ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
12.

A 6.6.2. szakasz helyébe a következő szöveg lép: „A CCBM-en kívül az EGT értékpapír-elszámoló rendszereinek elfogadott kapcsolatai is használhatók a forgalomképes eszközök határokon átnyúló átutalása céljára. Két elszámolási rendszer közötti közvetlen vagy közvetített kapcsolat lehetővé teszi az adott rendszerben klíringtagsággal rendelkező ügyfél számára, hogy egy másik értékpapír-elszámolási rendszerben kibocsátott értékpapírokkal rendelkezzen anélkül, hogy annak klíringtagja lenne (13). Ezeket a közvetlen kapcsolatokat még az eurorendszer hitelműveleteinél használt fedezetek átutalása céljából történő felhasználásuk előtt az eurorendszernek értékelnie és engedélyeznie kell az eurorendszer felhasználói értékelési keretben leírt követelmények és értékelési eljárások szerint (14). Az eurorendszer szempontjából a CCBM és az EGT SSS-ei közötti közvetlen kapcsolatok ugyanolyan szerepet töltenek be annak biztosításában, hogy az ügyfelek a fedezeteket határokon átnyúló alapon is használhassák, azaz mindkettő lehetővé teszi az ügyfelek számára, hogy a székhely szerinti NKB-tól hitelt kapjanak akkor is, ha a fedezetet egy másik ország SSS-ében bocsátották ki. A CCBM másként látja el ezt a feladatot, mint az SSS-ek közötti kapcsolatok. A levelező bankok rendszerében az NKB-k között valósul meg a határokon átnyúló kapcsolat, egymás letétkezelőiként működnek. Közvetlen kapcsolatok felhasználása esetén az SSS-ek vannak határokon átnyúló kapcsolatban, egymásnál gyűjtőszámlát nyitnak. A levelező központi banknál elhelyezett eszközök csak az eurorendszer hitelműveletinek fedezetéül használhatók fel. A közvetlen kapcsolaton keresztül elhelyezett eszközök azonban felhasználhatók az eurorendszer hitelműveleteihez és az ügyfél által kiválasztott bármely más célra is. Az SSS-ek közötti közvetlen kapcsolatok segítségével az ügyfelek eszközeiket a székhelyük szerinti SSS-nél vezetett saját számlájukon tartják, így nincs szükség letétkezelőre. (13) Két SSS közötti kapcsolat határokon átnyúló, könyvelési tételen keresztül történő értékpapír-átruházásra vonatkozó eljárások és megállapodások együtteséből áll. A kapcsolat egy olyan gyűjtőszámla formáját ölti, amelyet az egyik SSS (a befektető SSS) egy másik SSS-ben (a kibocsátó SSS-ben) nyitott. A közvetlen kapcsolat feltételezi, hogy a két SSS között nincsen közvetítő. Az SSS-ek közötti közvetített kapcsolatokat is felhasználhatják arra, hogy az értékpapírokat határokon átnyúló módon átruházzák az eurorendszerre. A közvetített kapcsolat olyan szerződéses és technikai megállapodás, amely két, egymással közvetlen kapcsolatban nem álló SSS számára lehetővé teszi, hogy értékpapírokat cseréljen vagy egy közvetítőként tevékenykedő, harmadik SSS-en keresztül értékpapírokat ruházzon át." (14) Az elfogadott kapcsolódások listája megtalálható az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu/paym/coll/coll/ssslinks/html/index.en.html.”;"
A XI. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

„XI. MELLÉKLET

ÉRTÉKPAPÍR-FORMÁTUMOK

2006. június 13-án az Európai Központi Bank (EKB) a 2007. január 1-jét követően az eurorendszer hitelműveleteiben fedezetként elfogadható, globális bemutatóra szóló formátumban lévő nemzetközi értékpapírokra vonatkozó új globális kötvény-kritériumokat (NGN, new global notes) jelentett be. 2008. október 22-én az EKB bejelentette, hogy a 2010. szeptember 30-át követően kibocsátott, globális névre szóló formátumban lévő nemzetközi hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kizárólag a globális kötvények új biztonsági őrzési rendszerének (NSS, new safekeeping structure) használata esetén fogadhatók el az eurorendszer hitelműveleteiben.

Az alábbi táblázat foglalja össze az értékpapírok egyes formátumaira vonatkozó elfogadhatósági szabályokat az NGN és az NSS követelmény bevezetését követően.

1. táblázat

Az értékpapírok egyes formátumaira vonatkozó elfogadhatósági szabályok
b)

olyan változó kamatozású kamatszelvények, amelyek nem eredményezhetnek negatív pénzáramlást, és amelyek az alábbi struktúrával rendelkeznek: kamatszelvény kamatlába = (referencia-kamatláb * l) ± x, továbbá f ≤ kamatszelvény kamatlába ≤ c, ahol: i. a egy adott időpontban kizárólag az alábbiak egyike: — euro pénzpiaci kamat, például EURIBOR, LIBOR, vagy hasonló indexek; — egy állandó lejáratkori swap-érték, például CMS, EIISDA, EUSA; — egy egyéves vagy annál rövidebb lejárattal rendelkező euroövezeti államkötvény, vagy számos ilyen kötvény indexéhez kapcsolt hozam; — egy euroövezeti inflációs index; és ii. az f (alsó határ), c (felső határ), l (tőkeáttétel/tőkeáttétel-csökkenés) és x (biztosíték), olyan számok, amelyek – amennyiben rendelkezésre állnak – vagy a kibocsátáskor előre meghatározottak, vagy idővel csak a kibocsátáskor előre meghatározott pályán változhatnak meg, ahol az f és c értékek megegyeznek a nullával vagy meghaladják azt, és az l értéke meghaladja a nullát az eszköz teljes élettartama alatt. Az inflációs indexhez kacsolt referencia-kamatlábú változó kamatozású kamatszelvény esetében az l értéke egy.
3.

A 30. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: „(1) A standard tendereljárásokat az EKB előzetesen nyilvánosan meghirdeti. Ezenkívül az NKB-k a standard tendereljárásokat nyilvánosan is meghirdethetik, és ha szükséges, az ügyfeleket közvetlenül is értesíthetik. (2) A gyorstender-eljárásokat az EKB előzetesen nyilvánosan meghirdetheti. Az előzetesen nyilvánosan meghirdetett gyorstender-eljárások esetén az NKB szükség esetén közvetlenül is kapcsolatba léphet a kiválasztott ügyfelekkel. Nyilvánosan előre meg nem hirdetett gyorstender-eljárások esetén az NKB-k a kiválasztott ügyfelekkel közvetlenül lépnek kapcsolatba.”
11.

A szöveg a következő 4a. cikkel egészül ki: „4a. cikk Az MPI-k által tartott, az értékpapírok tulajdonosai által kibocsátott értékpapírállományokra vonatkozó adatszolgáltatási módszerek (1) Az NKB-k adatokat szolgáltatnak az EKB részére az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) hatálya alá tartozó MPI-k által tartott, az értékpapírok tulajdonosai által kibocsátott, ISIN-kóddal rendelkező értékpapírok állományaira vonatkozóan, valamint az egyes NKB-k mérlegelése alapján, az értékpapírok tulajdonosai által kibocsátott, ISIN-kóddal nem rendelkező értékpapírok állományaira vonatkozóan. Az NKB-k adatszolgáltatási kötelezettségei kiterjednek a negyedév végi pozíciókra. (2) Azok az NKB-k, amelyek az (1) bekezdés alapján statisztikai adatokat szolgáltatnak, azt a 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában rögzített szabályokkal összhangban teszik, az I. melléklet 1. részében (1., 2. és 5. táblázat) foglalt adatszolgáltatási rendszerek, továbbá a külön meghatározott elektronikus adatszolgáltatási követelmények alkalmazásával. (3) A negyedéves adatok revíziójára a 3b. cikk (2) bekezdése a) és b) pontjának megfelelően kerül sor. (4) Az NKB-k benyújtják az EKB számára a jelentősebb revíziók okait kifejtő magyarázó megjegyzéseiket. Az NKB-k önkéntes alapon az egyéb revíziókhoz kapcsolódóan is nyújthatnak be magyarázó megjegyzéseket. Ezen túlmenően az NKB-k a tulajdonosi szektorban és az eszközbesorolásban bekövetkezett jelentősebb átsorolásokra vonatkozó információkat is szolgáltatják, amennyiben azok rendelkezésre állnak.”
d)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „3. A (2) bekezdés b)–e) pontjában említett jogalanyok vonatkozásában és az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60) 19. cikkével összhangban a napközbeni hitel az adott napra korlátozódik, és nem lehetséges annak egynapos hitellé történő meghosszabbítása. Ettől eltérve a Kormányzótanács indokolt előzetes döntéssel hozzáférést biztosíthat egyes jogosult központi szerződő feleknek az aktív oldali rendelkezésre álláshoz, a Szerződés 139. cikke (2) bekezdése c) pontjának hatályán belül, a KBER Alapokmányának 18. és 42. cikkével, valamint az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60) 1. cikkének (1) bekezdésével együttesen értelmezve. Az ilyen jogosult központi szerződő felek azok, amelyek az adott időpontban: a) jogosult jogalanynak minősülnek a (2) bekezdés e) pontja értelmében, amennyiben ezen jogosult jogalanyok központi szerződő félként való működését az alkalmazandó uniós vagy nemzeti jogszabályok alapján engedélyezték; b) az euroövezetben letelepedettek; c) hatáskörrel rendelkező hatóságok felügyelete és/vagy felvigyázása alatt állnak; d) megfelelnek az euróban szolgáltatásokat nyújtó infrastruktúrák elhelyezkedésére irányadó, időről-időre módosított és az EKB honlapján közzétett felvigyázói követelményeknek (**); e) számlával rendelkeznek a TARGET2 fizetési moduljában (Payments Module – PM); f) hozzáférnek napközbeni hitelhez. (**) Az eurorendszernek az infrastruktúrák helyére vonatkozó jelenlegi politikáját az EKB honlapján (www.ecb.europa.eu) megtalálható alábbi közlemények határozzák meg: a) politikai nyilatkozat az euroövezeten kívüli székhelyű, euroalapú fizetési és elszámolási rendszerekről (Policy statement on euro payment and settlement systems located outside the euro area) 1998. november 3.; b) az eurorendszer politikája a központi szerződő fél általi elszámolás konszolidációjáról (The Eurosystem's policy with regard to consolidation in central counterparty clearing) 2001. szeptember 27.; c) az eurorendszer irányelvei az euróban denominált fizetési tranzakciókat elszámoló infrastruktúrák helyéről és működéséről (The Eurosystem's policy principles on the location and operation of infrastructures settling euro-denominated payment transactions) 2007. július 19.; d) az eurorendszer irányelvei az euróban denominált fizetési megbízások elszámolását végző infrastruktúrák helyéről és működéséről: a »jogi és operatív értelemben az euroövezetben található« kifejezés meghatározása (The Eurosystem's policy principles on the location and operation of infrastructures settling euro-denominated payment transactions: specification of »legally and operationally located in the euro area«), 2008. november 20.; e) az eurorendszer felülvigyázói tevékenységének politikai keretrendszere (The Eurosystem's oversight policy framework) 2011. július, a 2015. március 4-i Egyesült Királyság kontra Európai Központi Bank ítéletnek (T-496/11, ECLI:EU:T:2015:496) megfelelően.”;"
3.

Az illetékes nemzeti hatóságok az (1) és (2) bekezdésben előírt feltételek teljesülésének ellenőrzése céljából kérhetik, hogy a kevésbé jelentős intézmények nyújtsák be a következő dokumentációt. a) A hitelintézet jogi képviselője által a vezető testület jóváhagyásával aláírt levél arról, hogy a hitelintézet megfelel a mentesség megadása 575/2013/EU rendelet 400. cikke (2) bekezdésének d) pontjában és 400. cikkének (3) bekezdésében megállapított valamennyi feltételének. b) Egy független külső harmadik fél vagy a belső jogi részleg által kiadott és a vezető testület által jóváhagyott jogi vélemény, amely igazolja, hogy nincsenek a vonatkozó szabályozásból – az adóügyi szabályozást is ideértve – vagy kötelező megállapodásokból eredő akadályok, amelyek gátolnák, hogy a regionális vagy központi szerv a hitelintézettel szemben fennálló kitettségét időben visszafizesse. c) A jogi képviselő által aláírt és a vezető testület által jóváhagyott nyilatkozat az alábbiakról: i. nincsenek gyakorlati akadályok a regionális vagy központi szerv hitelintézettel szemben fennálló kitettségének időben történő visszafizetéséhez; ii. a regionális vagy központi szervvel szembeni kitettségeket a hálózat finanszírozási struktúrája indokolja; iii. a regionális vagy központi szervnek való kitettség jóváhagyására vonatkozó döntési folyamat, és az ilyen kitettségekre vonatkozó figyelemmel kísérési és felülvizsgálati folyamat a jogi személy szintjén és adott esetben összevont szinten hasonló a harmadik feleknek történő hitelezésre vonatkozó folyamatokhoz; iv. a regionális vagy központi szerv felé fennálló kitettségekből eredő koncentrációs kockázat a hitelintézet átfogó kockázatkezelési keretének részeként megvizsgálásra került. d) A jogi képviselő által aláírt és a vezető testület által jóváhagyott, azt tanúsító dokumentáció, hogy a hitelintézet hitelezési kockázat értékelésére, mérésére és kontrolljára szolgáló eljárásai megegyeznek a regionális vagy központi szervével, valamint a hitelintézet kockázatkezelési eljárásai, számítástechnikai rendszerei és belső jelentéstétele lehetővé teszi a vezető testület számára a fennálló nagykockázatok szintjének és annak a folyamatos figyelemmel kísérését, hogy azok a jogi személy szintjén és adott esetben összevont szinten annak kockázatkezelési stratégiájához, valamint a hálózaton belüli hatékony és eredményes belső likviditáskezelés elveihez igazodnak. e) Azt igazoló dokumentáció, hogy a tőkemegfelelés belső értékelési eljárása egyértelműen azonosítja a regionális vagy központi szerv felé fennálló nagykockázatokból eredő koncentrációs kockázatot, valamint hogy ezt a kockázatot aktívan kezelik. f) Azt igazoló dokumentáció, hogy a koncentrációs kockázat kezelése összhangban áll a hálózat helyreállítási tervével.
1.

A 2. cikk a következő fogalommeghatározásokkal egészül ki: „25. »értékpapírokkal és fedezettel kapcsolatos piaci infrastruktúrák tanácsadó csoport« (Advisory Group on Market Infrastructures for Securities and Collateral) vagy »AMI SeCo«: azon tanácsadó testület, amelynek feladata az eurorendszer részére az értékpapír-elszámolással és -kiegyenlítéssel, a fedezetkezeléssel és a T2S-szel kapcsolatos kérdésekben való tanácsadás, és amelynek megbízása közzétételre kerül az EKB honlapján; 26. »Piaci Infrastruktúra Testület« (Market Infrastructure Board) vagy »MIB«: az az irányító testület, amelynek feladata a Kormányzótanács támogatása annak biztosítása révén, hogy a készpénz-kiegyenlítés, értékpapír-kiegyenlítés és fedezetkezelés területén az eurorendszer piaci infrastruktúráit és platformjait a Központi Bankok Európai Rendszere (»KBER«) Szerződésben rögzített célkitűzéseivel, a KBER üzleti igényeivel, a technológiai fejlődéssel, valamint a mindenkori szabályozói és felvigyázói követelményekkel összhangban tartsák fenn és fejlesszék tovább; 27 »Piaci Infrastruktúra és Pénzforgalmi Bizottság« (Market Infrastructure and Payments Committee) vagy »MIPC«: az eurorendszer azon bizottsága, amelynek feladata az eurorendszer döntéshozó szerveinek támogatása a KBER fizetési rendszerek zavartalan működésének (az üzletmenet folytonosságával kapcsolatos vonatkozásokat is ideértve) előmozdítására irányuló, jogszabályban rögzített kötelezettségének teljesítésében, illetve annak jogutóda.”
(1)

Az Európai Központi Bank (EKB) fenntartja az intézmények és leányvállalatok adatainak adatbázisát (Register of Institutions and Affiliates Data, RIAD). A RIAD a jogi és egyéb statisztikai gazdasági egységek referenciaadatainak közös adatállománya. E referenciaadatok gyűjtése az eurorendszer egészében támogatja az üzleti folyamatokat és a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) és az egységes felügyeleti mechanizmus (SSM) feladatainak ellátását. A RIAD – különösen közös azonosítók biztosítása révén – megkönnyíti különböző adatállományok integrálását. A más adatbázisokból, így a Központi Értékpapír-adatbázisból (Centralised Securities Database, CSDB), a Központi Bankok Európai Rendszere értékpapírállomány-statisztikai adatbázisából (European System of Central Banks Securities Holdings Statistics Database, SHSDB) és a részletes analitikai hitelezési adatokat tartalmazó közös adatbázisból (AnaCredit) származó adatokkal együtt a RIAD adatai a monetáris politikai döntéshozatalt, a rendszerkockázatok korai észlelését, valamint a makroprudenciális politikákat és a mikroprudenciális felügyelet ellátását támogató elemzéseket és tanulmányokat támasztják alá. A RIAD-adatok felhasználásra kerülnek továbbá a monetáris pénzügyi intézmények, befektetési alapok, értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok, pénzforgalmi statisztikák szempontjából releváns intézmények, valamint biztosítók hivatalos jegyzékének elkészítéséhez is. A szervezetek referenciaadatai rögzítésének folyamata és a rögzítés a meglévő eljárások szerint történik a RIAD-ban.
4.

A szöveg a következő 11a. cikkel egészül ki: „11a. cikk Forgalomképes befektetési alapok (1) Ez a cikk a következő kritériumoknak megfelelő, forgalomképes befektetési alapokra vonatkozik: a) azokat kizárólag befektetési célokra szerzik meg, a mindennapi vételi és eladási döntésekre való befolyás nélkül; b) az alap befektetési stratégiáját és megbízatását előre meghatározták, és minden feltételt szerződésben rögzítettek; c) a befektetés teljesítményét egyetlen befektetésként fogják értékelni, az alap befektetési stratégiájával összhangban; d) az alap külön jogalany, jogi formájától függetlenül, és azt függetlenül kezelik, a napi befektetési döntéseket is ideértve. Az a)–d) pontban szerinti kritériumok fenntartásával e cikk alkalmazható lehet a hosszú távú munkavállalói juttatási alapokra is, kivéve, ha más számviteli szabályozást kell alkalmazni. Az a)–c) pontban szerinti kritériumok fenntartásával és a 3. cikk (1) bekezdésében rögzített minőségi jellemzőkkel összhangban e cikk alkalmazható lehet azon részvényportfóliókra is, amelyek nem külön jogalanyok, amelyek azonban külső kezelésben vannak és szigorúan leképezik valamely indexhez kötött alap teljesítményét. E cikk alkalmazásában az ilyen részvényportfóliók forgalomképes befektetési alapoknak minősülnek. (2) A külföldi fizetőeszközben denominált és az »Egyéb eszközök« között nyilvántartott forgalomképes befektetési alapok nem képezik a teljes devizapozíció részét, hanem egy külön devizaállomány részét alkotják. A kapcsolt devizanyereség és -veszteség kiszámítása történhet a nettó átlagköltség módszere vagy az átlagköltség módszere szerint. (3) A forgalomképes befektetési alapok átértékelése nem a mögöttes eszközök alapján, hanem a nettó elszámolás elve alapján történik. A különböző forgalomképes befektetési alapok között nem megengedett a nettó elszámolás. (4) Az egyes ügyleteket ügyleti áron kell a mérlegben nyilvántartani. (5) Az ügynöki jutalékot vagy ügyleti költségként az eszköz költségének részeként, vagy pedig az eredménykimutatásban ráfordításként kell nyilvántartani. (6) A megvásárolt osztalék összegét a forgalomképes befektetési alapok költsége tartalmazza. Attól a naptól, amelyet követően az osztalék joga nem száll át automatikusan az eladóról a vevőre, a megvásárolt osztalék összege külön tételként kezelhető, amíg az osztalékot ki nem fizetik. (7) A forgalomképes befektetési alap esedékes, de még ki nem fizetett osztalékát az időszak végén nem kell elhatárolni, mivel az már tükröződik a forgalomképes befektetési alap piaci árában, az osztalékvesztési nappal jegyzett részvények kivételével.”
3.

A 10. cikk a következőképpen módosul: a) Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(1) A 2533/98/EK rendelet 8. cikkében szereplő titoktartási szabályokkal összhangban a bizalmas referenciaadatok nem kerülnek közzétételre. A nemzeti jogszabályok értelmében a nyilvánosság számára hozzáférhető forrásokból származó statisztikai információk nem minősülnek bizalmas jellegűnek, és a RIAD-ban rögzített információkat a jogalanyok, amelyekre az adott információ vonatkozik, általában közzéteszik. Az eredetileg nem a KBER statisztikai jogi referenciakerete szerint gyűjtött referenciaadatokra az adatokra vonatkozó titoktartási rendelkezések alkalmazandók. Ezek közé tartoznak például azon nem statisztikai jogi referenciakeretek titoktartási rendelkezései, amelyek alapján az adatokat gyűjtötték, és az adatot szolgáltató érintett szervezettel kötött szerződés titoktartási rendelkezései.” b) A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(2) Az NKB-k az előre meghatározott értékek közül történő választással jelzik a valamely szervezetet leíró minden egyes attribútumérték bizalmassági státuszát: a) »F« (free), azaz szabadon hozzáférhető, vagyis nem titkos és nyilvánosságra hozható; b) »N«, azaz az attribútumérték kizárólag a KBER és egyetértési megállapodás hatálya alatt álló intézmények általi felhasználásra adható ki, vagyis külső felhasználásra nem; c) »C« (confidential), azaz titkos statisztikai információ vagy eredetileg nem a KBER statisztikai jogi referenciakerete szerint gyűjtött információ, amelyre titoktartási korlátozás vonatkozik; vagy d) »R«, azaz az e cikk (2) bekezdésének b) pontja szerint engedélyezett felhasználások mellett az attribútumérték megosztható az adatszolgáltatóval, amely az információt nyújtotta, és – bármely alkalmazandó titoktartási korlátozás függvényében – más adatszolgáltatóval, vagyis csupán korlátozott felhasználású.” c) A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(3) Az EKB a szolgáltatott információkat a bizalmas jelleg megfelelő védelme mellett kezeli, így az EKB nem teszi közzé a »C«, »N« vagy »R« jelölésű adatokat. A »C«, »N« vagy »R« jelölésű mennyiségi értékek tekintetében azonban az EKB közzétehet vagy terjeszthet nagyságrendeket.” d) A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(4) A jogalany-azonosító és valamennyi nyilvánosan használt azonosító, az adminisztratív azonosítókat is ideértve, mindig »F« jelöléssel rendelkezik.” e) A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(6) A következő attribútumok mindig »F« jelöléssel rendelkeznek azon szervezetek esetében, amelyek attribútumait az I. melléklet sorolja fel, és »F«, »R« vagy »N« jelöléssel azon szervezetek esetében, amelyek attribútumait a II. melléklet sorolja fel: a) név; b) gazdasági ágazat.”
12.

A 90. cikk helyébe a következő szöveg lép: „90. cikk A hitelkövetelések tőkeösszege és kamatozása Az elfogadhatóság érdekében a hitelköveteléseknek a következő követelményeknek kell megfelelniük: a) a tőkeösszeg a végső törlesztésig rögzített és feltételhez nem kötött; és b) a kamatláb a végső törlesztésig az alábbiak valamelyike: i. kamatszelvény nélküli (zéró kupon); ii. rögzített; iii. változó, vagyis egy referencia-kamatlábhoz kötött, és a következő kamatszelvény-struktúrával rendelkezik: kamatszelvény kamatlába = referencia-kamatláb ± x, és f ≤ kamatszelvény kamatlába ≤ c, ahol: — a referencia-kamatláb egy adott időpontban kizárólag az alábbiak egyike: — euro pénzpiaci kamat, például EURIBOR, LIBOR, vagy hasonló indexek; — egy állandó lejáratú swap kamata, például CMS, EIISDA, EUSA; — egy euroövezeti államkötvény hozama, vagy számos ilyen kötvény indexéhez kapcsolt hozam; — az f (alsó határ) és a c (felső határ) – amennyiben vannak –, valamint az x (felár) olyan számok, amelyek vagy a keletkezéskor előre meghatározottak, vagy idővel a hitelkövetelés élettartama alatt változhatnak; az f és/vagy a c számot a hitelkövetelés keletkezését követően is meg lehet határozni; és c) legutóbbi pénzáramlásuk nem negatív volt. Ha negatív pénzáramlás merül fel, akkor a hitelkövetelés abban a pillanatban nem elfogadható. Ismét elfogadhatóvá válhat nem negatív pénzáramlást követően, feltéve, hogy minden további vonatkozó feltételnek megfelel.”
(4)

A Kormányzótanács azt az álláspontot képviseli, hogy a szakmai etika és integritás legmagasabb szintű követelményeinek fenntartása érdekében a bennfentes kereskedelem és az SSM nem nyilvános információival való visszaélés megelőzésére, valamint az összeférhetetlenség eseteinek megelőzésére és kezelésére irányuló jelenlegi közös minimumkövetelményeket és szabályokat tovább kell fejleszteni. Ennek érdekében a Kormányzótanács fontosnak tartja, hogy az EKB és az illetékes nemzeti hatóságok olyan intézkedéseket fogadjanak el, amelyek célja, hogy a bennfentes kereskedelemnek, a nem nyilvános információkkal való visszaélésnek vagy az esetleges összeférhetetlenségnek még a látszatát is elkerüljék. Noha az EKB-nak és az illetékes nemzeti hatóságoknak bizonyos mozgástérrel kell rendelkezniük az ilyen intézkedések legmegfelelőbb keretrendszerének meghatározása során, ugyanakkor az SSM jó hírnevének megfelelő védelme érdekében fontos, hogy – különösen a kritikus magánjellegű pénzügyi tranzakciókra vonatkozó szabályok tekintetében – összehangolt intézkedések vonatkozzanak legalább az EKB és az illetékes nemzeti hatóságok személyzetének tagjaira akkor, amikor az SSM feladatait látják el. Ezeknek az összehangolt intézkedéseknek vonatkozniuk kell az olyan belső szerv tagjaira is, amely az SSM illetékes nemzeti hatóságok által végrehajtott feladataival közvetlenül vagy közvetetten összefüggő adminisztratív és/vagy tanácsadó funkciókat tölt be.