A Bizottság közleménye

a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 4064/89/EGK tanácsi rendelet alapján az érintett vállalkozások fogalmáról

(98/C 66/03)

(EGT vonatkozású szöveg)

I. BEVEZETÉS

II. AZ ÉRINTETT VÁLLALKOZÁSOK FOGALMA

III. AZ ÉRINTETT VÁLLALKOZÁSOK AZONOSÍTÁSA A KÜLÖNBÖZŐ JELLEGŰ MŰVELETEKBEN

1. Összeolvadások

2. Egyedüli irányítás megszerzése

2.1. Az egész vállalkozás fölötti egyedüli irányítás megszerzése

2.2. A vállalkozás része fölötti egyedüli irányítás megszerzése

2.3. Egyedüli irányítás megszerzése a célvállalkozás méretének csökkentése vagy bővítése után

2.4. Egyedüli irányítás megszerzése egy csoport leányvállalatán keresztül

3. Közös irányítás megszerzése

3.1. Egy újonnan alapított vállalkozás közös irányításának megszerzése

3.2. Egy már meglévő vállalkozás közös irányításának megszerzése

3.3. Közös irányítás megszerzése az eszközök azonnali felosztása céljából

4. Irányítás megszerzése közös vállalattal

5. Közös irányítás felváltása egyedüli irányítással

6. Változás a részesedésben egy meglevő közös vállalat közös irányításának eseteiben

6.1. A részvényesek számának csökkenése, amelynek következménye a közös irányítás felváltása egyedüli irányítással

6.2. A részvényesek számának csökkenése, amelynek nem következménye a közös irányítás felváltása egyedüli irányítással

6.3. Bármely egyéb változás a részesedés összetételében

7. "Szétválasztás" és vállalkozások felosztása

8. Eszközök kicserélése

9. Irányítás megszerzése természetes személyek által

10. Vezetői kivásárlás

11. Irányítás megszerzése állami tulajdonban levő vállalkozás által

I. BEVEZETÉS

1. Ennek a közleménynek a rendeltetése a legutóbb az 1310/97/EK rendelettel [1] módosított 4064/89/EGK tanácsi rendelet (a továbbiakban az "összefonódás-ellenőrzési rendelet") [2] 1. és 5. cikkében használt "érintett vállalkozás" fogalom tisztázása, és az eddig a Bizottság elé került ügyekben felmerült legjellemzőbb helyzetekben az érintett vállalkozások azonosításának segítése. A Bizottság az egyedi esetekben követni és továbbfejleszteni fogja az itt megfogalmazott elveket.

Ez a közlemény az érintett vállalkozások fogalmáról szóló közlemény [3] helyébe lép.

2. Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 1. cikkével összhangban a rendelet csak olyan műveletekre vonatkozik, amelyek megfelelnek két feltételnek. Először, több vállalkozásnak kell összeolvadnia, vagy egy vagy több vállalkozásnak kell megszereznie az irányítást más vállalkozások vagy azok egy része fölött olyan tervezett művelet által, amelynek a rendelet 3. cikke értelmében összefonódásnak kell minősülnie. Másodszor, az említett vállalkozásoknak meg kell felelniük az 1. cikkben meghatározott forgalmi küszöbértékeknek.

3. A joghatóság meghatározása szempontjából az érintett vállalkozások minősülnek az ügylet szereplőinek, amennyiben nevezettek az összeolvadó, vagy felvásárló vagy felvásárolt felek; ezenkívül ezeknek a szereplőknek a forgalom alapján meghatározott együttes gazdasági nagysága dönti el, hogy teljesülnek-e a küszöbértékek vagy sem.

4. Az érintett vállalkozásokat illetően az 1. és 5. cikknek a Bizottság által alkalmazott értelmezése nem érinti az Európai Közösségek Bírósága vagy Elsőfokú Bírósága által történő értelmezést.

II. AZ ÉRINTETT VÁLLALKOZÁSOK FOGALMA

5. Az érintett vállalkozások közvetlen szereplői egy összeolvadásnak vagy közvetlen irányítás megszerzésének. Ezzel összefüggésben az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikkének (1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik:

"Vállalkozások összefonódása jön létre, ha:

a) két vagy több előzőleg egymástól független vállalkozás összeolvad, vagy

b) - egy vagy több személy, aki már irányít legalább egy vállalkozást, vagy

- egy vagy több vállalkozás

akár értékpapírok, akár eszközök vásárlásával, szerződéssel vagy más úton, közvetlen vagy közvetett irányítást szerez egy vagy több vállalkozás egésze vagy részei felett."

6. Összeolvadás esetében az érintett vállalkozások az összeolvadó vállalkozások.

7. A fennmaradó esetekben az "irányítás megszerzése" fogalom határozza meg, melyek az érintett vállalkozások. Az irányítás megszerzésének oldalán egy vagy több vállalkozás szerezheti meg az egyedüli vagy közös irányítást. A felvásárolt oldalon lehet egy vagy több vállalkozás egészében vagy részként, ha leányvállalataik közül csak egy, illetve eszközeiknek csak egy része az ügylet tárgya. Az általános szabály értelmében a felsorolt vállalkozások mindegyike az összefonódás-ellenőrzési rendelet értelmében érintett vállalkozásnak minősül. Az egyes konkrét ügyletek bizonyos sajátosságai azonban szükségessé teszik ennek az elvnek bizonyos pontosítását, ami a különböző lehetséges forgatókönyvek alábbi elemzéséből is kiderül.

8. Az összeolvadásokon vagy új közös vállalatok alapításán kívüli összefonódások esetén, azaz a már meglevő vállalkozások vagy részeik egyedüli vagy közös megszerzése esetében a megállapodásnak van egy fontos szereplője, amely elindítja az egész műveletet, de amelyet az érintett vállalkozások meghatározása során figyelmen kívül kell hagyni: az eladó. Noha teljesen egyértelmű, hogy a művelet az eladó beleegyezése nélkül nem valósulhat meg, az ügylet lebonyolításával a szerepe véget ér, hiszen a meghatározás értelmében abban a pillanatban, amikor az eladó felhagyott minden irányítással a vállalkozás fölött, kapcsolata az adott vállalkozással megszűnik. Amennyiben az eladó a felvásárló vállalkozással (vagy vállalkozásokkal) közös irányítást tart meg, az eladó is az érintett vállalkozások egyikének minősül.

9. Miután egy adott ügyletben meghatározták az érintett vállalkozásokat, az összefonódás-ellenőrzési rendelet [4] 5. cikkében megfogalmazott szabályokkal összhangban meg kell határozni a szereplők forgalmát, ami alapját képezi a joghatóság megállapításának. Az 5. cikk fő rendelkezéseinek egyike, hogy amennyiben az érintett vállalkozás egy csoporthoz tartozik, a számítás során az egész csoport forgalmát kell figyelembe venni. Az érintett vállalkozások forgalmára az 1. cikkben tett összes hivatkozást a csoportjaik forgalmára történő hivatkozásként kell értelmezni.

10. Ugyanez mondható el egy összefonódás piacra gyakorolt hatásának tartalmi értékelésére. Amikor az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikke arról rendelkezik, hogy a Bizottságnak figyelembe kell vennie "az érintett vállalkozások piaci helyzetét, valamint gazdasági és pénzügyi erejét", ez vonatkozik azokra a vállalkozáscsoportokra is, amelyekhez az adott vállalkozások tartoznak.

11. Fontos, hogy egy eljárásban adott esetben érintett különböző vállalkozásokra történő utalás során ne tévesszék össze az "érintett vállalkozások" 1. és 5. cikkben használt fogalmát az összefonódás-ellenőrzési rendeletben és a 4064/89/EGK tanácsi rendeletben előírt bejelentésekről, határidőkről és meghallgatásokról szóló, 1998. március 1-jei 447/98/EK bizottsági rendeletben (a továbbiakban: "végrehajtási rendelet") [5] használt fogalmakkal, amelyek egy eljárásban adott esetben érintett vállalkozásokra utalnak. Ez a terminológia a bejelentő felekre, az egyéb érintett felekre, harmadik felekre vagy pénzbírságokkal és kényszerítő bírságokkal sújtható felekre vonatkozik, amelyeknek a meghatározása jogaikkal és kötelezettségeikkel együtt a végrehajtási rendelet III. fejezetében található.

III. AZ ÉRINTETT VÁLLALKOZÁSOK AZONOSÍTÁSA A KÜLÖNBÖZŐ JELLEGŰ MŰVELETEKBEN

1. Összeolvadások

12. Az összeolvadásban több, korábban független és önálló vállalkozás összeolvadásával egy új vállalkozás jön létre, vagy – miközben a szóban forgó vállalkozások megtartják elkü lönült jogi személyiségüket – egyetlen gazdasági egység jön létre. Amint arról már szó volt, az összeolvadásban résztvevő vállalkozások mindegyike érintett vállalkozásnak minősül.

2. Egyedüli irányítás megszerzése

2.1. Az egész vállalkozás fölötti egyedüli irányítás megszerzése

13. Az egész vállalkozás fölötti egyedüli irányítás megszerzése a legközvetlenebb módja az irányítás megszerzésének; ez esetben az érintett vállalkozások a felvásárló vállalkozás és a felvásárolt vagy célvállalkozás.

2.2. A vállalkozás egy része fölötti egyedüli irányítás megszerzése

14. Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 5. cikke (2) bekezdésének első albekezdése rendelkezik arról, hogy amikor a művelet egy vagy több vállalkozás különböző részeinek felvásárlását érinti, az eladó vonatkozásában csak azokat a részeket veszik figyelembe, amelyek az ügylet tárgyát képezik. A "részek" fogalmát olyan egy vagy több önálló jogi személyként (pl. leányvállalatok), az eladó szervezetében tevékenykedő önálló gazdasági alegységekként (pl. részleg vagy egység) vagy önmagukban is üzletet képezni tudó sajátos eszközökként önálló vállalkozásként is működőképes, megfelelő eszközökkel rendelkező egységként (például bizonyos esetekben márkák vagy licenciák) kell értelmezni, amelyekhez pontosan meghatározható forgalom rendelhető. Ebben az esetben az érintett vállalkozások a vevő és a célvállalkozás megvásárolt része(i).

15. Az 5. cikk (2) bekezdésének második albekezdése egy különös rendelkezést tartalmaz az időben elosztottan vagy egymást követően megvalósuló műveletekre vonatkozóan. Ennek értelmében amennyiben ugyanaz a vevő ugyanattól az eladótól vásárol vállalkozásrészeket, és ezekre a vásárlásokra időben elosztva, de összességében két éven belül kerül sor, ezeket az ügyleteket az utolsó ügylet időpontjában megvalósuló egyetlen műveletként kell kezelni. Ebben az esetben az érintett vállalkozások a vevő és a célvállalkozás megvásárolt részei együttesen.

2.3. Egyedüli irányítás megszerzése a célvállalkozás méretének csökkentése vagy bővítése után

16. Az érintett vállalkozások a megvásárló vállalkozás és a célvállalkozás vagy vállalkozások abban a felépítésükben, amely a művelet elvégzésének időpontjában fennáll.

17. A Bizottság az érintett vállalkozások az összefonódás-ellenőrzési rendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében fennálló bejelentési kötelezettségét keletkeztető esemény, nevezetesen a megállapodás létrejötte, a nyilvános pályázat bejelentése vagy az irányítást megalapozó részesedés megszerzése időpontjában meglévő felépítését veszi alapul. Amennyiben egy célvállalkozás a bejelentési kötelezettség alapjául szolgáló esemény időpontját megelőzően elidegenített egy egységet vagy megszűntette egy üzletágát, vagy amennyiben az ilyen elidegenítés vagy megszüntetés előfeltétele a műveletnek [6], az elidegenített egység vagy a megszüntetett üzletág forgalmi adatait a forgalom kiszámítása során nem szabad figyelembe venni. Ennek fordítottja is igaz, azaz amennyiben a célvállalkozás a bejelentési kötelezettséget keletkeztető esemény bekövetkezte előtt megvásárolt egy gazdasági egységet, ez utóbbi forgalmát figyelembe kell venni [7].

2.4. Egyedüli irányítás megszerzése egy csoport leányvállalatán keresztül

18. Amennyiben egy csoport valamelyik leányvállalatán keresztül vásárolja meg a célvállalkozást, a forgalom kiszámításánál érintett vállalkozásnak minősül a célvállalkozás és a felvásárló leányvállalat. Ami azonban a tényleges bejelentést illeti, azt egyaránt megteheti az érintett leányvállalat vagy annak anyavállalata.

19. Egy csoporthoz tartozó összes vállalkozás (anyavállalatok, leányvállalatok stb.) egy gazdasági egységet alkot, ezért a csoporton belül csak egy érintett vállalkozás lehet, azaz a leányvállalat és az anyavállalat nem tekinthető külön-külön érintett vállalkozásnak sem a küszöbérték-követelmények teljesítésénél (például akkor, ha a célvállalkozásnál nem teljesül a 250 millió ECU-s közösségi forgalmi küszöbérték), sem a nem teljesítés megállapításánál (például, ha egy csoportot két olyan vállalkozásra osztottak fel, amelyek egyikének a közösségi forgalma sem éri el a 250 millió ECU-t).

20. Noha egy csoportban csak egy érintett vállalkozás lehet, az összefonódás-ellenőrzési rendelet 5. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a küszöbértékkel összefüggő számítások során annak az egész csoportnak a forgalmát kell figyelembe venni, amelyhez az érintett vállalkozás tartozik [8].

3. Közös irányítás megszerzése

3.1. Egy újonnan alapított vállalkozás közös irányításának megszerzése

21. Egy újonnan alapított vállalkozás közös irányításának megszerzése esetén érintett vállalkozásnak minősül az újonnan alapított közös vállalat felett irányításhoz jutott vállalkozások mindegyike (az újonnan alapított vállalkozás, miután még nem létezik, nem tekinthető érintett vállalkozásnak, különös tekintettel arra, hogy nem rendelkezik saját forgalommal).

3.2. Egy már meglevő vállalkozás közös irányításának megszerzése

22. A korábban már létező vállalkozás vagy üzletág közös irányításának megszerzése esetében [9] érintett vállalkozás egyik részről a közös irányítás megszerzésében részt vevő vállalkozások mindegyike, másik részről a korábban már létező megvásárolt vállalkozás vagy üzletág.

23. Amennyiben azonban a már meglevő vállalkozás egy vállalkozás egyedüli irányítása alatt állt, és egy vagy több új, részesedéssel rendelkező vállalkozás szerez közös irányítást, miközben megmarad az eredeti anyavállalat, érintett vállalkozásnak minősül a közösen irányítást gyakorló vállalkozások mindegyike (beleértve az eredetileg részesedéssel rendelkező vállalkozást is). A célvállalkozás ez esetben nem tekinthető érintett vállalkozásnak, és forgalma része az eredeti anyavállalat forgalmának.

3.3. Közös irányítás megszerzése az eszközök azonnali felosztása céljából

24. Amennyiben néhány vállalkozás kifejezetten abból a célból áll össze, hogy felvásároljon egy másik vállalkozást, és a vállalkozások megállapodnak egymással abban, hogy egy előzetes terv alapján nyomban az ügylet befejezését követően elosztják egymás között a megszerzett eszközöket, a vevők és a célvállalkozás között nem jön létre semmilyen gazdasági erőkoncentráció, hiszen csak egy "pillanatra" birtokolják és ellenőrzik közösen a megvásárolt eszközöket. Az ilyen jellegű felvásárlás a megvásárolt eszközök azonnali felosztásának szándékával voltaképpen nem egy, hanem több különálló műveletnek minősül, ahol a felvásárló vállalkozások mindegyike a célvállalkozás megfelelő részét vásárolja meg. E műveletek mindegyike szempontjából érintett vállalkozásnak minősül a felvásárló vállalkozás és a célvállalkozásnak az a része, amelyet felvásárol (pontosan úgy, mintha a felvásárló önállóan szerezne meg egy vállalkozásrész fölötti egyedüli irányítást).

25. Ez a forgatókönyv szerepel a 4064/89/EGK rendelet (24) preambulumbekezdésében, amely megállapítja, hogy a rendelet alkalmazandó azokra a megállapodásokra is, amelyek kizárólagos célja a megvásárolt eszközöknek a vásárlást követő azonnali felosztása.

4. Irányítás megszerzése közös vállalattal

26. Azokban az ügyletekben, ahol egy közös vállalat szerzi meg az irányítást egy másik vállalkozás fölött, a felvásárló szempontjából felmerül a kérdés, hogy a közös vállalat egyetlen érintett vállalkozásnak tekintendő-e (amelynek a forgalmába beletartozik anyavállalatainak forgalma), vagy minden egyes anyavállalata érintett vállalkozásnak minősül. Más szóval, az a kérdés, indokolt-e a közbenső vállalkozás (az eszköz) "tisztségviselőinek védelme a vállalkozás tevékenysége miatti személyes felelősségétől" vagy sem. Az érintett vállalkozás elvben az irányításszerzés közvetlen résztvevője. Lehetnek azonban olyan körülmények, ahol a vállalkozások "holdingokat" hoznak létre, amelyek csekély mértékben rendelkeznek vagy egyáltalán nem rendelkeznek saját forgalommal, vagy a célvállalkozással nem azonos piacon tevékenykedő meglevő közös vállalatot bíznak meg azzal, hogy az anyavállalatok nevében bonyolítsa le a felvásárlásokat. Amennyiben a megvásárolt vagy célvállalkozás közösségi forgalma kisebb, mint 250 millió ECU, joghatósági szempontból döntő lehet az érintett vállalkozások meghatározása [10]. Az ilyen helyzetekben a Bizottság a művelet valós gazdasági tartalma alapján határozza meg, hogy melyek az érintett vállalkozások.

27. Amennyiben egy teljes feladatkört ellátó közös vállalat valósítja meg a felvásárlást, azaz a felvásárló közös vállalat rendelkezik a tartós üzleti tevékenységhez elégséges pénzügyi és egyéb erőforrásokkal [11] és már működik valamelyik piacon, a Bizottság általában a közös vállalatot és a célvállalkozást (és nem a közös vállalat anyavállalatait) tekinti érintett vállalkozásnak.

28. Ellenkező esetben, amennyiben a közös vállalat az anyavállalatok felvásárlási eszközének tekinthető, a Bizottság nem a közös vállalatot, hanem az anyavállalatok mindegyikét és a célvállalkozást tekinti érintett vállalkozásnak. Ez következik be többek között akkor, amikor a közös vállalatot kifejezetten a célvállalkozás felvásárlása céljából hozzák létre, amikor a közös vállalat még nem kezdte meg működését, amikor egy meglévő közös vállalat nem rendelkezik jogi személyiséggel vagy nem teljes feladatkört ellátó jellegű közös vállalat – ahogyan arról a fentiekben szó volt -, vagy amikor a közös vállalat vállalkozások társulása. Ugyanez vonatkozik továbbá arra az esetre, ahol bizonyos elemek azt bizonyítják, hogy a művelet mögött valójában az anyavállalatok állnak. Ilyen elem lehet az anyavállalatok túlzott közreműködése a művelet kezdeményezésében, szervezésében és finanszírozásában. Sőt, amennyiben a felvásárlás nyomán a közös vállalat tevékenysége lényegesen sokrétűbbé válik, ez is arra utalhat, hogy az anyavállalatok a művelet valódi szereplői. Általában ez a helyzet akkor, amikor a közös vállalat egy másik termékpiacon tevékenykedő célvállalkozást szerez meg. Ezekben az esetekben az anyavállalatok minősülnek érintett vállalkozásoknak.

29. A TNT-ügyben [12] egy öt postaigazgatóság által létrehozott közös vállalat (GD NET BV) és egy másik felvásárló vállalkozás (TNT Ltd.) kívánt közös irányítást szerezni egy közös vállalat (JVC) fölött. Ebben az esetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a GD NET BV közös vállalat pusztán eszközként szolgált ahhoz, hogy az anyavállalatok (az öt postaigazgatóság) részt vegyenek a létrejött JVC közös vállalatban, hogy elősegítse köztük a döntések megszületését és biztosítsa, hogy az anyavállalatok egyként nyilatkozzanak és cselekedjenek; ez a felépítés biztosíthatta, hogy az anyavállalatok és a másik felvásárló vállalkozás, a TNT meghatározó befolyást gyakorolhassanak a létrejött JVC közös vállalat felett és elkerüljék azt a helyzetet, ahol ez a másik vevő egyedüli irányítást gyakorolhatna pusztán azért, mert a postaigazgatóságok nem képesek egységes álláspontra jutni valamilyen döntésben.

+++++ TIFF +++++

5. Közös irányítás felváltása egyedüli irányítással

30. A közös irányítás egyedüli irányítással történő felváltása esetében az egyik résztulajdonos megszerzi a másik (a többiek) korábbi részesedését. Két, részesedéssel rendelkező vállalkozás esetében nem egyedül irányítják a közös vállalat 50–50 %-át, hanem mindegyikük közös irányítást gyakorol a teljes közös vállalat fölött; ennek megfelelően amennyiben az egyik, részesedéssel rendelkező vállalkozás eladja teljes részesedését a másiknak, ez nem azt jelenti, hogy a fennmaradt egyedüli, részesedéssel rendelkező a korábbi 50 %-kal szemben megszerzi a közös vállalat 100 %-ának irányítását, hanem azt, hogy a közös irányítással szemben létrejön az egész vállalkozás egyedüli irányítása (és a közös vállalat a művelet lebonyolítását követően többé már nem minősül "közös" vállalatnak).

31. Ebben a helyzetben az érintett vállalkozások a fennmaradó (felvásárló), részesedéssel rendelkező vállalkozás és a közös vállalat. Az összes más eladóhoz hasonlóan a "kilépő" részvényes sem minősül érintett vállalkozásnak.

32. Az ICI/Tioxide ügyben [13] pontosan egy ilyen változásról van szó – a közös (50/50) irányítás helyett létrejön az egyedüli irányítás. A Bizottság úgy tekintette, hogy "…az egyedül gyakorolt meghatározó befolyás alapvetően különbözik a közösen érvényesített meghatározó befolyástól, hiszen utóbbinál tekintettel kell lenni a másik érintett fél vagy felek esetleg eltérő érdekeire … Az ICI által a Tioxide vállalkozásra gyakorolt meghatározó befolyás minőségének változásával az ügylet tartós változást idéz elő az érintett felek struktúrájában …" Ebben az esetben az érintett vállalkozások az ICI (a vevő) és a Tioxide egésze (mint vételi célpont), nem érintett azonban a Cookson mint eladó.

6. Változás a részesedésben egy meglevő közös vállalat közös irányításának eseteiben

33. Egy vállalkozás részesedésében bekövetkező változások értékelésének meghatározó eleme az, hogy jár-e a művelet az irányítás minőségének valamilyen változásával vagy sem. A Bizottság eseti alapon értékeli az egyes műveleteket, de bizonyos hipotézisek alapján minden esetben kialakul valamilyen feltételezés arról, hogy elvezet-e a művelet az irányítás minőségi változásához vagy sem, és ennek alapján tekinthető vagy nem tekinthető bejelentésköteles összefonódásnak.

34. Különbséget kell tenni a részesedés változásának körülményei szerint; először, egy vagy több, részesedéssel rendelkező vállalkozás léphet ki; másodszor, egy vagy több új részesedéssel rendelkező léphet be; és harmadszor, egy vagy több meglevő, részesedéssel rendelkező vállalkozás helyébe egy vagy több új, részesedéssel rendelkező léphet.

6.1. A részesedéssel rendelkezők számának csökkenése, amelynek következménye a közös irányítás felváltása egyedüli irányítással

35. Nem a részesedéssel rendelkezők számának csökkenése per se lényeges, sokkal inkább az a tény, hogy amennyiben egyes, részesedéssel rendelkezők eladják részesedésüket egy adott közös vállalatban, ezeket a részesedéseket más (új vagy meglevő) részvényesek vásárolják fel, ily módon ezeknek a részesedéseknek vagy a szerződésben rögzített többletjogoknak a felvásárlása elvezethet az irányítás megszerzéséhez vagy egy már meglevő irányító pozíció megszilárdításához (pl. további szavazati jogok vagy vétójogok, újabb igazgatósági tagok stb.).

36. Amennyiben a részesedéssel rendelkezők száma csökken, a közös irányítás helyett létrejöhet az egyedüli irányítás (lásd a III. szakasz 5. pontját), ez esetben a megmaradó részvényes megszerzi a vállalkozás fölötti egyedüli irányítást. Az érintett vállalkozások a megmaradó (felvásárló) részvényes és a felvásárolt vállalkozás (a korábbi közös vállalat).

37. A vállalkozást egyedül irányító, részesedéssel rendelkező mellett lehetnek további részesedéssel rendelkezők, például kisebbségi részesedéssel, ezek azonban nem rendelkeznek irányítást biztosító részesedéssel; az ilyen részesedéssel rendelkező vállalkozások nem tekinthetők érintett vállalkozásoknak, hiszen nem gyakorolnak irányítást.

6.2. A résesedéssel rendelkezők számának csökkenése, amelynek nem következménye a közös irányítás felváltása egyedüli irányítással

38. Amennyiben a műveletek a közös irányítást gyakorló részvényesek számának csökkenésével járnak, de nem járnak a közös irányításnak egyedüli irányítássá történő átalakulásával, valamint az irányítást megszerző új részesedéssel rendelkezők jelentkezésével vagy meglevő részesedéssel rendelkezők cseréjével (lásd a III. szakasz 6.3. pontját), a javasolt ügyletet általában oly módon értelmezik, mint amelyik nem jár az irányítás minőségének változásával, és ezért nem tekinthető bejelentésköteles összefonódásnak. Ennek egyik lehetséges példája az az eset, amikor öt részvényes kezdetben egyenként 20 %-os egyenlő részesedéssel rendelkezik, majd a műveletet követően az egyikük kilép, és a bennmaradt négy részvényes mindegyike 25 %-os részesedéssel rendelkezik.

39. Ez a helyzet azonban megváltozik, amennyiben jelentős változás következik be az irányítás minőségében, azaz amikor a részesedéssel rendelkezők számának csökkenése nyomán a megmaradó részvényesek többletvétójoghoz vagy további igazgatósági helyekhez jutnak, és ennek következményeként a meglevő vagy egy új társasági megállapodás értelmében legalább az egyik a részvényes közül újonnan jut irányításhoz. Ebben az esetben az érintett vállalkozások a közös irányítást gyakorló megmaradó részvényesek mindegyike és a közös vállalat. Az Avesta II ügyben [14] az a tény, hogy a nagy részvényesek száma négyről háromra csökkent, azzal a következménnyel járt, hogy az egyik megmaradó részvényes az érvényben maradt társasági megállapodás következményeként negatív vétójogokat szerzett (amelyekkel korábban nem rendelkezett) [15]. Ezeknek a teljes körű vétójogoknak a megszerzése a Bizottság megítélése szerint az irányítás minőségének változását eredményezte.

6.3. Bármely egyéb változás a részesedés összetételében

40. Végül, abban az esetben, ha a részesedésben bekövetkezett változásokat követően egy vagy több részvényes megszerzi az irányítást, a művelet bejelentésköteles műveletnek minősül, hiszen vélelmezhető, hogy ez a változás az irányítás minőségének változásával jár.

41. Függetlenül attól, hogy a részvényesek száma a művelet után csökken, növekszik vagy nem változik, ez az irányításszerzés az alábbi lehetséges formák valamelyikében valósulhat meg:

- egy vagy több új részvényes belépése (átállás az egyedüli irányításról a közös irányításra, vagy közös irányítás a művelet előtt és után),

- irányítást biztosító részesedés megszerzése egy vagy több, kisebbségi részvényes által (átállás az egyedüli irányításról a közös irányításra, vagy közös irányítás a művelet előtt és után),

- a részvényesek közül egy vagy több cserélődik (közös irányítás a művelet előtt és után).

42. Felmerül a kérdés, kit tekintsenek érintett vállalkozásnak – a közös vállalatot és az új részvényest (tulajdonosokat), akik együttesen szerzik meg az egy már meglevő vállalkozás fölötti irányítást, vagy egy új közös vállalatban az irányítást megszerző összes (meglevő és új) részvényest Ez a kérdés különösen ott fontos, ahol nincs kifejezett megállapodás egy (vagy több) meglevő részvényes és az új részvényes (részvényesek) között, akik vagy amelyek esetleg csak a "kilépő" egy vagy több részvényessel, azaz az eladóval kötöttek ilyen megállapodást.

43. Új részvényesek belépésével vagy részvényesek felváltásával a részesedésben bekövetkező változást az irányítás minőségében bekövetkező változásként kell értelmezni. Ennek az az oka, hogy egy új anyavállalat belépése vagy az egyik anyavállalat felváltása egy másik anyavállalattal nem hasonlítható össze egy vállalkozásrész egyszerű felvásárlásával, hiszen az előbbi változást jelent az egész közös vállalat irányításának jellegében és minőségében, még akkor is, ha a művelet előtt és után is egy adott számú részvényes gyakorolja a közös irányítást.

44. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy azokban az esetekben, amelyekben változás történik a részesedésben, az érintett vállalkozások azok a (meglevő és új) részvényesek, akik a közös irányítást gyakorolják, valamint maga a közös vállalat. Ahogyan arról már szó volt, a nem irányító részvényesek nem tekinthetők érintett vállalkozásoknak.

45. A részesedésben bekövetkezett ilyen jellegű változás egyik példája a Synthomer/Yule Catto ügy [16], ahol a már meglevő közös vállalat fölött közös irányítást gyakorló két anyavállalat helyét egy új anyavállalat foglalta el. A közös irányítást ellátó két anyavállalatot (a meglevőt és az újat) és a közös vállalatot is érintett vállalkozásnak minősítették.

7. "Szétválasztás" és vállalkozások felosztása

46. Amikor két vállalkozás összeolvad vagy létrehoz egy közös vállalatot, majd ezt követően szétválik vagy felosztják a közös vállalatot, és az eszközöket [17] olyan konfigurációban osztják el a "szétváló" felek között, amely eltér az eredetitől, akkor általában egynél több irányításszerzés valósul meg (lásd a mellékletet).

47. Tegyük fel, hogy A. és B. vállalkozás összeolvad, majd szétválnak, és a szétválás következményeként létrejön az eszközök új, az eredeti konfigurációval nem egyező megoszlása. Az A. vállalkozás megszerez különböző eszközöket (részben a saját korábbi eszközeit, részben a korábban a B. vállalkozás tulajdonában levő eszközöket, részben az összeolvadás eredményeként létrejött új vállalkozás révén közösen megszerzett eszközöket); hasonló történik a B vállalkozással. Egy közös vállalat felosztása is tekinthető úgy, hogy a közös vállalat összes eszköze felett gyakorolt közös irányítás helyett létrejön a megosztott eszközök egyedüli irányítása [18].

48. Egy vállalkozás ily módon történő felosztása "aszimmetrikus". Az ilyen szétválásnál az érintett vállalkozások (minden egyes felosztási műveletnél) egyik részről az összeolvadásban részt vett eredeti felek, másik részről azok az eszközök, amelyeket az egyes eredeti felek megszereznek. A közös vállalat felosztása esetében az érintett vállalkozások (minden egyes felosztási műveletnél) egyik részről a közös vállalatban résztvevő eredeti felek – mindegyik mint vevő –, másik részről a közös vállalatnak az a része, amelyet az egyes eredeti felek megszereznek.

8. Eszközök kicserélése

49. Azokban az ügyletekben, amelyekben két (vagy több) vállalkozás kicseréli egymással eszközeit – függetlenül attól, hogy az említett eszközök önálló jogi személyeknek minősülnek-e vagy sem –, minden irányításszerzés önálló összefonódásnak minősül. Noha igaz az, hogy egy csereügyletben mindkét eszközátruházást a felek általában a másikkal összefüggő ügyletnek tekintik, ezekről gyakran egyetlen okiratban állapodnak meg, és az ügyletekre akár egyidejűleg is sor kerülhet, az összefonódás-ellenőrzési rendeletnek az a rendeltetése, hogy az irányítás megszerzésének minden egyes esetében felmérje a műveletek hatását. A műveletek közötti jogi vagy akár gazdasági összefüggés önmagában nem elégséges ahhoz, hogy azok egyetlen összefonódásnak minősüljenek.

50. Ennek megfelelően az érintett vállalkozások minden vagyonátruházásnál a megvásárló vállalkozások és a megvásárolt vállalkozások vagy eszközök.

9. Irányítás megszerzése természetes személyek által

51. Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikkének (1) bekezdése kifejezetten rendelkezik arról, hogy összefonódás többek között akkor jön létre, amikor "egy vagy több személy, amely már irányít legalább egy vállalkozást" megszerzi egy vagy több vállalkozás egésze vagy bizonyos részei fölött az irányítást. Ez a rendelkezés jelzi, hogy az irányítás személyek által történő megszerzése tartós változást csak akkor idéz elő az érintett vállalkozások szerkezetében, ha az illető személyek saját maguk is végeznek gazdasági tevékenységet. A Bizottság véleménye szerint az érintett vállalkozások a célvállalkozás és az egyedüli vevő (és az illető személy által irányított vállalkozás (vállalkozások) forgalmát a számítás során az illető személy forgalmaként kell figyelembe venni).

52. Ezt az álláspontot képviselte a Bizottság az Asko/Jacobs/Adia ügyben [19], ahol az Asko, egy jelentős kiskereskedelmi érdekeltségekkel rendelkező német holdingtársaság és Jacobs úr, egy svájci magánbefektető megszerezte a közös irányítást az Adia, egy alapvetően személyzeti szolgáltatások területén aktív svájci vállalkozás fölött. Jacobs úr érintett vállalkozásnak minősült a csokoládé és a kávé ágazatban, illetve az édesiparban meglevő gazdasági érdekeltségei miatt.

10. Vezetői kivásárlás

53. Egy vállalkozás fölötti irányítás megszerzése a vállalkozás saját vezetői által ugyancsak természetes személyek által megszerzett irányításnak minősül, és a korábban említettek erre az esetre is érvényesek. Előfordulhat azonban, hogy a vállalkozás vezetése egy közbeiktatott vállalkozáson keresztül egyesítheti érdekeit, és ily módon egységesen léphet fel és megkönnyítheti a döntési mechanizmus működtetését. Az ilyen eszközként létrehozott vállalkozás lehet érintett vállalkozás, ez azonban nem szükségszerű. Itt is alkalmazni kell az irányítás közös vállalat által történő megszerzésére vonatkozó általános szabályt (lásd a III. szakasz 4. pontját).

54. A vezetés közbeiktatott vállalkozással vagy anélkül felkutathat befektetőket a művelet finanszírozásához. A befektetőknek részesedésük nagyon gyakran olyan jogokat biztosít, hogy az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke szerinti irányítás joga az esetleg pusztán kisebbségi jogosítványokkal rendelkező menedzsmenttel szemben a befektetőket illeti meg. A CWB/Goldman Sachs/Tarkett határozat [20] szerint nem a vállalkozásvezetők, hanem az ügyletben résztvevő, befektetési alapokat kezelő két vállalkozás szerezte meg a közös irányítást.

11. Irányítás megszerzése állami tulajdonban levő vállalkozás által

55. Azokban a helyzetekben, amikor egy állami tulajdonban levő vállalkozás összeolvad egy másik, ugyanazon állam által irányított vállalkozással vagy megszerzi az irányítást egy ilyen vállalkozás fölött [21], felmerül a kérdés, vajon ezek az ügyletek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke szerinti összefonódásoknak tekinthetők, vagy pusztán az "állami szféra vállalkozáscsoportjának" belső szerkezetátalakítási műveletei [22]. Ezzel összefüggésben a 4064/89/EGK rendelet (12) preambulumbekezdése fogalmazza meg az állami és magánszféra közötti megkülönböztetés-mentesség elvét és megállapítja, hogy "az állami szférában egy összefonódásban érintett vállalkozás forgalmának kiszámításához figyelembe kell venni a független döntési jogkörrel rendelkező gazdasági egységeket alkotó vállalkozásokat, függetlenül attól, hogy tőkéjüket milyen módon birtokolják, illetve milyen igazgatási felügyeleti szabályok vonatkoznak rájuk".

56. Egy ugyanazon állam tulajdonában levő két vállalkozás közötti összeolvadás vagy irányítás megszerzése jelenthet összefonódást, és ha ez így van, mindkét vállalkozás érintett vállalkozásnak tekintendő, hiszen maga az a tény, hogy két vállalkozás egyazon állam tulajdonában van, önmagában még nem jelenti azt, hogy a két vállalkozás ugyanahhoz a "csoporthoz" tartozik. A döntő kérdés az, vajon mindkét vállalkozás ugyanannak a csoportnak a része-e és összehangolt stratégia hatálya alá tartozik-e vagy sem. Ezt a megközelítést alkalmazták az SGS-Thomson határozatnál [23].

[1] HL L 180., 1997.7.9, 1. o.

[2] HL L 395., 1989.12.30., 1. o.; helyesbített változat L 257., 1990.9.21., 13. o.

[3] HL C 385., 1994.12.31., 12. o.

[4] A forgalomnak az 5. cikkel összhangban történő meghatározására vonatkozó szabályokat részletesebben lásd a forgalom kiszámításáról szóló bizottsági közleményben.

[5] HL L 61., 1998.3.2., 1. o.

[6] Lásd az Elsőfokú Bíróság 1994. március 24-én hozott ítéletét a T-3/93 sz. ügyben – Air France kontra Bizottság [1994] EBHT II-21.

[7] Az utolsóként auditált mérlegbeszámoló fordulónapját követően bekövetkezett felvásárlások vagy leépítések esetében a forgalom kiszámítását lásd a Bizottság a forgalom kiszámításáról közzétett közleményének 27. pontjában.

[8] A csoportok esetében a forgalom kiszámítását lásd a forgalom kiszámításáról szóló bizottsági közlemény 36–42. pontjában.

[9] azaz két vagy több vállalkozás (A., B. stb. vállalkozás) megvásárol egy korábban már létező vállalkozást (X vállalkozás). A létező közös vállalat közös irányításának esetében a részesedésben bekövetkező változásokról lásd a III. szakasz 6. pontját.

[10] Tételezzük fel, hogy a célvállalkozás közösségi összforgalma kisebb mint 250 millió ECU, és a felvásárló két (vagy több) vállalkozás, mindegyik 250 millió ECU fölötti közösségi forgalommal. Amennyiben a céltársaságot a két felvásárló vállalkozás által létrehozott "holding" vásárolja fel, csak egy vállalkozás (a "holding") rendelkezik 250 millió ECU fölötti forgalommal, ily módon a Közösség joghatóságára vonatkozó halmozott küszöbfeltételek nem teljesülnek (legalább két olyan vállalkozásra van szükség, amelyeknek a közösségi forgalma egyenként meghaladja a 250 millió ECU küszöbértéket). Ezzel szemben amennyiben a felvásárlók a "holding" létrehozása helyett saját maguk vásárolják fel a célvállalkozást, a küszöbre vonatkozó feltételek teljesülnek, és erre az ügyletre alkalmazni kell az összefonódás-ellenőrzési rendeletet. Ugyanezek a megfontolások vonatkoznak az 1. cikk (3) bekezdésében említett nemzeti forgalmi küszöbértékekre.

[11] Az egy közös vállalat teljes feladatkört ellátó jellegének meghatározására vonatkozó kritériumokat lásd a teljes feladatkört ellátó közös vállalatok fogalmáról szóló bizottsági közleményben.

[12] IV/M.102 ügy – TNT/Canada Post, DBP Postdienst, La Poste, PTT Post és Sweden Post, 1991. december 2.

[13] IV/M.023 ügy – ICI/Tioxide, 1990. november 28.

[14] IV/M.452 sz. ügy – Avesta II, 1994. június 9.

[15] Ebben az esetben, a társasági megállapodást aláíró egyik részvényes értékesítette kb. 7 %-os részesedését. Mivel a kilépő részvényes megosztotta vétójogait egy másik, megmaradó részvényessel megosztott vétójogai voltak, és mivel a társasági megállapodás nem változott, a részesedését megtartó vállalkozás megszerezte az összes vétójogot.

[16] IV/M.376 sz. ügy – Synthomer/Yule Catto, 1993. október 22.

[17] Az itt használt "eszközök" fogalom olyan konkrét eszközöket jelent, amelyek önmagukban is olyan üzletet képezhetnek (pl. egy leányvállalatot, egy vállalkozás részlegét, illetve bizonyos esetekben márkákat vagy licenciákat), amelyhez piaci forgalom egyértelműen kapcsolható.

[18] IV/M.197 sz. ügy – Solvay-Laporte/Interox, 1997. április 30.

[19] IV/M.082 sz. ügy – Asko/Jacobs/Adia, 1991. május 16.

[20] IV/M.395 sz. ügy – CWB/Goldman Sachs/Tarkett, 1994. február 21.

[21] Az "állam" fogalma ebben az esetben kiterjed minden állami jogi személyre, azaz nem csak a tagállamokra, hanem a regionális és helyi állami egységekre, mint amilyenek a provinciák, départment-ek, Landok, stb.

[22] Lásd a Bizottság az összefonódás fogalmáról szóló közleményének 8. pontját.

[23] IV/M.216 ügy – CEA Industire/France Telecom/Finmeccanica/SGS/Thomson, 1993. február 22.

--------------------------------------------------

MELLÉKLET

SZÉTVÁLASZTÁSOK ÉS VÁLLALKOZÁSOK FELOSZTÁSA [1]

+++++ TIFF +++++

[1] Az itt használt "eszközök" fogalom olyan konkrét eszközöket jelent, amelyek önmagukban is jelenthetnek egy vállalkozást (pl. egy leányvállalatot, egy vállalkozás részlegét, illetve bizonyos esetekben védjegyeket vagy licenceket), amelyhez piaci forgalom egyértelműen kapcsolható.

--------------------------------------------------