(29)

Németország a fosszilis tüzelőanyagoktól és az Oroszországból származó energiaimporttól való függőségével, valamint a teljes mértékben integrált fenntartható energiarendszerbe való beruházásra vonatkozó keretfeltételekkel kapcsolatos kihívásokkal néz szembe. A 2020. évi adatok szerint az Oroszországból származó gázimporttól való függőség különösen magas (65 % (20)), és meghaladja az uniós átlagot (44 %). Az Oroszországból származó olajimporttól való függőség szintén magasabb az uniós átlagnál (Németországban 34 %, szemben a 26 %-os uniós átlaggal) (21). Németország energiaszerkezetének több mint felét a gáz (26 %) és az olaj (35 %) teszi ki. Ennek a függőségnek közvetlen hatása van Németország iparára, amely a földgáz tekintetében a végső energiafogyasztás 35 %-át teszi ki. Az átviteli és elosztó hálózatok bővítésének és a megújuló energiaforrások alkalmazásának felgyorsítása döntő fontosságú e kihívások kezeléséhez, az éghajlat- és energiapolitikai célok eléréséhez, valamint a beruházásoknak a megtakarításokhoz viszonyított fellendítéséhez. Nagyobb erőfeszítésekre van szükség az energiaellátás és az energiaellátási útvonalak diverzifikálása, valamint az összes rendelkezésre álló szén-dioxid-mentes energiaforrás alkalmazása érdekében, elsősorban a megújuló villamos energia és gázok, pl. a hidrogén, valamint a cseppfolyósított földgáz alkalmazása révén. Azonban a gázhoz kapcsolódó új infrastrukturális és hálózati beruházásoknak lehetőség szerint időtállónak kell lenniük olyan szempontból, hogy a fenntartható üzemanyagokra való későbbi átállításuk révén biztosítható legyen hosszú távú fenntarthatóságuk. Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére, valamint a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság növelésére vonatkozó törekvések további fokozására lesz szükség ahhoz, hogy Németország megfeleljen az „Irány az 55 %!” célkitűzéseinek. Erőfeszítések szükségesek az ipar dekarbonizációjának felgyorsításához, a rugalmassági lehetőségek és az energiafogyasztók áringadozásokra adott válaszának javításához, valamint az energiarendszer integrációjának megerősítéséhez (22). Intézkedéseket kell hozni az energiahatékonyság növelése és az energiafogyasztás csökkentése, továbbá a dekarbonizáció felgyorsítása érdekében is az épületállomány és a közlekedési ágazat terén, melyek 2021-ben nem teljesítették az ezen ágazatokra meghatározott éves nemzeti kibocsátási célértékeket. A megosztott mobilitás és a fenntartható tömegközlekedés nagyobb mértékű elterjedése csökkentheti a fosszilis tüzelőanyagok fogyasztását. Németország villamosenergia-hálózatainak bővítése jelentős késedelmet szenvedett. A legfőbb akadályok közé tartozik többek között a tervezési, az engedélyezési és fellebbezési eljárások összetettsége és hosszadalmassága. A villamosenergia-hálózatok bővítésének késedelme szükségessé tette bizonyos területeken a megújuló energiaforrások csökkentését. A villamosenergia-hálózatok bővítésének késedelme jelentős hatással van továbbá a szomszédos országok hálózataira is, mivel a Németországon belüli hálózati kapacitás nem elegendő az adott árzónán belül kereskedett villamosenergia-mennyiség szállításához. A kormány kötelezettséget vállalt arra, hogy 2030-ra 80 %-ra növeli a megújuló energiaforrások arányát a villamosenergia-termelésben, és a német parlament jelenleg is tárgyalja azt a megújuló energiaforrásokról szóló jogszabályra irányuló jogalkotási javaslatot, amelynek célja, hogy a villamosenergia-ágazatban 2035-re megközelítőleg sikerüljön elérni a klímasemlegességet. Azonban a megújuló energiaforrások – különösen a szárazföldi szélenergia – elterjedését az elmúlt években jelentősen lelassították a megvalósítás útjában álló, még mindig meglévő akadályok. A végrehajtás akadályainak felszámolása magában foglalja a földhasználattal kapcsolatos konfliktusok korai szakaszban történő megoldására irányuló lépéseket, a minimális távolságra vonatkozó szabályok enyhítését, a területi tervezés használatának javítását a szélenergia-termelésre alkalmas zónák azonosítása céljából, valamint az engedélyek beszerzésének megkönnyítését. A helyi elfogadottság javítható, többek között a konzultációs folyamat egyszerűsítése, a polgárok fokozott részvétele és a projektbevételek megosztása révén. A megújuló energiaforrások fokozott terjedése és az energiahatékonyság növelése nemcsak az energiaimporttól való függőséget csökkenti, hanem az energiaárakat is jelentősen mérsékelni fogja. Végezetül tovább lehetne erősíteni az energiával kapcsolatos, határokon átnyúló együttműködésben való részvételt, és fokozni lehetne a rugalmasságot és a kétirányú szállításra alkalmas infrastruktúra kiépítését a meglévő összeköttetések esetében.