ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(15)

Indokolt a tagállamoknak arra is lehetőséget biztosítani, hogy a 2001/18/EK irányelv alapján meghozott döntéseiket olyan társadalmi-gazdasági hatásokkal összefüggő indokokra alapozhassák, amelyek a GMO-knak az érintett tagállam területén történő termesztése következtében merülhetnek fel. Jóllehet a Bizottság a 2010. július 13-i ajánlásában már foglalkozott az együtt-termesztést szabályozó intézkedések kérdésével, a tagállamok számára azt is lehetővé kell tenni, hogy ezen irányelv alapján korlátozó vagy tiltó intézkedéseket fogadjanak el már engedélyezett GMO-knak a területük egészén vagy annak egy részén történő termesztésére vonatkozóan. A szóban forgó indokok összefügghetnek az együtt-termesztésre vonatkozó intézkedések végrehajtásának magas költségével, az adott – például kis szigeteken vagy hegyvidéki térségekben jellemző – földrajzi feltételek miatti kivitelezhetetlenségével vagy lehetetlenségével, vagy azzal, hogy el kell kerülni a GMO-k más termékekben – például különleges vagy meghatározott termékekben – való előfordulását. A Bizottság továbbá a Tanács 2008. évi idevágó következtetéseiben megfogalmazott kérésnek megfelelően jelentést nyújtott be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a GMO-k termesztésének társadalmi-gazdasági következményeiről. E jelentés megállapításai értékes információval szolgálhatnak azon tagállamok számára, amelyek ezen irányelv alapján döntések meghozatalát mérlegelik. Az agrárpolitikai célokhoz kapcsolódó indokok között szerepelhet többek között az, hogy meg kell őrizni a mezőgazdasági termelés diverzitását, valamint hogy biztosítani kell a vetőmagvak és növényi szaporítóanyagok tisztaságát. A tagállamok az ilyen intézkedéseket egyéb indokokra is alapozhatják, ideértve többek között a földhasználatot, a városi és vidéki területrendezést vagy más indokolt – többek között a kulturális hagyományokhoz kapcsolódó – tényezőket.
(8)

Míg a tagállamoknak az adóvisszaélés tilalmára vonatkozó szabályt alkalmazniuk kell az olyan jogügyletek megakadályozása érdekében, amelyek teljes egészükben nem valódiak, előfordulhatnak olyan esetek is, amikor ez a jogügyletnek csak egyes különálló szakaszairól vagy részeiről állítható. A tagállamoknak lehetőséget kell kapniuk arra, hogy az adóvisszaélés tilalmára vonatkozó szabályt e különálló szakaszok vagy részek megakadályozása érdekében is alkalmazzák, a jogügylet többi, valódi szakaszának vagy részének érintetlenül hagyása mellett. Ez maximalizálná az adóvisszaélés tilalmára vonatkozó szabály hatékonyságát, de egyúttal biztosítaná az arányosságát is. Az „amilyen mértékben” kifejezést alkalmazó megközelítés olyan esetekben bizonyulhat hatékonynak, amikor az érintett jogi személyek valóságosak, azonban például az a társasági részesedés, amelyek alapján a nyereség-felosztás történik, ténylegesen egyetlen, tagállamban letelepedett adózóhoz sem köthető, azaz például, ha a jogügylettel annak jogi formája szerint átruházzák a társasági részesedés tulajdonjogát, a jogügylet jellemzői viszont nem tükröznek valós gazdasági tartalmat.
(14)

A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezménye célul tűzi ki egyfelől – egészségügyi és biztonsági előírásokról, tisztességes foglalkoztatási feltételekről és szakmai képzésekről való rendelkezések révén – a tisztességes munkafeltételek és életkörülmények megteremtését a tengerészek számára, másfelől – globális alkalmazása révén – a tisztességes verseny biztosítását a hajótulajdonosok számára, valamint az egyezménynek célja továbbá az is, hogyha nem is az összes, de egyes munkavállalói jogok tekintetében egyenlő feltételeket biztosítson nemzetközi szinten, állampolgárságtól és a hajó lobogójától függetlenül. Az említett egyezmény, a 2009/13/EK (9) tanácsi irányelv, valamint a 2009/16/EK (10) és a 2013/54/EU (11) európai parlamenti és tanácsi irányelv számos területen meghatározza a tengerészek tisztességes munkafeltételekhez való jogát, egységes jogokat és munkahelyi védelmet ír elő a tengerészek számára, és hozzájárul az egyenlő versenyfeltételek megteremtéséhez, az Unión belül is.
2.

A III. melléklet a következőképpen módosul: a) a C. szakasz a következőképpen módosul: i. az (1) bekezdés első és második francia bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „— a mintavételi szonda bemeneti nyílása körüli légáramlásnak zavartalannak kell lennie (vagyis általában legalább 270°-os szögben, illetve épület vonalában lévő mintavételi pont esetében legalább 180°-os szögben szabad) úgy, hogy a nyílás közelében a légáramlást semmilyen tényező ne akadályozza (általában az épületektől, erkélyektől, fáktól és egyéb akadályoktól néhány méterre, illetve ha a mintavételi pont az épület vonalában méri a levegőminőséget, a legközelebb lévő épülettől legalább 0,5 méterre helyezkedjen el), — a mintavételi pont bemeneti nyílását általában a földfelszíntől számított 1,5 m-es (légzési magasság) és 4 m-es magasság között kell elhelyezni. A magasabb ponton való elhelyezés is helyénvaló lehet, ha az állomás nagyobb területre vonatkozóan reprezentatív, és az eltérést teljes körűen dokumentálják,”; ii. az (1) bekezdés ötödik francia bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „— a közlekedési helyszíneken lévő mintavevő szondákat valamennyi szennyező anyag tekintetében a főbb forgalmi csomópontok szélétől legalább 25 méterre, de a járdaszegélytől legfeljebb 10 méterre kell elhelyezni. Ebben az értelemben fő forgalmi csomópontnak az olyan kereszteződést kell tekinteni, ahol a forgalom folyamatossága megszakad, és az út más szakaszaihoz képest megváltozik a kibocsátások jellege (megállás, elindulás).”; iii. a szakasz a következő bekezdéssel egészül ki: „Az ebben a szakaszban rögzített követelményektől való minden eltérést teljes körűen dokumentálni kell a D. szakaszban leírt eljárásokkal.”; b) a D. szakasz helyébe a következő szöveg lép: „D. A helyszín kiválasztásának dokumentálása és felülvizsgálata A levegőminőség vizsgálatáért felelős illetékes hatóságok minden zóna és minden agglomeráció tekintetében teljes körűen dokumentálják a helyszínek kiválasztási eljárását, és nyilvántartást vezetnek a hálózat kialakítását támogató és a megfigyelési helyszínek kiválasztására vonatkozó adatokról. A dokumentáció között szerepelniük kell az egyes megfigyelési pontok környezetéről készült iránytűvel tájolt fényképeknek és részletes térképeknek. Amennyiben egy zónában vagy agglomerációban kiegészítő módszereket alkalmaznak, a dokumentáció között szerepelnie kell e módszerek ismertetésének, valamint be kell mutatnia, hogyan teljesülnek a 7. cikk (3) bekezdésnek követelményei. A dokumentációt szükség szerint kell aktualizálni, és legalább ötévente felül kell vizsgálni abból a szempontból, hogy a kiválasztási kritériumok, a hálózat kialakítása és a megfigyelési helyszínek továbbra is megfelelőek és optimálisak-e. Az ilyen dokumentációt a Bizottság kérésére három hónapon belül be kell mutatni.”
(3)

Ez az irányelv a negyedik olyan irányelv, amely a pénzmosás jelentette fenyegetéssel foglalkozik. A 91/308/EGK tanácsi irányelv (4) a pénzmosást a kábítószerrel kapcsolatos bűncselekmények szempontjából határozta meg, és kizárólag a pénzügyi ágazatra rótt kötelezettségeket. A 2001/97/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) kiterjesztette a 91/308/EGK irányelv hatályát az az által szabályozott bűncselekmények, valamint foglalkozások és tevékenységek tekintetében is. A Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) 2003 júniusában módosította ajánlásait, hogy azokat a terrorizmus finanszírozására is kiterjessze, és részletesebb követelményeket vezetett be az ügyfelek azonosításával és kilétük ellenőrzésével kapcsolatban, valamint azokra a helyzetekre vonatkozóan, amikor a pénzmosás vagy a terrorizmusfinanszírozás nagyobb kockázata fokozott intézkedéseket tehet indokolttá, illetve amikor a kisebb kockázat kevésbé szigorú ellenőrzést is lehetővé tesz. Ezeket a módosításokat tükrözte a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6), továbbá a 2006/70/EK bizottsági irányelv (7).
2.

A 2. cikk a következőképpen módosul: a) az első bekezdés a következő fogalommeghatározásokkal egészül ki. „— »alternatív üzemanyagok«: a közlekedés energiaellátásában a fosszilis üzemanyagokat legalább részben helyettesítő üzemanyagok vagy energiaforrások, amelyek potenciálisan hozzájárulnak a közlekedési ágazat dekarbonizációjához és javítják annak környezeti teljesítményét, beleértve: a) az elektromos járművek minden típusa által használt villamos energia; b) hidrogén; c) földgáz, beleértve a biometánt, gáznemű (sűrített földgáz – CNG) és cseppfolyósított (cseppfolyósított földgáz – LNG) formában; d) cseppfolyósított propán-bután gáz (LPG); e) a fedélzeten tárolt/fedélzeti forrásból származó mechanikus energia, ideértve a hulladékhőt is, — »alternatív üzemanyaggal hajtott jármű«: teljes egészében vagy részben alternatív üzemanyaggal meghajtott olyan gépjármű, amely a 2007/46/EK irányelv kerete szerinti jóváhagyással rendelkezik; — »intermodális szállítási műveletek«: a) a 92/106/EGK tanácsi irányelv (**) 1. cikkében meghatározott, egy vagy több, legfeljebb 45 láb teljes hosszúságú konténer vagy cserefelépítmény szállítása céljából végzett kombinált szállítási műveletek, vagy b) a vízi szállítást is magukban foglaló, egy vagy több, legfeljebb 45 láb teljes hosszúságú konténer vagy cserefelépítmény szállítása céljából végzett szállítási műveletek, feltéve, hogy a kezdeti vagy a végső közúti szakasz hossza legfeljebb 150 km az Unió területén. Az említett 150 km-es távolság túlléphető, amennyiben az a tervezett szolgáltatás szempontjából a legközelebb eső megfelelő közlekedési terminál eléréséhez szükséges, az alábbi járművek esetében: i. az I. melléklet 2.2.2. pontjának a) vagy b) alpontjában foglalt rendelkezéseknek megfelelő jármű; vagy ii. az I. melléklet 2.2.2. c) vagy d) pontjának megfelelő járművek, amennyiben a távolságot az érintett tagállam engedélyezi. Az intermodális szállítási műveletek tekintetében a tervezett szolgáltatás szempontjából a legközelebb eső megfelelő közlekedési terminál attól eltérő tagállamban is lehet, mint amelyikben a rakományt be- vagy kirakodták; — »megbízó«: az a természetes vagy jogi személy, aki a fuvarlevélen vagy egy azzal egyenértékű dokumentumon (például tranzit fuvarlevélen) megbízóként kerül megnevezésre és/vagy akinek a nevében vagy megbízásából a fuvartársasággal a fuvarszerződést megkötötték. (**) A Tanács 92/106/EGK irányelve (1992. december 7.) a tagállamok közötti, bizonyos típusú vegyes áruszállításra vonatkozó közös szabályok megállapításáról (HL L 368., 1992.12.17., 38. o.).”" ; b) a második bekezdésben a „70/156/EGK irányelv” hivatkozás helyébe a következő szöveg lép: „2007/46/EK irányelv”.
b)

az I. melléklet I. szakaszának b) és c) pontjában, II. szakaszának b) és c) pontjában, valamint a II. melléklet b) és c) pontjában foglalt szabványoknak meg nem felelő kazeineket és kazeinátokat ne lehessen élelmiszerek előállítására felhasználni, továbbá más célokra történő jogszerű forgalmazásuk esetén oly módon legyenek megnevezve és jelölve, hogy az a vásárlót a jellegük, a minőségük vagy a szándékolt felhasználásuk szempontjából ne vezesse félre.
(1)

Az Európai Parlament és a Tanács 1386/2013/EU határozata (4) (a cselekvési program) elismeri, hogy az elmúlt évtizedekben jelentős mértékben sikerült csökkenteni a szennyező anyagok levegőbe történő kibocsátását, a levegőszennyezettség szintje azonban Európában sok helyütt még mindig aggasztó, és az uniós polgárok továbbra is ki vannak téve olyan légszennyező anyagoknak, amelyek egészségüket és jóllétüket veszélyeztetik. A cselekvési program rámutat arra, hogy az ökoszisztémák továbbra is kárát látják a közlekedés, a nem fenntartható mezőgazdasági gyakorlatok és az energiatermelés okozta túlzott nitrogén- és kénülepedésnek. A levegőszennyezettség szintje az Unió számos területén továbbra is magasabb az Unió által meghatározott határértékeknél, és az Uniós levegőminőségi szabványok még mindig nem felelnek meg az Egészségügyi Világszervezet által kitűzött célértékeknek.
(7)

Amennyiben más szervek – például a szövetek és sejtek emberi felhasználásért felelős szervezetek, fejlett terápiás gyógyszerkészítmények gyártói, gyakorló orvosok vagy személyek – részes felei egy harmadik országbeli szállítóval kötött, szövetek és sejtek behozatalára irányuló szerződéses megállapodásnak, azok importáló szövetfeldolgozó és -tároló egységeknek tekintendők. E szerveknek meg kell felelniük ezen irányelv követelményeinek és a 2004/23/EK irányelv valamennyi vonatkozó rendelkezéseinek, és azoknak az érintett illetékes hatóságok által az ilyen tevékenységekre akkreditált, kijelölt, felhatalmazott vagy engedélyezett importáló szövetfeldolgozó és -tároló egységeknek kell lenniük. Amennyiben e szervek a behozatalt követően az importált szövetek és sejtek vizsgálatát, feldolgozását, megőrzését, tárolását és elosztását is végzik, az érintett illetékes hatóságok által az ilyen tevékenységekre is akkreditált, kijelölt, felhatalmazott vagy engedélyezett importáló szövetfeldolgozó és -tároló egységeknek kell lenniük, és meg kell felelniük a 2004/23/EK irányelv követelményeinek. Alternatív lehetőségként e szervek az Unión belül található, az érintett illetékes hatóságok által importáló szövetfeldolgozó és -tároló egységként akkreditált, kijelölt, felhatalmazott vagy engedélyezett szövetbankoktól vagy kórházi egységektől is hozzájuthatnak harmadik országokból származó szövetekhez és sejtekhez.
3.

A határokon átnyúló műveletekre kijelölt, a határok közelében elhelyezkedő állomások és a határ közötti szakaszok esetében a valamely vasúttársaság által közlekedtetett vonatok mozdonyvezetőit a pályahálózat-működtető mentesítheti a 2. bekezdésben meghatározott követelmények alól, a következő eljárás alkalmazásával: a) a vasúttársaság eltérést kér a pályahálózat-működtetőtől az érintett mozdonyvezetőkre vonatkozóan. Annak érdekében, hogy a kérelmezők tisztességes és egyenlő elbánásban részesüljenek, a pályahálózat-működtető minden benyújtott eltérési kérelem esetében ugyanolyan, a hálózati üzletszabályzatnak is részét képező értékelési eljárást alkalmaz; b) a pályahálózat-működtető engedélyezi az eltérést, amennyiben a vasúttársaság bizonyítani tudja, hogy megfelelő rendelkezéseket vezetett be annak biztosítására, hogy az érintett mozdonyvezetők az 1. bekezdés előírásainak megfelelően kommunikálni tudjanak a pályahálózat-működtető személyzetével rutinhelyzetekben, korlátozott üzemmód esetén és vészhelyzetekben; c) a vasúttársaságok és a pályahálózat-működtetők biztonságirányítási rendszereik útján biztosítják, hogy az érintett személyzet ismerje a vonatkozó szabályokat és rendelkezéseket, és megfelelő képzésben részesüljön.”
2.

A szöveg a következő 31a. ponttal egészül ki: „31a. Az orvostechnikai eszközökből származó és orvostechnikai eszközök – ideértve az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközöket vagy az elektronmikroszkópokokat és tartozékaikat – javítására vagy felújítására felhasználandó cserealkatrészekben található ólom, kadmium, hat vegyértékű króm és polibrómozott difenil-éterek (BPDE), amennyiben az újrafelhasználásra vállalatok közötti, ellenőrizhető zárt csererendszereken belül kerül sor, valamint az alkatrészek újrafelhasználásáról értesítik a fogyasztót. Lejárati időpont: a) 2021. július 21-én az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközöktől eltérő orvostechnikai eszközökben való használat esetében; b) 2023. július 21-én az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökben való használat esetében; c) 2024. július 21-én az elektronmikroszkópokokban és tartozékaikban való használat esetében.”
(63)

A foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézményeknek – a létrehozott nyugdíjkonstrukció jellegét és az adódó adminisztratív terheket figyelembe véve – egyértelmű és megfelelő tájékoztatást kell nyújtaniuk a leendő tagok, tagok és ellátottak számára, hogy segítsék utóbbiak nyugdíjukkal kapcsolatos döntéshozatalát, valamint magas fokú átláthatóságot biztosítsanak a rendszer különféle szakaszaiban, úgymint a belépés előtt, a tagság ideje alatt (ideértve az előnyugdíjazást is), valamint a nyugdíjba vonulás után. Tájékoztatást kell nyújtani különösen a felhalmozott nyugdíjjogosultságokról, a nyugellátás előrevetített szintjeiről, a kockázatokról és garanciákról, valamint a költségekről. Amennyiben a nyugellátás előrevetített szintjei gazdasági forgatókönyveken alapulnak, ez ilyen információknak tartalmazniuk kell egy kedvezőtlen forgatókönyvet is, amely szélsőséges, de valószerű. Amennyiben a tagok befektetési kockázatot viselnek, a befektetési profilról, a rendelkezésre álló lehetőségekről, valamint a múltbeli teljesítményről is elengedhetetlen további tájékoztatást nyújtani. A tájékoztatásnak meg kell felelnie a fogyasztók igényeinek és figyelembe kell vennie a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményt, különös tekintettel a hozzáférhetőségre (3. cikk) és az információkhoz való hozzáférésre (21. cikk). A tagállamok határozhatnak úgy, hogy konkrétan is meghatározzák, hogy a leendő tagok, tagok és ellátottak számára nyújtandó tájékoztatást ki nyújthatja, többek között nyugdíj-nyomonkövetési szolgáltatások révén.
(17)

A felülvizsgált Göteborgi Jegyzőkönyv a nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségek meghatározásakor felmerülő egyes bizonytalanságok kiküszöbölése érdekében rugalmassági rendelkezéseket tartalmaz, amelyeket ezen irányelvbe is be kell építeni. A felülvizsgált Göteborgi Jegyzőkönyv meghatározza különösen a nemzeti emissziókataszterek kiigazítására, illetve az éves nemzeti kibocsátások átlagolására szolgáló mechanizmust, amely legfeljebb három évig alkalmazható bizonyos feltételek teljesülése esetén. Emellett rugalmassági rendelkezéseket kell belefoglalni az irányelvbe arra az esetre, ha az irányelv olyan kibocsátáscsökkentési kötelezettséget vezet be, amely meghaladja a 16. TSAP-jelentésben meghatározott költséghatékony kibocsátáscsökkentés szintjét, valamint annak érdekében, hogy bizonyos feltételek mellett segítse a tagállamokat az energiatermeléssel vagy -ellátással kapcsolatos hirtelen és rendkívüli események esetén. Ezen rugalmassági rendelkezések alkalmazását a Bizottságnak nyomon kell követnie, figyelembe véve az LRTAP Egyezménynek megfelelően kidolgozott iránymutatásokat. A kiigazítási kérelmek elbírálása szempontjából úgy kell tekinteni, hogy a 2020-tól 2029-ig tartó időszakra vonatkozó kibocsátáscsökkentési kötelezettségeket 2012. május 4-én, a Göteborgi Jegyzőkönyv felülvizsgálatának napján határozták meg.
1.

A 2. cikk (1) bekezdésének (A) pontja az alábbiak szerint módosul: a) Az a) alpontban a „Lolium x boucheanum Kunth” helyébe a „Lolium x hybridum Hausskn” kifejezés lép. b) A b) alpont helyébe az alábbi alpont lép: „b) Fabaceae (Leguminosae) Hüvelyesek Biserrula pelecinus L. Biserrula Galega orientalis Lam. Keleti kecskeruta Hedysarum coronarium L. Sulla Lathyrus cicera L. Szegletes lednek Lotus corniculatus L. Szarvaskerep Lupinus albus L. Fehérvirágú csillagfürt Lupinus angustifolius L. Keskenylevelű csillagfürt Lupinus luteus L. Sárgavirágú csillagfürt Medicago doliata Carmign. Egyenestövisű lucerna Medicago italica (Mill.) Fiori Olaszlucerna Medicago littoralis Rohde ex Loisel. Parti lucerna Medicago lupulina L. Komlós lucerna Medicago murex Willd. Gömböstermésű lucerna Medicago polymorpha L. Szúrós lucerna Medicago rugosa Desr. Ráncos lucerna Medicago sativa L. Kékvirágú lucerna Medicago scutellata (L.) Mill. Csigaborsó Medicago truncatula Gaertn. Mediterrán lucerna Medicago × varia T. Martyn Sand Tarkavirágú lucerna Onobrychis viciifolia Scop. Baltacim Ornithopus compressus L. Sárga szeradella Ornithopus sativus Brot. Szeradella Pisum sativum L. (partim) Takarmányborsó Trifolium alexandrinum L. Alexandriai here Trifolium fragiferum L. Eperhere Trifolium glanduliferum Boiss. Mirigyhere Trifolium hirtum All. Rózsás here Trifolium hybridum L. Korcs here Trifolium incarnatum L. Bíborhere Trifolium isthmocarpum Brot. Marokkói here Trifolium michelianum Savi Balansa-féle here Trifolium pratense L. Vörös here Trifolium repens L. Fehér here Trifolium resupinatum L. Perzsa here Trifolium squarrosum L. Terpedt here Trifolium subterraneum L. Földbentermő here Trifolium vesiculosum Savi Hólyagos here Trigonella foenum-graecum L. Görögszéna Vicia benghalensis L. Bíbor bükköny Vicia faba L. Lóbab Vicia pannonica Crantz Pannon bükköny Vicia sativa L. Tavaszi bükköny Vicia villosa Roth Szöszös bükköny”. c) A c) alpont a „Phacelia tanacetifolia Benth. Mézontófű” után a következő bejegyzéssel egészül ki: „Plantago lanceolata L. Lándzsás útifű/keskeny levelű útifű”
(45)

A mobilalkalmazások számos forrásból, többek között magántulajdonban lévő alkalmazásboltokból is beszerezhetők. Közszférabeli szervezetek mobilalkalmazásainak harmadik felektől való letöltése esetén a felhasználók számára a mobilalkalmazás letöltése előtt megjelenő ismertetőben az akadálymentességére vonatkozó információkat is fel kell tüntetni. Ez nem kötelezi a főbb platformszolgáltatókat alkalmazásaik terjesztési mechanizmusának megváltoztatására, hanem a közszférabeli szervezetet kötelezi arra, hogy az az akadálymentesítési nyilatkozatot úgy tegye hozzáférhetővé, hogy az a jelenlegi, illetve a jövőbeli technológiákkal is felhasználható legyen.
(48)

Az Unióban számos vállalkozás digitális szolgáltatókat vesz igénybe szolgáltatásai nyújtásához. Mivel néhány digitális szolgáltatás fontos forrást jelenthet az azt igénybe vevői számára, így az alapvető szolgáltatást nyújtó szereplők számára is, és mivel ezeknek a felhasználóknak nem állnak mindig rendelkezésükre más elérhető alternatívák, ezt az irányelvet alkalmazni kell az ilyen szolgáltatókra is. Az ezen irányelvben említett digitális szolgáltatástípusok biztonságos volta, folyamatossága és megbízhatósága számos vállalkozás zavartalan működésének nélkülözhetetlen eleme. A felsorolt digitális szolgáltatásokban bekövetkező zavar akadályozhatja más, arra épülő szolgáltatások nyújtását is, és emiatt az Unió egészében hatást gyakorolhat alapvető gazdasági és társadalmi tevékenységekre. Az ilyen digitális szolgáltatások ezért rendkívül fontosak lehetnek a tőlük függő vállalkozások zavartalan működéséhez, sőt, a belső piacon való szereplésükhöz és az Unión belüli határokon átnyúló kereskedelemben való részvételükhöz is. Az ezen irányelv hatálya alá tartozó digitális szolgáltatók alatt azokat a szolgáltatókat kell érteni, akik olyan digitális szolgáltatásokat kínálnak, amelyeket az Unióban működő vállalkozások egyre nagyobb mértékben igénybe vesznek.
(2)

Függetlenül a méretüktől, a vállalkozások az üzleti titkokat éppoly értékesnek tartják, mint a szabadalmakat vagy a szellemitulajdon-jogok egyéb formáit. Az információk bizalmas kezelését üzleti versenyképességi és kutatási innovációs menedzsmenteszközként alkalmazzák, méghozzá az információknak olyan sokrétű körével kapcsolatban, amely a technológiai ismereteken túl kiterjed az olyan üzleti adatokra is, mint például a vevőkre és szállítókra vonatkozó adatok, az üzleti tervek, valamint a piackutatások és stratégiák. A kis- és középvállalkozások (kkv-k) az átlagosnál is nagyobb fontosságot tulajdonítanak az üzleti titkoknak és az átlagnál is nagyobb mértékben hagyatkoznak azokra. Az üzleti titkok azáltal, hogy a know-how és az üzleti információk ilyen széles köre számára biztosítanak védelmet – függetlenül attól, hogy a szellemitulajdon-jogok kiegészítéséről vagy alternatívájáról van-e szó –, lehetővé teszik az alkotók és innovátorok számára, hogy nyereségre tegyenek szert az alkotásukból és innovációjukból, következésképp az üzleti titkok különösen fontosak az üzleti versenyképesség, valamint a kutatás-fejlesztés és az innovációs teljesítmény szempontjából.