Intézményközi megállapodás

(1999. május 6.)

az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról

(1999/C 172/01)

1. Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság (a továbbiakban: intézmények) között megkötött ezen megállapodás célja a költségvetési fegyelem végrehajtása, az éves költségvetési eljárás működésének, valamint az intézmények költségvetési ügyekben való együttműködésének javítása.

2. E megállapodás alkalmazásában a költségvetési fegyelem minden kiadásra vonatkozik. Ameddig e megállapodás hatályban marad, kötelező érvényű minden olyan intézményre nézve, amely részt vesz ennek végrehajtásában.

3. E megállapodás nem érinti az egyes intézményeknek a Szerződésekben meghatározott költségvetési hatáskörét.

4. E megállapodás módosításához valamennyi, ebben részt vevő intézmény egyetértése szükséges. A pénzügyi tervet módosítani csak a megállapodásban e célból megállapított eljárásnak megfelelően lehet.

5. E megállapodás két részből áll:

- az I. rész tartalmazza a 2000–2006. közötti időszakra szóló pénzügyi terv meghatározását és végrehajtási rendelkezéseit, és ennek a pénzügyi tervnek az időtartamára vonatkozik,

- a II. rész a költségvetési eljárás időtartama alatti intézményközi együttműködés javítására vonatkozik.

6. Ha a Bizottság bármikor szükségesnek ítéli, és ugyanakkor minden olyan esetben, amikor a 26. pont szerint új pénzügyi tervre vonatkozó javaslatot nyújtanak be a Bizottsághoz, a Bizottság jelentést készít e megállapodás alkalmazásáról, amelyhez adott esetben módosítási javaslatokat fűz.

7. Ez a megállapodás 2000. január 1-jén lép hatályba. Ezen időponttól kezdődő hatállyal a következők helyébe lép:

- az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 1982. június 30-i együttes nyilatkozata a költségvetési eljárás javítására szolgáló különböző intézkedésekről [1],

- az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, 1993. október 29-i intézményközi megállapodás a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról [2],

- az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 1995. március 6-i nyilatkozata a pénzügyi rendelkezések jogi aktusokba történő belefoglalásáról [3],

- 1996. december 12-i együttes nyilatkozat a költségvetési hatóságnak a halászati megállapodásokról nyújtott tájékoztatás javításáról [4],

- az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, 1997. július 16-i intézményközi megállapodás a közös kül- és biztonságpolitika finanszírozásával kapcsolatos rendelkezésekről [5],

- az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, 1998. október 13-i intézményközi megállapodás a költségvetés jogalapjairól és végrehajtásáról [6].

I. RÉSZ – A 2000–2006. KÖZÖTTI IDŐSZAKRA SZÓLÓ PÉNZÜGYI TERV: MEGHATÁROZÁS ÉS VÉGREHAJTÁSI RENDELKEZÉSEK

A. A pénzügyi terv tartalma és hatóköre

8. Az I. mellékletbe foglalt, a 2000–2006. közötti időszakra szóló pénzügyi terv ennek a megállapodásnak szerves részét képezi. A pénzügyi terv hozza létre az intézmények közötti költségvetési fegyelem hivatkozási alapját. Tartalma megfelel az Európai Tanács 1999. március 24–25-i berlini ülése következtetéseinek.

9. A pénzügyi terv célja annak biztosítása, hogy az Európai Unió fő kategóriákra lebontott kiadásai középtávon a saját források által megszabott kereteken belül, rendezett módon fejlődjenek.

10. A 2000–2006. közötti időszakra szóló pénzügyi terv minden egyes évre tételenként vagy altételenként állapítja meg a kiadások összegét kötelezettségvállalási előirányzatok formájában kifejezve. Az éves összkiadásokat szintén kifejezik kötelezettségvállalási előirányzatok és kifizetési előirányzatok formájában. A bővítésre szánt és a 25. pont második albekezdésének megfelelően felhasználandó kifizetési előirányzatok külön is megjelennek.

Valamennyi összeget 1999-es árakon fejeznek ki, kivéve a monetáris tartalékot, ahol az összegek napi árfolyamon szerepelnek.

A pénzügyi terv az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó, 1977. december 21-i költségvetési rendelet [7] (a továbbiakban: költségvetési rendelet) 4. cikke értelmében nem veszi figyelembe a meghatározott rendeltetésű bevételekből finanszírozott költségvetési tételeket.

Meghatározott kiadási tételek csak az erre a célra megállapított felső határig és a 11. pont második albekezdésének sérelme nélkül finanszírozhatók.

Az Európai Közösségek általános költségvetésében nem szereplő műveletekkel kapcsolatos információkat, valamint a Közösség saját forrásai különböző kategóriáinak várható alakulását indikatív módon, külön táblázatokban kell bemutatni. Ezeket az információkat évente, a pénzügyi terv technikai kiigazításakor naprakésszé teszik.

A mezőgazdasági iránymutatás nem változik. Ennek felülvizsgálata a szükségesnek tartott kiigazítások elvégzése érdekében a Bizottságnak a Tanács számára készített jelentése alapján, az Európai Unió következő bővítését megelőzően történik.

11. Az intézmények tudomásul veszik, hogy az Európai Közösségek általános költségvetése szerint a 2000–2006. közötti időszakra szóló pénzügyi tervben szereplő valamennyi, abszolút értékben meghatározott összeg a kiadások éves felső határát jelenti. E felső határoknak a megállapodásban szereplő rendelkezésekkel összhangban történő módosításának sérelme nélkül az intézmények vállalják, hogy saját hatáskörüket oly módon gyakorolják, hogy a különböző éves kiadások felső határait minden költségvetési eljárás során, illetve az adott évi költségvetés végrehajtásakor betartsák.

Mindazonáltal a pénzügyi terv 7. tételében (előcsatlakozási támogatás) meghatározott felső határ indikatív jellegű, és a költségvetési hatóság két ága a költségvetési eljárás során közös egyetértéssel határozhat ezen eszközök elosztásának módosításáról.

12. A költségvetési hatóság két ága megegyezik, hogy elfogadják a 2000–2006. közötti időszakra szóló pénzügyi terv időtartamára azon nem kötelező kiadások emelésének legnagyobb mértékeit, amelyek a pénzügyi tervben meghatározott felső határok keretei között meghatározott költségvetésekből származnak.

A pénzügyi terv 2. tételében (strukturális intézkedések) foglaltak kivételével, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás érdekében az intézmények a költségvetési eljárás során, valamint a költségvetés elfogadásakor, amennyire lehet, elegendő mozgásteret biztosítanak az egyes tételek felső határain belül.

Az első albekezdésben meghatározott nem kötelező kiadások emelésének legnagyobb mértékén belül az Európai Parlament és a Tanács vállalja, hogy betartja a pénzügyi tervben a strukturális intézkedésekre meghatározott kötelezettségvállalási előirányzatok elosztását.

13. Az Európai Parlament és a Tanács együttdöntési eljárása szerint elfogadott jogi aktusokat és a Tanács által elfogadott jogi aktusokat, amelyek a költségvetésben foglalt előirányzatokat vagy a pénzügyi terv 11. pontjában előirányzott összegeket túllépik, pénzügyi értelemben csak akkor lehet végrehajtani, ha a költségvetést – és adott esetben a pénzügyi tervet – az ilyen esetekben alkalmazandó eljárás szerint megfelelően módosították.

14. A szükséges kifizetési előirányzatok teljes összege az éves kiigazítás, illetve bármely egyéb kiigazítások vagy változtatások után a pénzügyi terv egyetlen évében sem vezethet a saját források tekintetében olyan lehívási mértékhez, amely az ezen forrásokra vonatkozó hatályos felső határokat meghaladná.

Szükség esetén a költségvetési hatóság két ága a Bizottság indítványára és az Európai Közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: EK-Szerződés) 272. cikke (9) bekezdésének ötödik albekezdésében foglalt szavazási szabályok szerint határoz arról, hogy a pénzügyi tervben meghatározott felső határokat csökkenti annak érdekében, hogy a saját források tekintetében meghatározott felső határ betartását biztosítsa.

B. A pénzügyi terv éves kiigazításai

Technikai kiigazítások

15. A Bizottság minden évben az n + 1. évre vonatkozó költségvetési eljárást megelőzően meghatározza a mezőgazdasági iránymutatást, és a következő technikai kiigazításokat teszi a bruttó nemzeti termék (GNP) és az árak alakulásának megfelelően:

a) n + 1. évi árakon újraértékeli a kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok felső határát és összegét, a monetáris tartalék kivételével;

b) kiszámítja a saját források felső határán belül rendelkezésre álló mozgásteret.

A Bizottság ezeket a technikai kiigazításokat a legfrissebb rendelkezésre álló gazdasági adatok és előrejelzések alapján végzi el. Mindazonáltal a pénzügyi terv 1. tételében (mezőgazdaság) meghatározott felső határ technikai kiigazítását évi 2 %-os deflátorra alapozza. A "Strukturális alapok" altételben szereplő felső határ technikai kiigazításának alapja a strukturális alapoknak a hasonló tevékenységek programozásának meghatározásáról szóló szabályozásában megállapított globális deflátor. A 2004–2006. közötti időszakra előirányzott juttatások indexálásának alapját a Bizottság adott esetben 2003. december 31-ig, a rendelkezésére álló legfrissebb információk alapján technikailag kiigazítja. A korábbi évek juttatásainak ex-post (utólagos) kiigazítása nem lehetséges.

Az ilyen jellegű technikai kiigazítások eredményét és az alapul szolgáló gazdasági előrejelzéseket a költségvetési hatóság két ágával közölni kell.

Az érintett évre vonatkozó további technikai kiigazításokat sem a pénzügyi év során, sem ex-post kiigazításként a következő években nem lehet tenni.

A végrehajtás feltételeivel kapcsolatos kiigazítások

16. A pénzügyi terv technikai kiigazításáról szóló értesítéssel egyidejűleg a Bizottság előterjeszti a költségvetési hatóság mindkét ágának a kifizetési előirányzatok összegének kiigazítására irányuló javaslatait, amelyeket a végrehajtási feltételek figyelembevételével szükségesnek tart annak érdekében, hogy biztosítsa rendezett alakulásukat a kötelezettségvállalási előirányzatoknak megfelelően.

17. A 2001-es kiigazítás alkalmával, valamint a strukturális intézkedésekkel kapcsolatos programok elfogadásának késedelme esetén a költségvetési hatóság két ága vállalja, hogy a Bizottság javaslatára engedélyezi a 2000-ben fel nem használt összegek átvitelét – a kiadásokhoz kapcsolódó felső határok megemelésével – a következő évekre.

18. Az Európai Parlament és a Tanács az EK-Szerződés 272. cikke (9) bekezdésének ötödik albekezdésében említett szavazási szabályok szerint az n. év május 1-jét megelőzően a fenti javaslatokkal kapcsolatban határozatot hoz.

C. A pénzügyi terv módosítása

19. Előre nem látható körülmények esetén a Bizottság indítványára a rendszeres technikai kiigazítások és a végrehajtás feltételeinek megfelelő kiigazítások mellett a pénzügyi terv a saját források felső határának érintetlenül hagyása mellett felülvizsgálható.

20. Általános szabályként az ilyen jellegű módosító indítványokat az adott évre, illetve az adott évek közül az elsőre vonatkozó költségvetési eljárás kezdete előtt kell benyújtani és elfogadni.

A költségvetési hatóság két ága közösen határoz az EK-Szerződés 272. cikke (9) bekezdése ötödik albekezdésének a szavazási szabályainak megfelelően minden olyan esetben, amikor a pénzügyi terv módosítása az előre nem látható kiadások keretén belül a közösségi GNP 0,03 százalékánál kisebb mértékű.

A közösségi GNP 0,03 százalékát meghaladó mértékű módosítást, amely a pénzügyi tervnek az előre nem látható kiadásokra fenntartott mozgástere keretein belül történik, a költségvetési hatóság két ága közös határozattal fogadja el, és ilyen esetekben a Tanács egyhangúlag határoz.

21. A 2. tétel kiadásai kivételével az intézmények megvizsgálják a módosítással érintett tétel alá tartozó programok kiadásai átcsoportosításának lehetőségeit, különös tekintettel az előreláthatólag fel nem használt előirányzatokra. A cél az, hogy az érintett tételben meghatározott felső határon belül egy abszolút értékben, illetve a tervezett új kiadás százalékában is jelentős összeget gazdálkodjanak ki.

Az intézmények megvizsgálják annak a lehetőségét is, hogy az egyik tételben meghatározott felső határ növelését egy másik tételben meghatározott felső határ csökkentésével egyenlítsék ki.

A pénzügyi terv 1–6. tétele alatt rendelkezésre álló összegeket semmilyen esetben sem lehet felhasználni a 7. tétel alatt (előcsatlakozási támogatás), és fordítva, az előcsatlakozási támogatásra szánt kiadások nem használhatók fel az 1–6. tétel alatt.

A csatlakozások számára fenntartott összegek csak a bővítés közvetlen következményeként felmerülő kiadásokra használhatók fel, és nem fedezhetik a pénzügyi terv 1–7. tételével kapcsolatban felmerülő, előre nem látható kiadásokat. És fordítva is, az 1–7. tétel alatti kiadásokat nem lehet felhasználni új csatlakozások költségeinek fedezésére.

A pénzügyi terv kötelező kiadásainak módosítása nem vezethet a nem kötelező kiadásokra rendelkezésre álló összegek csökkenéséhez.

Minden módosításnak biztosítania kell a kötelezettségvállalások és a kifizetések közötti megfelelő kapcsolat fenntartását

D. A pénzügyi terv kiigazításával vagy módosításával kapcsolatos közös határozat hiányának következményei

22. A Bizottságnak a pénzügyi terv kiigazításával vagy módosításával kapcsolatos javaslatáról szóló európai parlamenti és tanácsi közös határozat hiánya esetén a kérdéses pénzügyi év kiadásainak felső határaként a korábban megállapított, az éves technikai kiigazítások utáni összegeket kell alkalmazni.

E. Tartalékok

23. A pénzügyi terv 6. tételében szereplő háromféle tartalékot az Európai Közösségek általános költségvetése tartalmazza. A szükséges forrásokat csak ezeknek a tartalékoknak a tényleges igénybevételekor hívják le:

a) a monetáris tartalék arra szolgál, hogy fedezze a 2000–2002. év során az euró/US dollár-paritás, a költségvetésben alkalmazott paritás szempontjából jelentős és előre nem látható változásainak a mezőgazdasági költségvetési kiadásokra gyakorolt hatását;

b) a harmadik országoknak nyújtott hitelgaranciákhoz kapcsolódó tartalék arra szolgál, hogy forrásokat biztosítson azokra a költségvetési tételekre, amelyek a Garanciaalapot [8] fogják képezni, és fedezni fognak esetleges további kifizetéseket, amennyiben az adós nem fizet;

c) a gyorssegélytartalék célja, hogy harmadik országok egyes olyan – mindenekelőtt humanitárius célkitűzésekkel kapcsolatos – segélyigényeire biztosítson gyors választ, amelyek a költségvetés megállapításakor előre nem látható események kapcsán merülnek fel.

Amikor a Bizottság úgy értékeli, hogy e tartalékok egyikének igénybevétele szükséges, javaslatot tesz a költségvetési hatóság mindkét ágának az ennek megfelelő átutalásra.

Mielőtt azonban a Bizottság a gyorssegélytartalék igénybevételét javasolja, köteles megvizsgálni az előirányzatok átcsoportosításának lehetőségeit.

A Bizottság az átutalásra vonatkozó javaslata benyújtásával egyidejűleg háromoldalú egyeztető eljárást kezdeményez, adott esetben egyszerűsített formában, annak érdekében, hogy megszerezze a költségvetési hatóság két ágának egyetértését a tartalék felhasználásának indokoltságát és szükséges mértékét illetően.

Ha a Bizottság javaslatával a költségvetési hatóság két ága nem ért egyet, és az Európai Parlament és a Tanács nem képes közös álláspont kialakítására, akkor a Bizottság átutalási javaslatával kapcsolatban nem határoz.

F. A rugalmassági eszköz

24. A 200 millió euró éves felső határral rendelkező rugalmassági eszköz célja, hogy az adott pénzügyi évben és a jelzett összeg erejéig fedezze azon pontosan meghatározott kiadásokat, amelyeket egy vagy több más tételben meghatározott felső határon belül nem lehetne finanszírozni.

Az éves összeg fel nem használt része az n + 2. évig átvihető. Az eszköz igénybevétele esetén először mindig az átvitt összegeket kell felhasználni, időrendi sorrendben. Az n. évi éves összeg n + 2. évben fel nem használt része elvész.

Általános szabály szerint a rugalmassági eszköz két egymás után következő évben nem fordítható ugyanazokra a célokra.

A Bizottság a rugalmassági eszköz felhasználására azután tesz javaslatot, hogy megvizsgálta a többletkiadást igénylő tételen belül az előirányzatok átcsoportosításának minden lehetőségét.

A javaslat meghatározza a rugalmassági eszköz felhasználásának alapelvét, valamint megjelöli az abból fedezhető szükségleteket és az ezekhez szükséges összegeket. A javaslat minden pénzügyi évben a költségvetési eljárás során terjeszthető elő. A Bizottság javaslatát az előzetes költségvetési tervezet tartalmazza, vagy pedig a költségvetési rendeletben foglaltak szerint a megfelelő költségvetési eszközzel együtt terjesztik elő.

A rugalmassági eszköz alkalmazására vonatkozó határozatot a költségvetési hatóság két ága közös megegyezéssel hozza meg az EK-Szerződés 272. cikke (9) bekezdésének ötödik albekezdésében meghatározott szavazási szabályoknak megfelelően. A megegyezés az e megállapodás II. része A. szakaszában, illetve III. mellékletében előírt egyeztető eljárás keretében jön létre.

G. A pénzügyi terv kiigazítása a bővítésre való tekintettel

25. Az Európai Uniónak a pénzügyi terv által érintett időszakban új tagállamokkal történő bővítése esetén az Európai Parlament és a Tanács a Bizottság javaslatára az EK-Szerződés 272. cikke (9) bekezdésének ötödik albekezdésében meghatározott szavazási szabályoknak megfelelően, a bővítésből fakadó kiadási szükségletek figyelembevétele érdekében közösen kiigazítja a pénzügyi tervet.

A csatlakozási tárgyalások eredményeinek sérelme nélkül az érintett tételekben eszközölt változtatás nem haladhatja meg az ezen megállapodás szerves részét képező II. mellékletben szereplő, a 2002-től hat új tagállammal bővülő Unió feltételezésén alapuló, indikatív pénzügyi keretben meghatározott összegeket.

A többletszükségletet az e célra a költségvetési tervben elkülönített összegekből, illetve szükség esetén a Közösségnek az Unió kibővítése utáni nemzetiössztermék-növekedéséből eredő saját többletforrásokból lehet fedezni.

H. A pénzügyi terv időtartama és a pénzügyi terv hiányának következményei

26. A Bizottság 2005. július 1-je előtt egy új középtávú pénzügyi tervre tesz javaslatokat.

Amennyiben a költségvetési hatóság két ága nem jut egyetértésre az új pénzügyi tervre vonatkozóan, és a meglévő pénzügyi tervet kifejezetten nem nyilvánítja megszűntnek egyik ebben a megállapodásban részes fél sem, akkor a meglévő költségvetési tervben szereplő utolsó év felső határait igazítják ki a 15. pont alapján, az ott meghatározott összegekre a korábbi időszak átlagos emelkedési mértékét alkalmazva, az Unió bővítésének figyelembevételével kapcsolatos kiigazítások nélkül. Ez az emelési mérték nem haladhatja meg a Közösség nemzeti össztermékének az érintett évben tervezett növekedési ütemét.

II. RÉSZ – AZ INTÉZMÉNYKÖZI EGYÜTTMŰKÖDÉS JAVÍTÁSA A KÖLTSÉGVETÉSI ELJÁRÁS SORÁN

A. Az intézményközi együttműködési eljárás

27. Az intézmények megállapodnak abban, hogy intézményközi együttműködési eljárást alakítanak ki költségvetési ügyekben. Az együttműködés részletei az e megállapodás szerves részét képező III. mellékletben szerepelnek.

B. A költségvetés megállapítása

28. A Bizottság minden évben előzetes költségvetési tervezetet terjeszt elő a Közösség tényleges finanszírozási szükségleteinek bemutatásával.

Ebben az alábbiakat veszi figyelembe:

- az előirányzatok felhasználásának képességét, törekedve a kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok közötti szoros kapcsolat biztosítására,

- új politikák bevezetésének lehetőségeit kísérleti projektek és/vagy új előkészületi intézkedések segítségével, illetve olyan többéves intézkedések folytatása útján, amelyek véget érnek annak megvizsgálását követően, hogy lehetséges-e egy, a 36. pont értelmében vett alap-jogiaktus elfogadása,

- annak szükségességét, hogy biztosítsák a kiadásokban az előző évhez képest történt minden változtatás összhangját a költségvetési fegyelemmel.

29. Az intézmények lehetőség szerint kerüljék az olyan tételek felvételét a költségvetésbe, amelyek jelentéktelen összegű működési költségeket tartalmaznak.

A költségvetési hatóság két ága vállalja továbbá, hogy figyelembe veszi a költségvetés végrehajtása lehetőségeinek megítélését, amelyet a Bizottság előzetes tervezeteiben, valamint a folyó évi költségvetés végrehajtása keretében készít.

C. A kiadások osztályozása

30. Az intézmények a kötelező kiadások alatt olyan kiadásokat értenek, amelyeket a költségvetési hatóság a Szerződésekből vagy a Szerződések alapján elfogadott jogi aktusokból adódó jogi kötelezettség alapján köteles a költségvetésben megjeleníteni.

31. Az előzetes költségvetési tervezetnek javaslatot kell tartalmaznia minden új költségvetési tétel és minden olyan tétel osztályozására, amelynek jogalapját módosították.

Amennyiben nem fogadják el az előzetes költségvetési tervezetben javasolt osztályozást, az Európai Parlament és a Tanács megvizsgálja az adott költségvetési tétel osztályozását az e megállapodás szerves részét képező IV. melléklet alapján. A megegyezésre a III. mellékletben leírt egyeztető eljárás keretében kell törekedni.

D. A nem kötelező kiadások növelésének legnagyobb mértéke költségvetési terv hiányában

32. Az intézmények a 12. pont első albekezdésében foglaltak sérelme nélkül megállapodnak a következő rendelkezésekben:

a) az Európai Parlament autonóm mozgástere az EK-Szerződés 272. cikke (9) bekezdésének negyedik albekezdése érdekében – amely a legnagyobb mérték felét jelenti – a Tanács által megállapított költségvetési tervezet első olvasatának időpontjától alkalmazandó, figyelembe véve a tervezethez tett esetleges módosításokat is.

A legnagyobb mértéket az éves költségvetésben kell betartani, ideértve minden költségvetés-módosítást és/vagy pótköltségvetést is. Az új mérték meghatározásának sérelme nélkül a legnagyobb mérték esetleg fel nem használt része továbbra is rendelkezésre áll a költségvetés-módosítás és/vagy a pótköltségvetés tervezetének megvizsgálásakor;

b) az a) pont sérelme nélkül abban az esetben, ha a költségvetési eljárás során az eljárás lezárásához megállapodás tűnik szükségesnek azért, hogy új kifizetési előirányzatok és/vagy a kötelezettségvállalási előirányzatok alkalmazása érdekében (az utóbbi ütem az előzőtől eltérő szintű lehet) megváltoztassák a nem kötelező kiadások növelési ütemét, az intézmények törekszenek a költségvetési hatóság két ága közötti megállapodás biztosítására a III. mellékletben leírt egyeztető eljárás útján.

E. Pénzügyi rendelkezések jogi aktusokba történő belefoglalása

33. Az együttdöntési eljárás szerint elfogadott többéves programokkal kapcsolatos jogi aktusok olyan rendelkezést tartalmaznak, amelyben a jogalkotó meghatározza a program pénzügyi kereteit annak teljes időtartamára.

Ez az összeg jelenti a költségvetési hatóság számára az éves költségvetési eljárás során az elsődleges hivatkozási alapot.

A költségvetési hatóság és a Bizottság vállalja, hogy az előzetes költségvetési tervezet meghatározásakor nem tér el ettől az összegtől, kivéve ha új, objektív és tartós körülmények merülnek fel, amelyek okait kifejezetten és pontosan meg kell adni, figyelembe véve, különösen értékelések alapján, a program végrehajtása során elért eredményeket.

34. A nem az együttdöntési eljárás szerint elfogadott többéves programokkal kapcsolatos jogalkotási aktusok nem tartalmaznak "szükségesnek tekintett összeg"-et.

Amennyiben a Tanács pénzügyi referenciakeretet kíván bevezetni, ezt a jogalkotó szándéka jelzésének kell tekinteni, és nem érinti a költségvetési hatóságnak a Szerződésben meghatározott hatásköreit. Erre a rendelkezésre minden, ilyen pénzügyi referenciaösszeget tartalmazó jogi aktusban utalni kell.

Ha az érintett összeg az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 1975. március 4-i együttes nyilatkozatában [9] leírt egyeztető eljárással létrehozott megállapodás tárgyát képezte, akkor az e megállapodás 33. pontja értelmében referenciaösszegnek tekintendő.

35. A költségvetési rendelet 3. cikkében meghatározott pénzügyi kimutatás tükrözi a javasolt program céljait pénzügyi szempontok alapján, és tartalmazza a program időtartamára vonatkozó ütemtervet is. Ezt az előzetes költségvetési tervezet elkészültekor, a program végrehajtásának állását figyelembe véve, szükség szerint felülvizsgálják.

A felülvizsgált nyilatkozatot az előzetes költségvetési tervezet előterjesztésekor és a költségvetés elfogadásakor továbbítják a költségvetési hatósághoz.

F. Jogalapok

36. A Szerződés rendszerének értelmében a költségvetésben bármely közösségi fellépésre képzett előirányzat végrehajtásához szükséges egy alap-jogiaktus elfogadása.

Az "alap-jogiaktus" egy másodlagos jogi aktus, amely a közösségi fellépés és a költségvetésben megjelenített vonatkozó kiadások végrehajtásának jogalapját teremti meg. Az ilyen jogi aktusnak rendelet, irányelv vagy határozat (Entscheidung vagy Beschluβ) formáját kell öltenie. Az ajánlások és a vélemények, valamint az állásfoglalások és a nyilatkozatok nem tekinthetők alap-jogiaktusnak.

37. Azonban amennyiben a finanszírozni kívánt fellépés közösségi hatáskörbe tartozik, alap-jogiaktus hiányában is végre lehet hajtani az alábbiakat:

a) i. kísérleti jellegű programokra képzett előirányzatok, amelyek célja egy fellépés megvalósíthatóságának és hasznosságának kipróbálása. A vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatokat csak két pénzügyi évre lehet a költségvetésben megjeleníteni. Teljes összegük nem haladhatja meg a 32 millió eurót;

ii. előkészítő intézkedésekre képzett előirányzatok, amelyek célja javaslatok előkészítése jövőbeni közösségi fellépések elfogadása érdekében. Az előkészítő intézkedések következetes megközelítésmódot követnek, és különböző formákban jelenhetnek meg. Az ehhez kapcsolódó kötelezettségvállalási előirányzatokat legfeljebb három pénzügyi évre lehet a költségvetésben megjeleníteni. A jogalkotás folyamatát a harmadik pénzügyi év vége előtt be kell fejezni. A jogalkotás folyamata alatt a kötelezettségvállalási előirányzatoknak összhangban kell lenniük az előkészítő intézkedés konkrét jellemzőivel a tervezett tevékenységek, a kitűzött célok és a kedvezményezettek vonatkozásában.

Értelemszerűen az alkalmazott eszközök nem lehetnek ugyanolyan volumenűek, mint amelyeket magának a végleges intézkedésnek a finanszírozására irányoztak elő. Az új tételek teljes összege pénzügyi évenként nem lehet több 30 millió eurónál, az előkészítő intézkedésekkel kapcsolatban ténylegesen lekötött előirányzatok teljes összege pedig nem haladhatja meg a 75 millió eurót.

Az előzetes költségvetési tervezet benyújtásakor a Bizottság az i) és ii) pontban meghatározott intézkedésekről jelentést nyújt be, amely magában foglalja az adott intézkedés célját, az eredmények értékelését, illetve a tervezett folytatást;

b) előirányzatok egyszeri – vagy akár folyamatos – intézkedésekre, amelyeket a Bizottság intézményi kiváltságaiból adódó feladatai alapján, de nem az a) pontban említett jogalkotási kezdeményezés kiváltsága, illetve a Bizottság részére az EK-Szerződésben közvetlenül átruházott hatáskörök alapján tesz meg. Az erről szóló jegyzéket az e megállapodás szerves részét képező V. melléklet tartalmazza. Ez a jegyzék az előzetes költségvetési tervezet bemutatásakor, a megfelelő cikkek és az adott összegek megjelölésével kiegészíthető;

c) előirányzatok, amelyek az egyes intézmények működésére szolgálnak közigazgatási autonómiájuk keretében.

G. A halászati megállapodásokkal kapcsolatos kiadások

38. Az intézmények megállapodnak abban, hogy a halászati megállapodásokkal kapcsolatos kiadásokat a megállapodás szerves részét képző VI. mellékletben foglalt rendelkezéseknek megfelelően finanszírozzák.

H. A közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) finanszírozása

39. A KKBP-kiadások tekintetében, amelyek az Európai Unióról szóló szerződés 28. cikkének megfelelően az Európai Közösségek költségvetését terhelik, az intézmények a III. mellékletben meghatározott egyeztető eljárás keretében minden évben arra törekednek, hogy a Bizottság által készített előzetes költségvetési tervezet alapján megállapodásra jussanak a Közösségek költségvetését terhelő működési kiadások összegéről és ezen összeg felosztásáról a költségvetés "KKBP"-fejezetének az e pont negyedik albekezdésében javasolt tételcsoportjai között. Megállapodás hiányában az Európai Parlament és a Tanács a költségvetésben a megelőző évben meghatározott összeget jeleníti meg, illetve az előzetes költségvetési tervezetben javasolt összeget, ha ez utóbbi az alacsonyabb.

A KKBP működési kiadásainak teljes összege egy költségvetési fejezetben (KKBP) szerepel, és felosztásra kerül a fejezet e pont negyedik albekezdésében javasolt tételcsoportjai között. Ennek az összegnek fedeznie kell a ténylegesen előre látható szükségleteket, és emellett megfelelő mozgásteret kell biztosítania az előre nem látható fellépésekhez is. Tartalékra nem kell forrást képezni. Minden tételcsoport már elfogadott közös stratégiákat vagy együttes fellépéseket, előre látható, de még el nem fogadott intézkedéseket és minden jövőbeni – azaz előre nem látható – fellépést tartalmaz, amelyeket a Tanács az adott pénzügyi évben fog elfogadni.

Mivel a költségvetési rendelet alapján a Bizottság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy egy KKBP-fellépés keretében egyazon költségvetési fejezeten belül – ebben az esetben a KKBP-előirányzatok között – önállóan átcsoportosítson előirányzatokat egyik tételcsoportból a másikba, a KKBP-fellépések gyors végrehajtásához szükséges rugalmasság adott. Amennyiben a pénzügyi év folyamán a KKBP-költségvetés összege nem bizonyul elégségesnek a szükséges kiadások fedezésére, a Bizottság indítványára az Európai Parlament és a Tanács sürgősséggel megoldást keres.

A KKBP költségvetési fejezeten belül azok a tételcsoportok, amelyekben a KKBP-fellépéseket meg kell jeleníteni, a következők lehetnek:

- választások megfigyelése és szervezése/részvétel a demokratikus átalakulás folyamatában,

- az Unió különleges képviselői,

- konfliktusok megelőzése/béke- és biztonsági folyamatok,

- leszerelési programok pénzügyi támogatása,

- hozzájárulás nemzetközi konferenciákhoz,

- sürgős intézkedések.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodnak abban, hogy a hatodik francia bekezdés alatti tevékenységre fordított összeg nem haladhatja meg a KKBP költségvetési fejezetében meghatározott teljes összeg 20 százalékát.

40. A Tanács elnöksége évente egyszer tanácskozik az Európai Parlamenttel, amely tanácskozás alapja a Tanács által készített, a KKBP fő szempontjait, alapvető választásait tartalmazó dokumentum, amely magában foglalja a pénzügyi kihatásokat is az Európai Közösségek általános költségvetésére. Ezenkívül az elnökség rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet a KKBP fellépéseinek alakulásáról és végrehajtásáról.

Amennyiben a Tanács olyan határozatot fogad el, amely a KKBP terén kiadásokat von maga után, minden esetben haladéktalanul megküldi az Európai Parlamentnek a tervezett költségekről szóló becslését ("pénzügyi kimutatás"), különösen az időkorlátokra, az alkalmazott személyzetre, a helyiségek és más infrastruktúra használatára, a szállítási eszközökre, a képzési követelményekre és a biztonsági rendelkezésekre vonatkozó költségekről.

A Bizottság negyedévenként tájékoztatja a költségvetési hatóságot a KKBP-fellépések végrehajtásáról és az év hátralévő részére vonatkozó pénzügyi előrejelzésekről.

Hecho en Estrasburgo, el seis de mayo de mil novecientos noventa y nueve.Udfærdiget i Strasbourg den sjette maj nitten hundrede og nioghalvfems.Geschehen zu Straßurg am sechsten Mai neunzehnhundertneunundneunzig.Eγινε στο Στρασβούργο, στις έξι Μαϊου χίλια εννιαχόσια ενενήντα εννέα.Done at Strasbourg on the sixth day of May in the year one thousand nine hundred and ninety-nine.Fait à Strasbourg, le six mai mil neuf cent quatre-vingt-dix-neuf.Fatto a Strasburgo, addí sei maggio millenovecentonovantanove.Gedaan te Straatsburg, de zesde mei negentienhonderd negenennegentig.Feito em Estrasburgo, em seis de Maio de mil novecentos e noventa e nove.Tehty Strasbourgissa kuudentena päivänä toukokuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdek-sänkymmentäyhdeksän.Som skedde i Strasbourg den sjätte maj nittonhundranittionio.

Por el Consejo de la Unión EuropeaFor Rådet for Den Europæiske UnionFür den Rat der Europäischen UnionΓια το Συμβούλιο της Ευρωπαϊχής ΈνωσηςFor the Council of the European UnionPour le Conseil de l'Union européennePer il Consiglio dell'Unione europeaVoor de Raad van de Europese UniePelo Conselho de União EuropeiaEuroopan unionin neuvoston puolestaFör Europeiska unionens råd

+++++ TIFF +++++

Por la Comisión EuropeaFor Europa-KommissionenFür die Europäische KommissionΓια την Ευρωπαϊκή ΕπιτροπήFor the European CommissionPour la Commission européennePer la Commissione europeaVoor de Europese CommissiePela Comissão EuropeiaEuroopan komission puolestaFör Europeiska kommissionen

+++++ TIFF +++++

Por el Parlamento EuropeoFor Europa-ParlamentetFür das Europäische ParlamentГια το Ευρωπαϊχό ΚοινοβούλιοFor the European ParliamentPour le Parlement européenPer il Parlamento europeoVoor het Europees ParlementPelo Parlamento EuropeuEuroopan parlamentin puolestaFör Europaparlamentet

+++++ TIFF +++++

[1] HL C 194., 1982.7.28., 1. o.

[2] HL C 331., 1993.12.7., 1. o.

[3] HL C 102., 1996.4.4., 4. o.

[4] HL C 20., 1997.1.20., 109. o.

[5] HL C 286., 1997.9.22., 80. o.

[6] HL C 344., 1998.11.12., 1. o.

[7] HL L 356., 1977.12.31., 1. o.

[8] Létrehozta a Tanács 2728/94/EK,Euratom rendelete (HL L 293., 1994.11.12., 1. o.).

[9] HL C 89., 1975.4.22., 1. o.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

PÉNZÜGYI TERV (EU-15)

(millió euro – 1999-es árakon) |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |

1. MEZŐGAZDASÁG | 40920 | 42800 | 43900 | 43770 | 42760 | 41930 | 41660 |

Közös mezőgazdasági politika (a vidékfejlesztés kivételével) | 36620 | 38480 | 39570 | 39430 | 38410 | 37570 | 37290 |

Vidékfejlesztés és kísérő intézkedések | 4300 | 4320 | 4330 | 4340 | 4350 | 4360 | 4370 |

2. STRUKTURÁLIS INTÉZKEDÉSEK | 32045 | 31455 | 30865 | 30285 | 29595 | 29595 | 29170 |

Strukturális alapok | 29430 | 28840 | 28250 | 27670 | 27080 | 27080 | 26660 |

Kohéziós alap | 2615 | 2615 | 2615 | 2615 | 2515 | 2515 | 2510 |

3. BELSŐ POLITIKÁK | 5930 | 6040 | 6150 | 6260 | 6370 | 6480 | 6600 |

4. KÜLSŐ FELLÉPÉS | 4550 | 4560 | 4570 | 4580 | 4590 | 4600 | 4610 |

5. IGAZGATÁS | 4560 | 4600 | 4700 | 4800 | 4900 | 5000 | 5100 |

6. TARTALÉKOK | 900 | 900 | 650 | 400 | 400 | 400 | 400 |

Monetáris tartalék | 500 | 500 | 250 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Gyorssegélytartalék | 200 | 200 | 200 | 200 | 200 | 200 | 200 |

Hitelgarancia-tartalék | 200 | 200 | 200 | 200 | 200 | 200 | 200 |

7. ELŐCSATLAKOZÁSI TÁMOGATÁS | 3120 | 3120 | 3120 | 3120 | 3120 | 3120 | 3120 |

Mezőgazdaság | 520 | 520 | 520 | 520 | 520 | 520 | 520 |

Előcsatlakozási strukturális eszközök | 1040 | 1040 | 1040 | 1040 | 1040 | 1040 | 1040 |

Phare (tagjelölt országok) | 1560 | 1560 | 1560 | 1560 | 1560 | 1560 | 1560 |

ÖSSZES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT | 92025 | 93475 | 93955 | 93215 | 91735 | 91125 | 90660 |

ÖSSZES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT | 89600 | 91110 | 94220 | 94880 | 91910 | 90160 | 89620 |

Az összes kifizetési előirányzat a GNP %-ában | 1,13 % | 1,12 % | 1,13 % | 1,11 % | 1,05 % | 1,00 % | 0,97 % |

A CSATLAKOZÁSHOZ RENDELKEZÉSRE ÁLL (kifizetési előirányzatok) | | | 4140 | 6710 | 8890 | 11440 | 14220 |

Mezőgazdaság | | | 1600 | 2030 | 2450 | 2930 | 3400 |

Egyéb kiadások | | | 2540 | 4680 | 6440 | 8510 | 10820 |

A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK FELSŐ HATÁRA | 89600 | 91110 | 98360 | 101590 | 100800 | 101600 | 103840 |

A kifizetési előirányzatok felső határa a GNP %-ában | 1,13 % | 1,12 % | 1,18 % | 1,19 % | 1,15 % | 1,13 % | 1,13 % |

Mozgástér az előre nem látott kiadásokhoz | 0,14 % | 0,15 % | 0,09 % | 0,08 % | 0,12 % | 0,14 % | 0,14 % |

Saját források felső határa | 1,27 % | 1,27 % | 1,27 % | 1,27 % | 1,27 % | 1,27 % | 1,27 % |

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

PÉNZÜGYI KERET (EU-21)

(millió euro – 1999-es árakon) |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |

1. MEZŐGAZDASÁG | 40920 | 42800 | 43900 | 43770 | 42760 | 41930 | 41660 |

Közös mezőgazdasági politika (a vidékfejlesztés kivételével) | 36620 | 38480 | 39570 | 39430 | 38410 | 37570 | 37290 |

Vidékfejlesztés és kísérő intézkedések | 4300 | 4320 | 4330 | 4340 | 4350 | 4360 | 4370 |

2. STRUKTURÁLIS INTÉZKEDÉSEK | 32045 | 31455 | 30865 | 30285 | 29595 | 29595 | 29170 |

Strukturális alapok | 29430 | 28840 | 28250 | 27670 | 27080 | 27080 | 26660 |

Kohéziós alap | 2615 | 2615 | 2615 | 2615 | 2515 | 2515 | 2510 |

3. BELSŐ POLITIKÁK | 5930 | 6040 | 6150 | 6260 | 6370 | 6480 | 6600 |

4. KÜLSŐ FELLÉPÉS | 4550 | 4560 | 4570 | 4580 | 4590 | 4600 | 4610 |

5. IGAZGATÁS | 4560 | 4600 | 4700 | 4800 | 4900 | 5000 | 5100 |

6. TARTALÉKOK | 900 | 900 | 650 | 400 | 400 | 400 | 400 |

Monetáris tartalék | 500 | 500 | 250 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Gyorssegélytartalék | 200 | 200 | 200 | 200 | 200 | 200 | 200 |

Hitelgarancia-tartalék | 200 | 200 | 200 | 200 | 200 | 200 | 200 |

7. ELŐCSATLAKOZÁSI TÁMOGATÁS | 3120 | 3120 | 3120 | 3120 | 3120 | 3120 | 3120 |

Mezőgazdaság | 520 | 520 | 520 | 520 | 520 | 520 | 520 |

Előcsatlakozási strukturális intézkedések | 1040 | 1040 | 1040 | 1040 | 1040 | 1040 | 1040 |

Phare (tagjelölt országok) | 1560 | 1560 | 1560 | 1560 | 1560 | 1560 | 1560 |

8. BŐVÍTÉS | | | 6450 | 9030 | 11610 | 14200 | 16780 |

Mezőgazdaság | | | 1600 | 2030 | 2450 | 2930 | 3400 |

Strukturális intézkedések | | | 3750 | 5830 | 7920 | 10000 | 12080 |

Belső politikák | | | 730 | 760 | 790 | 820 | 850 |

Igazgatás | | | 370 | 410 | 450 | 450 | 450 |

ÖSSZES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT | 92025 | 93475 | 100405 | 102245 | 103345 | 105325 | 107440 |

ÖSSZES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT | 89600 | 91110 | 98360 | 101590 | 100800 | 101600 | 103840 |

Amelyből: bővítés | | | 4140 | 6710 | 8890 | 11440 | 14220 |

A kifizetési előirányzat a GNP %-ában | 1,13 % | 1,12 % | 1,14 % | 1,15 % | 1,11 % | 1,09 % | 1,09 % |

Mozgástér az előre nem látott kiadásokhoz | 0,14 % | 0,15 % | 0,13 % | 0,12 % | 0,16 % | 0,18 % | 0,18 % |

A saját források felső határa | 1,27 % | 1,27 % | 1,27 % | 1,27 % | 1,27 % | 1,27 % | 1, 27 % |

--------------------------------------------------

III. MELLÉKLET

INTÉZMÉNYEK KÖZÖTTI EGYÜTTMŰKÖDÉS A KÖLTSÉGVETÉSI TERÜLETEN

A. A következő pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi terv technikai kiigazítását követően, de még a Bizottságnak az előzetes költségvetési tervezetről szóló határozata előtt háromoldalú egyeztetést kell összehívni, hogy az intézmények hatáskörének tiszteletben tartása mellett megvitassák az adott év költségvetésére vonatkozó lehetséges prioritásokat.

B. 1. Egyeztető eljárást kell lefolytatni minden kiadással kapcsolatban.

2. A kötelező kiadások vonatkozásában a Bizottság – előzetes költségvetési tervezete ismertetése során – az alábbiakat részletezi:

a) az új vagy tervezett jogszabályokkal összefüggő előirányzatok;

b) az előző költségvetés elfogadása időpontjában létező jogszabályok alkalmazása miatt felmerülő költségvetési előirányzatok.

A Bizottság gondosan kialakított becslést ad a Közösség jogszabályokon alapuló kötelezettségeinek pénzügyi kihatásairól. Amennyiben szükséges, a költségvetési eljárás alatt becslését naprakésszé teszi. A Bizottság minden szükséges kimutatást a költségvetési hatóság rendelkezésére bocsát.

Amennyiben azt szükségesnek találja, a Bizottság a költségvetési hatóságnál ad hoc módosítást nyújthat be az előzetes költségvetési tervezetben szereplő mezőgazdasági kiadások becsléséhez alapul szolgáló adatok naprakésszé tétele céljából és/vagy az érintett pénzügyi év január első napján hatályban lévő halászati megállapodásokkal kapcsolatos legújabb rendelkezésre álló információk alapján, a nemzetközi halászati megállapodásokra vonatkozó működési tételek és a tartalékot képező előirányzatok közötti felosztás korrigálása érdekében.

Ezt a módosítást október vége előtt kell a költségvetési hatóság részére megküldeni.

Amennyiben a módosítást az Európai Parlament első olvasatát megelőző egy hónapon belül nyújtják be a Tanácshoz, a Tanács az ad hoc módosítást rendszerint csak a költségvetési tervezet második olvasatakor tárgyalja.

Ezért a költségvetés tervezetének második, a Tanács által történő olvasata előtt a költségvetési hatóság két ága megpróbál eleget tenni azoknak a feltéteknek, amelyek ahhoz szükségesek, hogy az érintett intézmények egy olvasatban fogadják el a módosítást.

3. Az egyeztető eljárás célja:

a) a kiadások általános tendenciáiról és annak keretén belül a Bizottság előzetes költségvetési tervezetének fényében a következő év költségvetésének körvonalairól szóló megbeszélések folytatása;

b) a költségvetési hatóság két ága közötti egyetértés biztosítása az alábbi területeken:

- a 2. a) és b) pontban említett előirányzatok, beleértve a 2. pontban említett ad hoc módosításban javasoltakat is,

- az ezen megállapodás 12. pontja harmadik albekezdésének megfelelően a költségvetésben nem kötelező kiadásként megjelenítendő összegek,

- és különösen azok az ügyek, amelyekről ez a megállapodás ezzel az eljárással kapcsolatban említést tesz.

4. Az eljárás a háromoldalú egyeztetés összehívásával kezdődik, amelyet úgy kell időzíteni, hogy megfelelő idő álljon az intézmények rendelkezésére ahhoz, hogy a Tanács által saját költségvetési tervezetének elkészítésére kitűzött időpontig megegyezés keresésére törekedhessenek.

A Tanács és az Európai Parlament delegációja a Bizottság részvételével egyeztetést folytat a háromoldalú megbeszélés eredményeiről.

Amennyiben a háromoldalú egyeztetés során másképpen nem határoznak, az egyeztető ülésre az ugyanazon résztvevők közötti hagyományos ülésen, a Tanács által a költségvetési tervezet elkészítésére kijelölt napon kerül sor.

5. Az Európai Parlament első olvasata előtt újabb háromoldalú egyeztetést tartanak, hogy lehetőség nyíljon az intézmények számára azoknak a programoknak a meghatározására, amelyekkel az egyeztetés során kiemelten kell foglalkozni a rájuk jutó összeg elosztásával kapcsolatos egyetértés elérése érdekében. Ezen a találkozón az intézmények az aktuális költségvetés végrehajtásának állásáról is véleményt cserélnek azzal a céllal, hogy vitát folytassanak a több tételt is érintő átcsoportosításról vagy egy esetleges költségvetés-módosításról és pótköltségvetésről.

6. Az intézmények, miután a költségvetési hatóság mindkét ágánál túljutottak a költségvetés első olvasatán, folytatják az egyeztetést abból a célból, hogy megállapodásra jussanak a kötelező és nem kötelező kiadásokkal kapcsolatban, és különösen hogy megvitassák a 2. pontban említett ad hoc módosítást.

Ebből a célból az Európai Parlament első olvasata után háromoldalú egyeztetést tartanak.

A háromoldalú egyeztetés eredményeit a Tanács második olvasata előtti napon, egy második egyeztető ülésen vitatják meg.

A Tanács második olvasata után az intézmények szükség esetén folytatják a nem kötelező kiadások megvitatását.

7. A háromoldalú egyeztetésen az intézmények delegációit a Tanács (Költségvetés) elnöke, az Európai Parlament Költségvetési Bizottságának elnöke, valamint a Bizottságnak a költségvetésért felelős tagja vezeti.

8. A költségvetési hatóság mindkét ága minden szükséges lépést megtesz annak biztosítása érdekében, hogy az egyeztető eljárás során elért eredményeket a folyamatban lévő költségvetési eljárás során figyelembe vegyék.

--------------------------------------------------

IV. MELLÉKLET

A KIADÁSOK OSZTÁLYOZÁSA [1]

1. tétel

– A közös mezőgazdasági politika kiadásai, valamint állat- és növény-egészségügyi kiadások | Kötelező |

– Vidékfejlesztés és kísérő intézkedések | Nem kötelező |

2. tétel | Nem kötelező |

3. tétel | Nem kötelező |

4. tétel

– Olyan nemzetközi megállapodásokból eredő kiadások, amelyeket az Európai Unió vagy Közösség kötött harmadik féllel, ideértve a halászati megállapodásokat is | Kötelező |

– Nemzetközi szervezeteknek vagy intézményeknek fizetendő hozzájárulás | Kötelező |

– A pénzügyi terv 4. tétele alá tartozó egyéb tételek | Nem kötelező |

5. tétel

– A szolgálat végleges megszűnésekor adott juttatások vagy különböző hozzájárulások | Kötelező |

– Nyugdíjak és végkielégítések | Kötelező |

– Jogviták költségei | Kötelező |

– Kártérítés | Kötelező |

– Kártalanítás | Kötelező |

– A pénzügyi terv 5. tétele alá tartozó egyéb tételek | Nem kötelező |

6. tétel

– Monetáris tartalék | Kötelező |

– Hitelgarancia-tartalék | Kötelező |

– Gyorssegélytartalék | Nem kötelező |

7. tétel

– Mezőgazdaság (vidékfejlesztési és kísérő intézkedések) | Nem kötelező |

– Csatlakozás előtti strukturális eszközök | Nem kötelező |

– Phare (tagjelölt országok) | Nem kötelező |

--------------------------------------------------

V. MELLÉKLET

Az EK- és az Euratom-Szerződés azon cikkeinek jegyzéke, amelyek a Bizottságra közvetlenül meghatározott hatáskört ruháznak, és amelyek pénzügyi kihatással lehetnek a költségvetés III. szakaszának – Bizottság – B. részére (működési előirányzat)

I. EK-SZERZŐDÉS

138. cikk | Szociális párbeszéd |

140. cikk | Tanulmányok, vélemények, konzultációk a szociális problémákról |

143. és 145. cikk | Külön jelentések a szociális területről |

152. cikk (2) bekezdése | Az összehangolás elősegítésére irányuló kezdeményezések az egészségvédelem területén |

155. cikk (2) bekezdése | Az összehangolás elősegítésére irányuló kezdeményezések a transzeurópai hálózatok területén |

157. cikk (2) bekezdése | Az összehangolás elősegítésére irányuló kezdeményezések az ipar területén |

159. cikk, második bekezdés | Jelentés a gazdasági és társadalmi kohézió elérése terén megvalósított előrehaladásról |

165. cikk (2) bekezdése | Az összehangolás elősegítésére irányuló kezdeményezések a kutatás és technológiai fejlesztés területén |

173. cikk | Jelentés a kutatás és technológiai fejlesztés területéről |

180. cikk (2) bekezdése | Az összehangolás elősegítésére irányuló kezdeményezések a fejlesztési együttműködésre irányuló politikák területén |

II. EURATOM-SZERZŐDÉS

6. fejezet, 5. szakasz | Ellátási politika |

70. cikk | Pénzügyi támogatás a tagállamok területén működő talajkutatási programok számára, a költségvetésben megállapított kereteken belül |

7. fejezet, 77. és az azt követő cikkek | A biztonság ellenőrzése |

--------------------------------------------------

VI. MELLÉKLET

A HALÁSZATI MEGÁLLAPODÁSOKBÓL EREDŐ KIADÁSOK FINANSZÍROZÁSA

A. A halászati megállapodásokból eredő kiadások finanszírozása két tételen keresztül valósul meg (az 1998-as költségvetési nómenklatúra alapján):

a) nemzetközi halászati megállapodások (B7-8 0 0 0);

b) nemzetközi szervezeteknek fizetett hozzájárulások (B7-8 0 0 1).

Minden összeget, amely olyan megállapodásokhoz és jegyzőkönyvekhez fűződik, amelyek az adott év január 1-jén hatályban vannak, a B7-8 0 0 0 tétel alá sorolnak be. Azokat az összegeket, amelyek az adott év január 1-je után hatályba lépő új, illetve megújítandó megállapodásokhoz kötődnek, a B7-8 0 0 0 tételhez rendelik, de a B0-4 0 tartalékba kerülnek.

B. A III. mellékletben szabályozott egyeztető eljárás során az Európai Parlament és a Tanács a Bizottság javaslata alapján megegyezésre törekszik arra nézve, hogy milyen összegek szerepeljenek a költségvetési tételekben és tartalékokban.

C. A Bizottság vállalja, hogy rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet a tárgyalások előkészítéséről és lezajlásának folyamatáról, beleértve a költségvetési kihatásokat is.

A halászati megállapodásokra vonatkozó jogalkotási folyamat során az intézmények vállalják, hogy minden erőfeszítést megtesznek annak biztosítása érdekében, hogy minden eljárás a lehető leggyorsabban folyjon le.

Amennyiben a halászati megállapodásokra vonatkozó költségvetési előirányzat (beleértve a tartalékot is) elégtelennek bizonyul, a Bizottság a költségvetési hatóságot ellátja a megfelelő információkkal egy – adott esetben egyszerűsített – háromoldalú megbeszélés keretében a helyzet okairól és az elfogadott eljárásokban meghozható lehetséges intézkedésekről tartandó véleménycsere lefolytatatása érdekében. Amennyiben szükséges, a Bizottság megfelelő intézkedéseket javasol.

A Bizottság minden negyedévben részletesen tájékoztatja a költségvetési hatóságot a hatályos megállapodások végrehajtásáról és az év hátralevő részére vonatkozó pénzügyi előrejelzésekről.

--------------------------------------------------