen a felhasznált textilalapanyagok teljes tömegének legfeljebb 15 %-át kitevő textilalapanyagokra. (Lásd még a 6.3. és a 6.4. megjegyzést.) 6.2. A 6.1. megjegyzésben említett tűréshatárt azonban csak a kevert, két vagy több textilalapanyagból készült termékek esetében lehet alkalmazni. A textilalapanyagok a következők: — selyem, — gyapjú, — durva állati szőr, — finom állati szőr, — lószőr, — pamut, — papír előállítására szolgáló anyagok és papír, — len, — valódi kender, — juta és más textilháncsrost, — szizál vagy az Agave nemzetséghez tartozó más növényből készült textilszál, — kókuszdiórost, abaka (manilakender), rami és más növényi eredetű textilszál, — szintetikus polipropilén végtelen elemi műszál, — szintetikus poliészter végtelen elemi műszál, — szintetikus poliamid végtelen elemi műszál, — szintetikus poliakrilnitril végtelen elemi műszál, — szintetikus poliimid végtelen elemi műszál, — szintetikus politetrafluoretilén végtelen elemi műszál, — szintetikus polifenilén-szulfid végtelen elemi műszál, — szintetikus polivinil-klorid végtelen elemi műszál, — egyéb szintetikus végtelen elemi műszál, — mesterséges viszkóz végtelen elemi műszál, — egyéb mesterséges végtelen elemi műszál, — áramvezető végtelen elemi műszál, — szintetikus polipropilén vágott műszál, — szintetikus poliészter vágott műszál, — szintetikus poliamid vágott műszál, — szintetikus poliakrilnitril vágott műszál, — szintetikus poliimid vágott műszál, — szintetikus politetrafluoretilén vágott műszál, — szintetikus polifenilén-szulfid vágott műszál, — szintetikus polivinil-klorid vágott műszál, — egyéb szintetikus vágott műszál, — mesterséges viszkóz vágott műszál, — egyéb mesterséges vágott műszál, — rugalmas poliéter szegmensekkel szegmentált poliuretán fonal, paszományozott is, — az 5605 vámtarifaszám alá tartozó termékek (fémezett fonal), amelyek egy legfeljebb 5 mm széles alumíniumfólia magból vagy alumíniumporral bevont vagy anélküli műanyag film magból, valamint az annak két oldalára átlátszó vagy színezett ragasztóval felerősített egy-egy műanyag film rétegből álló szalagot tartalmaznak, — az 5605 vámtarifaszám alá tartozó egyéb termékek, — üvegszálak, — fémszálak, — ásványi szálak. 6.3. A »rugalmas poliéter szegmensekkel szegmentált poliuretán fonal, paszományozott is« megnevezésű fonalat tartalmazó termék esetében a tűréshatár az említett fonal tekintetében 20 %. 6.4. Az olyan termékek esetében, amelyek »egy legfeljebb 5 mm széles alumíniumfólia magból vagy alumíniumporral bevont vagy anélküli műanyag film magból, valamint az annak két oldalára átlátszó vagy színezett ragasztóval felerősített egy-egy műanyag film rétegből álló szalagot« tartalmaznak, a tűréshatár az említett szalag tekintetében 30 %. 7. megjegyzés – Egyes textiltermékekre alkalmazandó egyéb tűréshatárok 7.1. Ahol e jegyzékben erre a megjegyzésre történik utalás, az érintett konfekcionált termékre a jegyzék 3. oszlopában meghatározott szabálynak nem megfelelő textilanyagok (a bélések és közbélések kivételével) felhasználhatók, feltéve, hogy a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartoznak, és hogy értékük nem haladja meg a termék gyártelepi árának 15 %-át. 7.2. A 6.3. megjegyzés sérelme nélkül a nem az 50–63. árucsoportba besorolt anyagok textiltartalmuktól függetlenül korlátlanul felhasználhatók a textiltermékek előállítása során. 7.3. Százalékos szabály alkalmazása esetén a nem az 50–63. árucsoportba besorolt nem származó anyagok értékét figyelembe kell venni a felhasznált nem származó anyagok értékének kiszámításakor. 8. megjegyzés – A 27. árucsoport egyes termékei tekintetében végrehajtott meghatározott eljárások és egyszerű műveletek meghatározása 8.1. Az ex 2707 és a 2713 vámtarifaszám alkalmazásában a »meghatározott eljárások« a következők: a) vákuumdesztilláció; b) átdesztillálás nagyon alapos frakcionált eljárással; c) krakkolás; d) reformálás; e) extrakció szelektív oldószerrel; f) a következő műveletek mindegyikét magába foglaló eljárás: kezelés tömény kénsavval, óleummal vagy kénsavanhidriddel; semlegesítés alkáli reagenssel; színtelenítés és tisztítás természetes aktív földdel, aktivált földdel, aktivált faszénnel vagy bauxittal; g) polimerizáció; h) alkilezés; i) izomerizálás. 8.2. A 2710, a 2711 és a 2712 vámtarifaszám alkalmazásában a »meghatározott eljárások« a következők: a) vákuumdesztilláció; b) átdesztillálás nagyon alapos frakcionált eljárással; c) krakkolás; d) reformálás; e) extrakció szelektív oldószerrel; f) a következő műveletek mindegyikét magába foglaló eljárás: kezelés tömény kénsavval, óleummal vagy kénsavanhidriddel; semlegesítés alkáli reagenssel; színtelenítés és tisztítás természetes aktív földdel, aktivált földdel, aktivált faszénnel vagy bauxittal; g) polimerizáció; h) alkilezés; i) izomerizálás; j) kizárólag az ex 2710 vámtarifaszám alá tartozó nehézolajok esetében: hidrogénnel történő kéntelenítés, amely a kezelt termék kéntartalmának legalább 85 %-os csökkenését eredményezi (ASTM D 1266-59 T módszer); k) kizárólag a 2710 vámtarifaszám alá tartozó termékek esetében: paraffinmentesítés a szűrés kivételével; l) kizárólag az ex 2710 vámtarifaszám alá tartozó nehézolajok esetében: hidrogénnel több mint 20 bar nyomáson és több mint 250 °C hőmérsékleten végzett katalitikus kezelés, a kéntelenítési eljáráson kívül, ha a hidrogén a vegyi folyamat aktív szereplője. Az ex 2710 vámtarifaszám alá tartozó kenőolajok további, különösen a szín vagy a stabilitás javítása céljából végzett hidrogénes kezelése (például hidrofiniselés vagy színtelenítés) azonban nem minősíthető »meghatározott eljárásnak«; m) kizárólag az ex 2710 vámtarifaszám alá tartozó fűtőolajok esetében: atmoszferikus desztilláció, azzal a feltétellel, hogy az ASTM D 86 módszerrel mérve ezeknek a termékeknek – a veszteségeket is beleértve – kevesebb mint 30 térfogatszázaléka desztillál át 300 °C-on; n) kizárólag az ex 2710 vámtarifaszám alá tartozó, a gázolajon és a fűtőolajon kívüli egyéb nehézolajok esetében: kezelés nagyfrekvenciás elektromos koronakisülésekkel; o) kizárólag az ex 2712 vámtarifaszám alá tartozó nyerstermékek esetében (a vazelin, az ozokerit, a lignitviasz vagy tőzegviasz és a 0,75 tömegszázaléknál kisebb olajtartalmú paraffinviasz kivételével): olajmentesítés frakcionált kristályosítással. 8.3. Az ex 2707 és a 2713 vámtarifaszám alkalmazásában az olyan egyszerű műveletek, mint a tisztítás, a dekantálás, a sótalanítás, a vízelválasztás, a szűrés, a színezés, a jelölés, a kéntartalom-beállítás különböző kéntartalmú termékek keverése révén, vagy e műveletek bármilyen kombinációja, illetve az ezekhez hasonló műveletek nem biztosítják a származó státust. 9. megjegyzés – Egyes termékek tekintetében végrehajtott meghatározott eljárások és egyszerű műveletek meghatározása 9.1. megjegyzés: A valamely szerződő fél területén sejtkultúrák felhasználásával előállított, a 30. árucsoportba tartozó termékeket az adott szerződő féltől származónak kell tekinteni. »Sejtkultúra«: az emberi, állati és növényi sejtek ellenőrzött körülmények között – például meghatározott hőmérséklet, tápoldat, gázkeverék és pH-érték mellett – történő, élő szervezeten kívül tenyésztése. 9.2. megjegyzés: A valamely szerződő fél területén fermentációval előállított, a 29. (kivéve: 2905.43–2905.44), 30., 32., 33. (kivéve: 3302.10, 3301), 34., 35. (kivéve: 35.01, 3502.11–3502.19, 3502.20, 35.05), 36., 37., 38. (kivéve: 3809.10, 38.23, 3824.60, 38.26) és 39. (kivéve: 39.16–39.26) árucsoportba tartozó termékek az adott szerződő fél területéről származónak tekintendők. »Fermentáció«: olyan biotechnológiai eljárás, amely során emberi, állati vagy növényi sejtek, baktériumok, élesztők, gombák vagy enzimek használatával a 29–39. árucsoportba tartozó termékeket állítanak elő. 9.3. megjegyzés: A 4. cikk értelmében a 28., 29. (kivéve: 2905.43–2905.44), 30., 32., 33. (kivéve: 3302.10, 3301), 34., 35. (kivéve: 35.01, 3502.11–3502.19, 3502.20, 35.05), 36., 37., 38. (kivéve: 3809.10, 38.23, 3824.60, 38.26) és 39. (kivéve: 39.16–39.26) árucsoportba tartozó termékek esetében a következő átalakítások tekinthetők elégségesnek: — Kémiai reakció: A »kémiai reakció« olyan – többek között biokémiai – folyamat, amely új szerkezetű molekulát eredményez a molekulákon belüli kötések megszakadása és újak kialakulása révén, illetve azáltal, hogy megváltozik a molekula atomjainak térbeli elrendeződése. A kémiai reakciók a »CAS-szám« megváltoztatásával is jelölhetők. A származás tekintetében a következő folyamatokat nem kell figyelembe venni: a) vízben vagy egyéb oldószerben való feloldás; b) oldószerek kivonása, beleértve az oldószerként alkalmazott vizet is; vagy c) kristályvíz hozzáadása vagy eltávolítása. A fenti definíció szerinti kémiai reakció származást megalapozó folyamatnak tekintendő. — Elegyek és keverékek: Az anyagok szándékos és arányos irányított elegyítését vagy keverését (beleértve a diszperziót) – az oldószerek hozzáadásának kivételével – előre meghatározott előírásoknak való megfelelés céljából olyan, az alapanyagoktól különböző áru előállítása érdekében, amely a rendeltetése vagy a felhasználása szempontjából lényeges, jó fizikai vagy kémiai jellemzőkkel rendelkezik, származást megalapozó folyamatnak kell tekinteni. — Tisztítás: A tisztítás származást megalapozó folyamatnak tekintendő, feltéve, hogy azt a szerződő felek területén végzik, és eredményeképpen teljesül az alábbi kritériumok egyike: a) az áru tisztítása az áruban lévő szennyeződések legalább 80 %-át megszünteti; vagy b) a szennyező anyagok mennyiségének csökkentése vagy kivonása az árut a következő felhasználások közül egyre vagy többre alkalmassá teszi: i. gyógyszeripari, orvosi, kozmetikai, állatgyógyászati vagy élelmiszer-minőségű anyagként való felhasználás; ii. analitikai, diagnosztikai vagy laboratóriumi felhasználásra szánt vegyipari termékek és reagensek; iii. a mikroelektronikában való felhasználásra szánt elemek és alkotórészek; iv. egyedi optikai felhasználás; v. biotechnikai felhasználás (pl. sejttenyésztéshez, géntechnológiában vagy katalizátorként); vi. elválasztási eljárásokhoz használt vivőközegek; vagy vii. nukleáris minőségű felhasználás. — A részecskeméret változtatása: Az áru részecskeméretének olyan – nem egyszerű zúzás vagy préselés útján végzett – szándékos és ellenőrzött átalakítása, amely meghatározott szemcseméret, meghatározott részecskeméret-eloszlás vagy meghatározott felület létrehozása révén az árunak a rendeltetése szempontjából lényeges és az alapanyagétól eltérő fizikai vagy kémiai jellemzőket biztosít, származást megalapozó eljárásnak tekintendő. — Szabványos anyagok: A szabványos anyagok (beleértve a mérőoldatokat) olyan analitikai, kalibrálási vagy referenciacélra alkalmas készítmények, amelyek a gyártó által tanúsított pontos tisztasági fokkal vagy arányokkal rendelkeznek. A szabványos anyagok gyártása származást megalapozó eljárásnak tekintendő. — Izomer elkülönítése: Az izomerek elkülönítése vagy elválasztása izomerek keverékéből származást megalapozó eljárásnak tekintendő. „II. MELLÉKLET A LÉTREJÖTT TERMÉK SZÁRMAZÓ STÁTUSÁNAK MEGSZERZÉSE ÉRDEKÉBEN A NEM SZÁRMAZÓ ANYAGOKON VÉGZENDŐ MEGMUNKÁLÁSOK VAGY FELDOLGOZÁSOK LISTÁJA Vámtarifaszám Termékmegnevezés A nem származó anyagokon végrehajtott olyan megmunkálás vagy feldolgozás, amely származónak minősülést eredményez (1) (2) (3) 1. árucsoport Élő állatok Az 1. árucsoportba tartozó összes állat teljes egészében az adott helyen jött létre 2. árucsoport Hús és élelmezési célra alkalmas vágási melléktermékek és belsőségek Előállítás, amelynek során az ezen árucsoportba tartozó termékekben felhasznált összes hús és élelmezési célra alkalmas vágási melléktermék és belsőség teljes egészében az adott helyen létrejött 3. árucsoport Halak és rákfélék, puhatestű és más gerinctelen víziállatok Előállítás, amelynek során a 3. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az adott helyen létrejött 4. árucsoport Tejtermékek; madártojás; természetes méz; máshol nem említett, élelmezési célra alkalmas állati eredetű élelmiszer Előállítás, amelynek során a 4. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az adott helyen létrejött ex 5. árucsoport Máshol nem említett állati eredetű termékek; a következők kivételével: Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból ex 0511 91 Élelmezési célra nem alkalmas halikra és haltej Az összes haltojás és halikra teljes egészében az adott helyen jött létre 6. árucsoport Élő fák és más növények; hagymák, gumók, gyökerek és hasonlók; vágott virágok és díszítőlombozat Előállítás, amelyben a 6. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított 7. árucsoport Élelmezési célra alkalmas zöldségfélék, és egyes gyökerek és gumók Előállítás, amelynek során a 7. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az adott helyen létrejött 8. árucsoport Élelmezési célra alkalmas gyümölcs és diófélék; citrusfélék vagy a dinnyefélék héja Előállítás, amelynek során a 8. árucsoportba tartozó összes felhasznált gyümölcs, dióféle, valamint a citrus- vagy a dinnyefélék héja teljes egészében az adott helyen létrejött 9. árucsoport Kávé, tea, matétea és fűszerek Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból 10. árucsoport Gabonafélék Előállítás, amelynek során a 10. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az adott helyen létrejött 11. árucsoport Malomipari termékek; maláta; keményítők; inulin; búzasikér Előállítás, amelynek során a 8., a 10. és a 11. árucsoport, a 0701 , a 0714 , a 2302 és a 2303 vámtarifaszám, valamint a 0710 10 alszám alá tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az adott helyen létrejött 12. árucsoport Olajos magvak és olajtartalmú gyümölcsök; különféle magvak és gyümölcsök; ipari vagy gyógynövények; szalma és takarmány Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a termék vámtarifaszáma alá tartozó anyagok kivételével ex 13. árucsoport Sellak; mézga, gyanta és más növényi nedv és kivonat, a következők kivételével: Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból ex 1302 Pektintartalmú anyag, pektinát és pektát Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból úgy, hogy a felhasznált cukor tömege nem haladja meg a végtermék tömegének 40 %-át 14. árucsoport Növényi eredetű nyersanyag fonásra; máshol nem említett növényi termékek Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból ex 15. árucsoport Állati vagy növényi zsír és olaj és ezek bontási termékei; elkészített ételzsír; állati vagy növényi eredetű viasz; a következők kivételével: Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a termék vámtarifaszáma alá tartozó anyagok kivételével 1504 –1506 Halból vagy tengeri emlősből nyert zsír és olaj és ezek frakciói; gyapjúzsír és ennek zsíros származékai (beleértve a lanolint is); más állati zsír és olaj és ezek frakciói finomítva is, de vegyileg nem átalakítva Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból 1508 Földimogyoró-olaj és frakciói, finomítva is, de vegyileg nem átalakítva Előállítás a termékétől eltérő vámtarifaalszám alá tartozó anyagokból 1509 és 1510 Olívaolaj és frakciói Előállítás, amelynek során valamennyi felhasznált növényi anyag teljes egészében létrejött 1511 Pálmaolaj és frakciói, finomítva is, de vegyileg nem átalakítva Előállítás a termékétől eltérő vámtarifaalszám alá tartozó anyagokból ex 1512 Napraforgómagolaj és frakciói – műszaki vagy ipari felhasználásra, az emberi fogyasztásra alkalmas élelmiszer-előállítás kivételével Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a termék vámtarifaszáma alá tartozó anyagok kivételével – más Előállítás, amelynek során valamennyi felhasznált növényi anyag teljes egészében létrejött 1515 Más stabilizált növényi zsír és olaj (beleértve a jojobaolajat) és ezek frakciói finomítva is, de vegyileg nem átalakítva Előállítás a termékétől eltérő vámtarifaalszám alá tartozó anyagokból ex 1516 Halból nyert zsír, olaj és ezek frakciói Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból 1520 Nyers glicerin; glicerinvíz és glicerinlúg Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból 16. árucsoport Húsból, halból vagy rákféléből, puhatestűből vagy más gerinctelen víziállatból készült termékek Előállítás, amelynek során a 2., a 3. és a 16. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az adott helyen létrejött ex 17. árucsoport Cukrok és cukoráruk; kivéve: Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a termék vámtarifaszáma alá tartozó anyagok kivételével 1702 Más cukor, beleértve a vegytiszta tejcukrot, malátacukrot, szőlőcukrot és a gyümölcscukrot is, szilárd állapotban; cukorszirup hozzáadott ízesítő- vagy színezőanyagok nélkül; műméz, természetes mézzel keverve is; égetett cukor: – Vegytiszta malátacukor és gyümölcscukor Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a 1702 vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagokat is beleértve – Más Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a termék vámtarifaszáma alá tartozó anyagok kivételével, amelynek során a 1101 –1108 , a 1701 és a 1703 vámtarifaszám alá tartozó felhasznált anyagok tömege nem haladja meg a végtermék tömegének 30 %-át 1704 Cukorkaáru (beleértve a fehér csokoládét is) kakaótartalom nélkül Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a termék vámtarifaszáma alá tartozó anyagok kivételével, amelynek során: — a felhasznált cukor tömege nem haladja meg a végtermék tömegének 40 %-át vagy — a felhasznált cukor értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át ex 18. árucsoport Kakaó és kakaókészítmények, a következők kivételével: Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a termék vámtarifaszáma alá tartozó anyagok kivételével, amelynek során a felhasznált cukor tömege nem haladja meg a végtermék tömegének 40 %-át ex 1806 Csokoládé- és kakaótartalmú más élelmiszer-készítmény, a következők kivételével: Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a termék vámtarifaszáma alá tartozó anyagok kivételével, amelynek során: — a felhasznált cukor tömege nem haladja meg a végtermék tömegének 40 %-át vagy — a felhasznált cukor értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át 1806 10 Kakaópor cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a termék vámtarifaszáma alá tartozó anyagok kivételével, amelynek során a felhasznált cukor tömege nem haladja meg a végtermék tömegének 40 %-át 1901 Malátakivonat; lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból előállított, máshol nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 40 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz; a 0401 –0404 vtsz. alá tartozó árukból készített, máshol nem említett olyan élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 5 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz: – Malátakivonat Előállítás a 10. árucsoportba tartozó gabonafélékből – Más Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a termék vámtarifaszáma alá tartozó anyagok kivételével, amelynek során a felhasznált cukor tömege és a 4. árucsoportba tartozó felhasznált anyagok tömege külön-külön nem haladja meg a végtermék tömegének 40 %-át 1902 Tészta, főzve vagy töltve (hússal vagy más anyaggal) vagy másképp elkészítve is, mint pl. spagetti, makaróni, metélt, lasagne, gnocchi, ravioli, cannelloni; kuszkusz (búzadarakása) elkészítve is Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a termék vámtarifaszáma alá tartozó anyagok kivételével, amelynek során: — a 1006 és a 1101 –1108 vámtarifaszám alá tartozó felhasznált anyagok tömege nem haladja meg a végtermék tömegének 20 %-át, és — a 2., a 3. és a 16. árucsoportba tartozó felhasznált anyagok tömege nem haladja meg a végtermék tömegének 20 %-át 1903 Tápióka és keményítőből készült tápiókapótló, mindezek pehely, szem, gyöngy, átszitált vagy hasonló formában Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a 1108 vámtarifaszám alá tartozó burgonyakeményítő kivételével 1904 Gabonából vagy gabonatermékekből puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer (pl. kukoricapehely); máshol nem említett gabona (a kukorica kivételével) szem formában vagy pehely vagy más megmunkált szem formában (a liszt, a dara és a durva őrlemény kivételével) előfőzve vagy másképp elkészítve Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a termék vámtarifaszáma alá tartozó anyagok kivételével, amelynek során: — a 1006 és a 1101 –1108 vámtarifaszám alá tartozó felhasznált anyagok tömege nem haladja meg a végtermék tömegének 20 %-át, és — a felhasznált cukor tömege nem haladja meg a végtermék tömegének 40 %-át 1905 Kenyér, cukrászsütemény, kalács, keksz (biscuit) és más pékáru kakaótartalommal is; áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termékek Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a termék vámtarifaszáma alá tartozó anyagok kivételével, amelynek során a 1006 és a 1101 –1108 vámtarifaszám alá tartozó felhasznált anyagok tömege nem haladja meg a végtermék tömegének 20 %-át ex 20. árucsoport Zöldségfélékből, gyümölcsből, diófélékből vagy más növényrészekből előállított készítmények; a következők kivételével: Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a termék vámtarifaszáma alá tartozó anyagok kivételével 2002 és 2003 Paradicsom, ehető gomba és szarvasgomba, ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva Előállítás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, amelynek során a 7. árucsoportba tartozó összes felhasznált növényi anyag teljes egészében az adott helyen létrejött 2006 Zöldség, gyümölcs, dióféle, gyümölcshéj és más növényrész, cukorral tartósítva (drénezett, cukrozott vagy kandírozott) Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a termék vámtarifaszáma alá tartozó anyagok kivételével, amelynek során a felhasznált cukor tömege nem haladja meg a végtermék tömegének 40 %-át 2007 Dzsem, gyümölcskocsonya (zselé), gyümölcsíz, püré és krém gyümölcsből vagy diófélékből, főzéssel készítve, cukorral vagy más édesítőanyag hozzáadásával is Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a termék vámtarifaszáma alá tartozó anyagok kivételével, amelynek során a felhasznált cukor tömege nem haladja meg a végtermék tömegének 40 %-át ex 2008 Termékek, a következők kivételével: – Diófélék, cukor vagy alkohol hozzáadása nélkül – Mogyoróvaj; gabonaalapú keverékek; pálmafacsúcsrügy; kukorica – Nem gőzöléssel vagy vízben forrázással főzött gyümölcs- és diófélék, cukor hozzáadása nélkül, fagyasztva Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a termék vámtarifaszáma alá tartozó anyagok kivételével, amelynek során a felhasznált cukor tömege nem haladja meg a végtermék tömegének 40 %-át 2009 Gyümölcslé (beleértve a szőlőmustot is) és zöldséglé, nem erjesztve és hozzáadott alkoholtartalom nélkül, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is: Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a termék vámtarifaszáma alá tartozó anyagok kivételével, amelynek során a felhasznált cukor tömege nem haladja meg a végtermék tömegének 40 %-át ex 21. árucsoport Különféle ehető készítmények; a következők kivételével: Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a termék vámtarifaszáma alá tartozó anyagok kivételével 2103 – Mártás (szósz) és ennek előállítására szolgáló készítmény; ételízesítő keverék Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a termék vámtarifaszáma alá tartozó anyagok kivételével A mustárliszt vagy -dara, vagy elkészített mustár azonban felhasználható – Mustárliszt és -dara, és elkészített mustár: Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból 2105 Fagylalt és más ehető jégkrém, kakaótartalommal is Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a termék vámtarifaszáma alá tartozó anyagok kivételével, amelynek során: — a felhasznált cukor és a 4. árucsoportba tartozó felhasznált anyagok tömege külön-külön nem haladja meg a végtermék tömegének 40 %-át, valamint — a felhasznált cukor tömege és a 4. árucsoportba tartozó felhasznált anyagok tömege együttesen nem haladja meg a végtermék tömegének 60 %-át 2106 Máshol nem említett élelmiszer-készítmény Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a termék vámtarifaszáma alá tartozó anyagok kivételével, amelynek során a felhasznált cukor tömege nem haladja meg a végtermék tömegének 40 %-át ex 22. árucsoport Italok, alkoholtartalmú folyadékok és ecet; a következők kivételével: Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a termék vámtarifaszáma alá tartozó anyagok kivételével, amelynek során a 0806 10 , a 2009 61 és a 2009 69 alszám alá tartozó összes felhasznált növényi anyag teljes egészében az adott helyen létrejött 2202 Víz, beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és a szénsavas vizet is, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve és más alkoholmentes ital, a 2009 vtsz. alá tartozó gyümölcs- vagy zöldséglevek kivételével Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a termék vámtarifaszáma alá tartozó anyagok kivételével 2207 és 2208 Nem denaturált etil-alkohol, több vagy kevesebb mint 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal; szesz, likőr és más szeszes ital Előállítás a 2207 és a 2208 kivételével bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, amelynek során a 0806 10 , a 2009 61 és a 2009 69 alszám alá tartozó összes felhasznált növényi anyag teljes egészében az adott helyen létrejött ex 23. árucsoport Az élelmiszeripar melléktermékei és hulladékai; elkészített állati takarmány; a következők kivételével: Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a termék vámtarifaszáma alá tartozó anyagok kivételével 2309 Állatok etetésére szolgáló készítmény Előállítás, amelynek során: — a 2. és a 3. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az adott helyen létrejött, — a 10. és a 11. árucsoportba, valamint a 2302 és a 2303 vámtarifaszám alá tartozó felhasznált anyagok tömege nem halad