A TANÁCS (KKBP) 2015/1837 HATÁROZATA

(2015. október 12.)

az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezetének (CTBTO) előkészítő bizottsága által monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységek uniós támogatásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 26. cikke (2) bekezdésére és 31. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1) A stratégia egyes elemeinek folyamatos és gyakorlati végrehajtásának biztosítása céljából az Unió támogatja a CTBTO előkészítő bizottságának tevékenységeit az alábbi célkitűzések elérése érdekében:

(2) Az Unió által támogatandó projektek különös célkitűzései a következők:

c)

Emellett a projektek célja, hogy biztosítsák az Unió láthatóságát, amely e határozat végrehajtása keretében támogatást nyújt az említett tevékenységekhez és a megfelelő programirányításhoz.

E projekteket a CTBT valamennyi aláíró államának javára kell végrehajtani.

A projektek részletes leírását a melléklet tartalmazza.

2. cikk

(1) E határozat végrehajtásáért az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) felel.

(2) Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek technikai végrehajtásáról a CTBTO előkészítő bizottsága gondoskodik a főképviselő ellenőrzése mellett. A főképviselő e célból megköti a szükséges megállapodásokat a CTBTO előkészítő bizottságával.

3. cikk

(1) Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek végrehajtására szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 3 024 756 EUR.

(2) Az (1) bekezdésben meghatározott összegből finanszírozott kiadásokat az Unió általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni.

(3) Az Európai Bizottság felügyeli az (1) bekezdésben említett pénzügyi referenciaösszeg megfelelő kezelését. E célból a Bizottság finanszírozási megállapodást köt a CTBTO előkészítő bizottságával. A finanszírozási megállapodásban rendelkezni kell arról, hogy a CTBTO előkészítő bizottságának – a hozzájárulás mértékének megfelelően – biztosítania kell az uniós hozzájárulás láthatóságát.

(4) Az Európai Bizottság törekszik a (3) bekezdésben említett finanszírozási megállapodásnak az e határozat hatálybalépését követő mielőbbi megkötésére. Az Európai Bizottság tájékoztatja a Tanácsot az ezen eljárás során felmerülő nehézségekről és a pénzügyi megállapodás megkötésének időpontjáról.

4. cikk

(1) A főképviselő a CTBTO előkészítő bizottsága által készített rendszeres jelentések alapján jelentést tesz a Tanácsnak e határozat végrehajtásáról. Ezek a jelentések alapul szolgálnak a Tanács által végzendő értékeléshez.

(2) Az Európai Bizottság tájékoztatást nyújt az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek végrehajtásának pénzügyi vonatkozásairól.

5. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ez a határozat a 3. cikk (3) bekezdésében említett finanszírozási megállapodás megkötésének időpontját követően 24 hónappal hatályát veszti. 6 hónappal a hatálybalépését követően veszti hatályát azonban abban az esetben, ha ezen időpontig nem kerül sor a szóban forgó finanszírozási megállapodás megkötésére.

(1) A Tanács 2003/805/KKBP közös álláspontja (2003. november 17.) a tömegpusztító fegyverek és a hordozóeszközök elterjedésének megakadályozásáról szóló többoldalú megállapodások egyetemessé tételéről és megerősítéséről (HL L 302., 2003.11.20., 34. o.).

(2) A Tanács 2006/243/KKBP együttes fellépése (2006. március 20.) az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottságának az ellenőrzésre vonatkozó képzés és kapacitásépítés terén, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységeinek támogatásáról (HL L 88., 2006.3.25., 68. o.).

(3) A Tanács 2007/468/KKBP együttes fellépése (2007. június 28.) az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottsága monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységeinek támogatásáról (HL L 176., 2007.7.6., 31. o.).

(4) A Tanács 2008/588/KKBP együttes fellépése (2008. július 15.) az Átfogó Atomcsend Szerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottsága monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységeinek támogatásáról (HL L 189., 2008.7.17., 28. o.).

(5) A Tanács 2010/461/KKBP határozata (2010. július 26.) az Átfogó Atomcsendszerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottsága monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységeinek támogatásáról (HL L 219., 2010.8.20., 7. o.).

(6) A Tanács 2012/699/KKBP határozata (2012. november 13.) az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezete előkészítő bizottsága által monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységek uniós támogatásáról (HL L 314., 2012.11.14., 27. o.).

MELLÉKLET

A CTBTO előkészítő bizottsága által monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése, a CTBT mielőbbi hatálybalépése esélyének javítása, illetve egyetemessé tételének támogatása céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtása keretében folytatott tevékenységek uniós támogatásáról

I. BEVEZETÉS

1. A CTBT hatálybalépését követő végrehajtási szakasz előkészítése szempontjából alapvető fontosságú, hogy egy jól működő monitoring- és ellenőrzési rendszert építsenek ki a CTBTO előkészítő bizottsága (a továbbiakban: az előkészítő bizottság) számára. Az előkészítő bizottság által a nemesgázok monitoringja terén szerzett képességek fejlesztése fontos eszköz annak megítélésében, hogy egy észlelt robbanás esetében nukleáris kísérletet hajtottak-e végre. Ezenfelül a CTBT monitoring- és ellenőrzési rendszerének működőképessége és teljesítménye a CTBT valamennyi aláíró államának hozzájárulásától függ. Fontos lehetővé tenni ezért, hogy a CTBT aláíró államai teljes mértékben részt vehessenek a CTBT monitoring- és ellenőrzési rendszerében és hozzájárulhassanak ahhoz. A határozat végrehajtása keretében végzett munka fontos lesz a CTBT mielőbbi hatálybalépése és egyetemessé tétele kilátásainak javításához is.

Az e határozatban leírt projektek jelentős mértékben hozzá fognak járulni a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia célkitűzéseinek megvalósításához.

2. Az Unió e célból az alábbi kilenc projektet támogatja:

a) az IMS támogatásra szoruló országokban található szeizmológiai kiegészítő állomásainak üzemeltetése;

b) a globális radioaktívxenon-háttér jellemzőinek leírását célzó projekt;

c) a vDEC igazgatása és kapcsolódó tevékenységei;

d) az IDC szeizmikus, hidroakusztikus és infrahang adatokat feldolgozó szoftvere fejlesztési programja 2. szakaszának támogatása;

e) a xenonsugárzás csökkentése;

f) a tesztlefedettség növelése az IDC-alkalmazások esetében;

g) a helyszíni ellenőrzésekre szolgáló MSIR rendszer hardverelemeinek fejlesztése;

h) a SEAPFE és MESA térségben szervezett képzés és szakmai találkozók; a kapacitásépítési rendszer karbantartása; a tudományos és a döntéshozó/diplomáciai közösségek körében végzett tájékoztató tevékenység, valamint

i) az „Extended NDC-in-a-Box” szoftvercsomag.

A CTBT hatálybalépésének kilátásai javultak a kedvezőbb politikai környezet hatására, amit az is jelez, hogy a közelmúltban több ország is aláírta és megerősítette a CTBT-t, köztük Indonézia, amely a CTBT 2. mellékletében felsorolt államok egyike. Ezen pozitív lendületnek köszönhetően a következő években sürgősen még nagyobb hangsúlyt kell fektetni a CTBT ellenőrzési rendszere kiépítésének befejezésére, valamint készenlétének és működési képességének biztosítására egyaránt, továbbá folytatni kell a CTBT hatálybalépése és egyetemessé tétele érdekében megkezdett munkát. A Koreai Népi Demokratikus Köztársaság által 2006 októberében, 2009 májusában és 2013 februárjában végzett nukleáris kísérletek nemcsak a nukleáris kísérletekre vonatkozó általános tilalom jelentőségét bizonyították, hanem arra is felhívták a figyelmet, hogy szükség van az említett tilalom betartását ellenőrző hatékony rendszerre. A teljes mértékben működőképes és megbízható CTBT ellenőrzési rendszer a nemzetközi közösség számára hiteles és független eszközt biztosít, amely garantálja az említett tilalom tiszteletben tartását. A CTBTO-adatok emellett a 2011. márciusi fukusimai nukleáris szerencsétlenséget követően döntő fontosságú szerepet játszik a korai szökőár-előrejelzésben és a radioaktív sugárzás diszperziójának meghatározásában.

Az említett projektek támogatása hozzájárul a közös kül- és biztonságpolitika keretében kitűzött célok megvalósításához. Ezeknek az összetett projekteknek a végrehajtása révén ugyanis jelentősen javul a jelenlegi biztonsági kihívásokra adott multilaterális válaszok hatékonysága. A projektek különösen a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia célkitűzéseinek megvalósulását segítik elő, ideértve a CTBT-ben szereplő előírások és az ellenőrzési rendszer egyetemessé tételét és megerősítését is. Az előkészítő bizottság az IMS létrehozásán dolgozik annak érdekében, hogy egyetlen nukleáris robbantás se maradhasson észrevétlen. Az IMS kiegészítő állomásainak 85 ország több mint 280 létesítményéből álló globális hálózata és az IDC révén szerzett egyedülálló szakértelme alapján az előkészítő bizottság az egyetlen olyan szervezet, amely megfelelő kapacitással rendelkezik ahhoz, hogy végrehajtsa ezeket a projekteket, amelyeket csak úgy lehet finanszírozni, ha kiegészítő költségvetési hozzájárulást nyújtanak az előkészítő bizottság számára.

A 2006/243/KKBP, a 2007/468/KKBP és a 2008/588/KKBP együttes fellépéssel, valamint a 2010/461/KKBP és a 2012/699/KKBP határozattal az Unió a következőket támogatta: e-képzési program létrehozása, a helyszíni ellenőrzésekre irányuló 2008. évi integrált terepgyakorlat és a 2014. évi integrált terepgyakorlat (IFE14), a radioaktívxenon-értékelés és -mérés, -jellemzés és -csökkentés, technikai segítségnyújtás és kapacitásépítés, kapacitásfejlesztés a CTBT-szakértők következő generációi számára, a légköri terjedési modell (ATM) továbbfejlesztése, szeizmológiai kiegészítő állomások, a tudományos közösséggel folytatott együttműködés megerősítése, a helyszíni ellenőrzési képességek megerősítése egy nemesgáz-érzékelő rendszer kifejlesztésével, továbbá a fejlődő országokból érkező szakértőknek az előkészítő bizottság technikai és döntéshozatali ülésein való részvételét támogató kísérleti projekt. Az e határozatban leírt projektek a korábbi együttes fellépéseken alapuló projektekre és az azok végrehajtása terén elért eredményekre épülnek. Az e határozatban szereplő projektek kidolgozása során arra törekedtek, hogy elkerüljék az esetleges átfedéseket a 2012/699/KKBP határozattal. Az e határozatban leírt projektek némelyike tartalmaz olyan elemeket, amelyek hasonlóak az előző együttes fellépések keretében végzett tevékenységekhez, de más a tárgyi hatályuk, vagy más fogadó országokra vagy régiókra irányulnak.

Az előkészítő bizottság tevékenységeit támogató, fent említett kilenc projektet az ideiglenes technikai titkárság fogja végrehajtani és irányítani, és azok ki fogják egészíteni mindazon önkéntes hozzájárulást és természetbeni támogatást, amelyet a CTBTO a tevékenységeihez kap a támogatóktól, például uniós és nem uniós államoktól, intézményektől stb.

II. A PROJEKTEK LEÍRÁSA

1. fejezet: a megfigyelőrendszer üzemeltetése

Ez a fejezet a következő hat komponensből áll:

— : 1. komponens : az IMS támogatásra szoruló országokban található szeizmológiai kiegészítő állomásainak üzemeltetése — : 2. komponens : a globális radioaktívxenon-háttér jellemzőinek leírását célzó projekt — : 3. komponens : a vDEC igazgatása és kapcsolódó tevékenységei — : 4. komponens : az IDC szeizmikus, hidroakusztikus és infrahang adatokat feldolgozó szoftvere fejlesztési programja 2. szakaszának támogatása — : 5. komponens : a xenonsugárzás csökkentése — : 6. komponens : a tesztlefedettség növelése az IDC-alkalmazások esetében

1. komponens: az IMS támogatásra szoruló országokban található szeizmológiai kiegészítő állomásainak üzemeltetése

1. Háttér

A helyi hatóságok ennek a projektnek a keretében kapnak továbbra is segítséget az IMS-hez tartozó szeizmológiai kiegészítő állomások hálózatának azon hitelesített állomásai működésének és fenntarthatóságának javításához, amelyek támogatásra szoruló országokban találhatók.

2. A projekt tárgya

Egyes országok számára jelentős kihívást jelent, hogy az IMS-hez tartozó szeizmológiai kiegészítő állomások az elvárások szerint teljesítsék az adatok magas szintű minőségére és rendelkezésére állására vonatkozó követelményeket. A konkrét helyi feltételek részletes értékelése, az állomás infrastruktúrájának célzott javításai (a korábbi üzemeltetési tapasztalatok alapján), a várható elavulással kapcsolatos problémák megoldása, valamint az üzemeltetést és a karbantartást támogató megfelelő belső szabályok és megállapodások kialakításában történő segítségnyújtás általánosságban javítani fogja az adott állomás fenntarthatóságát, és segítséget nyújt a helyi állomásüzemeltetőnek ahhoz, hogy az állomás a jövőben képes legyen a megkívánt teljesítmény nyújtására.

A projekt keretében ezért folytatódna a szükséges tények gyűjtése és a fenntarthatósági feltételek felülvizsgálata a szeizmológiai kiegészítő állomások hálózatának a projekt hatálya alá tartozó létesítményeivel kapcsolatban, továbbá többek között az alábbi tevékenységeket is végeznék: állomáslátogatások – a rendszerkalibrációt és a kisebb javításokat is beleértve –, az üzemeltetők képzése, a helyi állomásüzemeltetők kiegészítő képzése, infrastrukturális és biztonsági korszerűsítés, a készenléti elektromos rendszerek korszerűsítése, valamint az elavult berendezések korszerűsítése vagy lecserélése.

A projekt keretében emellett folytatódnak a szeizmológiai kiegészítő állomásoknak otthont adó országok helyi hatóságainál tett célzott látogatások, hogy tudatosítsák bennük és felhívják a figyelmüket arra, hogy az IMS-létesítmények üzemeltetése és karbantartása tekintetében teljesíteniük kell a CTBT-ben foglalt kötelezettségeiket, hogy sor kerüljön az állomás üzemeltetésére és karbantartására vonatkozó aktuális szabályok értékelésére, és hogy ösztönözzék az előírt nemzeti támogatási struktúra és erőforrások létrehozását vagy javítását.

3. Előnyök és eredmények

A szeizmológiai kiegészítő állomásokból származó adatok rendelkezésre állásának a szinten tartása, illetve javítása.

2. komponens: a globális radioaktívxenon-háttér jellemzőinek leírását célzó projekt

1. Háttér

Az előkészítő bizottság a CTBT ellenőrzési rendszerének fontos részeként igen érzékeny rendszerekkel méri a környezetben megjelenő radioaktív xenon szintjét. A 2008/588/KKBP együttes fellépés keretében kapott uniós hozzájárulás segítségével a CTBTO beszerzett két, a 133Xe, 135Xe, 133mXe és 131mXe nemesgáz radióizotópok mérésére szolgáló hordozható rendszert. Ezen rendszereket Indonéziában, Japánban és Kuvaitban használják a radioaktívxenon-háttér mérésére. E célból partnerintézményekkel együttműködési megállapodásokat kötöttek.

2. A projekt tárgya

Ahhoz, hogy a mérési kampányokat folytatni lehessen, forrásokra van szükség a nemesgázokat mérő mobil rendszereknek az új helyszínekre történő szállításához, valamint a rendszereknek egyetlen helyszínen legalább 12 hónapon keresztül történő üzemeltetéséhez annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni a szezonális változásokat is.

A kuvaiti helyszín az IMS nemesgázokat mérő rendszereitől távol lévő területen helyezkedik el. A kuvaiti mobil állomásnak ezért a Perzsa-öböl térségében nagy jelentősége van a hálózati lefedettség szempontjából. Mivel ez a helyszín fontos információkkal szolgál a globális radioaktívxenon-háttér jellemzőire vonatkozóan, a cél először is az, hogy a projekt végrehajtási szakaszának keretében meghosszabbítsa a kuvaiti mérési kampányok időtartamát.

A másik rendszer Manadóban (Indonézia) kezdi majd meg a 2012/699/KKBP határozat alapján a méréseket. A mérési kampány meghosszabbítása lehetővé tenné e helyszín teljes 12 hónapos ciklusra vonatkozó jellemzését a különböző szezonális viszonyok figyelembevételével. Az említett mérési kampány lezárultát követően a CTBTO további mérések elvégzését tervezi olyan területeken, amelyek globális radioaktívxenon-háttere még nincs teljesen feltárva és nem ismert. Erre a legmegfelelőbb helyszínek Latin-Amerikában, Ázsiában és Afrikában az egyenlítői területek.

3. Előnyök és eredmények

Az előnyök közé tartozik, hogy több ismeretünk lesz a globális nemesgáz-háttér változásairól, a nemesgázok monitoringjára szolgáló hálózatnak pedig jobb lesz a lefedettsége. A mérési kampányok lezárultával a rendszerek a CTBTO rendelkezésére állnak majd, hogy az a nemesgáz-háttérrel kapcsolatban utóvizsgálatokat végezhessen különböző földrajzi szinteken, illetve készenléti rendszerként és/vagy képzési célokra használja fel őket.

3. komponens: a vDEC igazgatása és kapcsolódó tevékenységei

1. Háttér

Az IDC tartja fenn a vDEC-et, amelyen keresztül a külső kutatók, a nemzeti adatközpontok (NDC) és az ideiglenes technikai titkárság szerződéses vállalkozói hozzáférhetnek az IMS-adatokhoz, valamint az IDC-termékekhez és -szoftverekhez. A vDEC-et a 2010/461/KKBP határozat hozta létre.

2. A projekt tárgya

E projekt célja, hogy a vDEC az IMS-adatokat és az IDC-termékeket és -szoftvereket felhasználó együttműködési platformként továbbra is támogatásban részesüljön.

3. Előnyök és eredmények

A vDEC a CTBT szerinti monitoringhoz szükséges fejlett technológiákkal kapcsolatos kutatást és fejlesztést támogatja. Ennek során kutatási lehetőségeket biztosít fiatal tudósok és mérnökök, valamint a kevésbé fejlett, kevesebb forrással rendelkező országokból érkező kutatók számára.

4. komponens: az IDC szeizmikus, hidroakusztikus és infrahang adatokat feldolgozó szoftvere fejlesztési programja 2. szakaszának támogatása

1. Háttér

Az ideiglenes technikai titkárság – a szeizmikus, hidroakusztikus és infrahang adatokat feldolgozó szoftver egyes részeinek fejlesztésére irányuló első szakaszra építve és kihasználva az USA által nyújtott tekintélyes természetbeni támogatást – megkezdte az IDC szeizmikus, hidroakusztikus és infrahang adatokat feldolgozó szoftvere fejlesztési programjának 2. szakaszát. A program célja egy olyan általános szoftverarchitektúra létrehozása, amely megadja az irányt a következő 5–7 év során a már meglévő szoftverekkel kapcsolatos új fejlesztésekre és frissítésekre irányuló projektekhez. A fejlesztési program 2. szakasza további rövidebb szakaszokra oszlik a Rational Unified Process (RUP) szoftverfejlesztési modell alapján. A RUP első szakaszának, azaz az előkészítési fázisnak a tervek szerint a rendszerkövetelményekre, illetve a rendszerspecifikációra vonatkozó dokumentum kidolgozásával 2014-ben kellett lezárulnia. A RUP következő szakasza a kidolgozás, amely 2016–17-ben esedékes, és magában foglalja a szoftverarchitektúra-terv elkészítését, valamint a prototípus ahhoz elegendő szintű kifejlesztését, hogy mérsékelhetők legyenek a tervben azonosított legnagyobb kockázatok. Az átfogó szoftverarchitektúra meghatározásának az egyik legfontosabb célja, hogy az ideiglenes technikai titkárságot segítse az üzemeltetési tevékenységek fontossági sorrendjének felállításában. Noha az USA által biztosított természetbeni támogatás jelentős részben járul hozzá a projekthez, elengedhetetlen, hogy a CTBTO összes tagállama részt vegyen a folyamatban. Ez a munkacsoportok rendszeres tájékoztatásával és szakmai találkozók révén valósul majd meg.

2. A projekt tárgya

E projekt célja, hogy: (1) támogatást nyújtson a szoftverfejlesztéssel kapcsolatos két szakmai találkozóhoz, és (2) szerződéses szolgáltatásokat/rövid távra felvett munkatársakat biztosítson a prototípus kifejlesztéséhez.

3. Előnyök és eredmények

A projekt átfogó célja, hogy az elkövetkező 20 évben korszerűbb és jól alakítható kereteket nyújtson a szoftverfejlesztéshez és -karbantartáshoz. A projekt eredményeként olyan rendszernek és támogató szervezetnek kell létrejönnie, amely rugalmasabban reagál a változásokra, működtetése és fenntartása pedig kevesebbe kerül.

5. komponens: a xenonsugárzás csökkentése

1. Háttér

Az előkészítő bizottság a CTBT ellenőrzési rendszerének fontos részeként igen érzékeny nemesgáz-érzékelő rendszerekkel méri a környezetben megjelenő radioaktív xenon szintjét. A radioaktív gyógyszereket gyártó létesítményekből származó radioaktívxenon-kibocsátások jelentős mértékben befolyásolják a CTBTO Nemzetközi Megfigyelőrendszerének nemesgáz-érzékelő állomásain mért háttérsugárzási szinteket.

A 2012/699/KKBP határozat keretében kapott uniós hozzájárulás segítségével a CTBTO megrendelt egy olyan műszaki megoldás kidolgozását célzó vizsgálatot, amelynek segítségével csökkenthető a radioaktív gyógyszereket gyártó létesítményekből származó radioaktívxenon-kibocsátás. A vizsgálatot az SCKߦCEN (Belgium) végezte, és ennek keretében kidolgoztak egy ezüst-zeolit adszorbensen alapuló olyan csapdarendszer-prototípust, amely ígéretes eredményekkel kecsegtet.

2. A projekt tárgya

A xenonsugárzás csökkentését célzó jelenlegi erőfeszítések támogatása érdekében, valamint a 2012/699/KKBP határozat alapján elvégzett munka eredményét követő intézkedés keretében forrásokra van szükség a xenoncsapda-rendszer továbbfejlesztéséhez, melynek elsődleges céljai a következők:

a) Az SCKߦCEN (Belgium) által a 2012/699/KKBP határozat keretében kifejlesztett ezüst-zeolit adszorbensen alapuló csapdarendszer-prototípus nagyobb léptékű, a működési feltételek szélesebb körére kiterjedő vizsgálata a rendszerteljesítmény további értékelése érdekében.

b) További radioaktív gyógyszereket gyártó létesítmények bevonása a tesztelésbe különféle működési környezetben végzett konkrét tervezési vizsgálatok és demonstrációs gyakorlatok révén. A KAERI új puszani (Korea) radioaktív gyógyszereket gyártó létesítménye alkalmas lehet arra, hogy az SCKߦCEN-nel (Belgium) együttműködve helyet adjon az említett vizsgálatoknak.

c) A kiválasztott anyagok hosszú távú viselkedésének vizsgálata valós működési környezetben, abból a szempontból, hogy mennyire ellenállók az őket érő magas szintű besugárzással szemben. Erre működési feltételek mellett végzett tesztelés keretében kerül majd sor.

d) A radioaktív gyógyszereket gyártó létesítményekbe nagy hatékonyságú emissziómérési rendszerek beépítése, ami lehetővé teszi majd jó minőségű emissziós adatok kinyerését és azoknak a CTBTO-val és a CTBT aláíró államaival való megosztását. A detektorrendszerek egy nagy tisztaságú germánium detektoron alapulnak majd, amely jól teljesít a radioaktív xenon különféle aktivitási szinteken történő elemzése terén.

e) Az ATM eszközök továbbfejlesztése annak érdekében, hogy az IMS-állomásokon mért adatok alapján megbízhatóan lehessen vizsgálni a radioaktív gyógyszereket gyártó létesítményekből származó radioaktívxenon-kibocsátásokat. Az eszközöket a CTBTO fogja használni, de azokat a CTBT aláíró államainak is a rendelkezésére bocsátják, hogy az emissziómérési adatok alapján független értékelést végezhessenek. Az eszközök az IMS nemesgázokat ellenőrző rendszerének konfigurálható konfigurációját is támogatják majd.

3. Előnyök és eredmények

A xenon szintjét csökkentő rendszerek különféle működési feltételek mellett történő teljes körű tesztelése lehetővé teszi majd egy olyan konkrét műszaki megoldás végleges kidolgozását, amellyel csökkenthető a radioaktív gyógyszereket gyártó létesítményekből származó xenonkibocsátás. Az IMS nemesgázokat ellenőrző rendszere a jobb teljesítmény révén a CTBT ellenőrzési értéke szempontjából jobb minőségű mérési adatokat szolgáltat majd a CTBT aláíró államainak.

6. komponens: a tesztlefedettség növelése az IDC-alkalmazások esetében

1. Háttér

A unit, az integrációs és a regressziós tesztelés visszatérő, igen speciális és időigényes feladatot jelent az IDC számára a hullámformájú és a radionuklid adatokkal kapcsolatos alkalmazások karbantartása során. Kiterjedt tesztelésre van szükség az operációs rendszer új változata bevezetésének, illetőleg az adott alkalmazás új verziója kibocsátásának vagy a már meglévő szoftver konfigurációja módosításának keretében egyaránt.

Mivel a szoftver meglehetősen összetett és több ezer konfigurációban futtatható, továbbá a működése gyakran lemez és adatbázis alapú hozzáférésre egyaránt támaszkodik, a tesztfejlesztés is bonyolult. Az eddigi tesztelések során általában az adott terület szakértője futtatta a szoftver gyakori konfigurációit, majd megvizsgálta az eredményeket és összevetette őket a korábbi és a várható eredményekkel. Ez a manuális eljárás ritkán ismételhető meg, és nagyban épít arra, hogy rendelkezésre áll a megfelelő emberi erőforrás, illetve a területen való jártasság.

Az előkészítő bizottság az említett problémák megoldása érdekében 2013 novemberében elindított egy projektet, amelynek célja egy olyan nyílt forráskódú tesztelési keretrendszer meghatározása és alkalmazása, amely lehetővé teszi a tesztek folyamatos, automatizált futtatását. A projektre egy hároméves szerződés keretében kerül sor, amely 2013 novemberében vette kezdetét és várhatóan 2016 novemberében fejeződik be. Az előkészítő bizottság ennek érdekében szerződést kötött bizonyos szoftverfejlesztési szolgáltatásokra vonatkozóan. Az a szándék, hogy uniós forrásokat vesznek igénybe ahhoz, hogy ezt a jelenlegi szerződést esetleg utoljára – 2016. januártól novemberig – meg lehessen hosszabbítani. A folyamatos, automatizált tesztelési keretrendszer (CATS) arra hivatott, hogy megkönnyítse a tesztkészletek létrehozását és karbantartását, továbbá hogy a keretében kidolgozzák a hullámformájú adatok automatizált feldolgozására szolgáló komponensek első integrációs tesztjét.

A projekt jelenleg a terveknek megfelelően halad. A rendszerkövetelményekre vonatkozó dokumentum elkészült, továbbá azonosítottak két nyílt forráskódú szoftvercsomagot (Jenkins és FitNesse), amelyek együttesen teljesítik az előkészítő bizottság követelményeit.

2. A projekt tárgya

A projekt célja a CATS bevezetését követő lépések támogatása oly módon, hogy unit, regressziós és integrációs tesztek fejlesztése révén növelik a kódlefedettséget, elsősorban a hullámformájú adatok hálózati feldolgozása, a radionuklid adatokat feldolgozó szoftverek, valamint a termékek és az adatok terjesztése terén.

3. Előnyök és eredmények

A projekt segítségével megismételhető minőségellenőrzési eljárások alakíthatók ki, továbbá hatékonyabbak lesznek az IDC szoftverfejlesztési műveletei. Ennek eredményeként a hullámformájú és radionuklid adatok automatizált feldolgozására szolgáló szoftverek jobb minőségűek lesznek, a CTBTO tagállamai pedig végső soron jobb szolgáltatást kapnak, különösen az adatok, a termékek és a szoftverek terjesztése terén.

2. fejezet: a helyszíni ellenőrzésekre szolgáló MSIR-rendszer hardver- és szoftverelemeinek fejlesztése

1. Háttér

Az MSIR-rendszert az ideiglenes technikai titkárság hozta létre a 2012/699/KKBP határozat keretében biztosított forrásból, amelyet az IFE14-hez nyújtott természetbeni támogatás egészített ki. A rendszer fedélzeti szenzorok révén képes befogni a spektrális adatokat a látható tartományból egészen a termális infravörös tartományig. A rendszer egy stabilizált platformon elrendezett szenzorokból, valamint a helyszíni ellenőrzések szempontjából releváns információk kinyerését támogató eszközökből és adatfeldolgozási eszközökből áll.

Ezenfelül az ideiglenes technikai titkárság fedélzeti gamma-spektrométer rendszerébe beépítettek és teszteltek olyan rendszerelemeket, mint a missziótervező szoftver, inerciális mérőegység, rendszerellenőrzési mechanizmus, a segédpilótát és az operátort segítő navigációs rendszer, továbbá videokamera, ami lehetővé teszi az adatok előre meghatározott repülési útvonalak mentén történő befogását. Ezek a rendszerelemek a helyszíni ellenőrzések egyéb légi műveleteihez is rendelkezésre állnak, többek között az első átrepüléshez és a légi mágneses méréshez.

2. A projekt tárgya

A célok közé tartozik az MSIR-rendszer képességeinek továbbfejlesztése, ami által az ellenőrző csoportnak a helyszíni ellenőrzések szempontjából releváns jellemzők tekintetében javulhat az észlelési képessége. Az MSIR-rendszert modulárisan alakították ki, hogy amennyiben a rendelkezésre álló források lehetővé teszik, a későbbiekben további komponensekkel lehessen kiegészíteni. Az ideiglenes technikai titkárság által végzett tesztekből kiderült, milyen hasznosak azok az egyéb MSIR-szenzorok, amelyekkel a meglévő szenzorrendszer kiegészülhet. E javaslat célja, hogy a rendszert dedikált szenzorokkal egészítse ki.

a) Multispektrális szenzor

Az ideiglenes technikai titkárság a természetbeni támogatás keretében rendelkezésre bocsátott rendszert vette igénybe a teszteléshez, amelynek során bebizonyosodott, hogy milyen hasznosak a több – közeli infra tartományon és a rövid hullámhosszú infravörös tartományon belüli – diszkrét spektrális sávból nyert adatok. Emellett a spektrum e részében való észlelés képességét a fedélzeti MSIR-rendszer alapvető követelményeként határozták meg a helyszíni ellenőrzésekkel foglalkozó 2011-es és 2012-es szakértői találkozó résztvevői is. Ezért ez az elem a javaslat kritikus fontosságú eleme.

A természetbeni támogatás keretében biztosított, az IFE14 során használt hardver nem áll hosszú távú kölcsönzés keretében az ideiglenes technikai titkárság rendelkezésére, és mivel az ilyen eszközöket egész évben használják, kicsi a valószínűsége annak, hogy a CTBT aláíró államai kölcsönzési megállapodás keretében hasonló eszközt felajánlanának. Éppen ezért a javaslat célja egy olyan azonnal felhasználható multispektrális eszköz beszerzése, amely a meglévő komponensek közé teljes mértékben integrálható, és amely a közeli infra tartományban és a rövid hullámhosszú infravörös tartományban is képes a helyszíni ellenőrzések szempontjából releváns jellemzők észlelésére.

b) Távolságmérő eszköz

Ahogyan az már több, terepen végzett teszt során bebizonyosodott, a fedélzeti platformra telepített, szkennelési funkcióval ellátott lézeres távolságmérő eszköz jelentős előnyökkel szolgál az ellenőrző csoport számára. Az MSIR-rendszer jelenleg nem rendelkezik olyan képességgel, hogy terepadatokat generáljon, de egy szkennelő lézeres távolságmérő eszközzel kiegészítve már képes ilyen adatokat szolgáltatni. Ez az eszköz:

— lehetővé teszi a felszíni és domborzati adatok gyors generálását, aminek révén azonosíthatók a növényzet által beárnyékolt, a helyszíni ellenőrzések szempontjából releváns jellemzők,

— megkönnyíti az egyéb MSIR-adatok korrekcióját és ortokorrigált felvételek készítését,

— lehetővé teszi háromdimenziós képi modellek alkotását, amivel fokozottan segíti a helyszíni ellenőrzésekkel foglalkozó ellenőrző csoporton belüli döntéshozatali folyamatot és támogatja a missziótervezést.

Ez az eszköz az MSIR-rendszeren kívül hasznosítható még a radionuklid mérési rendszer kiegészítő komponenseként is annak érdekében, hogy az átrepülések során szerzett gammasugárzási adatok korrekciójához a repülési magasságról pontos adatokat szolgáltasson. Az eszköz különösen értékes a magas domborzatú területeken (az IFE14 során szerzett tapasztalatok alapján).

3. Előnyök és eredmények

A hatékonyabb és eredményesebb MSIR-rendszer segíti majd a helyszíni ellenőrzések során az ellenőrök munkáját; és ezáltal támogatja a CTBT hatálybalépését célzó uniós politikát és az arra irányuló uniós eltökéltséget. A projektben továbbá megvan a lehetőség, hogy hiányokat pótoljon Európában a fedélzeti szenzorokat gyártó ágazat tekintetében és azt tovább erősítse. Az Unióban több olyan vállalat is található, amely ezen a területen kínál termékeket.

3. fejezet: Tájékoztatás és az országok szintjén történő kapacitásépítés

Ez a fejezet a következő két komponensből áll:

1. komponens : a SEAPFE és a MESA térségben szervezett képzés és szakmai találkozók; a kapacitásépítési rendszer karbantartása, valamint a tudományos és a döntéshozó/diplomáciai közösségek körében végzett tájékoztató tevékenység 2. komponens : az „Extended NDC-in-a-Box” szoftvercsomag

1. komponens: a SEAPFE és a MESA térségben szervezett képzés és szakmai találkozók; a kapacitásépítési rendszer karbantartása, valamint a tudományos és a döntéshozó/diplomáciai közösségek körében végzett tájékoztató tevékenység

1. Háttér

Az ideiglenes technikai titkárság sikeres kapacitásépítő tevékenységet folytatott a nemzeti adatközpontok és az engedélyezett felhasználók szisztematikus támogatása érdekében Afrika, Latin-Amerika és a Karib-térség, Kelet-Európa, valamint a SEAPFE térség egyes területein. Az elért pozitív eredményekhez nagyban hozzájárult az uniós támogatás. Ebből logikusan következik, hogy ezt az országok szintjén történő kapacitásépítést ki kell terjeszteni a SEAPFE, illetve a MESA térség több más országára. Ezenfelül a kapacitás fenntartásához elengedhetetlenek a több ország adatközpontjába már telepített kapacitásépítési rendszerek (40 már telepített rendszer, továbbá 20 esetben a telepítés folyamatban van), amelyek azonban sokszor olyan műszaki problémákkal küzdenek, amelyek a kedvezőtlen helyi éghajlati viszonyokból vagy infrastrukturális körülményekből fakadnak. Az említett rendszerek bizonyos fokú karbantartására van szükség ahhoz, hogy az országok szintjén történő kapacitásépítés előnyei teljes körűen kiaknázhatók legyenek. Az előkészítő bizottsággal folytatott szakértői szintű együttműködés kulcsfontosságú eszköz abban, hogy a CTBT valamennyi aspektusát illetően továbbra is biztosítva legyen a politikai támogatás és a technikai szakértelem is. A rendszeresen tartott konferenciák, valamint a felsőoktatási, a diplomáciai és a tudományos körökben szervezett tájékoztató rendezvények (például a kétévente megrendezett tudományos és technológiai CTBT-konferencia, a regionális CTBT szakmai találkozók és -konferenciák, a CTBT közpolitikai tanfolyamok és a tudósoknak szervezett szakmai találkozók) hozzájárultak egyrészt ahhoz, hogy kialakuljon és fennmaradjon az ellenőrzési rendszer iránti bizalom, másrészt a globális nonproliferációs és leszerelési rendszer sarokkövét jelentő CTBT fontosságának hangsúlyozásához. Az említett tevékenységek hasznosnak bizonyulhatnak a II. mellékletben felsorolt, de a CTBT-t meg nem erősítő államok bevonásához is a CTBT hatálybalépésének előmozdítása érdekében.

2. A projekt tárgya

Ez az alprojekt megerősíti a korábbi, országok szintjén történő technikai kapacitásépítési erőfeszítéseket azáltal, hogy a SEAPFE és a MESA térségben támogatást nyújt képzésekhez és szakmai találkozókhoz e térségek országainak CTBT-ben való tényleges részvételének elősegítése érdekében. Külön hangsúly helyeződik a radionuklid-elemzőknek nyújtott képzésre, amely arra a szoftverre épül, amellyel az „NDC-in-a-box” szoftvercsomagot 2013-ban kiegészítették. Az említett két térség külön figyelmet kap majd a kilencedik projekthez tartozó, az „Extended NDC-in-a-Box” szoftvercsomaggal és annak alapelemével (SeisComp3) kapcsolatos tevékenységek résztvevőinek kiválasztásakor. Az egyik fő célkitűzés a CTBT aláíró államainak támogatása abban, hogy az IMS állomások adatait és a nemzeti és a regionális szeizmológiai hálózatokból származó adatokat integrálják, és hogy az olyan szokásos rutinműveleteket, mint a szeizmológiai veszélyek helyi és regionális figyelése, egyesítsék a nukleáris robbantások nemzeti adatközpontoknak otthont adó létesítmények általi megfigyelésével. E javaslat keretében törekedni kell a két másik alprojekttel való kapcsolatok kialakítására, például a képzéseken és a szakmai találkozókon a megfelelő közös anyagok használata és az egyes országok szintjén levont tanulságok összegyűjtése révén.

Az olyan, az egyes országok szintjén eredményesen alkalmazott kapacitásépítési rendszerek esetében, amelyeknek a működését ugyanakkor kisebb műszaki akadályok hátráltatják, ideértve a megfelelő internet-hozzáférés biztosítását is, az akadályok elhárításához biztosítva lesz a technikai támogatás.

Ez az alprojekt a CTBT-kérdésekkel kapcsolatos – különösen a CTBT tudományos és műszaki aspektusait megvilágító – tanfolyamok és képzési programok nyújtásával elő fogja segíteni, hogy a tudományos közösség, valamint a szakemberek és a döntéshozók tájékozottabbak legyenek a CTBT-vel kapcsolatban és jobban megértsék azt, különös tekintettel a 2. mellékletben felsorolt, de a CTBT-t meg nem erősítő államokra. A fejlődő országokra és a 2. mellékletben felsorolt, de a CTBT-t meg nem erősítő államokra az ideiglenes technikai titkárságnak a CTBT hatálybalépésére és egyetemessé tételére vonatkozó stratégiáival összhangban külön figyelmet kell fordítani.

3. Előnyök és eredmények

A tevékenységek összhangban vannak az uniós célkitűzésekkel, mivel előmozdítják a nagyobb globális biztonságot azáltal, hogy növelik a CTBT-vel kapcsolatos tájékozottságot és elősegítik annak jobb megértését, továbbá támogatják a 2003/805/KKBP közös álláspont érvényesítését és a CTBT 2. mellékletben felsorolt államok intenzívebb tájékoztatását, valamint az országok szintjén történő kapacitásépítést, többek között annak a SEAPFE és a MESA térségben való fokozása révén.

2. komponens: az „Extended NDC-in-a-Box” szoftvercsomag

1. Háttér

Az előkészítő bizottság 2013-ban arra vállalkozott, hogy az aktuális „NDC-in-a-Box” szoftvercsomagot kibővíti egy olyan új szoftverrel, amelynek segítségével a felhasználók könnyebben kombinálhatják az IMS-hálózat adatait a helyi és az országos állomásoktól származó adatokkal, és amely jelentősen javítja a nemzeti adatközpontok feldolgozási képességét is. Ennek az erőfeszítésnek a keretében 2013 decemberében licencmegállapodás aláírására került sor a potsdami Helmholtz-központtal (német geotudományos kutatóközpont), amely lehetővé tette, hogy az előkészítő bizottság az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomag részeként az engedélyezett felhasználók rendelkezésére bocsássa a SeisComp3 szoftvert az IMS-adatok feldolgozásának és elemzésének céljára. Az „Extended NDC-in-a-Box” szoftvercsomag első verziójának alfa tesztelését megelőző szoftverfejlesztési fázis mostanában lezárult, a nemzeti adatközpontok általi tesztelés pedig folyamatban van. A nemzeti adatközpontok képviselői a nemzeti adatközpontok számára szervezett szakmai találkozó (2014. május 12–16., Bécs) adatokkal, termékekkel, szolgáltatásokkal és támogatással foglalkozó ülésein megvitatták az „Extended NDC-in-a-Box” szoftvercsomag kereteit, pontosították a követelményeket és elfogadhatónak találták a szoftvercsomagot. A projekt végén a nemzeti adatközpontok említett képviselőinek lehetősége lesz arra, hogy a saját adatközpontjukban elvégezzék az új szoftvercsomag alfa tesztelését. A nemzeti adatközpontok projektben részt vevő képviselői számára a határidőre és a berendezésre vonatkozóan előírt követelmények ellenére a CTBTO tagállamai nagyfokú érdeklődést mutattak a követelmények meghatározásával és a teszteléssel kapcsolatban.

2. A projekt tárgya

Ez az alprojekt megszilárdítja az új „Extended NDC-in-a-Box” szoftvercsomag helyzetét, elősegítve ezáltal annak a nemzeti adatközpontok által történő bevezetését, és biztosítva egyúttal az összhangot az IDC szoftverfejlesztési tevékenységével. Az alprojekt az alábbi komponensekből áll: a) az alfa tesztelés nyomán kapott visszajelzések alapján az azonosított problémák megoldása és a tesztelők által kért kisebb szoftvermódosítások elvégzése. E munka eredményeként meg kell születnie az „Extended NDC-in-a-Box” szoftvercsomag első hivatalos verziójának; továbbá b) a nemzeti adatközpontok képzési igényeinek kezelése, különösen az „Extended NDC-in-a-Box” szoftvercsomagba beépülő, újonnan kifejlesztett eszközökkel és a SeisComP3 szoftverrel kapcsolatosan. Ennek érdekében a nemzeti adatközpontok számára a hullámformájú adatok elemzésének témájában két tanfolyamot, a SeisComp3 szoftverrel kapcsolatban pedig további két tanfolyamot szerveznek majd, illetve szakértői missziókra kerül sor a helyszíni támogatásra szoruló nemzeti adatközpontokban.

3. Előnyök és eredmények

A tevékenységek összhangban vannak az uniós célkitűzésekkel, mivel előmozdítják a nagyobb globális biztonságot azáltal, hogy növelik a CTBT-vel kapcsolatos tájékozottságot és elősegítik annak jobb megértését, továbbá támogatják a 2003/805/KKBP közös álláspont érvényesítését és a CTBT 2. mellékletben felsorolt államok intenzívebb tájékoztatását, valamint az országok szintjén történő kapacitásépítést, beleértve a kapacitásépítési rendszerek karbantartását és az „NDC-in-a-Box” szoftvercsomag szélesebb körű bevezetését is.

III. IDŐTARTAM

A projektek végrehajtásának teljes becsült időtartama 24 hónap.

IV. KEDVEZMÉNYEZETTEK

Az e határozat alapján támogatandó projektek kedvezményezettjei a CTBT valamennyi aláíró állama, továbbá az előkészítő bizottság.

V. VÉGREHAJTÓ SZERV

A projektek technikai végrehajtására az előkészítő bizottság kap megbízást. A projekteket közvetlenül az előkészítő bizottság személyzete, és a CTBT aláíró államainak szakértői vagy szerződéses vállalkozók hajtják végre. A tervek szerint finanszírozást fognak biztosítani egy projektirányítási tanácsadó szerződtetéséhez, akinek az lesz a feladata, hogy segítse az előkészítő bizottságot a határozat végrehajtásában, a végrehajtás teljes időszaka alatt támogatást nyújtson a jelentéstételi – többek között a beszámoló zárójelentés és a pénzügyi zárójelentés elkészítésére vonatkozó – kötelezettségek teljesítéséhez, archívumot hozzon létre a határozattal kapcsolatos dokumentumok számára, különös tekintettel az esetleges ellenőrző missziókra, minden tekintetben biztosítsa az Unió láthatóságát, szavatolja a pénzügyi, jogi és közbeszerzési tevékenységeknek az e határozat 3. cikkének (3) bekezdésében említett finanszírozási megállapodással való összhangját, továbbá gondoskodjon arról, hogy az összes információ – ideértve a költségvetéssel kapcsolatos információkat is – teljes és pontos legyen, és időben rendelkezésre álljon.

A projektek megvalósítására a pénzügyi és igazgatási keretegyezménnyel (FAFA), valamint az Európai Bizottság és az előkészítő bizottság között megkötendő, az e határozat 3. cikkének (3) bekezdésében említett finanszírozási megállapodással összhangban kerül sor.

VI. HARMADIK FELEK RÉSZVÉTELE

Az előkészítő bizottságnak és a CTBT aláíró államainak szakértői részt vevő harmadik félnek tekinthetők. E szakértők munkájukat az előkészítő bizottság szakértőire vonatkozó eljárási szabályoknak megfelelően végzik.