A BIZOTTSÁG (EU) 2022/58 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. január 14.)

a Kínai Népköztársaságból, Japánból, a Koreai Köztársaságból, az Oroszországi Föderációból és az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes szilícium-elektromos acélból készült szemcseorientált síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

1. AZ ELJÁRÁS

1.1. Eredeti vizsgálat és hatályban lévő intézkedések

(1) A Bizottság (EU) 2015/1953 végrehajtási rendeletével (2) az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína), Japánból, a Koreai Köztársaságból (a továbbiakban: Korea), az Oroszországi Föderációból (a továbbiakban: Oroszország) és az Amerikai Egyesült Államokból (a továbbiakban: Egyesült Államok) származó egyes szilícium-elektromos acélból készült szemcseorientált síkhengerelt termékek (a továbbiakban: GOES) behozatalára (a továbbiakban: az eredeti intézkedések). Az eredeti intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálatra a továbbiakban az „eredeti vizsgálat” fordulattal hivatkozunk.

(2) Az eredeti vizsgálat konkrét tényei alapján a Bizottság úgy határozott, hogy a GOES három különböző termékkategóriája esetében a három minimális importár (MIP) formájában kivetett változó vámok jelentik a legmegfelelőbb intézkedési formát a következő okok miatt: — Először: a három minimális importár bevezetése lehetővé tenné az uniós gyártók számára, hogy felépüljenek a kárt okozó dömping hatásaiból. A minimális importárak biztonsági hálót jelentenének számukra, amelynek köszönhetően visszatérhetnének a fenntartható nyereségességhez, és amely arra ösztönözné őket, hogy elvégezzék a szükséges beruházásokat annak érdekében, hogy arányosan többet termeljenek a hasonló termék nagy permeabilitású típusaiból. — Másodszor: a három minimális importár révén kiküszöbölhető lenne a vizsgálati időszak utáni indokolatlan áremelkedés kedvezőtlen hatása, ami jelentős káros hatást gyakorolna a felhasználók üzleti tevékenységére. — Harmadszor: a minimális importárak eloszlatnák a felhasználók aggodalmait is, akik attól tartanak, hogy hiány jelentkezik a GOES terén és különösen a 0,90 W/kg és annál alacsonyabb maximális vasveszteségű terméktípusokból, amelyek az adott időpontban elengedhetetlenül szükségesek voltak a környezettudatos tervezésről szóló rendelet 1. szintjéhez kapcsolódó energiahatékonysági céloknak való megfeleléshez. Általánosabban segítenének elkerülni a komoly zavarokat az uniós piac ellátásában.

(3) The three MIPs currently in force range between 1 536 EUR/tonne up to 2 043 EUR/tonne. Ezek a valamennyi érintett országban – azaz Kínában, Japánban, a Koreai Köztársaságban, az Oroszországi Föderációban és az Amerikai Egyesült Államokban – működő egyedileg megnevezett exportáló gyártókra vonatkoznak, amelyek esetében a Bizottság egyedi dömpingkülönbözetet állapított meg: — Ha az uniós határparitáson számított CIF-ár megegyezik a minimális importárral vagy meghaladja azt, nem kell vámot fizetni. — Amennyiben az exportár a minimális importáraknál alacsonyabb, az alkalmazandó vámmérték az alkalmazandó minimális importár és a vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított ár közötti különbözet, vagy az értékvám mértéke közül az alacsonyabb érték. Ennek megfelelően minden egyes exportáló gyártóra egyedi vámtétel alkalmazandó. A dömpingellenes vám összege semmilyen körülmények között nem lehet magasabb a dömpingellenes értékvám mértékénél, amely minden egyes exportáló gyártó és minden egyes érintett ország esetében egyedi.

1.2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

(4) A közelgő hatályvesztésről szóló értesítés (3) közzétételét követően a Bizottsághoz a továbbiakban: az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján felülvizsgálat iránti kérelem érkezett.

(5) A felülvizsgálati kérelmet 2020. július 29-én az Európai Acélszövetség (a továbbiakban: Eurofer vagy a kérelmező) nyújtotta be olyan gyártók nevében, amelyek termelése a GOES teljes uniós előállításának több mint 50 %-át teszi ki. A felülvizsgálati kérelem azon az indokoláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását és megismétlődését eredményezné.

1.3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

(6) Minthogy az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság 2020. október 30-án a Kínából, Japánból, Koreából, az Oroszországi Föderációból és az Egyesült Államokból származó GOES behozatalára vonatkozóan az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indított. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (4).

1.4. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

(7) A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2019. július 1. és 2020. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2017. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

1.5. Az Egyesült Királyság kilépése az Európai Unióból

(8) A jelen ügy 2020. október 30-án, azaz az Egyesült Királyság és az EU által megállapodott átmeneti időszakban indult, amelyben az uniós jog továbbra is alkalmazandó volt az Egyesült Királyságra. Ez az időszak 2020. december 31-én ért véget. Következésképpen 2021. január 1-jétől az egyesült királyságbeli vállalatok és szervezetek már nem minősülnek érdekelt feleknek ebben az eljárásban.

(9) Az ügy irataihoz 2021. január 14-én fűzött feljegyzésével (5) a Bizottság felkérte azokat az egyesült királyságbeli gazdasági szereplőket, amelyek úgy vélték, hogy továbbra is érdekelt feleknek minősülnek, hogy vegyék fel vele a kapcsolatot. Egyesült királyságbeli gazdasági szereplők nem nyújtottak be észrevételeket.

1.6. Érdekelt felek

(10) A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a kérelmezőt, a többi ismert uniós gyártót, az érintett országbeli ismert exportáló gyártókat, az importőröket, a felhasználókat, valamint a felülvizsgálatban érintettként ismert szervezeteket, és felkérte őket a részvételre.

(11) Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.

(12) A hatályvesztési felülvizsgálat során a Bizottság több felhasználóval, felhasználói szövetséggel és exportáló gyártóval folytatott meghallgatásokat.

1.7. Mintavétel

(13) A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt alkalmazhat.

1.7.1. Mintavétel az uniós gyártók körében

(14) A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát, amelyet vizsgálatnak vet majd alá. Azonban a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételének napján, 2020. október 30-án feljegyzést adott ki az aktához, amelyben megállapította, hogy tekintettel az Európai Unióban működő ismert gyártók korlátozott számára, nem volt szükség mintavételre az uniós gyártók körében, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket. Észrevétel nem érkezett. A Bizottság ezért mind a négy ismert uniós gyártót felkérte arra, hogy nyújtsák be a kérdőívre adott részletes válaszukat, valamint járuljanak hozzá a kérdőívre adott válaszok ellenőrzéséhez.

1.7.2. Mintavétel az importőrök körében

(15) Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására.

(16) Csak egy független importőr jelentkezett és nyújtotta be a kért információkat. Emiatt a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre.

1.7.3. Mintavétel az érintett országokban működő gyártók körében

(17) Tekintettel a hatályvesztési felülvizsgálatban érintett országok gyártóinak nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság mintavételt irányozott elő.

(18) Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte az érintett országokban működő összes gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Emellett a Bizottság felkérte az érintett országok képviseletét, hogy azonosítsák azokat a gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt (ha vannak ilyenek), illetőleg vegyék fel velük a kapcsolatot.

(19) Négy exportáló gyártó, illetve exportáló gyártói csoport (két japán, egy kínai és egy oroszországi vállalat) nyújtotta be a kért információkat és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. A megkeresett amerikai és koreai gyártók egyike sem jelentkezett és nyújtotta be a kért információkat. Az együttműködő gyártók kis számára tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy az érintett országok egyike tekintetében sincs szükség mintavételre.

1.8. A kérdőívekre adott válaszok

(20) A kérdőívek másolatát az ügy kezdeményezésekor elérhetővé tették a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (6).

(21) A Bizottság kérdőívet is küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan. A kínai kormány nem válaszolt a kérdőívre, és ennek megfelelően tájékoztatást kapott arról, hogy a Bizottság az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeket fogja alkalmazni.

(22) A kérdőívre mind a négy ismert uniós gyártótól és az együttműködő független importőrtől érkezett válasz. Hét felhasználó jelentkezett, jelezve, hogy szándékában áll részt venni a vizsgálatban. A Bizottság felkérte őket, hogy töltsék ki a felhasználóknak szánt kérdőívet. Közülük azonban csak négy felhasználó tanúsított teljeskörű együttműködést a vizsgálat során úgy, hogy a kitöltött kérdőíveket mind nyílt formában, mind pedig az érzékeny adatokat tartalmazó változatban benyújtotta.

(23) A kérdőívre a kínai exportáló gyártók egy csoportja, a China Baowu Steel Group Co. Ltd. (a továbbiakban: Baoshan csoport) – amely két exportáló gyártóból, a Baoshan Iron & Steel Co., Ltd. (a továbbiakban: Baosteel) vállalatból és a Wuhan Iron & Steel Co., Ltd., (a továbbiakban: WISCO) vállalatból áll – és egy japán exportáló gyártói csoport, a Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokió, Japán (a továbbiakban: Nippon Steel) válaszolt. Az orosz gyártó, a Novolipetsk Steel (a továbbiakban: NLMK), amely eredetileg beleegyezett abba, hogy szerepeljen a mintában, nem adott teljeskörű választ a kérdőívre; 2020. december 10-i beadványában a konkrét kapacitására és termelésére korlátozódó információkat nyújtott be. Ezért a Bizottság tájékoztatta a vállalatot és az Oroszországi Föderációt, hogy az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeket fogja alkalmazni. Az NMLK válaszolt, de a választ a megadott határidőn túl nyújtotta be, és beadványa egyébként sem módosította volna a Bizottság által elvégzett értékelést.

(24) A nyilvánosságra hozatalt követően az NLMK előadta, hogy a Bizottság nem határozott meg határidőt az alaprendelet 18. cikkének a Bizottság általi alkalmazására vonatkozó észrevételek benyújtásával kapcsolatban. Az NLMK továbbá azzal érvelt, hogy a Bizottságnak a kérdőívre adott válaszának e részével kapcsolatban nem lett volna szabad alkalmaznia a 18. cikket.

(25) A Bizottság valóban nem határozta meg, hogy mely határidőn belül kell benyújtani a választ a 18. cikk alkalmazására vonatkozó szándékát jelző levelére. Az NLMK azonban 2020. december 10-i beadványában már jelezte, hogy különleges körülmények miatt nem fejezi be a kérdőívre adandó válasza kidolgozását, és nem ad teljeskörű választ a kérdőívre. Összességében: az NLMK csak töredékes információkkal szolgált, amelyek a saját termelési kapacitására és termelési volumenére korlátozódtak.

(26) Tehát tekintettel arra, hogy az NMLK (amint azt a (241)–(245) preambulumbekezdés kifejti) nem szolgáltatott kellően megbízható információkat a termelési kapacitásról és a termelési volumenről, a Bizottság a vizsgálat iratai között megtalálható rendelkezésre álló információkat használta fel. Mindenesetre a (242) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság e tekintetben a lehetséges mértékben felhasználta az NMLK által szolgáltatott információkat.

(27) A Japánban működő exportáló gyártók másik csoportja, a JFE Steel Corporation (a továbbiakban: JFE Steel), amely eredetileg beleegyezett abba, hogy szerepeljen a mintában, hiányosan válaszolt a kérdőívre; válaszai az EU-ba és a világ többi részére irányuló exportértékesítésekre korlátozódtak. Ezért a JFE Steelt arról tájékoztatták, hogy a Bizottság az alaprendelet 18. cikkével összhangban a hiányzó információk tekintetében a rendelkezésre álló tényeket fogja alkalmazni.

(28) Az amerikai és a koreai gyártók tehát nem működtek együtt a vizsgálatban. A Bizottság ezért tájékoztatta az Egyesült Államokat és Koreát arról, hogy az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeket fogja alkalmazni.

1.9. Igazolás

(29) Az alaprendelet 18. cikke alkalmazásának sérelme nélkül a Bizottság minden olyan információt kikért és ellenőrzött, amelyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét és az uniós érdeket.

(30) A Covid19-járvány kitörése, valamint a különböző tagállamok és harmadik országok által bevezetett kijárási korlátozások miatt a Bizottság nem tudta elvégezni az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokat. A Bizottság ehelyett az adatok egybevetésével távolról ellenőrizte a megállapításokhoz szükségesnek ítélt összes információt, összhangban a Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról szóló közleményével (7). A Bizottság a következő érdekelt felek esetében végzett távoli ellenőrzést: — Uniós gyártók (8): — ThyssenKrupp Electrical Steel UGO SAS, Isbergues, Franciaország — ThyssenKrupp Electrical Steel GmbH, Gelsenkirchen, Németország — Stalprodukt s.a., Bochnia, Lengyelország — Független uniós importőr: — Metal One Deutschland GmbH, Düsseldorf, Németország — Uniós felhasználók: — SGB-Smit Group, Regensburg, Németország — Končar – Distribution and Special Transformers, Inc., Zágráb, Horvátország — Az érintett országokbeli exportáló gyártók: — Baosteel, Sanghaj, Kína — WISCO Wuhan, Kína — Nippon Steel, Tokió, Japán — Kapcsolatban álló importőr/kereskedők: — Wisco Europe, Németország — Baosteel Germany, Németország — Baosteel Italy, Olaszország

1.10. Tájékoztatás

(31) A Bizottság 2021. október 21-én tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánja tartani a hatályban levő dömpingellenes vámokat. A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. A Bizottság 2021. november 22-én újabb végső tájékoztatást küldött a Nippon Steel részére a dömpingszámítások helyesbítéséről. Észrevétel nem érkezett.

(32) A Bizottság megfontolta és indokolt esetben figyelembe vette az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket. Minden olyan fél számára biztosított meghallgatást, amely azt kérelmezte.

2. A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1. A felülvizsgálat tárgyát képező termék

(33) A felülvizsgálat tárgyát képező termék azonos az eredeti vizsgálat tárgyát képező termékkel: a Kínából, Japánból, Koreából, Oroszországból és az Egyesült Államokból származó, jelenleg az ex 7225 11 00 (TARIC-kódok: 7225110011, 7225110015 és 7225110019) és az ex 7226 11 00 (TARIC-kódok: 7226110012, 7226110014, 7226110016, 7226110092, 7226110094 és 7226110096) KN-kódok alá tartozó, több mint 0,16 mm vastagságú, szilícium-elektromos acélból készült szemcseorientált síkhengerelt termékek.

(34) A GOES-t melegen hengerelt, különböző vastagságú szilícium-elektroacél tekercsekből állítják elő, amely szemcsézetének iránya egységes annak érdekében, hogy nagy hatékonyságú mágneses vezetőképességet tegyen lehetővé. A vezetőképesség elégtelenségét „vasveszteségnek” nevezik, amely a termék minőségének elsődleges mutatója, és amelyet W/kg-ban adnak meg. Az előállított GOES lehet „nagy permeabilitású”, azaz nagy vezetőképességű, illetve szabványos vagy hagyományos GOES. A nagy permeabilitású típusok kisebb vasveszteséget mutatnak, a lemezek vastagságától függetlenül. Ezen túlmenően a nagy permeabilitású típusokat finomított doménű (domain refined, a továbbiakban: DR) típusként is elő lehet állítani, amelynek még kisebb a vasvesztesége annak eredményeként, hogy vékony vonalakat írnak az acél felületére.

(35) A permeabilitás-, a vastagság- és a szélességbeli különbségek ellenére a felülvizsgálat tárgyát képező termék valamennyi típusának ugyanazok az alapvető fizikai jellemzői, és alapvetően ugyanarra a célra használják őket.

(36) A GOES-t elsősorban olyan elektromos berendezésekben használják, amelyekben a mágneses fluxust az „irányított” irányba lehet kényszeríteni, például amikor az elektromos energiát nagy távolságokra továbbítják. Ennek megfelelően a felülvizsgálat tárgyát képező terméket hálózati és elosztótranszformátorok magjának anyagaként használják.

(37) A GOES-t söntfojtókban is használják, amelyeket a nagyfeszültségű energiaszállító rendszerekben a feszültség stabilizálására alkalmazzák a terhelésingadozások alatt. A felülvizsgálat tárgyát képező termék a kisebb transzformátorokat magukban foglaló berendezésekben, például villamos háztartási készülékekben, valamint űrrepülési, repülésműszaki és elektronikus berendezésekben is használható. A GOES ezenkívül nagyméretű, nagyteljesítményű generátorokban is alkalmazható, ha kialakításuk lehetővé teszi az irányított mágneses jellemzők hatékony kiaknázását.

2.2. Hasonló termék

(38) Amint az eredeti vizsgálat során megállapítást nyert, ez a hatályvesztési felülvizsgálat is megerősítette, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek: — a felülvizsgálat tárgyát képező termék, — az érintett országok belföldi piacán előállított és értékesített termék, valamint — az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

(39) Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.

2.3. A termékkört érintő állítások

(40) Az NLMK és az orosz kormány azzal érvelt, hogy az Oroszországi Föderációból származó behozatal alacsonyabb átlagos árai azzal magyarázhatók, hogy az exportált GOES jelentős hányada „másodosztályú” és „harmadosztályú” (több hiba, varratok száma, simaság hiánya), és hogy ez utóbbi típusok nem versenyeznek a felülvizsgálat tárgyát képező termék más típusaival. Az exportált „másodosztályú” és „harmadosztályú” GOES-ek különböző termékeknek minősülnek, és nem felelnek meg az európai műszaki szabványoknak. Ezért az orosz exportáló gyártó és az orosz kormány azzal érvelt, hogy a „másodosztályú” és „harmadosztályú” anyagaikat ki kell zárni a termékkörből, vagy egy külön (negyedik) minimális importár-szintet kell meghatározni, amely tükrözi rendkívül alacsony piaci értéküket.

(41) A Bizottság elutasította a fenti kérelmeket, mivel sem a termékkör, sem a minimális importár nem módosítható hatályvesztési felülvizsgálat keretében.

(42) Az érdekelt felek tájékoztatását követően az NLMK kijelentette, hogy egy elfogulatlan vizsgálatot végző hatóságnak haladéktalanul meg kellett volna indítania egy, a termékkör meghatározására és/vagy az intézkedések formájára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálatot. A Bizottság elutasította ezt az állítást, mivel nem rendelkezett elegendő bizonyítékkal egy ilyen vizsgálat megindításához.

3. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

(43) Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése az érintett országokból érkező dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna.

3.1. Előzetes megjegyzések

(44) Az oroszországi, egyesült államokbeli és koreai gyártók egyike sem működött együtt a vizsgálatban.

(45) A Bizottság mind a három érintett ország hatóságait tájékoztatta arról, hogy a Bizottság az együttműködés hiánya miatt az Oroszországra, az Egyesült Államokra és Koreára vonatkozó ténymegállapításokat illetően az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. A Bizottság nem kapott az érintett három ország hatóságaitól e tekintetben észrevételeket vagy a meghallgató tisztviselő közbenjárására irányuló kérelmet.

(46) Ennek következtében a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségére vonatkozó, az Oroszországgal, az Egyesült Államokkal és Koreával kapcsolatos ténymegállapításokat az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, különösképpen a következőkre: nyilvánosan hozzáférhető adatok, mint például vállalatok hivatalos weboldalai, valamint a felülvizsgálati kérelmekben megadott, illetve az együttműködő felektől a felülvizsgálat során kapott információk. A Bizottság különböző importstatisztikákat is felhasznált, többek között az Eurostat COMEXT importstatisztikáit és a Globális Kereskedelmi Atlaszt.

(47) Ezenkívül a Baoshan csoport tekintetében és a távoli ellenőrzést követően a Bizottság a munkaerőköltségekre alkalmazta az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdését. Az alábbi (207) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a vállalat nem szolgáltatott ellenőrzött és megbízható bizonyítékot a GOES gyártására fordított munkaórák kiszámítására vonatkozóan.

3.2. Japán

3.2.1. Előzetes megjegyzések

(48) Csupán egy japán exportáló gyártó (a Nippon Steel) működött együtt teljes mértékben a jelenlegi vizsgálatban. Az eljárás megindítását követően a második ismert japán exportáló gyártó (a JFE Steel) jelentkezett, és hiányosan válaszolt a kérdőívre, válaszait az exportértékesítésekre, a termelésre és a kapacitásra korlátozva. Ezért a Bizottság tájékoztatta a JFE Steelt és a japán kormányt arról a szándékáról, hogy az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeket alkalmazza. Észrevétel nem érkezett.

(49) Emiatt a belföldi értékesítés vonatkozásában az ebben a szakaszban szereplő megállapítások részben az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeken alapultak. E célból a Bizottság a Nippon Steel által szolgáltatott információkat, a JFE által az exportértékesítésekre vonatkozóan benyújtott információkat, a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmet, az Eurostat statisztikáit és a nyilvánosan hozzáférhető információkat használta fel.

(50) A két japán exportáló gyártó a felülvizsgálati időszak alatt a Japánból az Unióba irányuló kivitel 100 %-át adta.

3.2.2. Dömping a felülvizsgálati időszakban

3.2.2.1. Rendes érték

(51) A Bizottság a Nippon Steel esetében a rendes értéket a következők alapján állapította meg. Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy a teljes mértékben együttműködő exportáló gyártó esetében a belföldi értékesítések teljes volumene reprezentatív volt-e. A belföldi értékesítések akkor reprezentatívak, ha a hasonló termék független vevők részére belföldi piacon bonyolított belföldi értékesítésének teljes volumene az exportáló gyártó esetében eléri a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló kivitel keretében értékesített teljes volumenének legalább 5 %-át a felülvizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi összértékesítése az egyetlen együttműködő exportáló gyártó esetében reprezentatív volt.

(52) A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek a reprezentatív belföldi értékesítésekkel rendelkező exportáló gyártó esetében azonosak vagy összehasonlíthatóak voltak az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal.

(53) A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban – megvizsgálta minden egyes, az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípus tekintetében, hogy a teljes mértékben együttműködő exportáló gyártó hazai piacon történt belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus felülvizsgálati időszak alatti, független vevőknek történt belföldi értékesítési összmennyisége eléri az Unióba irányuló exportra értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus összmennyiségének legalább 5 %-át. A Bizottság megállapította, hogy ezek a terméktípusok reprezentatívak voltak.

(54) A Bizottság ezt követően a Nippon Steel egészére nézve, valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek történt nyereséges belföldi értékesítések vizsgálati időszak alatti részarányát annak megállapítására, hogy a rendes érték kiszámítását az alaprendelet 2. cikke (4) be kezdésének megfelelően a tényleges belföldi értékesítési ár alapján végezze-e el.

(55) A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben: a) a terméktípusnak a kiszámított termelési költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron belföldön értékesített volumene meghaladta e terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint b) e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt.

(56) Ebben az esetben a rendes érték az adott terméktípus felülvizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során felszámított árak súlyozott átlaga.

(57) A rendes értéket az egyes terméktípusok kizárólag nyereséges belföldi, felülvizsgálati időszak alatti értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben: a) a terméktípus nyereségesen értékesített volumene legfeljebb az adott típus teljes értékesítési volumenének 80 %-át teszi ki; vagy b) e terméktípus súlyozott átlagára nem éri el a termelési egységköltséget.

(58) A belföldi értékesítés elemzése kimutatta, hogy az összes belföldi értékesítés több mint 90 %-a nyereséges volt, és az értékesítési ár súlyozott átlaga meghaladta az előállítási költséget. Ennek megfelelően a Bizottság a terméktípustól függően a rendes értéket a (56) preambulumbekezdésben ismertetett esetben a felülvizsgálati időszak alatti összes belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként, a (57) preambulumbekezdésben ismertetett esetben pedig kizárólag a nyereséges értékesítések súlyozott átlagaként számította ki.

(59) Amennyiben a szokásos kereskedelmi forgalom keretében nem vagy csak elégtelen mennyiségben értékesítették a hasonló termék valamely terméktípusát, a Bizottság a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban képezte.

(60) E terméktípusok esetében a rendes érték képzésekor az egyetlen exportáló gyártó hasonló termékének a felülvizsgálati időszak alatti átlagos termelési költségéhez hozzáadta: a) a hasonló termék szokásos kereskedelmi forgalom keretében bonyolított belföldi értékesítése során a felülvizsgálati időszak alatt az egyetlen együttműködő exportáló gyártónál felmerült értékesítési, általános és igazgatási költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) súlyozott átlaga; valamint b) a hasonló termék szokásos kereskedelmi forgalom keretében bonyolított belföldi értékesítése során a felülvizsgálati időszak alatt az egyetlen együttműködő exportáló gyártó által elért nyereség súlyozott átlaga.

(61) A belföldi piacon egyáltalán nem értékesített terméktípusok esetében az SGA-költségek súlyozott átlaga és a nyereség hozzáadása a szokásos kereskedelmi forgalom keretében a belföldi piacon bonyolított összes ügylet alapján történt.

(62) A JFE Steelt illetően megjegyzendő, hogy a Bizottság együttműködés hiányában az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényeket használta fel a belföldi értékesítések tekintetében. Mivel a JFE Steel belföldi piaci áraira vonatkozóan nem álltak rendelkezésre megbízható adatok, a Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő módszertan és értékek alkalmazásával számtanilag képzett rendes értéket állapított meg.

3.2.2.2. Exportár

(63) A Nippon Steel kizárólag vele kapcsolatban álló kereskedőkön keresztül exportált az Unióba. Ezért a Bizottság az exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésével összhangban állapította meg, vagyis azon ár alapján, amelyen az importált termékek első viszonteladása történt egy független vásárlónak. A Bizottság az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költség, ezen belül az SGA-költségek, valamint a felhalmozódó nyereség figyelembevételével kiigazította.

(64) A JFE közvetlenül exportált az Unióba, ezért a Bizottság az exportárat az Unióba történő exportra értékesített, a felülvizsgálat tárgyát képező termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár alapján állapította meg az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban.

3.2.2.3. Összehasonlítás

(65) A Bizottság gyártelepi alapon összehasonlította a fentiek szerint meghatározott rendes értéket és az exportárat.

(66) Azokban az esetekben, amikor azt a méltányos összehasonlítás szükségessé tette, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételével kiigazította. A Bizottság adott és indokolt esetben kiigazításokat végzett az együttműködő exportáló gyártó által fizetett fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségek, csomagolási, hitelköltségek és banki költségek tekintetében.

(67) A Nippon Steel az általa az EU-ba exportált egyes terméktípusok belföldi értékesítését nem végezte. Tekintettel az összehasonlítható exportértékesítések nagy mennyiségére, és figyelembe véve, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat keretében nem szükséges meghatározni a dömping pontos mennyiségét, hanem csak azt, hogy a dömping a jövőben valószínűleg folytatódik-e vagy megismétlődik-e, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a megállapított összehasonlítás pontos.

(68) Az érdekelt felek tájékoztatását követően a Nippon Steel a meglévő ítélkezési gyakorlatra (9) hivatkozva előadta, hogy a Bizottságnak a Nippon Steelre alkalmazandó dömpingkülönbözetet az EU-ba irányuló összes exportértékesítés alapján kellett volna kiszámítania.

(69) A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a dömpingkülönbözet nem fedi le az EU-ba irányuló összes exportértékesítést, mivel – amint az a fenti (67) preambulumbekezdés kifejti – a vállalat által az EU-ba exportált egyes terméktípusok esetében nem volt ennek megfelelő belföldi értékesítés. Ezeket a terméktípusokat (amelyek a teljes exportált mennyiség 38 %-át tették ki) a Bizottság kezdetben nem vette figyelembe a dömpingszámításokban, mivel a vállalat nem nyújtotta be a hozzájuk kapcsolódó előállítási költségeket. Az EU-ba irányuló exportértékesítések 100 %-ára vonatkozó dömpingkülönbözet kiszámítása érdekében és a vállalattól származó pontosabb adatok hiányában a Bizottság úgy döntött, hogy a terméktípusokat szélességük alapján csoportosítja. A szélesség olyan paraméter, amely kisebb hatást gyakorol az előállítási költségekre és az értékesítési árra, mint a vasveszteség és a vastagság. A Bizottság ennek alapján számította ki a rendes értéket valamennyi terméktípusra vonatkozóan. A helyesbített dömpingszámításokat a Bizottság közölte a vállalattal. Észrevétel nem érkezett.

3.2.2.4. Dömpingkülönbözet

(70) Mind a Nippon Steel, mind a JFE Steel esetében a rendes érték és az exportár összehasonlítása azt mutatta, hogy az EU-ba irányuló értékesítésük a felülvizsgálati időszakban dömpingelt árakon történt. A Nippon Steel esetében megállapított dömpingkülönbözet 31 % körül, míg a JFE Steel esetében 19 % körül volt.

(71) A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott.

3.2.3. A dömping folytatódásának valószínűsége

(72) A felülvizsgálati időszak alatti dömping ténymegállapításán túlmenően a Bizottság azt is elemezte, hogy a Japánból származó GOES behozatalára vonatkozó intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a dömping folytatódása. Ennek során a következő elemeket vizsgálta: a Japánban rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzereje.

a) Szabad kapacitás

(73) A két ismert japán exportáló gyártó kérdőívre adott válaszai alapján a Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban a japán termelési kapacitás [350 000–410 000] tonnát tett ki.

(74) Ugyanezen adatkészlet alapján a Bizottság megállapította, hogy Japánban a GOES szabad kapacitása körülbelül [50 000–110 000] tonna volt.

(75) A Nippon Steel előadta, hogy Japán szabad kapacitását a Bizottság túlbecsülte, mivel nem vette figyelembe azt, hogy Japán elsősorban a GOES vékonyabb típusát gyártja, amelynek esetében a volumen kisebb, mint az uniós gazdasági ágazat és más érintett országok által előállított GOES esetében.

(76) Az Unióba és a többi fő exportáló országba (például Indiába és Mexikóba) exportált modellek elemzése azt mutatta, hogy a Nippon Steel által exportált modellek túlnyomó többségének hasonló vagy nagyobb a vastagsága, mint az uniós gazdasági ágazat által gyártott termékeké. Az EU-ba exportált vékonyabb GOES részesedése is jelentős volt, és valóban volt kereslet e terméktípus iránt az uniós piacon. Más szóval, ha a szabad kapacitás kizárólag a vékonyabb termékeknek lenne tulajdonítható (ami nem így van), akkor is fennállna az, hogy az uniós piacon van kereslet az ilyen termékek iránt.

(77) Továbbá a Bizottság a szabad kapacitásra vonatkozó értékelését a japán exportáló gyártók által szolgáltatott információkra alapozta, ezért nem értette, hogyan becsülhette volna túl a szabad kapacitást, ha az adatok maguktól az exportáló gyártóktól származtak. Mindenesetre a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az előállított mennyiségre vonatkozó állítás nem volt kellően részletes és megalapozott, mivel nem adta meg a termelési kapacitásban vagy a szabad kapacitásban megmutatkozó azon különbséget, amely az előállított mennyiség állítólagos különbségével állt volna összefüggésben. Ezt az állítást továbbá csak a Nippon Steel fogalmazta meg, és nem tartalmazott semmilyen információt a másik fő japán exportáló gyártó által előállított termékek vastagsága tekintetében. A fentiek alapján a Bizottság elutasította ezt az állítást.

(78) Ezenkívül a Bizottság tekintetbe vette azt is, hogy a japán exportáló gyártók nem szemcseorientált elektromosacél-termékeket (a továbbiakban: NOES) is előállítanak. A GOES és a NOES gyártásához ugyanazt a berendezést használják. Ez azt jelenti, hogy műszakilag lehetséges a NOES gyártásából kapacitást felszabadítani és a GOES gyártására átállni. Ilyen átállásra a jövőben akkor kerülhet sor, ha a japán exportáló gyártók gazdasági ösztönzést kapnak erre. Ennek következtében az azonosított szabad kapacitás adott esetben tovább növekedhet.

(79) Az érdekelt felek tájékoztatását követően a japán kormány és a Nippon Steel azt állította, hogy a japán gyártók nem szabadíthatják fel a NOES előállítására szánt kapacitásukat az EU-ba irányuló exportra szánt GOES előállítására, mivel a Nippon Steelt kötik azok a szerződések, amelyeket elektromos járművek gyártóival a NOES gyártására vonatkozóan kötött. Ebben az összefüggésben azzal érveltek, hogy a szabad kapacitás értékelését nem lenne szabad erre az elemre alapozni.

(80) A Bizottság tudomásul vette, hogy az elektromosjármű-gyártókkal a NOES előállítására vonatkozó kötelező érvényű szerződések vannak érvényben, amelyek önmagukban nem teszik lehetővé a kapacitásnak a GOES előállítására való azonnali felszabadítását. A Bizottság azonban azt is figyelembe vette, hogy amennyiben az elektromos járművek piacán a piaci feltételek kedvezőtlenül alakulnak, a japán exportáló gyártók több kapacitást fordíthatnak a GOES gyártására, tekintettel arra, hogy a GOES és a NOES előállításához ugyanazokat a berendezéseket használják. Mindenesetre – függetlenül attól, hogy a NOES iránti kereslet hogyan alakul az elkövetkező években – a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a szabad kapacitás értékelésére vonatkozóan a (74) preambulumbekezdésben említett következtetései továbbra is érvényesek, mivel azok kizárólag a GOES-hez kapcsolódó szabad kapacitás meglétén alapulnak, és e kapacitás nem tartalmazta a NOES előállításához kapcsolódóan felszabaduló további szabad kapacitásokat.

b) Az uniós piac vonzereje

(81) Méretét tekintve az uniós piac (265 000–280 000 tonna felhasználás a felülvizsgálati időszakban) globálisan a GOES legnagyobb piacai közé tartozik. Az érintett országok közül csak Kína rendelkezik a nagyobb belföldi piaccal, mint az EU; az Egyesült Államok, Korea, Oroszország és Japán belföldi felhasználásának mértéke jóval kisebb.

(82) Az azonosított szabad kapacitás a felülvizsgálati időszakban az uniós felhasználás [28–31 %-ának] felel meg, ahogyan azt az alábbi (259) preambulumbekezdés megállapítja. Ugyanakkor valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a szabad kapacitást nagy mennyiségben irányítanák az uniós piacra. A japán belföldi piac a japán termelési kapacitás mintegy egynegyedét veszi fel, és e piacot hagyományosan csaknem 100 %-ban kielégíti a belföldi termelés.

(83) Emellett a japán GOES-ágazat exportorientált, tekintettel arra, hogy az összetermelés több mint [70–80] %-át kivitelre szánják. Végezetül: Kína és az Egyesült Államok kereskedelmi védelmi vámokat alkalmaz, amelyek valójában csökkentik a japán exportáló gyártók hozzáférését e fontos piacokhoz. A Kínába irányuló japán kivitel a Kína által bevezetett intézkedések nyomán különösen meredeken csökkent.

(84) Ezenkívül a japán exportáló gyártók az Európai Unión belül kialakult forgalmazási rendszerrel rendelkeznek, ezért könnyen növelhetik az uniós piacra irányuló szállítmányaik mennyiségét.

(85) A fentiekre tekintettel észszerűen feltételezhető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a jelenlegi japán kivitel és szabad kapacitás jelentős része átirányulna az Unióba.

(86) Az érdekelt felek tájékoztatását követően a japán kormány és a Nippon Steel előadta, hogy az uniós piac már nem olyan vonzó, mint az eredeti vizsgálat idején volt, és hogy a japán gyártók szándékában áll, hogy aktívan kihasználják a feltörekvő ázsiai piacok nyújtotta lehetőségeket, és hozzátették, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a Japánból származó export nem fogja elárasztani az uniós piacokat.

(87) A Nippon Steel úgy vélte továbbá, hogy a Bizottságnak az uniós piac vonzerejére vonatkozó következtetése megalapozatlan, mivel az kizárólag a piac méretén alapul. A Nippon Steel e tekintetben rámutatott az uniós piac vonzerejével kapcsolatos egyéb konkrét elemekre, például az árszintre, az erős belföldi gazdasági ágazat jelenlétére, az egy adott terméktípus iránti keresletre, a piacvédelmi intézkedésekre és/vagy a fuvarozással kapcsolatos visszatartó tényezőkre.

(88) A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az ázsiai piaccal kapcsolatos állítást nem támasztották alá bizonyítékokkal. Mindenesetre a japán exportáló gyártók folytatták a jelentős mennyiségű kivitelt, és a figyelembe vett időszakban a Nippon Steel által említett összes tényező, a felhasználás visszaesése és a hatályos intézkedések ellenére is megtartották piaci részesedésüket az Unióban.

(89) Hozzá kell tenni azt is, hogy a felülvizsgálati időszakban az uniós piac volt a japán exportáló gyártók harmadik legnagyobb exportpiaca (10). Továbbá a két japán exportáló gyártó exportértékesítéseinek alakulását vizsgáló elemzés kimutatta, hogy a nem uniós országokba irányuló exportjuk a figyelembe vett időszakban jóval nagyobb mértékben csökkent (-[25–35] %), mint az EU-ba irányuló exportjuk ugyanezen időszak alatt (-[5–15] %).

(90) Az uniós piaccal kapcsolatban – méretén túl és a nagy mennyiségeken túl, amelyeket a japán exportáló gyártók itt értékesíthetnek – a Bizottság azt is megjegyezte, hogy az uniós piacot magas árszintek és a behozatal hangsúlyos jelenléte jellemzi, ami azt mutatja, hogy vonzó a GOES Unión kívüli gyártói számára. Ennek alapján a Bizottság elutasította ezt az állítást.

c) A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetés

(91) A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a jövőben is folytatódna a dömping. Figyelembe véve a felülvizsgálati időszakban az Unióba szállított GOES dömpingelt árszintjeit, a Japánban rendelkezésre álló szabad kapacitást és az uniós piac vonzerejét, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a Japánból származó GOES valószínűsíthetőn jelentős mennyiségben érkezne az uniós piacra dömpingelt árszinten.

3.3. Koreai Köztársaság

3.3.1. Dömping a felülvizsgálati időszakban

3.3.1.1. Előzetes megjegyzések

(92) mivel a (28) preambulumbekezdésben említett módon a koreai exportáló gyártók egyike sem működött együtt a vizsgálat folyamán, a Bizottság az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényekre alapozta az átfogó elemzését, ezen belül a dömpingszámítást is.

(93) Ezért a Bizottság a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információk, valamint az Eurostat adatai és a Globális Kereskedelmi Atlaszban szereplő exportstatisztikák felhasználásával értékelte.

3.3.1.2. Dömping

a) Rendes érték

(94) A Bizottság ugyanazzal a módszertannal állapította meg a rendes értéket, mint amelyet a kérelmező alkalmazott a kérelmében. Mivel a koreai belföldi piaci árakra vonatkozóan nem álltak rendelkezésre megbízható adatok, a Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő módszertan és értékek alkalmazásával számtanilag képzett rendes értéket állapított meg.

b) Exportár

(95) Az Unióba irányuló kivitel árait a Bizottság az Eurostat adatai alapján állapította meg.

c) Összehasonlítás

(96) A rendes érték és az exportár összehasonlítása a gyártelepi ár alapján történt. Ehhez a Bizottság a kérelemben rendelkezésre álló információk alapján levonta a fuvarozási és biztosítási költségeket (115,82 EUR/tonna). A felülvizsgálati időszakra nézve az így megállapított, gyártelepi rendes érték 1 893 EUR/tonna, a gyártelepi exportár pedig 1 880 EUR/tonna volt.

d) Dömping

(97) A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy az Unióba irányuló koreai kivitel dömpingkülönbözete az exportár százalékában kifejezve csekély mértékű volt, azaz nem érte el a 2 %-ot.

3.3.2. A dömping megismétlődésének valószínűsége az intézkedések hatályvesztése esetén

(98) A Bizottság elemezte, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a dömping megismétlődése. Ennek során megvizsgálta a koreai exportőrök más piacokon tanúsított magatartását, a koreai termelést és szabad kapacitást, valamint az uniós piac vonzerejét.

a) Harmadik országokba irányuló kivitel

(99) A Bizottság a Globális Kereskedelmi Atlasz hivatalos koreai exportstatisztikái alapján elemezte a felülvizsgálati időszakban a Koreából más harmadik piacokra irányuló kivitel árait, és összehasonlította ezeket az árszinteket az importárral. Az elemzés azt mutatta, hogy a több más fő exportpiacra irányuló koreai kivitel árai az EU-ba irányuló kivitel árainál alacsonyabbak voltak. A felülvizsgálati időszakban a harmadik piacokra irányuló kivitel átlagos ára 1 442 EUR/tonna volt, ami alacsonyabb az EU-ban alkalmazandó legalacsonyabb minimális importárnál, és jóval alacsonyabb az EU-ba irányuló kivitel átlagos gyártelepi árnál. A harmadik piacok esetében alkalmazott árak és a számtanilag képzett rendes érték összehasonlítása körülbelül 30 %-os árkülönbséget mutatott.

(100) Ezért a Bizottság valószínűnek tekintette, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése esetén a koreai exportáló gyártók dömpingelt árszínvonalon értékesítenének az Unió piacán.

b) Szabad kapacitás

(101) A felülvizsgálati kérelemben szereplő, rendelkezésre álló tények alapján Korea a felülvizsgálati időszakban 280 000 tonna becsült termelési kapacitással és 24 000 tonna becsült szabad kapacitással rendelkezett. Korea szabad kapacitása ezért a GOES felülvizsgálati időszak alatti uniós felhasználásának körülbelül [7–10] %-ával egyenlő.

c) Az uniós piac vonzereje

(102) A Bizottság megállapította, hogy az uniós piac az alábbi okokból vonzó az koreai gyártók számára:

(103) Először: amint azt a fenti (81) preambulumbekezdésben rámutat, az uniós piac a világ legnagyobb piacai közé tartozik. Másodszor: a koreai belföldi felhasználást túlnyomórészt a belföldi termelés elégíti ki, mivel csupán mintegy 19 %-át teszi ki a behozatal. Az exportáló gyártók emiatt többnyire exportorientáltak.

(104) Harmadszor: azoknak a dömpingellenes intézkedéseknek a bevezetése nyomán, amelyeket Kína többek között Koreával szemben alkalmaz, továbbá Kína belföldi termelési kapacitásának növekedését követően az utóbbi években meredeken csökkent a Kínába irányuló koreai kivitel. Ezáltal viszont vonzóbbá válhat az uniós piac, ez pedig magában hordozza a kereskedelem Unió felé történő eltérítésének kockázatát.

d) A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés

(105) A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a jövőben is megismétlődne a dömping. Figyelembe véve a koreai szabad kapacitást, a GOES harmadik országokba irányuló kivitelének a felülvizsgálati időszakban megfigyelt alacsony árszintjét (amely kivitelt a rendes értékhez képest dömpingáron bonyolítottak le), valamint az uniós piac vonzerejét, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a Koreából származó GOES valószínűsíthetően jelentős mennyiségben érkezne az uniós piacra dömpingelt árszinten.

3.4. AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK

3.4.1. Dömping a felülvizsgálati időszakban

3.4.1.1. Előzetes megjegyzések

(106) mivel a (28) preambulumbekezdésben említett módon az egyesült államokbeli exportáló gyártók egyike sem működött együtt a vizsgálat folyamán, a Bizottság az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényekre alapozta az átfogó elemzését, ezen belül a dömpingszámítást is.

(107) Ezért a Bizottság a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információk, valamint egyéb információforrások (például az Eurostat és a Globális Kereskedelmi Atlasz adatai) felhasználásával értékelte.

3.4.1.2. Dömping

a) Rendes érték

(108) A Bizottság ugyanazzal a módszertannal állapította meg a rendes értéket, mint amelyet a kérelmező alkalmazott a kérelmében. Mivel az egyesült államokbeli belföldi piaci árakra vonatkozóan nem álltak rendelkezésre megbízható adatok, a Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő módszertan és értékek alkalmazásával számtanilag képzett rendes értéket állapított meg.

b) Exportár

(109) Az Unióba irányuló kivitel árait a Bizottság az Eurostat adatai alapján állapította meg.

c) Összehasonlítás

(110) A rendes érték és az exportár összehasonlítása a gyártelepi ár alapján történt. Ehhez a Bizottság a kérelemben rendelkezésre álló információk alapján levonta a fuvarozási és biztosítási költségeket (166,66 EUR/tonna). A felülvizsgálati időszakra nézve az így megállapított, gyártelepi rendes érték 2 310 EUR/tonna, a gyártelepi exportár pedig 1 880 EUR/tonna volt.

d) Dömping

(111) A fentiek alapján a Bizottság körülbelül 21 %-os dömpingkülönbözetet állapított meg. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott.

3.4.2. A dömping folytatódásának valószínűsége az intézkedések hatályvesztése esetén

(112) A Bizottság elemezte, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a dömping folytatódása. Ennek során megvizsgálta az egyesült államokbeli termelést és szabad kapacitást, valamint az uniós piac vonzerejét.

a) Szabad kapacitás

(113) A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információk alapján az Egyesült Államok a felülvizsgálati időszakban 265 000 tonna becsült termelési kapacitással és 77 000 tonna becsült szabad kapacitással rendelkezett. Tehát csak az Egyesült Államok szabad kapacitása képes a GOES teljes uniós felhasználásának [27–30] %-át lefedni.

b) Az uniós piac vonzereje

(114) A vizsgálat megerősítette, hogy az uniós piac az alábbi okokból vonzó az egyesült államokbeli gyártók számára:

(115) Először: amint azt a fenti (81) preambulumbekezdésben rámutat, az uniós piac a világ legnagyobb piacai közé tartozik.

(116) Másodszor: az egyesült államokbeli belföldi felhasználást túlnyomórészt a belföldi termelés elégíti ki, mivel a felülvizsgálati időszakban csupán mintegy 15 %-át tette ki a behozatal. Az exportáló gyártók emiatt exportorientáltak.

c) A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetés

(117) A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a jövőben is folytatódna a dömping. Figyelembe véve a felülvizsgálati időszakban az Unióba szállított GOES dömpingelt árszintjeit, az Egyesült Államokban rendelkezésre álló szabad kapacitást és az uniós piac vonzerejét, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az Egyesült Államokból származó GOES valószínűsíthetőn jelentős mennyiségben érkezne az uniós piacra dömpingelt árszinten.

3.5. KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG

3.5.1. Dömping a felülvizsgálati időszakban

3.5.1.1. Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához

(118) Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”.

(119) Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint azonban „[a]bban az esetben, ha […] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, továbbá annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét” („az igazgatási, értékesítési és általános költségek” a továbbiakban: SGA-költségek).

(120) mivel a vizsgálat megindításakor Kína vonatkozásában elegendő arra utaló bizonyíték állt rendelkezésre, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság helyénvalónak ítélte, hogy a vizsgálatot az említett országbeli exportáló gyártók tekintetében az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése figyelembevételével indítsa meg.

(121) Ebből következően a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének lehetséges alkalmazásához szükséges adatok összegyűjtése érdekében az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte a Kínában működő gyártókat arra, hogy bocsássanak rendelkezésre információkat a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítása során felhasznált inputokra vonatkozóan. A kért információkat egyetlen független importőr adta meg.

(122) A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálathoz szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság a kínai kormánynak is küldött kérdőívet. Emellett az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. A kínai kormánytól nem érkezett kitöltött kérdőív, és az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása kapcsán sem érkezett beadvány a kitűzött határidőn belül.

(123) A Bizottság 2020. november 30-án feljegyzést csatolt az ügy irataihoz (a továbbiakban: első feljegyzés), amelyben az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése e) pontjának második bekezdésével összhangban kérte az érintett felek véleményét azokról a releváns forrásokról, amelyeket a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasználhat. A feljegyzésben a Bizottság felsorolta mindazokat a termelési tényezőket (például anyagok, energia, munkaerő), amelyeket az exportáló gyártók felhasználnak a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához. Emellett a torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek megválasztásának kritériumai alapján a Bizottság két lehetséges reprezentatív országot jelölt meg: Brazíliát és Oroszországot.

(124) A Bizottság felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére. Az Eurofertől és a Baoshan csoporttól érkeztek észrevételek.

(125) Az első feljegyzéssel kapcsolatos észrevételekre a Bizottság egy második, 2021. július 20-i feljegyzésben (a továbbiakban: második feljegyzés) reagált, amelyben tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához felhasználni kívánt, Brazíliát mint reprezentatív országot figyelembe véve. Emellett tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségek (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereség megállapításához az Aperam Inox América so Sul S.A. (a továbbiakban: Aperam) nevű, a reprezentatív országban működő gyártóra vonatkozó információkat kívánja felhasználni. Az Eurofertől és a Baoshan csoporttól érkeztek észrevételek.

3.5.1.2. A kínai kormány együttműködésének hiánya

(126) A Bizottság a vizsgálatnak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti megindításakor kérdőívet küldött a kínai kormánynak a torzulások fennállásával kapcsolatban. A kínai kormány azonban nem nyújtott be választ. A Bizottság a 2021. szeptember 24-i szóbeli jegyzékben tájékoztatta a kínai kormányt, hogy az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseit szándékozza alkalmazni az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése értelmében vett jelentős torzulásoknak a GOES kínai belföldi piacán való lehetséges fennállása tekintetében. A Bizottság felkérte a kínai kormányt, hogy tegyen észrevételeket a 18. cikk alkalmazásával kapcsolatosan. Észrevétel nem érkezett.

3.5.1.3. A jelentős torzulások fennállása

(127) A Bizottság a kínai acélágazat vonatkozásában végzett közelmúltbeli vizsgálatai (11) keretében megállapította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállását. E vizsgálat keretében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok szerint helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

(128) Az említett vizsgálatok során a Bizottság megállapította, hogy Kínában a jelentős mértékű kormányzati beavatkozás a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (12). A Bizottság megállapította különösen, hogy az acélágazatban (melynek a GOES a részét képezi) nemcsak hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése (13) értelmében jelentős mértékű kormányzati tulajdon van jelen, hanem az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése (14) értelmében a kínai kormány számára a vállalatokban való jelenléte azt is lehetővé teszi, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében. A Bizottság megállapította továbbá, hogy az államnak a pénzügyi piacokon, valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kínai kormány által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag más szempontból fontosnak tartott gazdasági ágazatokban összpontosulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg. (15) Emellett a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése értelmében a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában különösen a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén. (16) Hasonlóképpen a Bizottság megállapította, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése (17) értelmében az acélágazatban torzultak a bérköltségek, valamint hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése értelmében a pénzügyi ágazatban – különösen a vállalati szektor tőkéhez jutása terén – torzulások állnak fenn (18).

(129) A kínai acélágazatra vonatkozó korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan a Bizottság e vizsgálat keretében is megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható bizonyítékokra alapozta, amelyek egyebek mellett a kérelemből, valamint a nyilvánosan hozzáférhető források felhasználásával összeállított jelentésből származtak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette a Kínában fennálló, a korábbi vizsgálatok keretében is megállapított jelentős torzulások alátámasztása szempontjából releváns különböző kritériumokkal kapcsolatos saját kutatásával.

(130) A kérelem információkat tartalmazott a tizenharmadik acélipari ötéves terv torzító hatásairól. A kérelem utalt továbbá az Egyesült Államok kormányának azon megállapításaira, amelyek szerint Kínában az acélágazat fölött az állam a SASAC-on keresztül viszonylag erős ellenőrzést, a villamos energia fölött pedig abszolút ellenőrzést gyakorol (19). A kérelem azt is megállapította, hogy GOES-hoz hasonló szerves bevonatú acéltermékeket melegen hengerelt tekercsekből állítják elő. Ezért a Bizottság által az (EU) 2019/687 bizottsági végrehajtási rendeletben (20) a szerves bevonatú acéltermékek tekintetében megállapított torzulások a GOES-re is vonatkoznak. A kérelem azt is megállapította, hogy a GOES-vizsgálatban részt vevő két fő kínai exportáló gyártó, a Baosteel és WISCO, egyben az e termékre vonatkozó végleges intézkedések hatálya alá tartozó szerves bevonatú acéltermékek exportáló gyártója is. 2016 végén a Baosteel és a WISCO egyesült, így Kína legnagyobb acélgyártójává vált. A kérelem a melegen hengerelt síkacél termékekre (21)vonatkozó szubvencióellenes eljárásra is hivatkozott, amely során a Bizottság számos olyan szubvenciót azonosított, amelyek az ágazatban fennálló torzulásokra utalnak. Végezetül: a kérelem említést tett a Baosteel és más gyártók által kapott pénzügyi támogatásról, amelyet a Steel Industry Coalition (22) által összeállított jelentés és az Egyesült Államok által a kiegyenlítő vámokra vonatkozóan végzett vizsgálat megállapításai támasztanak alá (23).

(131) A (126) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kínai kormánytól nem érkezett olyan észrevétel vagy bizonyíték, amely alátámasztotta vagy cáfolta volna az ügy irataiban, ezen belül a jelentésben található, valamint a panaszos által ezek kiegészítéseképpen nyújtott, a jelentős torzulások fennállására és/vagy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazásának a jelen ügyben való indokoltságára vonatkozó bizonyítékokat.

(132) Az acélágazatban – melynek a GOES a részét képezi – továbbra is komoly mértékű a kínai kormányzat tulajdonosi szerepe. A legnagyobb gyártók közül számos állami tulajdonban van. A Baosteel, a GOES fő exportőre például az acélgyártással foglalkozó, kínai állami tulajdonú jelentős vállalat, amely a közelmúltban konszolidált China Baowu Steel Group Co. Ltd. (korábbi nevén Baoshan Iron & Steel Co., Ltd.) és Wuhan Iron & Steel (24). Miközben az állami és a magántulajdonú vállalatok száma a becslések szerint közel azonos, a világ tíz legnagyobb acélgyártója között található öt kínai gyártóból négy van állami tulajdonban (25). Ugyanakkor míg 2016-ban a tíz legnagyobb gyártó az ágazat teljes kibocsátásának csak mintegy 36 %-át adta, a kínai kormány ugyanebben az évben célul tűzte ki, hogy 2025-re mintegy tíz nagyvállalatnál összpontosítsa az acéltermelés 60–70 %-át. (26) Ezt a szándékát a kínai kormány 2019 áprilisában, az acélipar konszolidációjára vonatkozó iránymutatás közzétételének bejelentésekor ismét kinyilvánította (27). Az összpontosítás részeként kényszerű összefonódásokra kerülhet sor a jövedelmező magánvállalatok és a gyengén teljesítő állami tulajdonú vállalatok között (28). A GOES két kínai gyártója, a Baosteel és a WISCO (a Baoshan csoport mindkét tagja) állami tulajdonban van.

(133) Azzal kapcsolatban, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében a kínai kormány abban a helyzetben van-e, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre, a vizsgálat során megállapítást nyert a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói és a KKP közötti személyi kapcsolatok megléte, azaz hogy például a Baoshan csoportnál a KKP tagjai jelen vannak a vállalat felső vezetésében, illetve az igazgatótanács tagjai között.

(134) A GOES-ágazatban az állami tulajdonú vállalatokra és a magántulajdonú vállalatokra egyaránt kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás. A következő példák jól szemléltetik, hogy a kínai kormány egyre nagyobb mértékben beavatkozik az ágazat működésébe. A két GOES-gyártó kiemelten foglalkozik internetes honlapján a pártépítő tevékenységgel, párttagoknak is helyet biztosít a vállalatvezetésben, és hangsúlyozza a KKP iránti elkötelezettségét. A vizsgálat feltárta, hogy mind a Baosteelben, mind a WISCO-ban zajlik pártépítő tevékenység. A Baosteel a következőképpen mutatja be a pártépítő tevékenységet: „alapvető elkötelezettség a szigorú és átfogó pártigazgatás mellett; a vállalat által végzett ideológiai és politikai munka vezetése, egyesült frontmunka, spirituális civilizáció építése, vállalati kultúra kialakítása és a tömegek munkájának megalapozása egyebek mellett a szakszervezeteken és a Kommunista Ifjúsági Szövetségen keresztül; a párt stílusát követő, becsületes irányítás, valamint a fegyelmi bizottságok abban való támogatása, hogy eredményesen gyakorolják felügyeleti feladataikat”. (29) A WISCO honlapján jelzi, hogy a Kínai Kommunista Párt 2021. január 22-én tartott első tagkongresszusán a WISCO Group Co., Ltd. „úgy határozott, hogy teljes mértékben betölti a pártbizottság vezető szerepét: »irányítja, kezeli az általános helyzetet és biztosítja a végrehajtást«, javítja a politikai pozíciókat, megerősíti az elszámoltathatóságot, és mindent megtesz az »1345« fejlesztési stratégia végrehajtásának előmozdítása érdekében”. (30)

(135) A GOES-ágazatban azonosíthatók az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése értelmében vett, a belföldi gyártókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló politikák.

(136) Noha a GOES-ágazat szakosodott ágazatnak számít, és a Bizottság a vizsgálat során nem azonosított konkrét, kifejezetten a GOES-ágazat fejlesztését meghatározó szakpolitikai dokumentumokat, a GOES gyártásának legfontosabb nyersanyagaival (nevezetesen a vassal és az ötvözetlen acéllal) kapcsolatos kormányzati iránymutatás és beavatkozás előnyös a GOES-ágazat számára.

(137) A kínai kormány az acélipart kulcsfontosságú gazdasági ágazatnak tekinti. (31) Ezt támasztja alá az acéliparral foglalkozó számos nemzeti, regionális és települési szinten kiadott terv, irányelv és más dokumentum, köztük a vizsgálati időszakban is érvényes „Acélipari kiigazítási és korszerűsítési terv (2016–2020)” is. Ez a terv kijelentette, hogy az acélipar „a kínai gazdaság fontos, alapvető ágazata, a nemzetgazdaság egyik sarokköve (32)”. A tervben meghatározott fő feladatok és célkitűzések az ágazat fejlesztésének valamennyi szempontjára kiterjednek (33). A vizsgálati időszakban is alkalmazandó tizenharmadik ötéves gazdaság- és társadalomfejlesztési terv (34) célul tűzte ki a felső kategóriás acélterméktípusokat gyártó vállalatok támogatását. Emellett a termékek megfelelő minőségével, tartósságával és megbízhatóságával is foglalkozik, és ennek érdekében előirányozza olyan vállalatok támogatását, amelyek a tiszta acélgyártáshoz, a precíziós hengerléshez és a minőségjavításhoz kapcsolódó műszaki megoldásokat alkalmaznak. (35)

(138) Az ipari szerkezetátalakításhoz összeállított útmutató katalógus 2011. évi kiadásának 2013. évi módosítása (36) (a továbbiakban: a Katalógus) az acélipart az ösztönzött ágazatok közé sorolja. A GOES gyártása során felhasznált fontos nyersanyag a vas. A vasércágazattal a vizsgálati időszakban az ásványi erőforrásokra vonatkozó nemzeti terv (2016–2020) foglalkozott. A tervben foglalt célok között szerepelt egyebek mellett „a vállalatkoncentráció és a piacon versenyképes nagy és közepes méretű bányák kialakításának biztosítása”, „annak biztosítása, hogy a helyi erőforrások a nagy méretű bányavállalat-csoportoknál összpontosuljanak”, „a vállalatokra a vasérccel összefüggésben nehezedő terhek csökkentése, a hazai vasérc-ágazatbeli vállalatok versenyképességének növelése”, valamint „az 1 000 méter mélységű bányák és a kis méretű, gyenge minőségű vasércet termelő bányák fejlesztésének megfelelő ellenőrzése”.

(139) A vasércet a 2016–2020. évre szóló, tehát a felülvizsgálati időszakban hatályos tizenharmadik acélipari ötéves terv is említi. A terv a vasérc tekintetében a következőket irányozza elő: „a legfontosabb hazai ásványianyag-övezetekben folytatott kutatás további támogatása […], több meglévő, erősen versenyképes hazai vasérc-ágazatbeli vállalat támogatása a fejlesztés kiszélesítésén és intenzívebbé tételén keresztül, […] valamint a hazai ásványianyag-bázisok (ellátás)biztonsági szerepének megerősítése”.

(140) A vasércágazat stratégiai fontosságú feltörekvő ágazatnak minősül, ezért a stratégiai fontosságú feltörekvő ágazatokra vonatkozó tizenharmadik ötéves terv hatálya alá is tartozik. A vasérccel, a nyersvassal és a ferroötvözetekkel a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 2019. évi, az ipar kiigazításáról közreadott útmutató katalógusa is foglalkozik. A ferroötvözeteket emellett az Ipari és Információs Technológiai Minisztérium 2018. évi iparfejlesztési és tudásmegosztási útmutató katalógusa is említi.

(141) Ahogyan az az acéllal és a vassal kapcsolatos fenti példákból is látható, a kínai kormány a szakpolitikai eszközök és iránymutatások széles tárházát vonultatja fel a GOES-ágazat fejlődésének további szabályozására, és az ágazat fejlesztésének és működésének lényegében minden aspektusa felett ellenőrzést gyakorol. Az acéllal és a GOES gyártásának legfontosabb nyersanyagával, a vasérccel kapcsolatos kormányzati iránymutatás és beavatkozás tehát előnyös a GOES-ágazat számára.

(142) A fentiek mellett a GOES-gyártók állami támogatásokhoz is jutnak, ami egyértelműen annak a jele, hogy az államnak érdeke fűződik ehhez az ágazathoz. A vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a két GOES-gyártó, a Baosteel (37) és a WISCO (38) közvetlen állami támogatásban részesült.

(143) Összességében elmondható, hogy a kínai kormány intézkedései a gazdasági szereplőket az ösztönzött iparágak, köztük az acél- és vasgyártás (mely ágazatba a GOES tartozik) támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzések teljesítésére ösztönzik. Az intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését.

(144) E vizsgálat során a Bizottság nem talált olyan bizonyítékokat, amelyek azt jeleznék, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerinti, a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályoknak a GOES gyártásával foglalkozó ágazatban való, a (128) preambulumbekezdésben már bemutatott diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése ne hatna ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóira.

(145) A GOES gyártásával foglalkozó ágazatra a (128) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerinti, a bérköltségek tekintetében fennálló torzulások is kihatnak. A szóban forgó ágazatban ezek a torzulások közvetlenül (a felülvizsgálat tárgyát képező termék és annak legfontosabb inputjai előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesülnek. (39)

(146) Emellett e vizsgálat keretében nem nyújtottak be a Bizottsághoz olyan bizonyítékot, amely azt jelezné, hogy a (128) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerinti, a pénzügyi rendszerben érvényesülő kormányzati beavatkozás ne hatna ki a GOES gyártásával foglalkozó ágazatra. Ebből következően a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat.

(147) Végezetül a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a GOES gyártásához több különböző inputra van szükség. Amikor a GOES-gyártók beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások; amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai; és működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül.

(148) Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a GOES belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés A. és B. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább.

(149) A kínai kormány nem szolgált ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel. Az exportáló gyártók egy csoportja, nevezetesen a Baosteel és a WISCO (a továbbiakban: Baoshan csoport) a jelentős torzulások fennállására vonatkozó észrevételeket nyújtott be.

(150) Először: is a Baoshan csoport hangsúlyozta, hogy a Kínában tapasztalható „jelentős torzulásokra” vonatkozó állítást nem szabad előre eldöntött következtetésként alkalmazni. A Baoshan csoport előadta, hogy a Bizottságnak nem lenne szabad a rendes értéknek a reprezentatív országra vonatkozó módszertan alapján történő kiszámításához szükséges információkat a vizsgálat kezdetén összegyűjteni, vagyis még azelőtt, hogy a jelentős torzulások fennállását az adott vizsgálat megállapítaná és megerősítené. A Baoshan csoport szerint ezeket az információkat csak akkor lehet összegyűjteni, ha a Bizottság már megerősítette az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazásához szükséges tényeket. A Baoshan csoport azt is megjegyezte, hogy a kérelem nagymértékben támaszkodik a Kínáról szóló jelentésre, amely a Baoshan csoport véleménye szerint nem felel meg a pártatlan és objektív bizonyítékokra vonatkozó követelményeknek, mivel azzal a céllal állították össze, hogy megkönnyítsék az európai ipar számára a panaszok benyújtását. A Baoshan csoport érvei szerint továbbá nagyon kétséges, hogy a bizottsági jelentésben szereplő információk pontosak-e és a jelen eljárás szempontjából relevánsak-e, tekintettel arra, hogy a jelentést 2017-ben tették közzé, és a 2016. évre és az azt megelőző évekre nézve tartalmaz információkat és hivatkozásokat, és ezért a jelen vizsgálat vizsgálati időszakára nem alkalmazható. A Baoshan csoport megállapította továbbá, hogy a Kínáról szóló jelentés nem tárgyalja a GOES-t, csupán az acélágazatot, valamint hogy az acélra vonatkozó megállapítások nem feltétlenül relevánsak a GOES-re nézve.

(151) A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben felsorolt bizonyítékok elégségesek a vizsgálatnak az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján történő megindításához. Bár a jelentős torzulások tényleges fennállásának megállapítására és a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontjában leírt módszertan ebből következő használatára csak az ideiglenes és/vagy végleges nyilvánosságra hozatalkor kerül sor, a 2. cikk (6a) bekezdésének e) pontja kötelezettségként írja elő a módszertan alkalmazásához szükséges adatoknak a vizsgálat ilyen alapon történő megindításakor való begyűjtését. Ebben az esetben a Bizottság elegendőnek ítélte a kérelmező által a jelentős torzulásokkal kapcsolatban benyújtott bizonyítékokat a vizsgálat ezen az alapon történő megindításához. Az eljárás megindításáról szóló értesítés – az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének e) pontjában meghatározott kötelezettséggel összhangban – egyértelműen ki is mondta ezt a 3. szakaszban. Ezért a Bizottság megtette a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy alkalmazni tudja az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti módszert abban az esetben, ha a vizsgálat megerősíti a jelentős torzulások fennállását.

(152) A jelentés pártatlanságának hiányával kapcsolatos állításra adott válaszában a Bizottság megjegyzi, hogy a jelentés átfogó dokumentum, amely széles körű objektív bizonyítékokon – többek között a kínai kormány által közzétett jogszabályokon, szabályokon és hivatalos szakpolitikai dokumentumokon, nemzetközi szervezetek mint harmadik felek által összeállított jelentéseken, szakemberek tudományos tanulmányain és cikkein, továbbá egyéb megbízható független forrásokon – alapul. A jelentés 2017 decembere óta nyilvánosan elérhető, ennélfogva minden érdekelt félnek bőven lett volna elegendő ideje arra, hogy cáfolja, kiegészítse vagy észrevételezze a jelentést, illetve az azt megalapozó bizonyítékokat. Ami a jelentés elavult voltával kapcsolatos érvelést illeti, a Bizottság emlékeztet, hogy mindeddig nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy a jelentés elavult volna. Éppen ellenkezőleg, a Bizottság különösen azt jegyzi meg, hogy a jelentésben szereplő fő szakpolitikai dokumentumok és bizonyítékok – beleértve a vonatkozó ötéves terveket és a felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozó jogszabályokat is – a felülvizsgálati időszak alatt is relevánsak voltak, továbbá sem a Baoshan csoport, sem más felek nem bizonyították, hogy ez a helyzet már ne állna fenn.

(153) Azzal az érvvel kapcsolatban, miszerint a bizottsági jelentés nem tartalmaz külön fejezetet a GOES-ről, hanem csak általánosságban az acélipart vizsgálja, a Bizottság megjegyezte, hogy, először is, a GOES speciális acéltípusnak minősül, ezért az acélra vonatkozó rendelkezések széles körben alkalmazandók a GOES-re is. Másodszor: az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását megalapozó jelentős torzulások fennállása nem függ össze azzal, hogy a jelentésben külön ágazati fejezet foglalkozik-e a vizsgált termékkel. A jelentés több olyan torzulást ismertet, amelyek a kínai gazdaságban horizontálisan, több ágazatra kiterjedően állnak fenn, és befolyásolják a vizsgált termék árait, illetve nyersanyagait és előállítási költségeit. Ezért a Bizottság a Baoshan csoport állításait elutasította.

(154) Összességében a rendelkezésre álló bizonyítékok arról tanúskodnak, hogy a felülvizsgálat tárgyat kepéző termék árai és költségei (köztük a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségek) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében – az ott felsorolt elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatásának tanúsága szerint – jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte.

3.5.1.4. Reprezentatív ország

a) Általános megjegyzések

(155) A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt: — A Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa (40) alapján hasonló Kínáéhoz; — A felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban (41); — A vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban. — Több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottság indokolt esetben előnyben részesítette azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

(156) A (123) és (125) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban két feljegyzést is fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához: a termelési tényezőkre vonatkozó első, 2020. november 30-i feljegyzést (a továbbiakban: első feljegyzés) és a termelési tényezőkre vonatkozó második, 2021. július 20-i feljegyzést (a továbbiakban: második feljegyzés). E feljegyzések ismertették a vonatkozó kritériumok alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, és foglalkoztak a felektől ezekre és a releváns forrásokra vonatkozóan érkezett észrevételekkel. A második feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ebben az ügyben Brazíliát szándékozik megfelelő reprezentatív országnak tekinteni abban az esetben, ha megerősítést nyer az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a jelentős torzulások fennállása.

b) A Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség

(157) Az első feljegyzésben a Bizottság Brazíliát és Oroszországot azonosította olyan országként, amelyről ismert, hogy gyártja a felülvizsgálat tárgyát képező terméket és amelynek gazdasági fejlettsége a Világbank megítélése szerint Kínáéhoz hasonló, vagyis bruttó nemzeti jövedelme alapján a Világbank besorolása szerint a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozik. Az uniós gazdasági ágazat Dél-Koreát is javasolta mint állítólagosan megfelelő reprezentatív országot. Azonban Dél-Koreát – tekintettel a Világbank általi besorolás szerinti gazdasági fejlettségi szintjére – nem lehetett figyelembe venni.

(158) Az első feljegyzésen túlmenően az uniós gazdasági ágazat előadta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése széles mérlegelési jogkört biztosít a Bizottságnak annak meghatározásában, hogy mely reprezentatív ország lehet megfelelő, és a hasonló szintű gazdasági fejlettség fogalmát nem korlátozza a Világbank által a bruttó nemzeti jövedelem ugyanazon kategóriájába sorolt országokra. Az uniós gazdasági ágazat ezen belül azt állította, hogy bár a Világbank által bruttó nemzeti jövedelem alapján meghatározott kategóriák alkalmazása sok esetben célszerű megközelítés, a felülvizsgálat tárgyát képező GOES-ágazat tekintetében nem észszerű használni. Ennek az az oka, hogy a GOES egyedi csúcstechnológiás acéltermék, és a kínai exportáló gyártó a legmagasabb nemzetközi szabványoknak megfelelő acélművekkel rendelkezik, és főként nagy permeabilitású (prémium minőségű) GOES-t exportál az Európai Unióba. Az uniós gazdasági ágazat azzal is érvelt, hogy a brazíliai gyártó nem tudott hasonló minőségi szintet elérni, míg a kínai exportáló gyártó a gazdasági fejlettség és technológia ugyanazon szintjén működik, mint a koreai POSCO, és az uniós gazdasági ágazat meglátása szerint emiatt Korea a legmegfelelőbb reprezentatív ország.

(159) A Világbank által megállapított kategóriák alkalmazásának a kapcsán megjegyzendő, hogy az olyan országok esetében, amelyeknél jelentős torzulások állnak fenn, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében a Bizottság az exportáló országhoz hasonló gazdasági fejlettségi szintű reprezentatív országot is figyelembe vehet a rendes érték képzéséhez. Annak meghatározásához, hogy mely országok állnak az egyes exportáló országokkal azonos gazdasági fejlettségi szinten, a Bizottság a Világbank besorolása szerint azonos jövedelmi kategóriába tartozó országokat veszi figyelembe. A Bizottság ennek során mérlegelési jogkörét gyakorolja az alaprendelet értelmezése és alkalmazása terén, amely gyakorlatot a Bíróság több alkalommal is megerősített olyan körülmények esetén, ahol a Bizottság erre jogosult. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez az adatbázis lehetővé teszi elegendő számú potenciálisan alkalmas és hasonló fejlettségi szintű ország megjelölését, amelyek közül ezután az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint kiválasztható a megfelelő reprezentatív ország.

(160) Ebben az esetben a Világbank releváns kategóriája (amelybe Kína tartozik) a közepes jövedelmű országok felső sávja. Ez az oka annak, hogy a Bizottság megítélése szerint Korea gazdasági fejlettségi szintje nem hasonló Kínáéhoz, és Korea nem teljesíti az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében megállapított kritériumot.

(161) A második feljegyzésen túlmenően az Eurofer előadta, hogy a Bizottságnak a gazdasági fejlettség országos szintjén és a Világbank osztályozására való hivatkozáson alapuló értékelése nem észszerű, és hogy az értékelésnek ki kellene terjednie a kínai GOES-ágazat gazdasági fejlettségére is. Ebben az összefüggésben az Eurofer azzal érvelt, hogy a koreai és a japán GOES-ágazat a kínaiéhoz hasonló gazdasági fejlettségű. A koreai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az Eurofer felvetette, hogy a Bizottság Kína vonatkozásában Japánt vehetné figyelembe mint reprezentatív országot, és a Nippon Steel által szolgáltatott információkat használhatná fel a rendes érték meghatározásához.

(162) A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében alkalmazott megfogalmazás nem tesz lehetővé ilyen szűk értelmezést, mivel nem említ ágazatspecifikus megközelítést. Ezenkívül az Eurofer nem hivatkozott olyan független forrásra, amelyre a Bizottság annak megállapítása során támaszkodhatna, hogy a koreai és a japán GOES-ágazat gazdasági fejlettsége hasonló. Ennek alapján a Bizottság elutasította ezt az állítást.

c) A vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban

(163) Az első feljegyzésben a Bizottság jelezte, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméket előállító országként azonosított országok (azaz Brazília és Oroszország) esetében a 2019. naptári évre vonatkozó nyilvános adatok a felülvizsgálat tárgyát képező termék egyetlen brazíliai gyártója, az Aperam Inox América do Sul S.A. (a továbbiakban: Aperam) esetében álltak rendelkezésre. E tekintetben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket, és amennyiben helyénvalónak ítélik és amennyiben a vonatkozó adatokat tartalmazó pénzügyi kimutatások könnyen hozzáférhetők, tegyenek javaslatot a vizsgált termék más gyártóira, amelyek egy általuk választott reprezentatív országban működnek és megfelelnek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében foglalt kritériumoknak.

(164) Az első feljegyzést követően egyetlen érdekelt fél sem nyújtott be észrevételeket az Aperammal kapcsolatban, és nem nyújtott be releváns nyilvános pénzügyi adatokat valamely potenciális reprezentatív országban működő GOES-gyártóra vonatkozóan sem.

(165) A második feljegyzést követően az Eurofer egyetértett abban, hogy Brazília megfelelőbb, mint Oroszország. Mindazonáltal azt állította, hogy az Aperam – mivel nem hajtott végre befektetéseket a technológia, a folyamatok és az e minőségi osztályokhoz tartozó know-how terén – technikailag nem képes olyan kiváló minőségi osztályba tartozó termékeket előállítani, mint amelyeket a Baoshan csoport exportál az EU-ba. Az Eurofer különösen az értékcsökkenés állítólagosan túl alacsony szintjére hivatkozott, amelyet véleménye szerint az uniós vagy a koreai gyártók szintjének megfelelően ki kell igazítani.

(166) A (180) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság a rendes érték számtani képzése során nem vette figyelembe az Aperam értékcsökkenési szintjét. Az Aperamnak a rendes érték számtani képzéséhez felhasznált adatai kizárólag az SGA-költségek és a nyereség százalékos arányaival álltak összefüggésben. Ami az értékcsökkenést és az egyéb általános költségeket illeti, a Bizottság a Baoshan csoportnak az egyéb előállítási költségek százalékában kifejezett általános költségeit vette alapul, és ezt a százalékot alkalmazta az „újraszámított” előállítási költségekre. Ennek alapján a Bizottság elutasította ezt az állítást.

(167) A második feljegyzést követően az Eurofer azt is előadta, hogy a Bizottságnak a felülvizsgálati időszakra vonatkozó SGA-költségek és a nyereség kiszámításakor figyelembe kell vennie az Aperam 2020. naptári évre vonatkozó pénzügyi adatait.

(168) A Bizottság elfogadta ezt az állítást, de végül csak a 2020. évi adatokra támaszkodott, mivel – amint azt a (203) preambulumbekezdés említi – a 2019. évi pénzügyi kimutatások a nem működési költségek kizárása után nem mutattak nyereséget.

(169) Az első feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – többek között az alapanyagokra, az energiára és a munkaerőre is kiterjedően – felsorolta azokat a termelési tényezőket, amelyeket a GOES előállításához felhasználnak. Ugyanebben a feljegyzésben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az OECD által az ipari nyersanyagokra vonatkozó exportkorlátozásokról vezetett nyilvántartás (42) tanúsága szerint és különösen az ipari nyersanyagok kapcsán a Brazíliát (HR 7225 11 és 7226 11) és Oroszországot (HR 7204 10–7204 50) érintő exportkorlátozások listája alapján bizonyos termelési tényezők esetében kereskedelmi korlátozások voltak érvényben. Ezen túlmenően Oroszország tekintetében az Oroszországi Föderáció gazdaságának jelentős torzulásairól piacvédelmi vizsgálatokhoz készült bizottsági szolgálati munkadokumentum (SWD(2020) 242) is jelentős torzulásokat azonosított a földgáz (43) és a villamos energia (44) terén, továbbá a kulcsfontosságú nyersanyagágazatokban, az acéliparban és a közlekedésben (45) magas szintű állami beavatkozást, nagyfokú koncentrációt és vertikális integrációt tárt fel, valamint megállapította a GOES-t érintő behozatali vámok meglétét (HR 7225 11 és 7226 11). Tekintettel ezekre a kereskedelmi korlátozásokra és jelentős torzulásokra, a Bizottság ebben a szakaszban úgy ítélte meg, hogy Brazília lenne a megfelelő reprezentatív ország, és felkérte a feleket, hogy véleményezzék a lehetséges reprezentatív országok megfelelőségét.

(170) Az első feljegyzést követően az uniós gazdasági ágazat az első feljegyzésben foglaltakon túl további érveket nyújtott be arra vonatkozóan, hogy Oroszország miért kevésbé megfelelő reprezentatív ország, mint Brazília.

(171) A Bizottság továbbá megjegyezte, hogy egyik fél sem vitatta az első feljegyzés 2. szakaszában szereplő megállapításait, amelyek az Oroszország mint reprezentatív ország tekintetében feltárt hiányosságokra vonatkoztak. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy Brazília megfelelő ország, mivel valamennyi kritériumnak megfelel, vagyis Kínához hasonló fejlettségi szinten áll, működik a területén GOES-gyártó, és e gyártónak a felülvizsgálati időszakra vonatkozó adatai könnyen hozzáférhetők.

d) A szociális védelem és a környezetvédelem szintje

(172) Miután megállapítást nyert, hogy a fenti tényezők összessége alapján Brazília megfelelő reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség.

e) Következtetés

(173) A fenti elemzésre tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja alkalmazásában Brazíliát tekinti megfelelő reprezentatív országnak.

3.5.1.5. Torzulástól mentes költségek és referenciaértékek

a) A torzulástól mentes költségek megállapításához felhasznált források

(174) Az első feljegyzésben a Bizottság felsorolta az exportáló gyártó által a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítása során használt termelési tényezőket (például anyagokat, energiát és a munkaerőt), és felkérte az érdekelt feleket arra, hogy észrevételeiket terjesszék elő és tegyenek javaslatot a feljegyzésben említett minden egyes termelési tényezővel kapcsolatos torzulásoktól mentes értékekre vonatkozó, nyilvánosan elérhető információkra nézve.

(175) A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban azonosította továbbá a torzulatlan árak és a referenciaértékek meghatározásához felhasználandó forrásokat. A Bizottság által felhasználni javasolt legfontosabb forrás a Globális Kereskedelmi Atlasz volt. Végezetül: ugyanebben a feljegyzésben a Bizottság megjelölte azokat a harmonizált rendszerbeli (HR) kódokat vagy a termelési tényezőkhöz kapcsolódó kódokat, amelyeket – a többek között az EU-tól, Kanadától és Brazíliától kapott információk alapján – eredetileg felhasználni szándékozott a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti elemzéshez.

(176) A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket és javaslatokat a szóban forgó feljegyzésben említett egyes termelési tényezők torzulatlan értékeire vonatkozó, nyilvánosan elérhető információkra.

(177) Azon javaslat nyomán, hogy Brazíliát veszi figyelembe reprezentatív országként, a Bizottság a második feljegyzésben arról tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy a legtöbb nyersanyag torzulástól mentes költségét a Globális Kereskedelmi Atlasz segítségével fogja meghatározni.

b) A rendes érték képzéséhez felhasznált adatok

(178) A Bizottság összeállította azon termelési tényezők (anyagok, energia, munkaerő) jegyzékét, amelyeket az exportáló gyártók felhasználnak a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához, és mindegyik termelési tényező esetében megjelölte a felhasználni kívánt forrásokat. A termelési tényezők jegyzékével kapcsolatban a Bizottsághoz nem érkezett észrevétel.

(179) Az érdekelt felek által benyújtott összes információ figyelembevételével a Bizottság a távoli ellenőrzések során a következő termelési tényezőket és forrásaikat azonosította a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához: 1. táblázat A GOES termelési tényezői Termelési tényező Vámtarifaszám Torzulástól mentes érték Mértékegység Nyersanyagok Vasérc 2601 11 729,85 Tonna Zsugorítva (szinterezve) 2601 12 10 , 2601 12 90 945,20 Tonna Vasérc Vassalak 2619 712,97 Tonna Kokszosítható szén 2701 12 1 076,38 Tonna Acélhulladék 7204 10 865,57 Tonna Ferroszilícium 7202 21 12 766,44 Tonna Ferronióbium 7202 93 155 625,46 Tonna Alumínium 7601 10 14 547,25 Tonna Ferrokróm 7202 41 9 107,45 Tonna Réz 7402 42 514,89 Tonna Mészkő 2521 98,65 Tonna Égetett mész 2522 10 1 091,01 Tonna Ón 8001 10 586 967,35 Tonna Ferrofoszfor 7202 99 10 33 143,39 Tonna Mangán 8111 00 10 , 8111 00 20 , 8111 00 90 16 138,58 Tonna Magnézium-oxid (MGO) 2519 90 10 , 2519 90 90 (Franciaország) 44 837,45 Tonna Fogyóeszközök Munkaerő Munkaerő 84,59 /fő/munkaóra Energia Villamos energia 2716 8 251,91 kWh Földgáz 2711 11 3,42 –3,72 m3 Olaj 2710 19 11 , 2710 19 19 , 2710 19 21 , 2710 19 22 , 2710 19 29 , 2710 19 31 , 2710 19 32 , 2710 19 91 , 2710 19 92 , 2710 19 93 , 2710 19 94 , 2710 19 99 2,29 1 000 m3 Koksz 2704 00 11 , 2704 00 12 , 1 878,96 Tonna 2704 00 90 Szén 2701 11 768,01 Tonna Világítógáz 2705 0,59 1 000 m3 Hidrogén 2804 10 (Kanada) 2,74 m3

(180) Ezenkívül a Bizottság az általános előállítási költségek értékét is felhasználta annak érdekében, hogy figyelembe vegye a fent említett termelési tényezőkben nem szereplő költségeket, mint például az értékcsökkenést és más fix költségeket, amelyek számszerűsítése nem lehetséges. Tekintettel arra, hogy az Aperam nyilvánosan hozzáférhető pénzügyi adatai nem tartalmaznak olyan adatokat, amelyek az általános költségekre vonatkozó összeg megállapítása szempontjából relevánsak lennének, a Bizottság az exportáló gyártó vállalatspecifikus adatait használta fel és alkalmazta az „újraszámított” gyártási költségre. A módszertan ismertetése a 3.5.1.6. szakaszban található.

(181) Az aktához fűzött második feljegyzést követően az Eurofer arra kérte a Bizottságot, hogy a renminbi jüan átváltási árfolyama okozta torzulások elkerülése érdekében közvetlenül, euróban számítsa ki a rendes értéket. A dömping kiszámításához használt pénznemmel kapcsolatban az Eurofer nem nyújtott be olyan bizonyítékot, amely az ilyen jellegű torzulás meglétét alátámasztotta volna. A Bizottság ezért a dömpingszámítást a szokásos gyakorlatának megfelelően, vagyis az exportáló ország pénznemének alkalmazásával végezte el.

c) Nyersanyagok

(182) A reprezentatív országbeli gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes árának megállapítása során a Bizottság a reprezentatív országba irányuló importnak a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti súlyozott átlagos importárát vette alapul, amelyet megnövelt az importvámmal és a fuvarozási költségekkel. A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán kívüli összes harmadik országból és a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező, az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletében felsorolt országokból érkező behozatal egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta (46). A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert a (154) preambulumbekezdésben jelzett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. A Kínából a reprezentatív országba irányuló behozatal kizárását követően az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene továbbra is reprezentatív maradt (átlagosan 90 % feletti).

(183) Egyes termelési tényezők esetében az együttműködő exportáló gyártóknál felmerült tényleges költségek a felülvizsgálati időszak alatt az összes nyersanyagköltség elhanyagolható részét tették ki. Mivel az ezeknek az anyagoknak az esetében alkalmazott érték a felhasznált forrástól függetlenül nem befolyásolta érzékelhető mértékben a dömpingkülönbözet-számításokat, a Bizottság úgy döntött, hogy ezeket a költségeket a (209) preambulumbekezdésben ismertetett módon a fogyóeszközök költségkategóriájába sorolja.

(184) A Bizottság az együttműködő exportáló gyártónál a nyersanyagok beszerzésével kapcsolatban felmerült fuvarozási költségeket kifejezte az érintett nyersanyagok tényleges költségének százalékában, majd a torzulásmentes fuvarozási költség megállapítása érdekében ezt a százalékot alkalmazta az érintett nyersanyagok torzulásmentes költségére. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy e vizsgálat keretében az exportáló gyártó nyersanyagköltségéből és a jelentett fuvarozási költségekből képzett hányados észszerű módon felhasználható a vállalat telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes fuvarozási költségeinek becslésére.

(185) Az első feljegyzést követően a Baoshan csoport azt állította, hogy egyes nyersanyagok (a hidrogén, a nitrogén, az oxigén és az ón) esetében a brazíliai árak jóval magasabbak, mint az oroszországiak, főként a Brazíliába irányuló behozatal igen alacsony szintje miatt. A Baoshan csoport ezzel összefüggésben felkérte a Bizottságot, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja alapján alternatív forrásokat használjon, például a nemzetközi árakat vagy a kínai belföldi költségeket vegye figyelembe.

(186) A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az oxigént, a nitrogént és az ónt reprezentatív mennyiségben importálták Brazíliába. Emiatt az ezen nyersanyagokra vonatkozó állítást először elutasította. A hidrogénnel kapcsolatban azonban a Bizottság megállapította, hogy a behozatal szintje és az árkülönbség valóban jelentős volt. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a legmegfelelőbb megközelítés az, ha a világ legnagyobb hidrogénexportőrének, vagyis Kanadának az adatait használja fel. Mivel az ón esetében a behozatal szintjében és ón áraiban nem mutatkozott jelentős eltérés, a Bizottság a Brazíliába irányuló behozatal egészét vette figyelembe.

(187) A második feljegyzést követően a Baoshan csoport előadta, hogy a Brazíliába importált nitrogén és oxigén kiszámított importárai hiányosak, mivel a származási országtól függően jelentős eltérések vannak az egységárak között. A Baoshan csoport kifejtette, hogy a Paraguayból származó nitrogén importára az átlagos importár egy tizenegyed része, az oxigén esetében pedig az átlagos importár egynyolcada, ami arra utal, hogy az importárak között a származási országtól függően jelentős különbségek vannak. A Baoshan csoport továbbá azzal érvelt, hogy Paraguay a nitrogén importvolumenének több mint 98 %-át adta, az oxigén esetében pedig ez az arány 70 % volt. A Baoshan csoport ezenkívül azzal érvelt, hogy e nyersanyagok egységköltsége jelentősen elma