Helyesbítés az Európai Atomenergia-közösség hetedik keretprogramjának (2007–2011) cselekvéseiben a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2006. december 19-i 1908/2006/Euratom rendelethez

( Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400., 2006. december 30. )

Az 1908/2006/EK Rendelet helyesen:

A TANÁCS 1908/2006/EURATOM RENDELETE

(2006. december 19.)

az Európai Atomenergia-közösség hetedik keretprogramjának (2007–2011) cselekvéseiben a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 7. és 10. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

tekintettel a Számvevőszék véleményére (3),

mivel:

(1) Az Európai Atomenergia-közösség hetedik keretprogramját az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2011) szóló, 2006. december 18-i 2006/970/Euratom tanácsi határozat (4) fogadta el. A Bizottság köteles gondoskodni a keretprogram és egyedi programjai végrehajtásáról, különös tekintettel pénzügyi vonatkozásaikra.

(2) A hetedik keretprogram végrehajtása az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (5) (a továbbiakban: költségvetési rendelet) és a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel (6) (a továbbiakban: végrehajtási szabályok) összhangban történik.

(3) A hetedik keretprogramot ezen túlmenően az állami támogatásokra, ezen belül különösen a kutatásfejlesztési tevékenység állami támogatására vonatkozó szabályokkal – jelenleg a kutatásfejlesztési tevékenység állami támogatásának közösségi kerete (7) – összhangban kell végrehajtani.

(4) A bizalmas adatok kezelését valamennyi vonatkozó közösségi jogszabály szabályozza, ideértve az intézmények belső szabályait is, például – a biztonsági rendelkezések tekintetében – eljárási szabályzatának módosításáról szóló, 2001. november 29-i 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozatot (8).

(5) A vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére vonatkozó szabályoknak olyan következetes, átfogó és átlátható rendszert kell létrehozniuk, amely biztosítja a lehető leghatékonyabb végrehajtást, figyelembe véve azt, hogy minden résztvevő számára biztosítani kell az egyszerűsített eljárásokon keresztül történő könnyű hozzáférést, az arányosság elvével összhangban.

(6) A szabályoknak könnyíteniük kell továbbá a keretprogramban részt vevők által létrehozott szellemi tulajdon kiaknázását, figyelembe véve azt is, hogy a résztvevő mely módon szervezheti meg nemzetközi szinten a tevékenységét, ugyanakkor védve a többi résztvevő és a Közösség jogos érdekeit.

(7) A hetedik keretprogramnak elő kell segítenie a Közösség legkülső régiói részvételét, valamint a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek, minél szélesebb körű részvételét.

(8) A következetesség és az átláthatóság érdekében a mikro-, kis- és középvállalkozások (a továbbiakban: KKV-k) fogalommeghatározása tekintetében a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (9) alkalmazandó.

(9) Mind általában, mind a hetedik keretprogram keretében végzett közvetett tevékenységek sajátosságaira tekintettel meg kell határozni a részvétel minimumfeltételeit. Meg kell határozni különösen a résztvevők számára és székhelyére vonatkozó szabályokat.

(10) Indokolt, hogy bármely jogalany szabadon részt vehessen a projektekben, ha a minimumfeltételek teljesülnek. A minimumot meghaladó részvételnek hozzá kell járulnia az érintett közvetett tevékenység hatékony végrehajtásához.

(11) A nagyrészt tagállamokból vagy társult országokból álló, az európai nukleáris kutatás és képzés területén az együttműködés fejlesztése iránt elkötelezett nemzetközi szervezeteket ösztönözni kell arra, hogy részt vegyenek a hetedik keretprogramban.

(12) A Szerződés 101. cikkében megfogalmazottak szerint mérlegelendő a székhellyel harmadik országokban rendelkező jogalanyok részvétele, valamint nemzetközi szervezetek részvétele is. Helyénvaló azonban megkövetelni, hogy e partnerek részvételét indokolja az a további hozzájárulás, amelyet a hetedik keretprogram célkitűzéseinek megvalósításához nyújtanak.

(13) A Szerződés 198. cikkének megfelelően a tagállamok joghatósága alá tartozó nem európai területek jogalanyai jogosultak a hetedik keretprogramban való részvételre.

(14) A fentiekben említett célkitűzésekkel összhangban meg kell határozni a közvetett tevékenységek részt vevőinek nyújtandó közösségi finanszírozás feltételeit.

(15) A résztvevők érdekeit szem előtt tartva a hatodik keretprogramban alkalmazott költségszámítási rendszerből hatékony és zökkenőmentes átmenetet kell biztosítani. A hetedik keretprogram monitoring-folyamatában ezért figyelembe kell venni e változás költségvetési hatását, és különösen a résztvevők adminisztratív terheire gyakorolt hatást.

(16) A Bizottságnak – a költségvetési rendelet és végrehajtási szabályai, valamint e rendelet előírásain túlmenően – meg kell határoznia további, a pályázatok beadására, értékelésére és kiválasztására, a támogatások odaítélésére, valamint a résztvevők jogorvoslati eljárásaira vonatkozó szabályokat és eljárásokat is. Meg kell határozni különösen a független szakértők igénybevételére vonatkozó szabályokat.

(17) Indokolt, hogy a Bizottság – a költségvetési rendelet és végrehajtási szabályai előírásain túlmenően – meghatározzon további, a hetedik keretprogram közvetett tevékenységeiben részt vevők jogi és pénzügyi életképességének megítélésére vonatkozó szabályokat és eljárásokat is. Ezeknek a szabályoknak megfelelő egyensúlyra kell törekedniük a Közösség pénzügyi érdekeinek védelme, valamint a jogalanyok tekintetében a keretprogramban való részvételre vonatkozó egyszerűsítés és könnyítés között.

(18) Ezzel összefüggésben a költségvetési rendelet és a végrehajtási szabályok, valamint az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (10) szabályozza többek között a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmét, a csalás és a szabálytalanságok elleni küzdelmet, a Bizottság által követelt összegek behajtási eljárásait, a szerződéskötési és a támogatási eljárásból való kizárást és a kapcsolódó szankciókat, valamint a Bizottság és a Számvevőszék által a Szerződés 160c. cikke alapján végzett ellenőrzéseket, vizsgálatokat és helyszíni szemléket.

(19) A Közösség pénzügyi hozzájárulásainak indokolatlan késedelem nélkül el kell jutniuk a résztvevőkhöz.

(20) Az egyes cselekvésekre létrehozandó megállapodásoknak az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (11) megállapított eljárásokkal összhangban rendelkezniük kell a Bizottság vagy a Bizottság meghatalmazottja felügyelettel és pénzügyi ellenőrzéssel kapcsolatos jogköréről, a Számvevőszék által végzendő ellenőrzésekről, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által végzett helyszíni ellenőrzésekről.

(21) A Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie a hetedik keretprogram keretében végzett közvetett tevékenységeket, valamint magát a hetedik keretprogramot és annak egyedi programjait. A Bizottságnak ahhoz, hogy biztosítsa a közvetett tevékenységek végrehajtásának hatékony és koherens nyomon követését és értékelését, megfelelő információs rendszert kell létrehoznia és fenntartania.

(22) A hetedik keretprogramnak tükröznie kell és elő kell mozdítania a Kutatók Chartájában és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexében (12) megállapított általános elveket, miközben tiszteletben tartja azok önkéntes jellegét.

(23) A kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok révén gondoskodni kell arról, hogy a résztvevők adott esetben oltalmat biztosítsanak a tevékenységek során létrehozott szellemi tulajdonnak, és felhasználják és terjesszék az eredményeket.

(24) A szellemi tulajdonjog tekintetében a tulajdonosi jogok tiszteletben tartása mellett ezeknek a szabályoknak biztosítaniuk kell, hogy a résztvevők, és adott esetben a tagállamokban vagy társult országokban székhellyel rendelkező kapcsolt jogalanyaik a kutatási munka végrehajtásához, illetve a kutatási munkából eredő ismeretek felhasználásához szükséges mértékben hozzáférhessenek az általuk a projekt rendelkezésére bocsátott információkhoz és a kutatási munkából eredő ismeretekhez.

(25) Megszűnik a hatodik keretprogramban egyes résztvevők számára előírt azon kötelezettség, hogy konzorciumi partnereikért pénzügyi felelősséget kell vállalniuk. Ezzel összefüggésben létre kell hozni egy résztvevői garanciaalapot, amelyet a Bizottság kezel, és amely fedezi a kötelezettségeiket nem teljesítő partnerek részéről esedékessé váló, de vissza nem fizetett összegeket. Ez a megközelítés hozzájárul az egyszerűsítéséhez és a részvétel megkönnyítéséhez, ugyanakkor a keretprogramnak megfelelő módon védi a Közösség pénzügyi érdekeit.

(26) A Szerződés 45–51. cikke szerint létesített közös vállalkozáshoz nyújtott közösségi hozzájárulás nem tartozik e rendelet hatálya alá.

(27) E rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és figyelembe veszi különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában tükröződő elveket.

(28) A Közösség a költségvetési rendeletnek megfelelően többek között a következő módokon nyújthat pénzügyi támogatást: a) pályázati felhívások alapján végrehajtott közbeszerzés útján, áruk vagy szolgáltatások szerződésben rögzített árán keresztül; b) támogatások révén; c) szervezeteknek fizetett tagdíj révén; d) az ezen rendelet 16. cikkében meghatározott független szakértők honoráriumán keresztül.

I. FEJEZET

BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet meghatározza, hogy a vállalkozások, a kutatóközpontok, az egyetemek és egyéb jogalanyok milyen szabályok szerint vehetnek részt a 2006/970/EK határozat III. mellékletének a) részében meghatározott finanszírozási rendszerek igénybevételével egy vagy több résztvevő által végrehajtott cselekvésekben (a továbbiakban: közvetett cselekvések).

A rendelet a költségvetési rendelet és a végrehajtási szabályok rendelkezéseivel összhangban meghatározza a hetedik keretprogram keretében végrehajtott közvetett cselekvések részt vevőinek nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás szabályait is.

A hetedik keretprogram keretében végrehajtott kutatás eredményeire vonatkozóan a rendelet meghatározza az új információknak és jogoknak bármely arra alkalmas eszközzel történő közreadására vonatkozó szabályokat, az új ismeretek védelmére irányuló eljárás érdekében történő közreadás kivételével, de beleértve a tetszőleges eszközzel történő közzétételt is (a továbbiakban: terjesztés).

A rendelet meghatározza az új információknak és jogoknak az adott közvetett cselekvéstől eltérő kutatási tevékenységekben történő közvetlen vagy közvetett hasznosítására, termék vagy eljárás kifejlesztésére, létrehozására és forgalomba hozatalára, vagy szolgáltatás létrehozására és nyújtására (a továbbiakban: felhasználás) vonatkozó szabályokat is.

A rendelet meghatározza mind az új, mind a meglévő információkra és jogokra vonatkozó engedélyek és felhasználói jogok (a továbbiakban: hozzáférési jogok) szabályait.

2. cikk

Fogalommeghatározások

A költségvetési rendeletben és a végrehajtási szabályokban előírt fogalommeghatározásokon túlmenően e rendelet alkalmazásában:

1. „jogalany”: minden olyan természetes személy vagy a székhelye szerinti nemzeti jog, vagy a közösségi jog vagy a nemzetközi jog alapján alapított jogi személy, amely jogi személyiséggel rendelkezik, és saját nevében eljárva jogokat gyakorolhat és kötelezettségeket vállalhat. Természetes személy esetén a jogalany székhelyére történő hivatkozás a szokásos tartózkodási helyre történő hivatkozásként értendő;

2. „kapcsolt jogalany”: minden olyan jogalany, amely egy résztvevő közvetlen vagy közvetett ellenőrzése vagy a résztvevőével megegyező közvetlen vagy közvetett ellenőrzés alá tartozik, ahol az ellenőrzés a 7. cikk (2) bekezdésében meghatározott bármely formát jelentheti;

3. „méltányos és ésszerű feltételek”: megfelelő feltételek, többek között az esetleges pénzügyi feltételek, amelyek figyelembe veszik a hozzáférés iránti kérelemmel kapcsolatos különleges körülményeket, például azoknak az új és meglévő információknak és jogoknak a tényleges vagy potenciális értékét, amelyekhez hozzáférést kérnek, és/vagy a tervezett felhasználás alkalmazási területét, időtartamát vagy egyéb jellemzőit;

4. „új információk és jogok”: az adott közvetett cselekvés révén keletkezett eredmények – beleértve az információkat is –, függetlenül attól, hogy oltalom alá helyezhetők-e vagy sem. Az ilyen eredmények közé tartoznak a szerzői jogokhoz, a formatervezési mintaoltalmi jogokhoz, a szabadalmi jogokhoz, a növényfajta-oltalomhoz vagy ezekhez hasonló oltalmi formákhoz kapcsolódó jogok is;

5. „meglévő információk és jogok”: a támogatási megállapodáshoz való csatlakozást megelőzően a résztvevők birtokában lévő információk, valamint az ilyen információkhoz kapcsolódó szerzői jogok és más szellemi tulajdonjogok, amelyekre vonatkozóan a résztvevők a támogatási megállapodáshoz való csatlakozásukat megelőzően nyújtottak be kérelmet, és amelyek szükségesek a közvetett cselekvés végrehajtásához vagy a közvetett cselekvés eredményeinek a felhasználásához;

6. „résztvevő”: közvetett cselekvéshez hozzájáruló jogi személy, amely e rendelet alapján a Közösség vonatkozásában jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezik;

7. „kutatószervezet”: olyan, nonprofit szervezetként létrehozott jogalany, amely egyik fő tevékenységeként kutatással vagy technológiafejlesztéssel foglalkozik;

8. „harmadik ország”: nem tagállam állam;

9. „társult ország”: olyan harmadik ország, amely részes fele valamely, a Közösséggel kötött nemzetközi megállapodásnak, amelynek feltételei szerint vagy amelynek alapján pénzügyi hozzájárulást nyújt a hetedik keretprogram egészéhez vagy egy részéhez;

10. „nemzetközi szervezet”: az Európai Közösség kivételével bármely olyan kormányközi szervezet, amely a nemzetközi közjog szerint jogi személyiséggel rendelkezik, valamint az ilyen nemzetközi szervezet által létrehozott szakosodott ügynökség;

11. „nemzetközi európai érdekszervezet”: olyan nemzetközi szervezet, amelyben a tagok többsége az Európai Közösség tagállama vagy társult ország, és amelynek elsődleges célja a tudományos és technológiai együttműködés elősegítése Európában;

12. „közszervezet”: bármely jogalany, amelyet a nemzeti közjog ekként határoz meg, valamint a nemzetközi szervezet;

13. „KKV-k”: a 2003/361/EK ajánlás 2003. május 6-i változatának értelmében vett mikro-, kis- és középvállalkozások;

14. .„munkaprogram”: a Bizottság által valamely, a 2006/970/Euratom határozat 2. cikke értelmében vett egyedi program végrehajtására elfogadott terv;

15. „finanszírozási rendszerek”: a közvetett cselekvések közösségi finanszírozásának mechanizmusai a 2006/970/Euratom határozat II. mellékletének a) része szerint;

3. cikk

Titoktartás

A támogatási megállapodásban, a kijelölési okmányban vagy a szerződésben megállapított feltételekre figyelemmel a Bizottság és a résztvevők a számukra bizalmasként megjelölt adatokat, ismereteket és dokumentumokat kötelesek bizalmasan kezelni.

II. FEJEZET

RÉSZVÉTEL

4. cikk

A fúziósenergiai kutatásokra vonatkozó egyedi szabályok

Az ezen fejezetben megállapított szabályokat a IV. fejezetbeli „Fúziósenergiai kutatások” tematikus területhez tartozó tevékenységekre megállapított egyedi szabályok sérelme nélkül kell alkalmazni.

1. SZAKASZ

Minimumfeltételek

5. cikk

Általános elvek

(1) A valamely tagállamban, társult országban vagy harmadik országban székhellyel rendelkező vállalkozások, egyetemek, kutatóközpontok és egyéb jogalanyok részt vehetnek a közvetett cselekvésekben, amennyiben az ebben a fejezetben megállapított minimumfeltételek teljesülnek, ideértve a 11. cikk alapján meghatározott bármely feltételt is.

Az 6. vagy 8. cikkben említett olyan közvetett cselekvések esetén azonban, amelyekben a minimumfeltételek tagállamban székhellyel rendelkező jogalany részvétele nélkül is teljesíthetők, a közvetett cselekvésnek támogatnia kell a Szerződés 1. és 2. cikkében meghatározott célkitűzések megvalósítását.

(2) Az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontja (a továbbiakban: KKK) a tagállamokban székhellyel rendelkező jogalanyokkal megegyező módon, velük azonos jogokkal és kötelezettségekkel vehet részt a közvetett cselekvésekben.

6. cikk

Minimumfeltételek

(1) A közvetett cselekvésekre vonatkozó minimumfeltételek a következők:

a) a cselekvésben legalább három jogalanynak kell részt vennie, amelyek mindegyikének székhelye tagállamban vagy társult országban van, és amelyek közül egyiknek a székhelye sincs ugyanabban a tagállamban vagy társult államban, mint bármely másiké;

b) a 7. cikk értelmében mindhárom jogalanynak egymástól függetlennek kell lennie.

(2) Az (1) bekezdés a) pontja alkalmazásában, ha a résztvevők egyike a KKK vagy valamely európai érdekű nemzetközi szervezet vagy a közösségi jog alapján létrehozott jogalany, akkor úgy kell tekinteni, hogy székhelye az ugyanazon cselekvés többi résztvevőjének székhelye szerinti tagállamoktól vagy társult országoktól eltérő tagállamban vagy társult országban van.

7. cikk

Függetlenség

(1) Két jogalany egymástól függetlennek tekintendő, ha egyik sem gyakorol közvetlen vagy közvetett ellenőrzést a másik felett, és a két jogalany nem áll ugyanazon közvetlen vagy közvetett ellenőrzés alatt.

(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában az ellenőrzés különösen a következő formák valamelyikét öltheti:

a) az adott jogalany esetében a kibocsátott részvények névértéke több mint 50 %-ának vagy az adott jogalanyban a részvényesi, illetve tulajdonosi szavazatok többségének közvetlen vagy közvetett birtoklása;

b) a jogalanyban a döntéshozatali jogkör de facto vagy de jure közvetett vagy közvetlen birtoklása.

(3) A jogalanyok között fennálló következő viszonyok azonban önmagukban nem tekintendők ellenőrzésnek:

a) a kibocsátott részvények névértékének több mint 50 %-át vagy a részvényesi, illetve tulajdonosi szavazatok többségét közvetlen vagy közvetett módon ugyanazon állami befektetési társaság, intézményi befektető vagy kockázatitőke-társaság birtokolja;

b) az adott jogalanyok felett ugyanazon közszervezet gyakorolja a tulajdonosi vagy a felügyeleti jogokat.

8. cikk

Koordinációs és támogatási cselekvések, valamint a kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató cselekvések

A koordinációs és támogatási tevékenységekben, valamint a kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató tevékenységekben minimumfeltételként legalább egy jogalanynak részt kell vennie.

Az első bekezdés nem alkalmazandó azokra a cselekvésekre, amelyek célja a kutatási tevékenységek koordinálása.

9. cikk

Egyedüli résztvevő

Ha a közvetett cselekvés minimumfeltételeit olyan jogalanyok teljesítik, amelyek együttesen egyetlen jogalanyt alkotnak, akkor ez utóbbi egyedüli résztvevője lehet a közvetett cselekvésnek, feltéve hogy székhelye tagállamban vagy társult országban van.

10. cikk

Nemzetközi szervezetek és harmadik országban székhellyel rendelkező jogalanyok

Az e fejezetben előírt minimumfeltételek és az egyedi programokban vagy a vonatkozó munkaprogramokban meghatározott további feltételek teljesülése esetén a közvetett cselekvések nyitva állnak a nemzetközi szervezetek és a harmadik országban székhellyel rendelkező jogalanyok részvétele előtt.

11. cikk

További feltételek

Az e fejezetben előírt minimumfeltételeken túlmenően az egyedi programok és a munkaprogramok további feltételeket írhatnak elő a résztvevők minimális számára vonatkozóan.

Az egyedi programok és a munkaprogramok a közvetett cselekvés jellegének és céljainak függvényében előírhatnak további feltételeket a résztvevők típusára és, adott esetben, székhelyére vonatkozóan is.

2. SZAKASZ

Eljárások

1. alszakasz

Pályázati felhívások

12. cikk

Pályázati felhívások

(1) A Bizottság a vonatkozó egyedi programokban és munkaprogramokban meghatározott követelményekkel összhangban pályázati felhívásokat ad ki közvetett cselekvésekre.

A végrehajtási szabályokban előírt közzétételen kívül a Bizottság a pályázati felhívásokat a hetedik keretprogram internetes oldalain, egyedi információs csatornákon, valamint a tagállamok és a társult országok által létrehozott nemzeti kapcsolattartási pontokon keresztül teszi közzé.

(2) A pályázati felhívásban a Bizottság szükség esetén megjelöli, ha a pályázók nem kötelesek konzorcium-megállapodást kötni.

(3) A pályázati felhívásokban világos céloknak kell szerepelniük annak biztosítása érdekében, hogy a pályázók ne pályázzanak feleslegesen.

13. cikk

Kivételek

A Bizottság nem ír ki pályázati felhívást:

a) a végrehajtási szabályokkal összhangban az egyedi programokban vagy – ha az egyedi program lehetővé teszi a munkaprogramokban kedvezményezettek megnevezését – a munkaprogramokban megnevezett jogalanyok által végrehajtandó koordinációs és támogatási cselekvésekre;

b) a költségvetési rendeletben előírt közbeszerzési eljárás szabályainak hatálya alá tartozó árubeszerzés vagy szolgáltatás céljára szolgáló koordinációs és támogatási tevékenységekre;

c) független szakértők kijelölésével kapcsolatos koordinációs és támogatási tevékenységekre;

d) egyéb olyan tevékenységek, amelyek esetében ezt a költségvetési rendelet vagy a végrehajtási szabályok előírják.

2. alszakasz

A pályázatok értékelése és kiválasztása és a támogatások odaítélése

14. cikk

Értékelés, kiválasztás és a támogatások odaítélése

(1) A Bizottság a pályázati felhívásra benyújtott pályázatokat – az értékelési elvek, a kiválasztási és támogatás-odaítélési kritériumok alapján értékeli.

A kritériumok a kiválóságra, a hatásra és végrehajtásra vonatkoznak. E kereteken belül a munkaprogram meghatározza az értékelés és a kiválasztás kritériumait, és további követelményeket, súlyozásokat és küszöböket állapíthat meg, vagy további részleteket határozhat meg a kritériumok alkalmazására vonatkozóan.

(2) Nem választható ki az a pályázat, amely alapvető etikai elveket sért, vagy nem felel meg az egyedi programban, a munkaprogramban vagy a pályázati felhívásban meghatározott feltételeknek. Az ilyen pályázatok az értékelési, a kiválasztási és az odaítélési eljárásokból bármikor kizárhatók.

(3) Az pályázatokat az értékelés eredményeinek megfelelően rangsorolni kell. A finanszírozásra vonatkozó döntéseket e rangsor alapján kell meghozni.

15. cikk

A benyújtás, az értékelés, a kiválasztás és a szerződés-odaítélés eljárásai

(1) Ha a pályázati felhívás kétlépcsős értékelési eljárást ír elő, akkor az értékelés második szakaszában csak azok a pályázatok vesznek részt, amelyek bizonyos korlátozott számú kritérium alapján történő értékelés eredményeként az első szakaszban megfelelőnek bizonyultak.

(2) Ha a pályázati felhívás kétlépcsős benyújtási eljárást ír elő, akkor a második szakaszban csak azok a pályázók kapnak felhívást részletes pályázat benyújtására, amelyek pályázata megfelelt az első szakaszbeli értékelésen.

Valamennyi pályázót a lehető legrövidebb időn belül tájékoztatják az első szakaszbeli értékelés eredményeiről.

(3) A Bizottság elfogadja és közzéteszi a pályázatok benyújtására vonatkozó eljárás, valamint a kapcsolódó értékelési, kiválasztási és szerződés-odaítélési eljárások szabályait, és útmutatásokat tesz közzé a pályázók számára, beleértve az értékelőknek szánt iránymutatást is. Meghatározza különösen a pályázatok benyújtására vonatkozó kétlépcsős eljárás részletes szabályait (többek között az első szakaszbeli pályázatok, valamint a második szakaszbeli részletes pályázatok hatálya és jellege tekintetében), valamint a kétlépcsős értékelési eljárás szabályait.

A Bizottság tájékoztatást nyújt és meghatározza a jogorvoslati eljárásokat a pályázók számára.

(4) A Bizottság szabályokat fogad el és tesz közzé annak biztosítására, hogy a közvetett cselekvések résztvevői létezésének, jogállásának és pénzügyi kapacitásának ellenőrzése következetes módon történjék.

A Bizottság nem ismétli meg az ellenőrzést, kivéve abban az esetben, ha megváltozik az érintett résztvevő helyzete.

16. cikk

Független szakértők kijelölése

(1) A Bizottság független szakértőket jelöl ki a pályázatok értékelésének segítésére.

A 13. cikkben említett koordinációs és támogatási tevékenységek esetében független szakértőket csak akkor kell kijelölni, ha azt a Bizottság helyénvalónak ítéli.

(2) A független szakértőket a nekik szánt feladatok ellátásához szükséges képességeik és ismereteik alapján kell kiválasztani. Amennyiben a független szakértőknek minősített információkkal kell dolgozniuk, úgy kinevezésükhöz elő kell írni a megfelelő biztonsági ellenőrzés elvégzését.

A független szakértőket az alkalmas jelöltek jegyzékének összeállítása céljából magánszemélyeknek kiírt pályázati felhívások, valamint az érintett szervezetek – például nemzeti kutatóügynökségek, kutatási intézmények vagy vállalkozások – részére kibocsátott felhívások alapján kell meghatározni és kiválasztani.

Ha szükségesnek ítéli meg, a Bizottság a jegyzékekben nem szereplő, de megfelelő szaktudással rendelkező személyt is felkérhet.

Megfelelő intézkedéseket kell tenni annak érdekében, hogy független szakértői csoportok kijelölésekor a nemek között ésszerű egyensúly álljon fenn.

(3) Független szakértő kijelölésekor a Bizottság megtesz minden szükséges lépést annak biztosítására, hogy a szakértő részéről a véleményezésre szánt üggyel kapcsolatban ne álljon fenn összeférhetetlenség.

(4) A Bizottság kijelölésiokmány-mintát (a továbbiakban: kijelölési okmány) fogad el, amely nyilatkozatot tartalmaz arról, hogy a szakértő részéről a kijelöléskor nem áll fenn összeférhetetlenség, valamint arról, hogy a szakértő vállalja, hogy tájékoztatja a Bizottságot, ha a véleményezés vagy feladatai elvégzése során összeférhetetlenség merül fel. A Bizottság a Közösség nevében minden független szakértővel külön-külön kijelölési okmányt hoz létre.

(5) A Bizottság a megfelelő médiumokban évente egyszer közzéteszi azon független szakértők jegyzékét, akik a keretprogramban és az egyedi programokban közreműködtek.

3. alszakasz

Végrehajtás és támogatási megállapodások

17. cikk

Általános rendelkezések

(1) A résztvevők végrehajtják a közvetett cselekvést, és ennek érdekében minden szükséges és ésszerű intézkedést megtesznek. Ugyanazon közvetett tevékenység résztvevői a Közösséggel szembeni együttes és egyetemleges felelősséggel végzik a munkát.

(2) A Bizottság a 18. cikk (8) bekezdésében előírt minta alapján, az érintett finanszírozási rendszer jellemzőinek figyelembevételével elkészíti a Közösség és a résztvevők közötti támogatási megállapodást.

(3) A résztvevők nem vállalhatnak a támogatási megállapodással összeegyeztethetetlen kötelezettségeket.

(4) Ha valamely résztvevő nem teljesíti kötelezettségeit a közvetett cselekvés technikai végrehajtása tekintetében, a többi résztvevő akkor is kiegészítő közösségi hozzájárulás nélkül köteles teljesíteni a támogatási megállapodást, kivéve, ha a Bizottság ez alól kifejezetten felmentést ad.

(5) Ha egy cselekvés végrehajtása ellehetetlenül vagy a résztvevők azt nem hajtják végre, a Bizottság gondoskodik a cselekvés megszüntetéséről.

(6) A résztvevők kötelesek gondoskodni arról, hogy a Bizottság értesüljön minden olyan eseményről, amely hatással lehet a közvetett cselekvés végrehajtására vagy a Közösség érdekeire.

(7) Ha a támogatási megállapodás erről rendelkezik, a közvetett cselekvés résztvevői az elvégzendő munka egyes elemeit alvállalkozásban harmadik felekre bízhatják.

(8) A Bizottság jogorvoslati eljárásokat dolgoz ki a résztvevők számára.

18. cikk

A támogatási megállapodásba foglalandó általános rendelkezések

(1) A támogatási megállapodás a 2006/970/Euratom határozattal, e rendelettel, a költségvetési rendelettel és a végrehajtási szabályokkal, valamint a közösségi jog általános elveivel összhangban meghatározza a résztvevőknek a Közösséggel szemben fennálló jogait és kötelezettségeit.

A támogatási megállapodás ugyanezen feltételekkel összhangban meghatározza azon jogalanyok jogait és kötelezettségeit is, amelyek a közvetett cselekvés végrehajtása során válnak résztvevővé.

(2) A támogatási megállapodás adott esetben meghatározza, hogy a közösségi pénzügyi hozzájárulás mely része alapul a támogatható költségek megtérítésén, és mely része átalányfinanszírozáson (ideértve az egységre vetített költségskálát is) vagy átalányösszegeken.

(3) A támogatási megállapodás meghatározza, hogy a konzorcium összetételében bekövetkező mely változások teszik szükségessé versenyfelhívás előzetes közzétételét.

(4) A támogatási megállapodásban elő kell írni, hogy a résztvevők az adott közvetett cselekvés végrehajtásával kapcsolatban rendszeresen jelentést nyújtsanak be a Bizottság számára az elért eredményekről.

(5) A támogatási megállapodás adott esetben előírhatja, hogy a Bizottságot előzetesen értesíteni kell az új információk és jogok tulajdonjogának harmadik félre történő átruházására irányuló esetleges szándékról.

(6) Ha a támogatási megállapodás a résztvevők számára olyan cselekvések elvégzését írja elő, amelyek harmadik felek javát szolgálják, a résztvevők kötelesek ezt széles körben nyilvánosságra hozni, és a harmadik feleket átlátható, méltányos és részrehajlástól mentes módon meghatározni, értékelni és kiválasztani. Ha a munkaprogram előírja, a támogatási megállapodás kritériumokat állapít meg e harmadik felek kiválasztására. A Bizottság a harmadik felek kiválasztásával szemben fenntartja a kifogásolás jogát.

(7) A Bizottság e rendelettel összhangban és a tagállamokkal szoros együttműködésben kidolgozza a támogatási megállapodás mintáját. Amennyiben szükségesnek bizonyul a támogatási megállapodás mintájának jelentős módosítása, úgy a Bizottság, a tagállamokkal szoros együttműködésben, azt megfelelő módon felülvizsgálja.

(8) A támogatási megállapodás mintájának tükröznie kell a Kutatók Európai Chartájában és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexében megállapított általános elveket. Adott esetben ki kell terjednie az oktatással minden szinten fennálló szinergiákra; a tudományos kérdésekről és a kutatási eredményekről a kutatók közösségén kívül, a széles közvélemény részvételével folytatandó párbeszéd előmozdítására való készségre és képességre; a nők kutatásban történő részvételét és szerepét fokozó tevékenységekre; valamint a kutatás társadalmi-gazdasági vonatkozásaival foglalkozó tevékenységekre.

(9) A támogatási megállapodás mintája előírja, hogy a Bizottság vagy bármely általa felhatalmazott képviselő, valamint a Számvevőszék felügyeletet és pénzügyi ellenőrzést gyakorol.

(10) A támogatási megállapodásban meg lehet határozni azokat a határidőket, amelyeken belül a résztvevőknek meg kell tenniük az ebben a rendeletben említett értesítéseket.

19. cikk

A hozzáférési jogokra, a felhasználásra és a terjesztésre vonatkozó rendelkezések

(1) A támogatási megállapodásban meg kell határozni az egyes résztvevők hozzáférési jogokkal, felhasználással és terjesztéssel összefüggő jogait és kötelezettségeit, amennyiben ez a rendelet ezeket a jogokat és kötelezettségeket nem szabályozza.

Ebből a célból a támogatási megállapodásban elő kell írni, hogy a résztvevők kötelesek a Bizottságnak tervet benyújtani az új információk és jogok felhasználásáról és terjesztéséről.

(2) A támogatási megállapodás meghatározhatja azokat a feltételeket, amelyek alapján a résztvevők kifogással élhetnek az új információk és jogok felhasználásának és terjesztésének a Bizottság egyes, felhatalmazással rendelkező képviselői által történő technológiai ellenőrzésével szemben.

20. cikk

A megszűnésre vonatkozó rendelkezések

A támogatási megállapodásban meg kell határozni a megállapodás teljes vagy részleges megszűnésének lehetséges indokait, különösen e rendelet megsértése, a teljesítés elmaradása és szerződésszegés esetén, és meg kell határozni, hogy milyen következményekkel jár a többi résztvevőre nézve, ha valamely résztvevő nem teljesíti a kötelezettségeit.

21. cikk

Egyedi rendelkezések

(1) A meglévő kutatási infrastruktúra és adott esetben az új kutatási infrastruktúra támogatását szolgáló közvetett cselekvések esetében a támogatási megállapodás tartalmazhat olyan, titoktartásra, közzétételre, hozzáférési jogokra és kötelezettségvállalásokra vonatkozó egyedi rendelkezéseket, amelyek érinthetik az infrastruktúra felhasználóit.

(2) A kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató közvetett cselekvések esetében a támogatási megállapodás meghatározhat a cselekvés által kedvezményezett kutatókra vonatkozó, titoktartással, hozzáférési jogokkal és kötelezettségvállalásokkal kapcsolatos egyedi rendelkezéseket.

(3) A tagállamok védelmi érdekeinek szavatolása érdekében a támogatási megállapodás a Szerződés 24. cikke értelmében, adott esetben, egyedi rendelkezéseket határozhat meg a titoktartás, az információ minősítése, a hozzáférési jogok, az új információk és jogok tulajdonjogának átruházása és azok felhasználása vonatkozásában is.

22. cikk

Aláírás és csatlakozás

A támogatási megállapodás a koordinátor és a Bizottság aláírásával lép hatályba.

A támogatási megállapodás minden olyan résztvevőre alkalmazandó, amely formálisan csatlakozott hozzá.

4. alszakasz

Konzorciumok

23. cikk

Konzorciummegállapodások

(1) Ha a pályázati felhívás másként nem rendelkezik, a közvetett cselekvés valamennyi résztvevője megállapodást (a továbbiakban: konzorciummegállapodás) köteles kötni, többek között az alábbiak szabályozására:

a) a konzorcium belső szervezete;

b) a közösségi pénzügyi hozzájárulás elosztása;

c) a terjesztésre, a felhasználásra és hozzáférési jogokra vonatkozó, III. fejezetben foglalt szabályokat, valamint a támogatási megállapodás vonatkozó rendelkezéseit kiegészítő szabályok;

d) a belső viták rendezése, beleértve a hatáskörrel való visszaélés eseteit;

e) a résztvevők közötti, a felelősségre, a kártérítésre és a titoktartásra vonatkozó megállapodások.

(2) A Bizottság iránymutatást hoz létre és tesz közzé azon főbb kérdésekre vonatkozóan, amelyekre a felek a konzorciummegállapodásokban kitérhetnek.

24. cikk

Koordinátor

(1) A közvetett cselekvésben részt venni kívánó jogalanyok koordinátort jelölnek ki maguk közül a következő feladatoknak e rendelettel, a költségvetési rendelettel, a végrehajtási szabályokkal és a támogatási megállapodással összhangban történő ellátására:

a) annak ellenőrzése, hogy a közvetett cselekvés résztvevői teljesítik-e kötelezettségeiket;

b) annak ellenőrzése, hogy a támogatási megállapodásban megjelölt jogalanyok eleget tesznek-e a támogatási megállapodáshoz történő csatlakozás szükséges alaki követelményeinek;

c) a közösségi pénzügyi hozzájárulás átvétele és szétosztása a konzorciummegállapodással és a támogatási megállapodással összhangban;

d) a közösségi pénzügyi hozzájárulás szempontjából lényeges nyilvántartások és pénzügyi elszámolások vezetése, valamint a Bizottság tájékoztatása a közösségi pénzügyi hozzájárulásnak a 23. cikk (1) bekezdésének b) pontjával és a 35. cikkel összhangban való szétosztásáról;

e) a résztvevők közötti hatékony és korrekt párbeszéd érdekében közvetítői szerep vállalása, valamint rendszeres jelentéstétel a résztvevőknek és a Bizottságnak a projekt előrehaladásáról.

(2) A koordinátor személyét a támogatási megállapodásban kell megjelölni.

Új koordinátor kijelöléséhez a Bizottság írásos jóváhagyása szükséges.

25. cikk

A konzorcium változásai

(1) A közvetett cselekvések résztvevői a konzorciummegállapodás megfelelő rendelkezéseivel összhangban megállapodhatnak új résztvevő felvételéről, vagy valamely meglévő résztvevő eltávolításáról.

(2) A folyamatban lévő cselekvéshez csatlakozó jogalany köteles csatlakozni a támogatási megállapodáshoz.

(3) Egyedi esetekben, amennyiben a támogatási megállapodás előírja, a konzorcium versenyfelhívást tesz közzé, és ezt konkrét tájékoztatási támogató eszközök, különösen a hetedik keretprogram internetes oldalai, szakmai sajtótermékek és kiadványok, valamint a tagállamok és a társult országok által a tájékoztatás és támogatás céljából létrehozott nemzeti kapcsolattartási pontok felhasználásával széles körben hirdeti.

A konzorcium a pályázatokat a 14., illetve a 16. cikkben előírt elvek alapján az eredeti cselekvésre irányadó kritériumok szerint, a konzorcium által kijelölt független szakértők segítségével értékeli.

(4) A konzorcium bármely, az összetétele megváltoztatására irányuló javaslatról értesíti a Bizottságot, amely az értesítéstől számított 45 napon belül kifogással élhet.

Ha az összetétel megváltoztatására a konzorcium a támogatási megállapodás más olyan módosításaival együtt tesz javaslatot, amelyek közvetlenül nem függnek össze az összetétel megváltoztatásával, akkor ezekhez a változtatásokhoz a Bizottság írásos jóváhagyása szükséges.

5. alszakasz

A programok és a közvetett cselekvések nyomon követése és értékelése, információszolgáltatás

26. cikk

Nyomon követés és értékelés

(1) A Bizottság a 18. cikk (4) bekezdése értelmében benyújtott, az elért eredményekről szóló rendszeres jelentések alapján ellenőrzi a közvetett cselekvések végrehajtását.

A Bizottság különösen a 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdése értelmében benyújtott, az új információk és jogok felhasználására és terjesztésére vonatkozó tervek végrehajtását követi nyomon.

Ehhez a Bizottság igénybe veheti a 16. cikkel összhangban kijelölt független szakértők segítségét.

(2) A Bizottság létrehoz és fenntart egy olyan információs rendszert, amely eredményes és összehangolt nyomon követést tesz lehetővé a keretprogram során.

A 3. cikkre is figyelemmel, a Bizottság minden megfelelő médiumban tájékoztatást nyújt a finanszírozott projektekről.

(3) A 2006/970/Euratom határozat 6. cikkében említett nyomon követés és értékelés az ezen rendelet alkalmazásához kapcsolódó szempontokat is magában foglal, valamint kitér a hatodik keretprogrammal összehasonlítva a költségkalkulációs rendszerben bekövetkezett változások költségvetési hatásaira és a résztvevők adminisztratív terheit érintő hatásaira.

(4) A Bizottság a hetedik keretprogramban és annak egyedi programjában előírt értékelés segítésére, valamint – amennyiben szükséges – a korábbi keretprogramok értékelésére a 16. cikkel összhangban független szakértőket jelöl ki.

(5) Továbbá, a Bizottság a 16. cikkel összhangban kijelölt független szakértőkből csoportokat állíthat fel a közösségi kutatáspolitika megtervezésével és végrehajtásával kapcsolatos tanácsadásra.

27. cikk

Rendelkezésre bocsátandó információ

(1) Kellő tekintettel a 3. cikkre, a Bizottság kérésre bármely tagállam vagy társult ország rendelkezésére bocsát bármely, valamely közvetett cselekvés keretében elvégzett munkából eredő új információkkal és joggal kapcsolatos, a Bizottság birtokában lévő hasznos információt, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:

a) a kérdéses információ közérdeket szolgál;

b) a résztvevők nem szolgáltattak alapos és elegendő indokot a kérdéses információ visszatartására.

(2) Az (1) bekezdés alapján adott tájékoztatás semmilyen körülmények között nem jelenti a Bizottság vagy a résztvevők bármely jogának vagy kötelezettségének a tájékoztatás címzettjére történő átruházását.

A tájékoztatás címzettje mindazonáltal köteles a kapott információt bizalmasan kezelni, kivéve ha a kérdéses információ nyilvánosságra kerül, vagy a résztvevők azt nyilvánosságra hozzák, vagy ha a kérdéses információt a bizalmasságra vonatkozó korlátozás nélkül bocsátották a Bizottság rendelkezésére.

3. SZAKASZ

Közösségi pénzügyi hozzájárulás

1. alszakasz

Finanszírozási jogosultság és a támogatás formái

28. cikk

Finanszírozási jogosultság

(1) Közösségi pénzügyi hozzájárulásban részesülhetnek a közvetett cselekvésben részt vevő alábbi jogalanyok:

a) bármely, tagállamban vagy társult országban székhellyel rendelkező vagy a közösségi jog alapján alapított jogalany;

b) bármely, európai érdekű nemzetközi szervezet;

(2) Az európai érdekű nemzetközi szervezettől eltérő nemzetközi szervezet, illetőleg nem társult harmadik országban székhellyel rendelkező jogalany részvétele esetén akkor adható közösségi pénzügyi hozzájárulás, ha a következő feltételek legalább egyike teljesül:

a) a hozzájárulás lehetőségéről az egyedi program vagy a vonatkozó munkaprogram rendelkezik;

b) a hozzájárulás alapvető fontosságú a közvetett cselekvés végrehajtásához;

c) a finanszírozásról a Közösség és a jogalany székhelye szerinti ország között fennálló kétoldalú tudományos és technológiai megállapodás vagy bármely más egyezség rendelkezik.

29. cikk

A támogatás formái

A 2006/970/Euratom határozat II. mellékletének a) részében meghatározott támogatásokra irányuló közösségi pénzügyi hozzájárulásnak a támogatható költségek teljes vagy részleges megtérítésén kell alapulnia.

A közösségi pénzügyi hozzájárulás öltheti ugyanakkor átalányfinanszírozás (ideértve az egységköltségek táblázatát is) vagy átalányösszegek szerinti finanszírozás formáját is, és a támogatható költségek megtérítése átalányfinanszírozással és átalányösszegekkel együttesen is alkalmazható. A közösségi pénzügyi hozzájárulás ösztöndíj vagy díj formájában is adható.

A munkaprogramokban és a pályázati felhívásokban meg kell határozni a támogatásnak az érintett cselekvésekben alkalmazandó formáit.

30. cikk

A támogatható költségek megtérítése

(1) A támogatásokkal finanszírozott közvetett cselekvésekhez a résztvevők társfinanszírozást kötelesek biztosítani.

A támogatható költségek megtérítéseként nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás nem eredményezhet nyereséget.

(2) A bevételeket a cselekvés végrehajtásának lezárulásakor figyelembe kell venni a támogatás kiszámításához.

(3) A közvetett cselekvés végrehajtása során felmerülő költségek akkor minősülnek támogathatónak, ha megfelelnek valamennyi következő követelménynek:

a) ténylegesek;

b) a cselekvés időtartama alatt merültek fel, kivéve a zárójelentések költségeit, ha erről a támogatási megállapodás külön rendelkezik;

c) megállapításuk a résztvevő rendes számviteli és gazdálkodási elvei és gyakorlata szerint történt, és kizárólag a közvetett cselekvés célkitűzéseinek és várt eredményeinek elérése érdekében, a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elveit szem előtt tartva kerültek felhasználásra;

d) szerepelnek a résztvevő könyvelésében, valamint harmadik fél hozzájárulása esetén szerepelnek a harmadik fél könyvelésében;

e) nem tartalmaznak nem támogatható költségeket, különösen azonosítható közvetett adókat – a hozzáadottérték-adót is ideértve –, illetékeket, fizetendő kamatokat, lehetséges jövőbeni veszteségekre és díjakra képzett tartalékokat, árfolyamveszteségeket, a tőkehozamhoz kapcsolódó költségeket, más közösségi projektben elszámolt, felmerült vagy megtérített költségeket, adósság- és adósságszolgálati terheket, túlzott vagy meggondolatlan kiadásokat és egyéb olyan költségeket, amelyek nem felelnek meg az a)–d) pontban említett feltételeknek.

Az a) pont alkalmazásában átlagos személyzeti költségek akkor vehetők figyelembe, ha megfelelnek a résztvevőnél alkalmazott gazdálkodási elveknek és számviteli gyakorlatnak, és nem térnek el jelentősen a tényleges költségektől.

(4) A közösségi pénzügyi hozzájárulást a teljes közvetett cselekvés költségeire vetítve kell kiszámítani, megtérítésének azonban az egyes résztvevők által bejelentett költségeken kell alapulnia.

31. cikk

Közvetlen támogatható költségek és közvetett támogatható költségek

(1) A támogatható költségeket a cselekvéshez közvetlenül társítható költségek (a továbbiakban: közvetlen támogatható költségek) és adott esetben a cselekvéshez közvetlenül nem társítható, de a cselekvéshez társítható közvetlen támogatható költségekkel közvetlen összefüggésben felmerülő költségek (a továbbiakban: közvetett támogatható költségek) alkotják.

(2) A résztvevők költségeinek megtérítése közvetlen és közvetett támogatható költségeik alapján történik.

A résztvevők – a 30. cikk (3) bekezdése c) pontjának megfelelően – jogalanyiságuk szintjén egyszerűsített módszert alkalmazhatnak a közvetett támogatható költségeik kiszámítására, amennyiben ez összhangban áll rendes számviteli és gazdálkodási elveikkel és gyakorlatukkal. Az e tekintetben követendő elveket a támogatási megállapodás mintája tartalmazza.

(3) A támogatási megállapodás – különösen koordinációs és támogatási tevékenységek, valamint adott esetben kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató tevékenységek esetében – előírhatja, hogy a közvetett támogatható költségek megtérítése az alvállalkozói szerződésekre fordított közvetlen támogatható költségek nélkül számított közvetlen támogatható költségek egy meghatározott maximális százalékára korlátozandó.

(4) A (2) bekezdéstől eltérve, a közvetett támogatható költségek fedezésére a résztvevő választhatja az alvállalkozói szerződésekre fordított közvetlen támogatható költségek nélkül vagy a harmadik felek költségeinek megtérítése nélkül számított összes közvetlen támogatható költsége átalányát.

A Bizottság a költségvetési rendelettel és annak végrehajtási szabályaival összhangban, az érintett tényleges közvetett költségek lehető legpontosabb közelítése alapján megállapítja a megfelelő átalányokat.

(5) Azok a nonprofit közjogi szervezetek, közép- és felsőfokú oktatási intézmények, kutatószervezetek és KKV-k, amelyek az érintett tevékenységre vonatkozó tényleges közvetett költségeiket nem tudják bizonyossággal meghatározni, azokban az esetekben, amikor olyan finanszírozási rendszerekben vesznek részt, amelyek a 32. cikkben említett kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységeket foglalnak magukban, a 2010. január 1-je előtt lezáruló pályázati felhívások keretében odaítélt támogatások esetében választhatják az összes közvetlen támogatható költség 60 %-ának megfelelő átalányértéket.

A (2) bekezdésben említett általános elv teljes körű alkalmazására való áttérés megkönnyítése céljából a Bizottság a 2009. december 31-e után lezáruló pályázati felhívások keretében odaítélt támogatások esetében is megállapítja az átalányérték megfelelő szintjét, amely az érintett tényleges közvetett költségek közelítése, de nem kevesebb mint 40 %. Ez az érintett tevékenységre vonatkozó tényleges közvetett költségeiket bizonyossággal meghatározni nem tudó nonprofit közjogi szervezetek, közép- és felsőfokú oktatási intézmények, kutatószervezetek, valamint KKV-k részvételének értékelésén alapul.

(6) A támogatási megállapodás mintájának valamennyi átalányértéket tartalmaznia kell.

32. cikk

A támogatás felső korlátja

(1) Kutatási és technológiafejlesztési tevékenység esetén a közösségi pénzügyi hozzájárulás az összes támogatható költség legfeljebb 50 %-át fedezheti.

A nonprofit közjogi szervezetek, a közép- és felsőfokú oktatási intézmények, a kutatószervezetek és a KKV-k esetén azonban a közösségi pénzügyi hozzájárulás az összes támogatható költség legfeljebb 75 %-át fedezheti.

(2) Demonstrációs tevékenység esetén a közösségi pénzügyi hozzájárulás az összes támogatható költség legfeljebb 50 %-át fedezheti.

(3) Koordinációs és támogatási tevékenységgel, valamint kutatók képzésére és karrierfejlesztésére irányuló tevékenységgel támogatott tevékenység esetén a közösségi pénzügyi hozzájárulás az összes támogatható költség legfeljebb 100 %-át fedezheti.

(4) Az irányítási tevékenységek esetében – a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolásokat is beleértve –, valamint az (1), (2) és (3) bekezdésben nem szabályozott egyéb tevékenységek esetében a közösségi pénzügyi hozzájárulás az összes támogatható költség legfeljebb 100 %-át fedezheti.

Az első albekezdésben említett egyéb tevékenységek közé tartozik többek között a kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató finanszírozási rendszerek hatálya alá nem tartozó tevékenységek keretében végzett képzés, a koordináció, a hálózatépítés és a terjesztés.

(5) Az (1)–(4) bekezdés alkalmazásában a közösségi pénzügyi hozzájárulás meghatározásakor a támogatható költségeket és a bevételeket kell figyelembe venni.

(6) Az (1)–(5) bekezdés adott esetben olyan közvetett cselekvésekre is alkalmazandó, amelyek teljes egészükben átalányfinanszírozás vagy átalányösszegek szerinti finanszírozás formájában részesülnek közösségi támogatásban.

33. cikk

A támogatható költségek jelentése és ellenőrzése

(1) A támogatható költségekről, az előfinanszírozás kamatjövedelméről és az érintett közvetett cselekvéssel összefüggésben felmerülő bevételekről, valamint adott esetben a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolásokról szabályos időközönként jelentést kell benyújtani a Bizottságnak, a költségvetési rendelettel és a végrehajtási szabályokkal összhangban.

A jelentésben meg kell jelölni és – adott esetben – a cselekvés végeztével igazolással meg kell erősíteni a kérdéses cselekvéshez kapcsolódó társfinanszírozás meglétét.

(2) A költségvetési rendelettől és a végrehajtási szabályoktól eltérve, a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolás kizárólag akkor kötelező, ha a résztvevő számára a közvetett cselekvés tekintetében teljesített időközi kifizetések és egyenlegkifizetések teljes összege 375 000 EUR vagy meghaladja azt.

A 2 éves vagy annál rövidebb időtartamú közvetett cselekvések esetében azonban nem kell egynél több igazolást kérni a résztvevőtől a projekt végén a pénzügyi kimutatásokra vonatkozóan.

Nincs szükség a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolásokra a teljes egészében átalányösszegek vagy átalányfinanszírozás révén megtérített közvetett cselekvések esetében.

(3) A közjogi szervezetek, a kutatószervezetek és a közép- és felsőfokú oktatási intézmények az (1) bekezdésben előírt, a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolást arra jogosult köztisztviselővel is elkészíttethetik.

34. cikk

Kiválósági hálózatok

(1) A kiválósági hálózatoknak nyújtandó támogatás formáit a munkaprogramban kell meghatározni.

(2) Amennyiben a kiválósági hálózatoknak nyújtandó közösségi pénzügyi hozzájárulás átalányösszeg formájában történik, azt a kiválósági hálózatban részt vevő kutatók száma és a cselekvés időtartama alapján kell kiszámítani. Az átalányösszeg kiszámításához évente és kutatónként 23 500 EUR egységösszeget kell figyelembe venni.

Az egységösszeget a Bizottság a költségvetési rendelettel és a végrehajtási szabályokkal összhangban igazítja ki.

(3) A munkaprogramnak meg kell határoznia az átalányösszeg legnagyobb összegének kiszámításához maximálisan figyelembe vehető résztvevő- és kutatószámot. A kiválósági hálózatban ugyanakkor adott esetben a pénzügyi hozzájárulás összegének meghatározásához előírt maximumnál több résztvevő is részt vehet.

(4) A folyósítás részletekben történik.

A részleteket a közös munkaprogram végrehajtásában elért előrehaladás szerint, a kutatási erőforrások és kapacitások integráltságának a konzorciummal közösen megállapított és a támogatási megállapodásban előírt teljesítési mutatók segítségével történő mérése alapján kell folyósítani.

2. alszakasz

Kifizetés, szétosztás, behajtás és garanciák

35. cikk

Kifizetés és szétosztás

(1) A közösségi pénzügyi hozzájárulást a koordinátoron keresztül, indokolatlan késedelem nélkül kell a résztvevőknek kifizetni.

(2) A koordinátor olyan nyilvántartást vezet, amelyből bármikor megállapítható, hogy a közösségi finanszírozásból az egyes résztvevők mekkora részt kaptak.

A koordinátor ezt az információt kérésre közli a Bizottsággal.

36. cikk

Behajtás

A Bizottság a költségvetési rendelettel összhangban behajtási határozatot hozhat.

37. cikk

Kockázatfedezési mechanizmus

(1) Az egyes résztvevők pénzügyi felelőssége – az (2) és (5) bekezdésre is figyelemmel – a saját tartozásukra korlátozódik.

(2) A Közösség számára fizetendő összegek behajtásának elmaradásával kapcsolatos kockázatok kezelése érdekében a Bizottság a melléklettel összhangban létrehoz egy résztvevői garanciaalapot (a továbbiakban: az Alap) és működteti azt.

Az Alap által eredményezett kamatjövedelmet hozzá kell adni az Alaphoz, és az kizárólag a melléklet 3. pontjában foglalt célokat szolgálhatja, a 4. pont sérelme nélkül.

(3) Egy támogatott közvetett cselekvés résztvevője által az Alap részére nyújtott hozzájárulás nem haladhatja meg a résztvevő számára nyújtandó közösségi pénzügyi hozzájárulás 5 %-át. A cselekvés végén az összeget, amellyel a résztvevő hozzájárult az Alaphoz, a koordinátoron keresztül vissza kell fizetni a résztvevőnek, a (4) bekezdésre is figyelemmel.

(4) Ha az Alap által eredményezett kamatjövedelem nem elégséges a Közösség számára fizetendő összegek fedezéséhez, a Bizottság a résztvevőnek visszafizetendő összegből levonhatja a résztvevőnek nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás legfeljebb 1 %-át.

(5) Az (4) bekezdésben említett levonás nem alkalmazandó a közjogi szervezetekre, a közvetett cselekvés azon résztvevőire, amelyek részvételéért tagállam vagy társult ország garanciát vállalt, valamint a közép- és felsőfokú oktatási intézményekre.

(6) A Bizottság kizárólag a koordinátorok és a közvetett cselekvésekhez 500 000 eurót meghaladó közösségi pénzügyi hozzájárulást kérvényező, a (2) bekezdésben említettektől eltérő résztvevők pénzügyi kapacitását ellenőrzi előzetesen, kivéve ha olyan kivételes körülmények állnak fenn, amikor a már rendelkezésre álló információk alapján joggal kétségbe vonható e résztvevők pénzügyi kapacitása.

(7) Az Alapot úgy kell tekinteni, hogy az elegendő garanciát jelent a költségvetési rendelet keretei között. A résztvevőktől nem lehet további garanciát vagy biztosítékot kérni vagy követelni.

III. FEJEZET

TERJESZTÉS, FELHASZNÁLÁS ÉS HOZZÁFÉRÉSI JOGOK

1. SZAKASZ

Új információk és jogok

38. cikk

A fúziósenergiai kutatásokra vonatkozó egyedi szabályok

Az ezen fejezetben megállapított szabályokat az ezen rendelet IV. fejezete által tartalmazott „Fúziósenergiai kutatások” tematikus területhez tartozó tevékenységekre megállapított egyedi szabályok sérelme nélkül kell alkalmazni.

1. alszakasz

Tulajdonjog

39. cikk

Az új információk és jogok tulajdonjoga

(1) A (3) bekezdésben említetteken kívüli közvetett cselekvések keretén belül végzett munkából származó új információk és jogok azon résztvevő tulajdonát képezik, amelynek munkájából ezen új információk és jogok származnak.

(2) Ha egy résztvevő alkalmazottja vagy egyéb személyzete jogosult igényt tartani az új információkkal és jogokkal kapcsolatos jogokra, a résztvevőnek biztosítania kell, hogy ezek a jogok a támogatási megállapodásban előírt kötelezettségeivel összeegyeztethető módon legyenek gyakorolhatók.

(3) Az új információk és jogok a Közösség tulajdonát képezik:

a) a költségvetési rendeletben előírt közbeszerzési eljárás szabályainak hatálya alá tartozó árubeszerzés vagy szolgáltatás céljára szolgáló koordinációs és támogatási tevékenységek esetében;

b) a független szakértőkkel kapcsolatos koordinációs és támogatási tevékenységek esetében.

40. cikk

Az új információk és jogok közös tulajdonjoga

(1) Ha az új információk és jogok több résztvevő közösen végzett munkájából származnak, és a munka egy-egy résztvevőre eső részét nem lehet meghatározni, akkor az érintett résztvevők ezen új információk és jogok tekintetében közös tulajdonjoggal rendelkeznek.

A résztvevők az említett közös tulajdonjog megosztására és gyakorlásának feltételeire vonatkozóan a támogatási megállapodás feltételeivel összhangban megállapodást kötnek.

(2) Ha még nem kötöttek közös tulajdonjogra vonatkozó megállapodást, akkor a közös tulajdonnal rendelkező jogalanyok mindegyike jogosult harmadik félnek a használati engedély továbbadásának kizárásával nem kizárólagos használati engedélyt adni, a következő feltételekkel:

a) a többi közös tulajdonost előzetesen értesíteni kell;

b) a többi közös tulajdonosnak ésszerű és méltányos ellentételezést kell adni.

(3) A Bizottság kérésre iránymutatást ad a közös tulajdonjogra vonatkozó megállapodásba belefoglalandó lehetséges szempontokról.

41. cikk

Új információk és jogok átruházása

(1) Az új információk és jogok tulajdonosa – a (2)–(5) bekezdésre és a 42. cikkre is figyelemmel – ezeket bármely jogalanyra átruházhatja.

(2) Ha egy résztvevő az új információk és jogok tulajdonjogát átruházza, a támogatási megállapodással összhangban az új tulajdonosra az ilyen új információkkal és jogokkal kapcsolatos kötelezettségeit is át kell ruháznia, beleértve a valamely további tulajdonosra való átruházásuk kötelezettségét is.

(3) Titoktartási kötelezettségére is figyelemmel, ha egy résztvevőnek hozzáférési jogokat kell átruháznia, akkor erről köteles az adott tevékenység többi résztvevőjét előzetesen értesíteni, és őket az új információk és jogok új tulajdonosára vonatkozó, a támogatási megállapodás szerinti hozzáférési joguk gyakorlásához szükséges információkkal ellátni.

A többi résztvevő ugyanakkor írásos megállapodásban lemondhat arról a jogáról, hogy előzetesen külön értesítést kapjon minden olyan esetben, ha egy adott résztvevő a tulajdonjogát egy konkrétan megnevezett harmadik félre ruházza át.

(4) A (3) bekezdés első albekezdésében előírt értesítést követően bármely másik résztvevő kifogással élhet a tulajdonjog átruházásával szemben azzal az indokkal, hogy az átruházás hátrányosan befolyásolná a hozzáférési jogait.

Ha bármely másik résztvevő igazolja, hogy a tulajdonjog-átruházás hátrányosan befolyásolná jogait, a tervezett átruházás mindaddig nem valósulhat meg, amíg az érintett résztvevők megállapodásra nem jutnak.

(5) Adott esetben a támogatási megállapodás előírhatja, hogy a Bizottságot előzetesen értesíteni kell bármely tervezett tulajdonjog-átruházásról vagy a kizárólagos engedély olyan harmadik fél számára tervezett bármely megadásáról, amelynek székhelye a hetedik keretprogramhoz nem csatlakozott harmadik országban van.

42. cikk

Az európai versenyképesség, a tagállamok védelmi érdekei és az etikai alapelvek megőrzése

A Bizottság kifogással élhet az új információk és jogok tulajdonjogának vagy az új információkra és jogokra vonatkozó engedélynek a hetedik keretprogramhoz nem csatlakozott harmadik országban letelepedett harmadik felek részére történő átruházásával, illetőleg megadásával szemben, ha úgy véli, hogy ez nem felel meg az európai gazdaság versenyképességének növeléséhez fűződő érdekeknek, vagy a Szerződés 24. cikke szerinti tagállami védelmi érdekeknek, vagy összeegyeztethetetlen az etikai alapelvekkel.

Ilyen esetekben a tulajdonjog átruházása vagy a használati engedély megadása mindaddig nem történhet meg, ameddig a Bizottság meg nem bizonyosodik afelől, hogy sor kerül megfelelő védintézkedések meghozatalára.

2. alszakasz

Oltalom, közzététel, terjesztés és felhasználás

43. cikk

Az új információk és jogok oltalma

Az ipari vagy kereskedelmi felhasználásra alkalmas új információk és jogok tulajdonosának biztosítania kell azok megfelelő és hatékony oltalmát, kellően figyelembe véve a saját jogos érdekeit, valamint az érintett közvetett cselekvés többi résztvevőjének jogos érdekeit, ezen belül különösen kereskedelmi érdekeit.

Ha egy résztvevő, aki az új információknak és jogoknak nem tulajdonosa, a saját jogos érdekére hivatkozik, bármikor bizonyítani kell tudnia, hogy jogos érdeke aránytalanul nagy kárt szenvedne.

Ha az új információk és jogok ipari vagy kereskedelmi felhasználásra alkalmasak, és tulajdonosuk nem gondoskodik azok védelméről, és a 41. cikknek megfelelően nem ruházza át más résztvevőre, a tagállamokban vagy társult országokban székhellyel rendelkező kapcsolt jogalanyokra vagy a tagállamokban vagy társult országokban székhellyel rendelkező bármely más harmadik félre az új információkat és jogokat az azokkal járó kötelezettségekkel együtt, akkor a Bizottság értesítéséig nem kerülhet sor terjesztési tevékenységekre.

A Bizottság ilyen esetekben az érintett résztvevő egyetértésével átveheti a szóban forgó új információk és jogok tulajdonjogát, és intézkedéseket hozhat megfelelő és hatékony oltalmukra. Az érintett résztvevő csak akkor tagadhatja meg a beleegyezést, ha igazolni tudja, hogy jogos érdekei aránytalanul nagy kárt szenvednének.

44. cikk

A közösségi pénzügyi támogatásra vonatkozó nyilatkozat

Az új információkkal és jogokkal kapcsolatban megjelenő minden kiadványban, minden, a résztvevők által vagy nevében benyújtott szabadalmi bejelentésben és minden egyéb terjesztés során – akár vizuális eszközök útján is – hivatkozni kell arra, hogy a szóban forgó új információk és jogok közösségi pénzügyi támogatás segítségével jöttek létre.

E hivatkozás módját a támogatási megállapodásban kell meghatározni.

45. cikk

Felhasználás és terjesztés

(1) A résztvevők kötelesek a tulajdonukban lévő új információkat és jogokat felhasználni vagy gondoskodni azok felhasználásáról.

(2) Az egyes résztvevők kötelesek gondoskodni arról, hogy a tulajdonukban lévő új információk és jogok terjesztése a lehető leggyorsabban történjék. Ennek elmaradása esetén a Bizottság, a Szerződés 12. cikke értelmében, jogosult az új információk és jogok terjesztésére.

A támogatási megállapodás határidőket tűzhet ki erre vonatkozóan.

(3) A terjesztési tevékenységeknek összeegyeztethetőnek kell lenniük a szellemi tulajdonjogok oltalmával, a titoktartási kötelezettségekkel és az új információk és jogok tulajdonosának jogos érdekeivel, valamint a Szerződés 24. cikke szerinti tagállami védelmi érdekekkel.

(4) Minden egyes terjesztési tevékenységről előzetesen értesíteni kell a többi érintett résztvevőt.

Az értesítést követően bármely érintett résztvevő kifogással élhet, ha úgy véli, hogy az új vagy a meglévő információihoz vagy jogaihoz fűződő jogos érdekei aránytalanul nagy kárt szenvedhetnek. Ilyenkor csak akkor kerülhet sor a terjesztésre, ha megfelelő lépések történtek e jogos érdekek védelme érdekében.

2. SZAKASZ

Hozzáférési jogok a meglévő és az új információkhoz és jogokhoz

46. cikk

Az érintett meglévő információk és jogok

A résztvevők írásos megállapodásban meghatározhatják, mely meglévő információkra és jogokra van szükség a közvetett cselekvéshez, és adott esetben kizárhatnak bizonyos meglévő információkat és jogokat.

47. cikk

Alapelvek

(1) A hozzáférési jogokra vonatkozó igényeket írásban kell beadni.

(2) Az új vagy a meglévő információk és jogok tulajdonosának beleegyezése nélkül a hozzáférési jogok nem jogosítanak azok további átruházására.

(3) Az új és a meglévő információkra és jogokra vonatkozóan kizárólagos engedély adható, azzal a feltétellel, hogy az összes többi résztvevő írásban megerősíti, hogy lemond az azokra vonatkozó hozzáférési jogáról.

(4) A (3) bekezdés sérelme nélkül a résztvevők vagy harmadik felek számára az új vagy a meglévő információk és jogok tekintetében hozzáférési jogokat biztosító megállapodásnak gondoskodnia kell arról, hogy fennmaradjon a többi résztvevő hozzáférési jogának lehetősége.

(5) A 48. és 49. cikk, valamint a támogatási megállapodás sérelme nélkül, egy adott tevékenység résztvevői mihamarabb kötelesek tájékoztatni egymást minden, a meglévő információkra és jogokra vonatkozó hozzáférési jogok biztosítását érintő korlátozásról, valamint minden egyéb olyan korlátozásról, amely lényegesen befolyásolhatja a hozzáférési jogok biztosítását.

(6) Ha egy közvetett cselekvésben valamely résztvevő részvétele megszűnik, az semmilyen módon nem érinti a kérdéses résztvevő arra vonatkozó kötelezettségét, hogy a támogatási megállapodásban meghatározott feltételek szerint hozzáférési jogokat biztosítson az adott tevékenység többi résztvevője számára.

48. cikk

Közvetett cselekvés végrehajtását szolgáló hozzáférési jogok

(1) Az új információkra és jogokra vonatkozóan a közvetett cselekvés többi résztvevőjének hozzáférési jogot kell biztosítani, amennyiben erre a közvetett cselekvés keretében végzendő munkájukhoz szükségük van.

Ezt a hozzáférési jogot jogdíjmentesen kell biztosítani.

(2) A meglévő információkra és jogokra vonatkozóan a közvetett cselekvés többi résztvevőjének hozzáférési jogot kell biztosítani, amennyiben erre a közvetett cselekvés keretében végzendő munkájukhoz szükségük van, feltéve hogy az érintett résztvevő jogosult e hozzáférési jog biztosítására.

Ha a támogatási megállapodáshoz történő csatlakozás előtt az összes résztvevő eltérő értelmű megállapodást nem kötött, ezt a hozzáférési jogot jogdíjmentesen kell biztosítani.

49. cikk

A felhasználást szolgáló hozzáférési jogok

(1) Ha saját új információik és jogaik felhasználásához szükséges, az ugyanazon közvetett cselekvés résztvevőit megilletik az új információkhoz és jogokhoz való hozzáférési jogok.

Ezeket a hozzáférési jogokat – a megállapodásra figyelemmel – vagy ésszerű és méltányos feltételekkel, vagy jogdíjmentesen kell biztosítani.

(2) Ha saját új információik és jogaik felhasználásához szükséges, a közvetett cselekvés résztvevőit megilletik a meglévő információkhoz és jogokhoz való hozzáférési jogok, feltéve hogy az érintett résztvevő jogosult e hozzáférési jogok megadására.

Ezeket a hozzáférési jogokat – a megállapodásra figyelemmel – vagy ésszerű és méltányos feltételekkel, vagy jogdíjmentesen kell biztosítani.

(3) A tagállamokban vagy társult országokban székhellyel rendelkező kapcsolt jogalanyokat is megilletik az új és a meglévő információkhoz és jogokhoz való, az (1) és (2) bekezdésben említett hozzáférési jogok, ugyanazon feltételek mellett, mint azokat a résztvevőket, amelyek ellenőrzése alá tartoznak, kivéve ha a támogatási megállapodás vagy a konzorciummegállapodás másként rendelkezik.

(4) Az (1), (2) és (3) bekezdés szerinti hozzáférési jogokra legkésőbb egy évvel a következő események valamelyikét követően nyújtható be igény:

a) a közvetett cselekvés vége;

b) a kérdéses meglévő vagy új információk és jogok tulajdonosa részvételének megszűnése.

Az érintett résztvevők azonban eltérő határidő alkalmazásában is megállapodhatnak.

IV. FEJEZET

A „FÚZIÓSENERGIAI KUTATÁSOK” TEMATIKUS TERÜLETHEZ TARTOZÓ CSELEKVÉSEKBEN VALÓ RÉSZVÉTEL EGYEDI SZABÁLYAI

50. cikk

Hatály

Az ezen fejezetben megállapított szabályokat a „Fúziósenergiai kutatások” tematikus területhez tartozó tevékenységekre megállapított egyedi programban meghatározottak szerint kell alkalmazni. Az ezen fejezetben, és a II. vagy III. fejezetben megállapított szabályok közötti ellentmondás esetén az ezen fejezetben megállapított szabályokat kell alkalmazni.

51. cikk

A fúziósenergiai kutatások megvalósítása

A „Fúziósenergiai kutatások” tematikus területhez tartozó tevékenységek megvalósítása a terjesztésre és felhasználásra vonatkozó alábbi keretek közt megállapított eljárások és szabályok alapján történhet:

a) a Közösség és a tagállamok, vagy társult tagként részt vevő harmadik államok, vagy a tagállamok vagy társult tagként részt vevő harmadik államok jogalanyai közötti társulási szerződések;

b) az Európai Fúziós Fejlesztési Megállapodás (EFDA) a Közösség és a tagállamokban, valamint a társult államokban lévő, vagy azok nevében eljáró szervezetek között;

c) az ITER-rel foglalkozó európai közös vállalkozás, a Szerződés II. címe 5. fejezetének rendelkezései alapján;

d) a harmadik államokkal folytatandó együttműködésre vonatkozó nemzetközi megállapodások, vagy ilyen megállapodás, különösen az ITER-megállapodás alapján székhellyel rendelkező bármely más jogalannyal folytatandó együttműködésre vonatkozó nemzetközi megállapodások;

e) bármely más többoldalú, a Közösség és társult szervezetek között létrejött megállapodás, különösen a személyzet mobilitására vonatkozó megállapodás;

f) a fúziós energiára irányuló kutatást előmozdító vagy ahhoz hozzájáruló, költségmegosztáson alapuló cselekvések a tagállamok vagy a hetedik keretprogramhoz társult államok, társulási szerződéses kapcsolatban nem álló testületei körében.

52. cikk

Közösségi pénzügyi hozzájárulás

(1) Az 51. cikk a) pontjában említett társulási szerződésekben és az 51. cikk f) pontjában említett, költségmegosztáson alapuló cselekvésekben kell a közösségi pénzügyi hozzájárulásra vonatkozó szabályokat megállapítani a hatályuk alá tartozó tevékenységek tekintetében.

A közösségi pénzügyi hozzájárulásnál az éves alapkamatráta nem haladhatja meg a 20 %-ot a hetedik keretprogram időtartama alatt.

(2) Az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2011) (13) végrehajtására irányuló egyedi program 7. cikkének (2) bekezdésében említett fúziós program tanácsadó bizottságával történt konzultációt követően a Bizottság finanszírozhatja a következőket:

a) a társulási szerződések keretében 40 %-ot nem meghaladó ráta mellett: azon költségek, amelyek a társultak olyan egyedi együttműködési projektjeiből adódnak, melyeket a tanácsadó bizottság elsődleges támogatásra javasolt, és melyeket a Bizottság jóváhagyott; az elsődleges támogatás az ITER/DEMO relevanciájú cselekvésekre összpontosul, kivéve azon eseteket, amikor a projektek már korábbi keretprogramok alatt elsődleges státust nyertek el;

b) olyan cselekvések, melyek végrehajtása az Európai Fúziós Fejlesztési Megállapodás keretében (ideértve a beszerzéseket) vagy az 51. cikk c) pontjában említett közös vállalkozás keretében történik;

c) a személyzet mobilitására vonatkozó megállapodás keretében megvalósuló cselekvések.

(3) A (2) bekezdés a) vagy b) pontja szerinti pénzügyi hozzájárulásban részesülő projektek vagy cselekvések esetén valamennyi, az 51. cikk a) és b) pontjában említett jogalanynak jogában áll, hogy az érintett felszereléssel megvalósuló kísérletekben részt vegyen.

(4) Az 51. cikk d) pontjában említett nemzetközi együttműködési megállapodás keretében megvalósított cselekvésekhez történő közösségi pénzügyi hozzájárulást az ilyen irányú megállapodás feltételeivel összhangban, vagy a megállapodás révén létesített jogalany által kell megállapítani. A Közösség az ilyen megállapodásban való részvételét és ahhoz történő pénzügyi hozzájárulását bármely jogalanyon keresztül irányíthatja.

V. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

53. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.