A BIZOTTSÁG (EU) 2022/2069 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. szeptember 30.)

a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv alapján Hollandia által kérelmezett eltérés engedélyezéséről

(az értesítés a C(2022) 6859. számú dokumentummal történt)

(Csak a holland nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló, 1991. december 12-i 91/676/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak III. melléklete 2. pontjának harmadik albekezdésére,

mivel:

(1) A 91/676/EGK irányelv megállapítja a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelmével kapcsolatos szabályokat.

(2) A 91/676/EGK irányelv III. mellékletének 2. pontja előírja, hogy azok a tagállamok, amelyek hektáronként (ha) több mint 170 kg nitrogént tartalmazó szerves trágyát kívánnak alkalmazni, úgy határozzák meg a mennyiségeket, hogy az ne akadályozza az említett irányelv 1. cikkében felsorolt célok elérését. Ha a tagállam a második albekezdés b) pontja alapján eltérő mennyiséget engedélyez, értesíti a Bizottságot, amely megvizsgálja az indokolást a 9. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási eljárás szerint.

(3) A 2005/880/EK határozattal (2) a Bizottság a 91/676/EGK irányelv alapján engedélyezte a Hollandia által kért azon eltérést, hogy a legalább 70 % gyepterületet magukban foglaló gazdaságokban hektáronként és évente legfeljebb 250 kg nitrogént tartalmazó, legeltetett állatállománytól származó szerves trágyát lehessen kijuttatni.

(4) A 2010/65/EU határozattal (3) a Bizottság, a 2005/880/EK határozatot módosítva, a 91/676/EGK irányelv alapján engedélyezett egy Hollandia által kért eltérést, amely a legalább 70 % gyepterületet magukban foglaló gazdaságokban hektáronként és évente legfeljebb 250 kg nitrogént tartalmazó, legeltetett állatállománytól származó szerves trágya kijuttatását engedélyezte 2013. december 31-ig.

(5) A 2014/291/EU bizottsági végrehajtási határozattal (4) – amelynek hatálya 2017. december 31-én lejárt – Hollandia engedélyt kapott az eltérésre a 91/676/EGK irányelv alapján, hogy a déli és a középső területek homokos talajain, valamint a löszös talajokon található gazdaságok esetében legfeljebb 230 kg nitrogén/ha/év felső határig, az egyéb talajokon található gazdaságok esetében pedig legfeljebb 250 kg nitrogén/ha/év felső határig engedélyezze a legeltetett állatállománytól származó szerves trágya kijuttatását a legalább 80 % gyepterületet magukban foglaló gazdaságokban. A szóban forgó eltérés 2016-ban 19 564 gazdaságot érintett, ami Hollandia teljes nettó mezőgazdasági területe 47 %-ának felelt meg.

(6) Az (EU) 2018/820 bizottsági végrehajtási határozattal (5) – amelynek hatálya 2020. január 1-jén lejárt – Hollandia engedélyt kapott az eltérésre a 91/676/EGK irányelv alapján, hogy a déli és a középső területek homokos talajain, valamint a löszös talajokon található gazdaságok esetében legfeljebb 230 kg nitrogén/ha/év felső határig, az egyéb talajokon található gazdaságok esetében pedig legfeljebb 250 kg nitrogén/ha/év felső határig engedélyezze a legeltetett állatállománytól származó szerves trágya kijuttatását a legalább 80 % gyepterületet magukban foglaló gazdaságokban. A szóban forgó eltérés 2019-ben 18 818 gazdaságot érintett, ami Hollandia teljes nettó mezőgazdasági területe 44,7 %-ának felelt meg.

(7) Az (EU) 2020/1073 bizottsági végrehajtási határozattal (6) – amelynek hatálya 2021. december 31-én lejárt – Hollandia engedélyt kapott az eltérésre, hogy a déli és a középső területek homokos talajain, valamint a löszös talajokon található gazdaságok esetében legfeljebb 230 kg nitrogén/ha/év felső határig, az egyéb talajokon található gazdaságok esetében pedig legfeljebb 250 kg nitrogén/ha/év felső határig engedélyezze a legeltetett állatállománytól származó szerves trágya kijuttatását a legalább 80 % gyepterületet magukban foglaló gazdaságokban. Az említett végrehajtási határozat időtartamát 2 évre korlátozták annak érdekében, hogy Hollandia maradéktalanul végrehajthassa az istállótrágyával kapcsolatos szakpolitikájának végrehajtása során elkövetett csalások megelőzésére irányuló megerősített végrehajtási stratégiát. Emellett további feltételeket vezettek be annak biztosítására, hogy az állatállomány mennyisége ne növekedjen, valamint az istállótrágya kijuttatása során csökkenjen az ammónia kibocsátása.

(8) 2022. február 25-én Hollandia a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. pontjának harmadik albekezdése alapján új eltérést kért.

(9) A Hollandia által a 91/676/EGK irányelv 10. cikke alapján szolgáltatott adatok (7) azt mutatják, hogy Hollandiában a 2016 és 2019 közötti időszakban a felszín alatti vizeket megfigyelő állomások körülbelül 14 %-a 50 mg/l feletti átlagos nitrátkoncentrációt, az említett megfigyelő állomások 5 %-a 40 és 50 mg/l közötti átlagos nitrátkoncentrációt, a 73 %-uk pedig 25 mg/l átlagos nitrátkoncentrációt mért. Az adatok arról is tanúskodnak, hogy Hollandiában a 2016 és 2019 közötti időszakban a felszíni vizeket megfigyelő állomások 99 %-a 50 mg/l alatti átlagos nitrátkoncentrációt, 96 %-a pedig 25 mg/l alatti átlagos nitrátkoncentrációt mért. Mindazonáltal a 2016–2019. évi adatszolgáltatási időszakban az édesvizek 58 %-a eutróf volt, 10 %-a pedig eutróffá válhatott volna, ha nem kerül sor intézkedésekre.

(10) A 91/676/EGK irányelv 10. cikkéről szóló jelentésben (8) közzétett adatok szintén jelentős eltéréseket mutattak a holland tartományok között, és a felszín alatti vizek nitrátkoncentrációja és az eutrofizáció tekintetében számos holland tartományban vannak szennyezési csomópontok. Limburgban a felszín alatti vizeket ellenőrző állomások 36 %-a 50 mg/l feletti átlagos nitrátkoncentrációt, 22 %-a pedig negatív tendenciát mutatott, míg a felszíni vizek 74 %-a eutróf volt, 16 %-uk pedig az intézkedések hiányában az eutróffá válás kockázatával fenyegetett. Noord-Brabantban a felszín alatti vizeket ellenőrző állomások 26 %-a 50 mg/l feletti átlagos nitrátkoncentrációt, 20 %-a pedig negatív tendenciát mutatott, míg a felszíni vizek 68 %-a eutróf volt, 7 %-uk pedig az intézkedések hiányában az eutróffá válás kockázatával fenyegetett. Zeelandban a felszín alatti vizeket ellenőrző állomások 14 %-a 50 mg/l feletti átlagos nitrátkoncentrációt, 47 %-a pedig negatív tendenciát mutatott, míg a felszíni vizek 80 %-a eutróf volt, 11 %-uk pedig az intézkedések hiányában az eutróffá válás kockázatával fenyegetett. Zuid-Hollandban a felszíni vizek 54 %-a eutróf volt, 17 %-uk pedig az intézkedések hiányában az eutróffá válás kockázatával fenyegetett. Noord-Hollandban a felszíni vizek 61 %-a eutróf volt, 19 %-uk pedig az intézkedések hiányában az eutróffá válás kockázatával fenyegetett. Utrechtben a felszín alatti vizeket ellenőrző állomások 24 %-a negatív tendenciát mutatott a nitrátkoncentráció tekintetében, míg a felszíni vizek 43 %-a eutróf volt, 10 %-uk pedig az intézkedések hiányában az eutróffá válás kockázatával fenyegetett. Gelderlandban a felszín alatti vizeket ellenőrző állomások 10 %-a 50 mg/l feletti átlagos nitrátkoncentrációt, 15 %-a pedig negatív tendenciát mutatott. Overijsselben a felszín alatti vizeket ellenőrző állomások 18 %-a 50 mg/l feletti átlagos nitrátkoncentrációt, 19 %-a pedig negatív tendenciát mutatott, míg a felszíni vizek 67 %-a eutróf volt, 4 %-uk pedig az intézkedések hiányában az eutróffá válás kockázatával fenyegetett. Drenthében a felszín alatti vizeket ellenőrző állomások 15 %-a 50 mg/l feletti átlagos nitrátkoncentrációt mutatott, míg a felszíni vizek 65 %-a eutróf volt, 9 %-uk pedig az intézkedések hiányában az eutróffá válás kockázatával fenyegetett. Frieslandban a felszín alatti vizeket ellenőrző állomások 23 %-a negatív tendenciát mutatott a nitrátkoncentráció tekintetében, míg a felszíni vizek 85 %-a eutróf volt. Groningenben a felszíni vizek 52 %-a eutróf volt, 11 %-uk pedig az intézkedések hiányában az eutróffá válás kockázatával fenyegetett. Flevolandban a felszíni vizek 33 %-a eutróf volt.

(11) A Hollandia által az (EU) 2020/1073 végrehajtási határozat szerinti jelentésekkel összefüggésben 2020-ban és 2021-ben jelentett adatok szerint a löszös, homokos és agyagos talajú területeken nőtt a felszín alatti vizek nitrátkoncentrációja. A homokos talajú térség déli és keleti részén az átlagos nitrátkoncentráció a felszín alatti vizek felső méterében 2021-ben 67 mg/l volt. Ez meghaladja az 50 mg/l uniós határértéket. 2017 óta a homokos talajú térség ezen részén kétszeresére nőtt a nitrátkoncentráció. A homokos talajú térség északi részén az uniós határérték alatt maradt az átlagos koncentráció, de 2021-ben 37 mg/l-re emelkedett. A löszös talajú térségben az átlagos koncentráció 2020-ban kismértékben, 57 mg/l-re csökkent, de még mindig meghaladja az uniós határértéket. Az agyagos talajú térségben a nitrátkoncentráció folyamatosan a határérték alatt maradt, bár nőtt. A tőzeges talajú térségben a legalacsonyabb koncentráció 2021-ben 14 mg/l átlagos koncentráció volt. Az adatok azt is kimutatták, hogy az eltéréssel kapcsolatos megfigyelő hálózat területén lévő gazdaságokban a gyökérzóna vize gyakran meghaladta a nitrátkoncentrációra vonatkozó előírásokat, még akkor is, ha a középérték 50 mg/l alatt maradt.

(12) Hollandia a 91/676/EGK irányelv 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően az ország teljes területére kiterjedő cselekvési programot hajt végre. 2021. december 26-án Hollandia új cselekvési programot (9) fogadott el a 2022–2025-ös időszakra (a nitrátokra vonatkozó hetedik cselekvési program), amely a tápanyagok (nitrogén és foszfor) környezeti veszteségeinek csökkentésére irányuló további intézkedéseket tartalmaz, és a tápanyagszennyezés szintjétől és a talaj típusától függően regionálisan differenciált megközelítésen alapul. A holland hatóságok tudományos tanácsadó testülete (Commissie van Deskundigen Meststoffenwet) által a nitrátokra vonatkozó hetedik cselekvési program előkészítése során végzett környezeti hatásvizsgálat azonban megállapította, hogy a cselekvési program lehetséges hatásai nem lennének elegendők a vízminőségi célkitűzések eléréséhez. Hollandia 2022. február 25-én elfogadta a nitrátokra vonatkozó hetedik cselekvési program kiegészítését (10), amely a vidéki területekre vonatkozó nemzeti programra (11) vonatkozik, és amely az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politikai követelményeknek való megfelelés érdekében integrált megközelítést határoz meg a természet, a víz és az éghajlat tekintetében, beleértve a nitrogénkibocsátást. A kiegészítés révén a holland kormány a törekvéseit olyan konkrét intézkedésekké kívánja alakítani, amelyek célja a mezőgazdasági eredetű tápanyagokkal kapcsolatos vízminőségi célok elérése.

(13) A nitrátokra vonatkozó hetedik cselekvési program (2022–2025) és annak kiegészítése meghatározza a mezőgazdasági eredetű nitrátokkal és foszforral kapcsolatos, a 91/676/EGK irányelvben és a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (12) összefüggésben elfogadott holland vízgyűjtő-gazdálkodási tervben meghatározott vízminőségi célkitűzések eléréséhez régiónként szükséges erőfeszítéseket. A felszín alatti vizek nitrátkoncentrációja tekintetében a Zand Noord, Zand Oost, Westelijk Noord-Brabant, Centraal zeeklei, Zuidwestelijk zeekleied és Westelijk zandgebied területeken némi erőfeszítésre van szükség a célok eléréséhez, míg a Gelderse Vallei, Oostelijk Noord-Brabant en Limburg Zand és Lössgebied területeken jelentős erőfeszítéseket kell tenni. A felszíni vizek foszforkoncentrációja (eutrofizáció) tekintetében a Zand Noord, Zand Oost, Westelijk Noord-Brabant, Oostelijk Noord-Brabant en Limburg Zand, Noordelijk zeekleigebied, Centraal zeeklei és Zuidwestelijk zeekleigebied területeken némi erőfeszítésre van szükség a célok eléréséhez, a Gelderse Vallei, Lössgebied, Westelijk Zeeklei, Westelijk veengebied és Westelijk zandgebied területeken pedig jelentős erőfeszítéseket kell tenni. Ez összhangban van a Hollandia által a 91/676/EGK irányelv 10. cikke alapján jelentett adatokkal.

(14) Hollandia el fogja végezni a mezőgazdasági eredetű nitrátokkal és foszforral szennyezett területek (tápanyaggal szennyezett területek) újbóli kijelölését, amelynek ki kell terjednie valamennyi olyan vízgyűjtő területre, ahol a megfigyelési pontok alapján a felszín alatti és a felszíni vizek nitráttal közepesen vagy időnként szennyezettek, ahol fennáll a szennyezés kockázata és növekvő tendencia figyelhető meg, valamint ahol a megfigyelési pontok eutrofizáció meglétét vagy eutrofizáció kockázatát jelzik. A kijelölés során figyelembe kell venni az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatát is, különösen a C-221/03. sz. (13) és a C-543/16. sz. (14) ügyben hozott ítéletet. Amennyiben 2024. január 1-jéig nem kerül sor az újbóli kijelölésre, minden olyan terület, ahol némi vagy jelentős erőfeszítésre van szükség, tápanyaggal szennyezett területként kerül kijelölésre.

(15) Ezt az eltérés iránti kérelmet a tápanyag-gazdálkodással kapcsolatos kérdésekre, különösen a 2000/60/EK, a 2006/118/EK (15) és a 2008/56/EK (16) európai parlamenti és tanácsi irányelv célkitűzéseire és célértékeire, a közös kötelezettségvállalási rendelet (17) és a Hollandiára vonatkozó KAP-stratégiai terv (18) egyre ambiciózusabb célkitűzéseire, valamint az európai zöld megállapodásnak a tápanyagszennyezéssel kapcsolatos célkitűzéseire vonatkozó tágabb uniós szakpolitikai kontextusban kell figyelembe venni. Az európai zöld megállapodás célkitűzéseket határoz meg az Unió számára a tápanyagveszteség csökkentése és a szén-dioxidtól eltérő üvegházhatású gázok, nevezetesen a metán és a dinitrogén-oxid – amelyek fő forrása a trágyázás és az állatállomány – korlátozása érdekében. Az Unió „a termelőtől a fogyasztóig” stratégiában (19) és a szennyező anyag-mentességi cselekvési tervben (20) kötelezettséget vállalt egyrészt arra, hogy 2030-ig 50 %-kal csökkenti a tápanyagveszteséget, ami a trágyák 20 %-os csökkenéséhez és a talaj termékenységének megőrzéséhez vezet, másrészt az olyan uniós ökoszisztémák arányának 25 %-kal történő csökkentésére, amelyek esetében a nitrogénlerakódás mért szintje meghaladja a „kritikus terheléseket”, és a levegőszennyezés veszélyezteti a biológiai sokféleséget.

(16) A vidéki területekre vonatkozó nemzeti programra vonatkozó, 2022. június 10-i eredeti javaslatban (21) a holland kormány megjegyzi, hogy „A tőzeges területeken a Natura 2000 területek, a felszín alatti vizek védelmét szolgáló területek, a veszélyeztetett vízfolyások és a Natura 2000 területek körüli pufferzónák jelentik a legnagyobb kihívást. Ezeken a területeken a mezőgazdasági termelők több üzleti korlátozással fognak szembesülni vagy kevesebb fejlesztési lehetőségük lesz. Ebben az esetben a mezőgazdaság extenzifikációja a legmegfelelőbb megoldás”. Ott van továbbá „a Natura 2000 területek körüli átmeneti területek létrehozására vonatkozó kötelezettségvállalás”. „A Natura 2000 területek körüli átmeneti területek (védelmi övezetek) a Natura 2000 területekkel szomszédos területek, amelyek hozzájárulnak az érintett Natura 2000 terület biológiai sokféleségének fenntartását és helyreállítását célzó rendszerhelyreállításhoz.”

(17) A Bizottság a nitrátokra vonatkozó hetedik cselekvési program és annak kiegészítése alapján megvizsgálta a holland eltérés iránti kérelmet, figyelembe véve a 91/676/EGK irányelv követelményeit, célkitűzéseit és a korábbi eltérési határozatok tapasztalatait. Megvizsgálta továbbá a vízminőségi tendenciákat, és figyelembe vette az európai zöld megállapodás célkitűzéseit. A fentiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a legelőgazdálkodást folytató mezőgazdasági termelők számára legfeljebb 4 éves, kiszámítható átmeneti eltérési időszakot kell biztosítani mindaddig, amíg a kiegészítésben szereplő tervezett reformok nem épülnek be teljes mértékben a holland jogba, és figyelemmel kell kísérni az új reformok fokozatos végrehajtását. A Bizottság továbbá úgy véli, hogy a 91/676/EGK irányelv célkitűzéseinek eléréséhez Hollandiának szigorú kiegészítő feltételeknek kell megfelelnie, különösen, de nem kizárólag a tápanyaggal szennyezett területeken. A kért eltérésnek támogatnia kell a kiegészítésben és a vidéki területekre vonatkozó nemzeti programban meghatározott reformpályát.

(18) Az e határozatban biztosított eltérés nem érinti Hollandiának a 92/43/EGK tanácsi irányelv (22) alkalmazására vonatkozó kötelezettségét és az Európai Unió Bíróságának a C-293/17. sz. ügyben hozott ítéletét (23), különösen az említett irányelv 6. cikke (3) bekezdésének értelmezését illetően, valamint a 2000/60/EK és a 2008/56/EK irányelv alkalmazására vonatkozó kötelezettségét, és nem zárja ki, hogy az ezekből az irányelvekből eredő kötelezettségek teljesítéséhez további intézkedésekre lehet szükség.

(19) Alapvető fontosságú annak biztosítása, hogy az évenkénti és hektáronkénti további istállótrágya-mennyiség engedélyezése ne késleltesse vagy veszélyeztesse más uniós jogszabályok követelményeit, amelyek esetében a nitrogén- és foszforszennyezés akadályozhatja a célkitűzések elérését. Ezért az egyes mezőgazdasági termelők számára biztosított eltérések nemzeti engedélyezése nem érintheti a felszín alatti vizek védelmét szolgáló területeket és a Natura 2000 területeket, illetve a Natura 2000 területeket körülvevő, a vidéki területekre vonatkozó holland nemzeti programban meghatározott védelmi övezeteket, amelyek méretét 2023-ban határozzák meg.

(20) Az állatállomány sűrűsége Hollandiában továbbra is nagyon magas; 2016-ban itt volt a legmagasabb az Unióban: közel ötször akkora volt, mint az uniós átlag. A Hollandia által szolgáltatott adatok szerint a 2019 és 2021 közötti időszakban az állatállomány nagysága összeségében 2,5 %-kal csökkent, míg a szarvasmarhák száma nőtt.

(21) A 2020. évi teljes istállótrágya-termelést nem szabad túllépni. Az istállótrágya-termelés felső határa 2024. január 1-jén fog beépülni a nemzeti jogszabályokba. Emellett a vidéki területekre vonatkozó nemzeti program keretében tervezett reformok végrehajtása nyomán a jelenlegi határozat hatályának lejártáig fokozatosan csökkennie kell a megtermelt istállótrágya mennyiségének.

(22) Különösen a tápanyaggal szennyezett területeken a nitrátokra vonatkozó hetedik cselekvési programot és annak kiegészítését olyan konkrét intézkedéseknek kell kísérnie, amelyek a termelői szintű fenntartható tápanyag-gazdálkodás, valamint a felszín alatti vizek és az édesvizek tápanyagveszteségének csökkentése terén elismerten hatékonyak.

(23) Hollandia megerősített végrehajtási stratégiát dolgozott ki annak érdekében, hogy fokozza az istállótrágyával kapcsolatos szakpolitikájának végrehajtása során elkövetett csalások megelőzését. Ezt a stratégiát 2020–2021-ben hajtották végre, de némi késedelmet szenvedett, részben a Covid19-világjárvány miatt. A stratégiának a fő cselekvési tengelyei mentén történő végrehajtását hatékonyan folytatni kell, és ki kell terjeszteni más térségekre is, ahol a független értékelés szerint jelentős a kockázata annak, hogy szándékosan nem tartják be az istállótrágya-gazdálkodásra vonatkozó szabályokat. A tervezett mezőgazdasági reformok átmeneti időszaka a csalások számának növekedéséhez is vezethet, ezért fokozni kell az ellenőrzéseket.

(24) Az egyes mezőgazdasági termelőkre vonatkozó engedélyekre olyan feltételek vonatkoznak, amelyek célja a gazdaságok szintjén a növényi kultúrák igényein alapuló trágyázás biztosítása, valamint a nitrogén és a foszfát vizekbe való távozásának megelőzése. Az e határozatban felsorolt intézkedéseknek ki kell egészíteniük a nitrátokra vonatkozó hetedik cselekvési program és kiegészítése révén már alkalmazott intézkedéseket.

(25) Hollandiának az ammóniakibocsátás csökkentése érdekében végre kell hajtania az (EU) 2016/2284 európai parlamenti és tanácsi irányelv (24) III. mellékletében meghatározott valamennyi intézkedést. A 91/676/EGK irányelv által a gáz halmazállapotú nitrogén kibocsátására gyakorolt hatásról szóló jelentés (25) arra a következtetésre jutott, hogy egyes, nagy állománysűrűségű régiókban az eltérés magasabb gáznemű kibocsátást eredményezhet. Ezért megfelelő intézkedéseket kell hozni az ammóniakibocsátás csökkentése érdekében, beleértve az alacsony kibocsátású trágyakijuttatási módszereket, szükség esetén kombinálva az istállótrágya kijuttatásakor megengedett maximális hőmérséklettel, valamint az istállótrágya/hígtrágya talajba történő azonnali bedolgozásának szigorú kötelezettségével.

(26) Az e határozat 4. cikkében meghatározott feltételek az (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendelet (26) 12. és 13. cikke értelmében a nemzeti jogban meghatározott, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények változatának tekintendők, az e határozat 5–9. cikkében meghatározott feltételek pedig az eltérés lehetőségével élők esetében az (EU) 2021/2115 rendelet 12. és 13. cikke értelmében a nemzeti jogban meghatározott, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények változatának tekintendők.

(27) Hollandiának eleget kell tennie a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásra és -elnyelésre vonatkozó célkitűzéseknek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretben. A földhasználat megváltoztatása – a gyepterület szántófölddé történő átalakítása – növelné a talaj szén-dioxid-kibocsátását, és akadályozná az (EU) 2018/841 európai parlamenti és tanácsi rendelet (27) 4. cikkének való megfelelést.

(28) A 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (28) általános szabályokat fektetett le egy olyan, az Unión belüli térinformációs infrastruktúra kialakítása céljából, amely segíti az uniós környezetvédelmi politika, valamint a környezetre vélhetően hatást gyakorló további szakpolitikák és tevékenységek alakítását. Az e határozattal kapcsolatban összegyűjtött térinformatikai adatoknak adott esetben összhangban kell állniuk a szóban forgó irányelv rendelkezéseivel. Továbbá az adminisztratív terhek csökkentése és az adatok egységességének biztosítása érdekében indokolt, hogy Hollandia – az e határozat végrehajtásához szükséges adatok összegyűjtése során – a szükséges körben felhasználja a Hollandia által az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (29) 67. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott integrált igazgatási és kontrollrendszer révén előállított adatokat.

(29) A határozat alkalmazásának ideje 2025. december 31-én lejár.

(30) Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 91/676/EGK irányelv 9. cikke értelmében létrehozott nitrátügyi bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk Eltérés A Bizottság a holland mezőgazdasági és állattenyésztési ágazat reformját kísérő átmeneti intézkedésként engedélyezi Hollandiának a 2022. február 25-én kelt levélben kérelmezett eltérést, vagyis a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. pontja második albekezdésének első mondatában előírtnál nagyobb mennyiségű nitrogént tartalmazó, legeltetett állatállománytól származó szerves trágya termőföldi használatát, a nitrogénkibocsátással (beleértve az ammóniát) és a vízben található tápanyagokkal kapcsolatos uniós környezetvédelmi és éghajlat-politikai követelményeknek (beleértve a 91/676/EGK irányelvet) való megfelelés érdekében, az e határozatban meghatározott feltételek mellett.

2. cikk Az eltérés alkalmazási köre Ez az eltérés azokra a legelőgazdaságokra vonatkozik, amelyek esetében a 6. cikkel összhangban engedélyt adtak ki.

3. cikk Fogalommeghatározások E határozat alkalmazásában az alábbi fogalommeghatározások alkalmazandók: 1. „legelőgazdaság”: olyan gazdaság, amely trágyázásra alkalmas területének legalább 80 %-a gyepterület; 2. „legeltetett állatállomány”: marhafélék (a hízóborjak kivételével), juh- és kecskefélék, lovak, szamarak, szarvasok és vízi bivalyok; 3. „gazdálkodási terület”: a mezőgazdasági termelő tulajdonában lévő vagy általa bérelt vagy egyéb egyedi írásos szerződés alapján gondozott terület, amelynek hasznosításáért a mezőgazdasági termelő közvetlenül felel; 4. „gyepterület”: állandó vagy időszakos (e célra öt évnél rövidebb ideig alkalmazott) gyepterület; 5. „trágyázási terv”: a tápanyagok tervezett felhasználásának és rendelkezésre állásának kiszámítása; 6. „trágyázási mérleg”: a tápanyagok valós felhasználásán és felvételén alapuló tápanyagmérleg; 7. „trágyázási nyilvántartás”: elektronikus rendszer, amelyben a mezőgazdasági termelők jelentést tesznek a valós tápanyag-felhasználásról és az istállótrágya-gazdálkodásról; 8. „déli és középső homokos talajok”: a trágyázásról szóló jogszabály holland végrehajtási rendelete (30) 1. cikkének (1) bekezdése értelmében a déli és középső homokos talajként meghatározott talajok; 9. „löszös talajok”: a trágyázásról szóló jogszabály holland végrehajtási rendelete 1. cikkének (1) bekezdése értelmében löszös talajként meghatározott talajok; 10. „tápanyag”: nitrogén és foszfát.

4. cikk Az eltérés engedélyezésének általános feltételei Az eltérés a következő feltételek teljesülése esetén kerül engedélyezésre: 1. Hollandia legkésőbb 2024. január 1-jéig elvégzi a mezőgazdasági eredetű nitrátokkal és foszforral szennyezett területek (tápanyaggal szennyezett területek) új kijelölését, és elkészíti az ilyen területek új térképét, amely tartalmaz minden olyan vízgyűjtő területet, ahol a megfigyelési pontok alapján a felszín alatti és a felszíni vizek nitráttal közepesen vagy időnként szennyezettek, ahol fennáll a szennyezés kockázata és növekvő tendencia figyelhető meg, valamint ahol a megfigyelési pontok eutrofizáció meglétét vagy eutrofizáció kockázatát jelzik. Átmeneti intézkedésként és az új kijelölés legkésőbb 2024. január 1-jéig történő bevezetéséig a tápanyaggal szennyezett területek magukban foglalják a déli és középső homokos talajokat és löszös talajokat, valamint 2023. január 1-jétől a holland környezetvédelmi értékelő ügynökség (PBL) által végzett nemzeti vízminőség-elemzésben (2020) (31) a tápanyagban nem megfelelő (rossz, gyenge és mérsékelt) területnek minősített, a regionális víztestekből meghatározott vízgyűjtő területeket. 2024. január 1-jétől életbe kell léptetni a tápanyaggal szennyezett területek végleges kijelölését és térképét, és azoknak tartalmazniuk kell legalább a 2023-ban kijelölt területeket, valamint minden olyan további területet, ahol a mezőgazdaság jelentős mértékben, azaz a teljes tápanyagterhelés több mint 19 %-ával járul hozzá a tápanyagszennyezéshez. Amennyiben 2024. január 1-jéig nem kerül sor a tápanyaggal szennyezett területek végleges kijelölésére és térképének elkészítésére, akkor a nitrátokra vonatkozó hetedik cselekvési programban és annak kiegészítésében szereplő kijelölést kell alkalmazni, amely magában foglal minden olyan területet, ahol a 91/676/EGK irányelvben és a 2000/60/EK irányelvvel összefüggésben elfogadott holland vízgyűjtő-gazdálkodási tervben meghatározottak szerint a nitrát- és foszforkoncentrációra vonatkozó vízminőségi célkitűzések eléréséhez némi vagy jelentős erőfeszítésre van szükség. 2. Hollandia nyomon követi a megtermelt istállótrágya mennyiségét, és biztosítja, hogy a nemzeti szinten termelt istállótrágya mennyisége sem a nitrogén, sem a foszfát tekintetében ne haladja meg a 489,4 millió kg nitrogént és a 150,7 millió kg foszfátot (2020-ban termelt mennyiség), valamint hogy a jelenleg végrehajtott kiegészítésben meghatározott reformok eredményeként a termelt trágya mennyisége fokozatosan csökkenjen, 2025-ben pedig ne haladja meg a 440 millió kg nitrogént és a 135 millió kg foszfátot. 3. 2023. január 1-jétől Hollandia nem ad engedélyt az e határozat 5. cikkében említett eltérésekre a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (32) és a 92/43/EGK irányelvvel összhangban létrehozott Natura 2000 területeken, valamint 2024. január 1-jétől a vidéki területekre vonatkozó nemzeti programnak megfelelően meghatározott, a Natura 2000 területeket körülvevő védelmi övezetekben, amelyek esetében a nitrogénlerakódások szempontjából a kritikus nitrogénterhelés szintjét túllépték. 4. 2023. január 1-jétől Hollandia nem ad ki az e határozat 5. cikkében említett eltérésekre vonatkozó engedélyeket a felszín alatti vizek védelmét szolgáló területeken. Azokon a területeken, ahol a felszín alatti vizeket nitrátszennyezés éri, 2024. január 1-jéig kötelező intézkedéscsomagot kell bevezetni a tápanyagterhelés csökkentésére a felszín alatti vizek védelmét szolgáló területeken. 5. Hollandia a következő intézkedéseket hozza: a) 2023 januárjától valamennyi gazdaságnak éves trágyázási tervet kell készítenie a tenyészidőt megelőzően. A trágyázási tervben rögzíteni kell a gazdálkodási területen alkalmazott vetésforgót, valamint az istállótrágya, illetve az egyéb nitrogén- és foszfáttartalmú trágyák tervezett kijuttatását; b) 2024. január 1-jétől elektronikus trágyázási nyilvántartásban kell rögzíteni az ásványi műtrágyák használatát, valamint az istállótrágya termelését és földterületekre történő kijuttatását. 2025. január 1-jéig valamennyi gazdaságnak be kell vezetnie az elektronikus nyilvántartást. A holland hatóságok figyelemmel kísérik és elemzik a trágyák kijuttatási arányát, és tanácsot adnak a mezőgazdasági termelőknek a kijuttatási arányok csökkentésére szolgáló módszerekről; c) a vízfolyások menti mezőgazdasági területeken védelmi sávok kialakítása, ahol tilos a trágyázás. Ez 2023. január 1-jétől alkalmazandó a Hollandiában lévő mezőgazdasági parcellákon található valamennyi vízfolyásra. A védelmi sávokat a következőképpen kell kijelölni: i. legalább 5 méter széles védelmi sávok a 2000/60/EK irányelvben meghatározottak szerint az ökológiai szempontból érzékeny patakok és felszíni víztestek mentén; ii. legalább 3 méter széles védelmi sávok a mezőgazdasági területeken található összes többi vízfolyás mentén, beleértve az árkokat is. Ezek a minimális szélességek azokon a területeken, amelyeken jelentős belvízelvezetést végeznek, és amelyek sok öntözőcsatornával rendelkeznek, az alábbiak szerint módosíthatók: — 3 méter széles védelmi sáv a 2000/60/EK irányelvben meghatározott felszíni víztestek mentén, ahol az 5 méter széles védelmi sáv parcellánkénti teljes területe a mezőgazdasági parcella több mint 4 %-át tenné ki. Amennyiben a 2000/60/EK irányelvben meghatározott, 10 méternél nem nagyobb felszíni víztestek mentén lévő 3 méter széles védelmi sáv parcellánkénti teljes területe a mezőgazdasági parcella több mint 4 %-át teszi ki, a védelmi sáv 1 méterre csökkenthető, — 1 méter széles védelmi sáv az összes többi vízfolyás mentén azokon a mezőgazdasági területeken, ahol a 3 méter széles védelmi sáv parcellánkénti teljes területe a mezőgazdasági parcella több mint 4 %-át tenné ki. Amennyiben az 1 méter széles védelmi sáv parcellánkénti teljes területe a mezőgazdasági parcella több mint 4 %-át tenné ki, a védelmi sáv 0,5 méterre csökkenthető; iii. legalább 1 méter széles védelmi sáv a nyáron kiszáradó vízfolyások mentén (ezek a vízfolyások legalább az április 1. és október 1. közötti időszakban szárazok); d) a tápanyaggal szennyezett területeken a következő feltételek alkalmazandók: a szerves és műtrágyák teljes trágyázási arányát fokozatosan csökkenteni kell, hogy 2025. január 1-jétől 20 %-kal alacsonyabb legyen, mint a nitrátokra vonatkozó hetedik cselekvési program mellékletében közzétett arányok. Ha a trágyázási előírások tervezett felülvizsgálata alacsonyabb értékeket határoz meg, az utóbbiak az irányadók. (6) Hollandia az (EU) 2020/1073 végrehajtási határozat 4. cikke (3) bekezdésének végrehajtása során szerzett tapasztalatokra építve folytatja a megerősített végrehajtási stratégia végrehajtását. A megerősített végrehajtási stratégiának legalább a következő elemeket kell tartalmaznia: a) a csalási esetek folyamatos független kockázatértékelése, valamint az istállótrágya-kezelés és -gazdálkodás azon területeinek és szereplőinek azonosítása, amelyek esetében nagyobb a trágyázásról szóló jogszabály végrehajtási rendeletében (33), a trágyahasználatról szóló rendeletben (34), valamint a környezetgazdálkodási tevékenységről szóló rendeletben (35) meghatározott, az istállótrágyáról szóló nemzeti szabályoknak való szándékos meg nem felelés kockázata a terménymentes övezetek tekintetében; b) a megerősített végrehajtás folytatása a De Peel, a Gelderse Vallei és a Twente területén, ahol nagyobb az istállótrágyáról szóló nemzeti szabályoknak való szándékos meg nem felelés kockázata; a megerősített végrehajtási stratégiát 2025 vége előtt fokozatosan ki kell terjeszteni minden olyan egyéb térségre, ahol az értékelés szerint magas kockázatú területek találhatók, figyelembe véve a tapasztalatokat és a bevált gyakorlatokat; c) a végrehajtási stratégia különös figyelmet fordít az istállótrágya értékláncának magas kockázatú szereplőire, többek között a közvetítőkre és a társlebontókra valamennyi térségben; d) az istállótrágya-szállítás valós idejű elszámoltathatóságára szolgáló automatizált rendszer 2023. január 1-jétől; e) a vizsgálati és ellenőrzési kapacitás további megerősítése, amely a 11. cikk (2) bekezdésében említett engedély hatálya alá tartozó legelőgazdaságok helyszíni vizsgálatához szükséges kapacitás legalább 40 %-ának felel meg, beleértve a véletlenszerű ellenőrzéseket is, valamint e kapacitásnak célzottan az istállótrágya-kezelés és -gazdálkodás kockázati területeire való irányítása; f) évente a sertéstartó gazdaságok legalább 5,5 %-ának egyéni vizsgálata.

5. cikk Engedély iránti kérelmek (1) A legelőgazdálkodást folytató mezőgazdasági termelők nagyobb mennyiségű, legeltetett állatállománytól származó szerves trágya – beleértve a maguk az állatok által elhullatott trágyát is – alkalmazására vonatkozó éves engedély iránti kérelmet nyújthatnak be az illetékes hatóságoknak, amely engedélynek megfelelően az istállótrágya évente és hektáronként kijuttatott megengedett mennyisége a következő: a) 2022-ben évente és hektáronként legfeljebb 230 kg nitrogén a tápanyaggal szennyezett területeken, más területeken pedig évente és hektáronként legfeljebb 250 kg nitrogén; b) 2023-ban évente és hektáronként legfeljebb 220 kg nitrogén a tápanyaggal szennyezett területeken, más területeken pedig hektáronként legfeljebb 240 kg nitrogén; c) 2024-ben évente és hektáronként legfeljebb 210 kg nitrogén a tápanyaggal szennyezett területeken, más területeken pedig hektáronként legfeljebb 230 kg nitrogén; d) 2025-ben évente és hektáronként legfeljebb 190 kg nitrogén a tápanyaggal szennyezett területeken, más területeken pedig hektáronként legfeljebb 200 kg nitrogén; e) 2025. december 31. után minden területen évente és hektáronként legfeljebb 170 kg nitrogén. (2) A kérelmező az (1) bekezdésben említett kérelemmel együtt írásbeli nyilatkozatot nyújt be arról, hogy megfelel a 7., 8. és 9. cikkben meghatározott feltételeknek, és elfogadja, hogy a trágya kijuttatása, valamint a 7. cikkben említett trágyázási terv és trágyázási mérleg ellenőrzés alá vonható e rendelet 11. cikke értelmében.

6. cikk Az engedélyek megadása A legelőgazdaságok számára a nagyobb mennyiségű, legeltetett állatállománytól származó szerves trágya – beleértve a maguk az állatok által elhullatott trágyát is – alkalmazására vonatkozó engedély a 7., 8. és 9. cikkben meghatározott feltételek mellett adható meg.

7. cikk Az istállótrágya és egyéb trágyák alkalmazásának feltételei az eltérés lehetőségével élő legelőgazdaságok esetében (1) A földekre kijuttatott, legeltetett állatállománytól származó szerves trágya – beleértve a maguk az állatok által elhullatott trágyát is – éves mennyisége nem haladhatja meg az 5. cikkben meghatározott mennyiségeket. (2) Műtrágyákból származó foszfát nem használható a legelőgazdaságokban. (3) A legelőgazdaságnak legkésőbb február 28-ig trágyázási tervet kell készítenie. A terv tartalmazza legalább az (EU) 2020/1073 végrehajtási határozat 7. cikkének (4) bekezdésében felsorolt információkat. A trágyázási tervet a legelőgazdaság mezőgazdasági gyakorlatában bekövetkező bármely változás esetén a változást követő hét napon belül ki kell igazítani. (4) A legelőgazdaság minden naptári évre trágyázási mérleget készít. A nyilvántartást a következő naptári év március 31-ig kell benyújtani az illetékes hatóságnak. A trágyázási mérleg a következő elemeket tartalmazza: a) a megművelt terület nagysága; b) az állatállomány egyedszáma és típusa; c) az állatonkénti istállótrágya-termelés; d) a legelőgazdaságba kívülről bevitt trágya mennyisége; e) a szerződő feleknek szállított és ezért a legelőgazdaság területén fel nem használt istállótrágya mennyisége, valamint a szóban forgó szerződő felek neve. (5) A legelőgazdaság minden, a vetésforgó és a talajjellemzők tekintetében egynemű területén legalább négyévente el kell végezni a talaj nitrogén- és foszforelemzését. A terület minden öt hektárján legalább egy elemzést el kell végezni. Az elemzés alapján alkalmazni kell a gazdaság trágyázási tervét és a korrekciós intézkedéseket. (6) Abban az esetben, ha a gyepterületet a megújítás érdekében felszántják, a nitrogén kijuttatására vonatkozó értéket minden naptári év május 31. után 50 kg N/ha értékkel csökkenteni kell. Abban az esetben, ha a gyepterületet azért szántják fel, hogy kukoricát termesszenek, a kukorica tekintetében a nitrogén kijuttatására vonatkozó értéket 65 kg N/ha értékkel csökkenteni kell. (7) Ha a vetésforgó magában foglal hüvelyes vagy egyéb, a légköri nitrogént megkötő növényeket, a trágya alkalmazását ennek megfelelően csökkenteni kell. (8) Az őszi időszakban a gyepművelés előtt tilos istállótrágyával trágyázni.

8. cikk A földgazdálkodásra vonatkozó feltételek az eltérés lehetőségével élő legelőgazdaságok esetében (1) A tápanyaggal szennyezett területeken a kukorica után füvet vagy más olyan növénykultúrát kell termeszteni, amely télen biztosítja a talaj takarását. (2) A köztes növénykultúrákat február 1-je előtt nem szabad felszántani. (3) A tápanyaggal szennyezett területeken a fű csak tavasszal szántható fel, kivéve: a) a gyepterület megújítása érdekében végzett szántást, amely legkésőbb augusztus 31-ig végezhető el; b) virághagymák ültetése esetén, amelyre ősszel kerülhet sor. (4) Minden talajtípusú legelő esetében közvetlenül a felszántást követően magas nitrogénigényű növénykultúrát kell telepíteni, a trágyázás alapjául pedig talajelemzést kell végezni az ásványi nitrogénre és a talaj szervesanyag-tartalmának ásványosodása során felszabaduló nitrogén becsléséhez szükséges egyéb paraméterekre vonatkozóan.

9. cikk Az ammóniakibocsátás csökkentésére vonatkozó feltételek a tápanyag-lerakódás vízben történő csökkentése céljából (1) A 6. cikk szerinti eltérés lehetőségével élő legelőgazdaságokra a következő feltételek alkalmazandók: a) a gyepterületek homokos és löszös talaján a hígtrágyát sekélyinjektálással kell kijuttatni; b) a gyepterületek agyagos és tőzeges talaján a hígtrágyát sekélyinjektálással, csúszócsoroszlyával, hígtrágya és víz 2:1 arányú hígítása mellett vagy pulzáló injektálóval kell kijuttatni; c) hígtrágya nem juttatható ki csúszócsoroszlyával, ha a külső hőmérséklet eléri vagy meghaladja a 20 °C-ot; d) a hígtrágyát a szántóföldön injektálással kell kijuttatni vagy a kijuttatás után azonnal, egy fázisban kell a talajba dolgozni; e) a szilárd istállótrágyát a kijuttatás után azonnal, legfeljebb két fázisban a talajba kell dolgozni. (2) Hollandia képzést biztosít az ammóniakibocsátás csökkentésére irányuló intézkedésekről az eltérés lehetőségével élő, legelőgazdálkodást folytató mezőgazdasági termelők számára. Az első képzést 2023. december 31. előtt kell megtartani.

10. cikk Nyomon követés (1) Az illetékes hatóságok gondoskodnak arról, hogy a következők százalékos arányát feltüntető térképek készüljenek: a) az egyes településeken az engedélyek hatálya alá tartozó legelőgazdaságok; b) az egyes településeken az engedélyek hatálya alá tartozó állatállományok; c) az egyes településeken az engedélyek hatálya alá tartozó mezőgazdasági földterületek. Ezeket a térképeket minden évben frissíteni kell. (2) Az illetékes hatóságok megfigyelő hálózatot hoznak létre és tartanak fenn az engedély hatálya alá tartozó legelőgazdaságok megfigyelési helyszínein a felszínközeli talajvizekből, a talajnedvességből, a lefolyó csapadékvizekből és a folyóvizekből történő mintavételre. A megfigyelő hálózatnak adatokat kell szolgáltatnia a gyökérzónából a felszín alatti és a felszíni vizek rendszerébe belépő víz nitrát- és foszfátkoncentrációjáról. (3) A legalább 300, engedéllyel rendelkező gazdaságot felölelő megfigyelő hálózatnak az összes (agyagos, tőzeges, homokos, homokos-löszös) talajtípusra, szennyezettségi mértékre, trágyázási gyakorlatra és vetésforgóra nézve reprezentatívnak kell lennie. A megfigyelő hálózat felépítése e határozat alkalmazási időszaka alatt nem módosítható. (4) Az illetékes hatóság ellenőrzi az alábbiakat: a) a gyökérzóna vize, a felszíni vizek és a felszín alatti vizek; b) a 91/676/EGK irányelvben és a 2000/60/EK irányelvvel összefüggésben elfogadott holland vízgyűjtő-gazdálkodási tervben a nitrát- és foszfátkoncentrációra vonatkozóan meghatározott vízminőségi célkitűzések terén elért eredmények a tápanyaggal szennyezett területeken. (5) Hollandia adatokat szolgáltat a Bizottságnak a felszíni és a felszín alatti vizek nitrátkoncentrációjáról, valamint a felszíni vizek foszfátkoncentrációjáról és trofikus állapotáról az eltérési feltételek mellett és a mentesség hiánya esetén egyaránt.

11. cikk Ellenőrzések és vizsgálatok (1) Az illetékes hatóságok a 7., 8. és 9. cikkben meghatározott feltételeknek való megfelelés értékelése érdekében valamennyi engedélykérelem tekintetében adminisztratív ellenőrzéseket végeznek. Amennyiben bizonyítást nyer, hogy a feltételek nem teljesülnek, az illetékes hatóságok elutasítják a kérelmet, és tájékoztatják a kérelmezőt az elutasítás indokairól. Az illetékes hatóságok az engedélyek hatálya alá tartozó legelőgazdaságok legalább 5 %-ára vonatkozóan adminisztratív ellenőrzéseket végeznek a földhasználat, az állatállomány egyedszáma és az istállótrágya-termelés tekintetében. (2) Az illetékes hatóságok összeállítják az engedélyek hatálya alá tartozó legelőgazdaságok kockázatelemzésen alapuló, megfelelő gyakoriságú helyszíni ellenőrzési programját. A program figyelembe veszi az előző évek ellenőrzési eredményeit, valamint a 91/676/EGK irányelvet átültető jogszabályok betartására vonatkozó, szúrópróbaszerű általános ellenőrzések eredményeit és minden egyéb olyan információt, amely az e határozat 7., 8. és 9. cikkében meghatározott feltételek be nem tartására utalhat. A 7., 8. és 9. cikkben meghatározott feltételeknek való megfelelés értékelése céljából az engedélyek hatálya alá tartozó legelőgazdaságok legalább 5 %-ában helyszíni ellenőrzéseket kell végezni. Ezeket az ellenőrzéseket ki kell egészíteni a 4. cikk (6) bekezdésében említett vizsgálatokkal és ellenőrzésekkel. (3) Amennyiben valamely évben egy engedély hatálya alá tartozó legelőgazdaságról bebizonyosodik, hogy nem felel meg a 7., 8. és 9. cikkben meghatározott feltételeknek, az engedélyest a nemzeti joggal összhangban meg kell bírságolni, és a következő évben ki kell zárni az engedély jogosultjainak köréből. (4) Az illetékes hatóságok számára biztosítani kell az e határozat alapján megadott engedélyek feltételeinek való megfelelés ellenőrzéséhez szükséges hatásköröket és eszközöket.

12. cikk Jelentés (1) Az illetékes hatóságok minden évben legkésőbb június 30-ig jelentést nyújtanak be a Bizottságnak, amely a következő információkat tartalmazza: a) a 6. cikk szerinti engedélyek hatálya alá tartozó valamennyi legelőgazdaságban folytatott trágyázásra vonatkozó adatok, beleértve a terméshozamokra és a talajtípusokra vonatkozó információkat; b) az állatállomány egyedszámának alakulása minden állatkategóriában Hollandia egészére és az engedély hatálya alá tartozó legelőgazdaságokra vonatkozóan; c) az istállótrágya-termelés nemzeti szintű alakulása az istállótrágyában található nitrogén- és foszfáttartalom vonatkozásában; d) a 4. cikkben meghatározott általános feltételek végrehajtása; e) a 10. cikk (1) bekezdésében említett térképek; f) a felszín alatti és felszíni vizek megfigyeléséből származó, a nitrát- és foszfátkoncentrációra és az eutrofizációra vonatkozó adatok, beleértve az eltérést alkalmazó és nem alkalmazó területeken a felszín alatti vizek és a felszíni vizek minőségének alakulására, valamint az eltérés vízminőségre gyakorolt hatására vonatkozó információkat, a 10. cikk (4) és (5) bekezdésében említettek szerint; g) az engedélyekre vonatkozóan a 7., 8. és 9. cikkben meghatározott feltételek végrehajtásának értékelése a gazdaságok szintjén végzett ellenőrzések alapján, valamint a feltételeknek meg nem felelő gazdaságokra vonatkozó információk a 11. cikkben említett adminisztratív ellenőrzések és vizsgálatok eredményei alapján; h) a 4. cikkben említett megerősített végrehajtási stratégia végrehajtása, különös tekintettel a 4. cikk (6) bekezdésben említett elemekkel kapcsolatos jelentésre. (2) Az (1) bekezdésben említett jelentésben foglalt térinformatikai adatoknak adott esetben meg kell felelniük a 2007/2/EK irányelv rendelkezéseinek. Az előírt adatgyűjtés során Hollandiának adott esetben fel kell használnia az 1306/2013/EU rendelet 67. cikkének (1) bekezdésében meghatározott integrált igazgatási és kontrollrendszer által előállított adatokat.

13. cikk Alkalmazási időszak Ezt a határozatot 2025. december 31-ig kell alkalmazni.

14. cikk Címzett Ennek a határozatnak a Holland Királyság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2022. szeptember 30-án. a Bizottság részéről Virginijus SINKEVIČIUS a Bizottság tagja

(1) HL L 375., 1991.12.31., 1. o.

(2) A Bizottság 2005/880/EK határozata (2005. december 8.) a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv alapján egy Hollandia által kért eltérés engedélyezéséről (HL L 324., 2005.12.10., 89. o.).

(3) A Bizottság 2010/65/EU határozata (2010. február 5.) a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv alapján egy Hollandia által kért eltérés engedélyezéséről szóló 2005/880/EK határozat módosításáról (HL L 35., 2010.2.6., 18. o.).

(4) A Bizottság 2014/291/EU végrehajtási határozata (2014. május 16.) a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv alapján Hollandia által kérelmezett eltérés engedélyezéséről (HL L 148., 2014.5.20., 88. o.).

(5) A Bizottság (EU) 2018/820 végrehajtási határozata (2018. május 31.) a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv alapján Hollandia által kérelmezett eltérés engedélyezéséről (HL L 137., 2018.6.4., 27. o.).

(6) A Bizottság (EU) 2020/1073 végrehajtási határozata (2020. július 17.) a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv alapján Hollandia által kérelmezett eltérés engedélyezéséről (HL L 234., 2020.7.21., 20. o.).

(7) COM(2021) 1000 és SWD(2021) 1001, 28. rész.

(8) COM(2021) 1000 és SWD(2021) 1001, 28. rész.

(9) Eredeti címe: „7e Nederlandse Actieprogramma betreffende de Nitraatrichtlijn (2022-2025)”.

(10) Eredeti címe: „Addendum op het 7e Actieprogramma Nitraatrichtlijn”.

(11) Nationaal Programma Landelijk Gebied.

(12) Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

(13) A Bíróság 2005. szeptember 22-i ítélete, az Európai Közösségek Bizottsága kontra Belga Királyság, C-221/03, ECLI:EU:C:2005:573.

(14) A Bíróság 2018. június 21-i ítélete, Európai Bizottság kontra Németországi Szövetségi Köztársaság, C-543/16, ECLI:EU:C:2018:481.

(15) Az Európai Parlament és a Tanács 2006/118/EK irányelve (2006. december 12.) a felszín alatti vizek szennyezés és állapotromlás elleni védelméről (HL L 372., 2006.12.27., 19. o.).

(16) Az Európai Parlament és a Tanács 2008/56/EK irányelve (2008. június 17.) a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) (HL L 164., 2008.6.25., 19. o.).

(17) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/842 rendelete (2018. május 30.) a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlat-politikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az 525/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 26. o.).

(18) SWD(2020) 93 final – Analysis of links between CAP Reform and Green Deal (A KAP-reform és a zöld megállapodás közötti kapcsolat elemzése); SWD(2020) 388 final – Commission recommendations for Netherland’s CAP strategic plan (A Bizottság ajánlása Hollandia KAP-stratégiai tervére vonatkozóan). SWD(2020) 388 final.

(19) A „termelőtől a fogyasztóig” stratégia a méltányos, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerért, COM(2020) 381 final.

(20) COM(2021) 400 final.

(21) Eredeti címe: „Startnotitie Nationaal Programma Landelijk Gebied – 10 Juni 2022”.

(22) A Tanács 92/43/EGK irányelve (1992. május 21.) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).

(23) Coöperatie Mobilisation for the Environment és Vereniging Leefmilieu, C-293/17, ECLI:EU:C:2018:882.

(24) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2284 irányelve (2016. december 14.) egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről, a 2003/35/EK irányelv módosításáról, valamint a 2001/81/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 344., 2016.12.17., 1. o.).

(25) The impact of the Nitrates Directive on gas N emissions, Effects of measures in nitrates Action Programme on gas N emissions (A nitrátirányelv hatása a gáz halmazállapotú nitrogén kibocsátására, A nitrátokról szóló cselekvési terv intézkedéseinek a gáz halmazállapotú nitrát kibocsátására gyakorolt hatása), ENV.B.1/ETU/2010/0009 sz. szerződés.

(26) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/2115 rendelete (2021. december 2.) a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez (KAP stratégiai terv) nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1305/2013/EU és az 1307/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 435., 2021.12.6., 1. o.).

(27) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/841 rendelete (2018. május 30.) a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretbe történő beillesztéséről, valamint az 525/2013/EU rendelet és az 529/2013/EU határozat módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 1. o.).

(28) Az Európai Parlament és a Tanács 2007/2/EK irányelve (2007. március 14.) az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról (HL L 108., 2007.4.25., 1. o.).

(29) Az Európai Parlament és a Tanács 1306/2013/EU rendelete (2013. december 17.) közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 549. o.).

(30) Eredeti címe: „Uitvoeringsregeling Meststoffenwet”.

(31) https://www.pbl.nl/sites/default/files/downloads/pbl-2020-nationale-analyse-waterkwaliteit-4002_0.pdf

(32) Az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK irányelve (2009. november 30.) a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.).

(33) Eredeti címe: „Uitvoeringsregeling Meststoffenwet”.

(34) Eredeti címe: „Besluit gebruik meststoffen”.

(35) Eredeti címe: „Activiteitenbesluit milieubeheer”.