A Bizottság határozata

(1986. szeptember 18.)

a súlyosan fenyegetett területek (a Földközi-tenger medencéje) környezetvédelmével foglalkozó tanácsadó bizottság létrehozásáról

(86/479/EGK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,

mivel a Tanács által 1983. február 7-én elfogadott, az Európai Közösség környezetre vonatkozó cselekvési programja (1982-86) [1] kifejezetten megállapítja, hogy a környezetet úgy kell tekinteni, mint a további gazdasági és társadalmi fejlődés korlátainak alapját;

mivel a Bizottság 1984. április 11-én közleményt fogadott el, amely stratégiát és cselekvési tervet határoz meg a Földközi-tenger környezetvédelmére vonatkozóan [2], szükségessé téve olyan összehangolt intézkedések sorának végrehajtását, amelyek megteremtenék a régió társadalmi-gazdasági tevékenységeinek harmonikus fejlődéséhez vezető feltételeket;

mivel az Európai Parlament állásfoglalást fogadott el a fentiekben említett közleményről, jóváhagyva a tanácsadó bizottság létrehozásáról szóló javaslatot [3];

mivel a Földközi-tenger medencéje olyan földrajzi, társadalmi-gazdasági és kulturális jellemzőkkel rendelkező terület, amelynek problémái és adottságai a közösségi politikában különleges figyelmet igényelnek;

mivel a Bizottságnak egyeztetnie kell a tagállamok szakértőivel az olyan területeket érintő szennyezésről, ahol a környezet kifejezett fenyegetettségnek van kitéve;

mivel a Közösség számára ugyancsak fontos, hogy olyan fórummal rendelkezzen, ahol a szakértők a nemzeti információk és tapasztalatok egyesítése céljából találkozhatnak, elősegítve ezáltal a nemzeti, nemzetközi és közösségi szinten hozott vagy tervezett intézkedések összehangolását,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A Bizottság létrejönegy, a súlyosan fenyegetett területek környezetvédelmével foglalkozó tanácsadó bizottság, a továbbiakban: "a bizottság".

2. cikk

A bizottság segíti a Bizottságot a Földközi-tenger medencéje környezetvédelméről szóló közleményben meghatározott program végrehajtásában, és különösen:

1. információkat gyűjt a jelenlegi és az előre látható környezeti problémákról, valamint a folyamatban lévő vagy tervezett intézkedésekről;

2. véleményt alakít ki és ad a megvalósíthatósági tanulmányokra, a leíró elemzésekre és a kísérleti vagy szemléltető projektekre, amelyek tekintetében a Bizottság a költségvetési előirányzatokból közvetlen közösségi intézkedésekhez való pénzügyi hozzájárulásra tesz javaslatot az olyan területeken, ahol a környezet súlyos fenyegetettség alatt áll;

3. Az olyan kérdések tanulmányozása és vizsgálata felé irányítja munkáját, amelyek megoldása jelentősebb források bevonását igényli, és amelyek vonatkozásában eredmények csak hosszabb távon várhatók;

4. A fentiekben említett források segítségével közép- és hosszú távú stratégiát és cselekvési tervet fejleszt ki a Földközi-tenger medencéjének környezetvédelme érdekében.

3. cikk

A bizottság legfeljebb 16 magasan képzett szakemberből áll, akik a 2. cikkben meghatározott területek szakértői.

4. cikk

A szakértőket a Bizottság nevezi ki a tagállamok javaslatai alapján.

5. cikk

A 4. cikkben meghatározott eljárással összhangban a bizottság minden egyes tagja mellé egy póttagot kell kinevezni. A 9. cikk sérelme nélkül a póttag csak akkor vesz részt a bizottság ülésein és munkájában, ha az általa helyettesített tag részvételében akadályozott.

6. cikk

A Bizottság tagjainak hivatali ideje két évre szól. A kétéves időszak lejártakor a Bizottság tagjai mindaddig hivatalban maradnak, amíg nem gondoskodnak utódjukról, vagy meg nem újítják megbízásukat. A tag vagy póttag megbízatása a kétéves időszak lejárta előtt abban az esetben ér véget, ha a személy meghal vagy lemond, vagy az őt javasló kormány kérelmezi a leváltását. Utódját a hivatali idő hátralevő részére kell kinevezni a 4. cikkben meghatározott eljárással összhangban.

A feladatok ellátásáért nem jár díjazás.

7. cikk

A tagok és póttagok jegyzékét a Bizottság az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában hirdeti ki.

8. cikk

A bizottság elnöke a Bizottság egyik képviselője.

9. cikk

Az elnök bármilyen személyt meghívhat, aki különleges tapasztalattal bír a bizottság napirendjének egyik pontját illetően, hogy szakértőként vegyen részt a bizottság munkájában.

A szakértők csak azoknak a kérdéseknek a megbeszélésein vehetnek részt, amelyekkel kapcsolatban a részvételre meghívást kaptak.

10. cikk

Amennyiben szükséges, a Bizottság szakértőként meghívhat egy vagy több olyan személyt a bizottságba, akik különleges tapasztalattal rendelkeznek a megbeszélés tárgyát képező területen.

11. cikk

A Bizottság érintett szervezeti egységeinek képviselői részt vesznek a bizottság munkájában.

A bizottság részére titkársági szolgáltatásokat a Bizottság nyújtja.

12. cikk

Szükség szerint a bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.

13. cikk

A Szerződés 214. cikke rendelkezéseinek sérelme nélkül a bizottság tagjaira vonatkozik az a kötelezettség, hogy a bizottság, illetve annak munkacsoportjai munkája révén tudomásukra jutott információkat nem teszik közzé, amennyiben a Bizottság úgy tájékoztatja őket, hogy a kért vélemény, illetve a felmerült kérdés bizalmas jellegű dologra vonatkozik. Ilyen esetekben csak a bizottság tagjai és a Bizottság szervezeti egységeinek képviselői vesznek részt a bizottság ülésein.

14. cikk

Ez a határozat 1986. szeptember 18-án lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 1986. szeptember 18-án.

a Bizottság részéről

Stanley Clinton Davis

a Bizottság tagja

[1] HL C 46., 1983.2.17., 1. o.

[2] HL C 133., 1984.5.21., 12. o.

[3] HL C 141., 1985.6.10., 493. o.

--------------------------------------------------