MELLÉKLET

A nukleáris védettségi kultúra egy olyan multidiszciplináris megközelítést jelent, amelynek segítségével a munkavállalókat fel lehet készíteni a kívülről és belülről érkező fenyegetésekre, mivel késszé és motiválttá válnak arra, hogy kövessék a bevett eljárásokat, betartsák a szabályokat és éberséget tanúsítsanak. Mivel a legtöbb nukleáris védettségi rendszert emberek dolgozzák ki, irányítják és üzemeltetik, azok sikere végső soron az érintett személyektől függ. Az APPCNM-ben a nukleáris védettségi kultúra a nukleáris anyagok és létesítmények fizikai védelmére vonatkozó 12 alapelv egyikeként jelenik meg, és a sugárforrások biztonságáról és védelméről szóló magatartási kódex is alapelvként említi. A nukleáris védettségi kultúra végrehajtására vonatkozó útmutató (a nukleáris védettségi sorozat 7. sz. kiadványa) a nukleáris védettségi kultúrát úgy határozza meg, mint az egyének, a szervezetek és az intézmények olyan jellemzői, attitűdjei és magatartása, amely a nukleáris védettség támogatását és fokozását szolgálja. E 7. sz. kiadvány meghatározza a nukleáris védettségi kultúra fogalmát, az intézmények és az egyének szerepét és kötelezettségeit, valamint bemutatja a nukleáris védettségi kultúra azon jellemzőit, amelyek a hatékony nukleáris védettség elérésére szolgálnak.

A nukleáris védettség középpontjában az olyan bűncselekmények vagy szándékosan, engedély nélkül elkövetett cselekmények megelőzése, felderítése és elhárítása áll, amelyek nukleáris anyagokat, egyéb radioaktív anyagokat, kapcsolódó létesítményeket vagy kapcsolódó tevékenységeket érintenek, illetve amelyek ezekre irányulnak. Egy államon belüli nukleáris védettségért teljes mértékben az adott állam felel, és gondoskodik a joghatósága alá tartozó nukleáris anyagok, az egyéb radioaktív anyagok, a kapcsolódó létesítmények és a kapcsolódó tevékenységek védelméről. Minden részes állam célja megvalósítani a nukleáris védettséget, és ennek érdekében a számára megfelelő, saját nukleáris védettségi rendszert hoz létre. A számítógépek minden szempontból – többek között a számítógépes biztonságot és a fizikai védelem fenntartását illetően is – létfontosságú szerepet játszanak a nukleáris létesítmények biztonságos és védett működésének irányításában. Ezért elengedhetetlen, hogy minden ilyen rendszer megfelelően védve legyen a rossz szándékú behatolásokkal szemben. Mivel a fenyegetések képességei és jellemzői folyamatosan változnak, az információ- és számítógépes biztonság is folyton fejlődik, és a fenyegetésekkel szemben újabb és újabb technikák, taktikák és folyamatok jelennek meg. A NAÜ e folyton változó fenyegetésekkel szembeni védelem érdekében munkálkodik.

Az információ- és a számítógépes biztonság az államok számára továbbra is kritikus elem a nukleáris védettségi képességeik javítása szempontjából.

Az ezt kérő államok nukleáris igényeinek felmérése, valamint támogatás nyújtása a hatékony nukleáris védettségi rendszer felállításának, karbantartásának és fenntarthatóságának biztosítását célzó, ajánlott nukleáris védettségi tevékenységek stratégiai tervezésének létrehozása révén annak elősegítése érdekében, hogy az államok be tudják tartani az (A)CPPNM keretében vállalt kötelezettségeiket.

Az INSSP-k nukleáris védettségi területek és célkitűzések általános kereteként épülnek fel, ami szisztematikus megközelítést biztosít az államok számára nukleáris védettségi igényeik azonosításához. A cél olyan stratégiai jellegű, általános nukleáris védettségi elemeket meghatározni az államok részére, amelyek irányt mutatnak a döntéshozók számára és segítenek a stratégiai tervezés céljainak kitűzésében, mégpedig az önfenntartó nukleáris védettségi rendszerek létrehozásának hosszú távú céljával. Az INSSP-k hat funkcionális területre tagolódnak: 1) jogalkotási és szabályozási keret; 2) fenyegetés- és kockázatértékelés; 3) a fizikai védelem rendszere; 4) a hatósági felügyeleten kívül eső anyagokat érintő bűncselekmények és egyéb engedély nélkül elkövetett cselekmények felderítése; 5) reagálás a nukleáris védettséget érintő eseményekre; valamint 6) az állam nukleáris védettségi rendszerének fenntartása. Az INSSP-missziók mellett a NAÜ technika értekezleteket is szervez az INSSP-kapcsolattartók számára.

3.

3. fejezet: Az anyagok és a kapcsolódó létesítmények nukleáris védettsége

1. projekt: A fizikai védelemnek és a nukleáris anyagok nyilvántartásának és ellenőrzésének fokozása a teljes üzemanyagciklus során

Háttér

Olyan tevékenységek tartoznak ide, amelyek a használatban lévő és tárolt nukleáris anyagok nukleáris védettségével, valamint a nukleáris üzemanyagciklus és a kapcsolódó létesítmények azok teljes élettartama alatti nukleáris védettségével kapcsolatosak, beleértve a nukleáris anyagok nukleáris védettségi célú nyilvántartását és ellenőrzését, valamint az A/CPPNM technikai végrehajtását. A NAÜ iránymutatásokat dolgoz ki, valamint kérésre képzést és segítséget biztosít az államoknak, hogy a nyilvántartás és az ellenőrzés révén fokozni tudják a nukleáris anyagok védettségét. A projekt a „belső fenyegetések” kezelésére összpontosít. A NAÜ belső fenyegetések elhárítására irányuló programja irányt mutat a megelőzést és a védekezést szolgáló, a belső fenyegetések csökkentésére irányuló nukleáris védettségi intézkedésekre vonatkozóan. A projekt a nukleáris anyagok nyilvántartására és ellenőrzésére (NMAC) is kiterjed. Az NMAC-rendszerek segítik megakadályozni és felderíteni a nukleáris anyagok engedély nélküli eltávolítását azáltal, hogy valamennyi nukleáris anyagot nyilvántartanak, és az ezek fellelhetőségére vonatkozó információkat is tartalmaznak. Az NMAC-rendszerek elsődleges célja, hogy pontos, időszerű, teljeskörű és megbízható információkat tartalmazzanak a nukleáris anyagokkal kapcsolatos valamennyi tevékenységről és műveletről (beleértve az anyagok mozgását is), és ezekről tájékoztatást nyújtsanak. A létesítmény szintjén működő NMAC-rendszer a nemzeti szabályozási kereten belül jön létre, és azt az állam illetékes hatósága ellenőrzi. Nem keverendő össze a biztosítékokkal kapcsolatos nemzetközi kötelezettségek teljesítése érdekében létrehozott állami nukleárisanyag-nyilvántartási és -ellenőrzési rendszerrel (SSAC).

A NAÜ jelentős forrásokat fordított arra, hogy kidolgozza a fiktív Shapash nukleáris kutatóintézetet (SNRI). A SNRI kidolgozásának fő célja az volt, hogy a tagállamok számára anélkül lehessen képzést nyújtani a nukleáris védettséggel kapcsolatos kérdésekről, hogy a tényleges létesítményekre vonatkozó érzékeny információkat kellene nyilvánosságra hozni, veszélyeztetve ezzel biztonságukat. Az SNRI háromdimenziós modellje hasznos eszköz a nukleáris védettséggel kapcsolatos képzésekben. A SNRI továbbfejlesztése várhatóan ki fogja aknázni a 3D-s modellekben rejlő lehetőségeket, és javítani fogja a nukleáris védettséggel kapcsolatos képzések eredményeit. A 3D és VR technológia képzési célú alkalmazásához azonban speciális tudásra és erőforrásokra van szükség. A képzések célkitűzéseit szorosan hozzá kell igazítani a megvalósításukhoz használt technológiai megoldásokhoz. A NAÜ tovább kívánja vizsgálni az SNRI 3D-s modelljének lehetséges erősségeit, és a jövőben folytatni kívánja az SNRI-hez kapcsolódó oktatási anyagok kidolgozását.

Célkitűzések

A nukleáris anyagok engedély nélküli eltávolításának, valamint a nukleáris anyagokat és létesítményeket érintő belső szabotázsnak a megelőzését, illetve az ezekkel szembeni védelmet szolgáló iránymutatás és eszközök biztosítása.

Annak felmérése, hogy a nukleáris anyagok feldolgozását, kezelését vagy tárolását végző NAÜ-tagállamok közül melyek használnak NMAC-rendszert és nyújtanak támogatást illetékes hatóságaik és a létesítmények üzemeltetői részére az NMAC-program sikerének biztosítása céljából. Annak értékelése, hogy az NMAC-rendszerrel jelenleg nem rendelkező NAÜ-tagállamok közül melyek kívánnak segítséget kérni NMAC-program létrehozásához.

Teljesítendő célok

1. a nukleáris védettségi sorozatba tartozó útmutató kiadványok és e-oktatási eszközök kidolgozása a belső fenyegetések elhárítására, valamint a létesítményekben végzett nukleáris védettségi célú anyagnyilvántartás és -ellenőrzés fokozására vonatkozóan;

2. figyelemfelhívó és gyakorlati képzést nyújtó tanfolyamok szervezése;

3. az NMAC-rendszerrel kapcsolatos figyelemfelhívó és gyakorlati képzést nyújtó tanfolyamok szervezése;

4. a Shapash virtuálisvalóság-alapú képzési eszköz továbbfejlesztése.

Eredmények

Folyamatos támogatásnyújtás biztosítása a tagállamok arra irányuló erőfeszítéseihez, hogy hatékony és fenntartható nemzeti nukleáris védettségi rendszereket hozzanak létre, amelyek segítik egyrészről a belső fenyegetések elhárítását, másrészről pedig a nukleáris védettségi célú nyilvántartás és ellenőrzés fokozását a létesítményekben.

2. projekt: Koordinált kutatási projekt – Stratégiai dokumentum a Covid19-járvány idején szükséges fizikai védelmi intézkedések alkalmazásáról

Háttér

Ez a projekt azt járja körül, hogy a világjárvány körülményei között miként alkalmazhatók a hozzáférés-ellenőrzési és más nukleáris védettségi technológiák a nukleáris és egyéb radioaktív anyagokat tároló és felhasználó létesítményekben, ideértve a nukleáris üzemanyagciklushoz kapcsolódó létesítményeket, a kutató- és atomreaktorokat, valamint a radioaktív anyagokat kezelő létesítményeket is. A Covid19-járványhoz hasonló világjárvány idején a vírus terjedésének megfékezését célzó egészségügyi intézkedések hatással lehetnek a meglévő nukleáris védettségi technológiák és eljárások, így például a személyzet hozzáférésének ellenőrzésére szolgáló intézkedések hatékonyságára, vagy akár ezek alkalmazására is. Bizonyos körülmények között a végrehajtási protokollok megváltoztatása, a meglévő technológiák módosítása és az új technológiák kiigazítása egyaránt megfelelő módja lehet a Covid-19 járvány okozta kihívások kezelésének. A projekt keretében áttekintés készül a NAÜ-tagállamok üzemeltetési tapasztalatairól a hozzáférés-ellenőrzési és más nukleáris védettségi intézkedéseknek a Covid19-járvány során történő alkalmazásával összefüggésben, és meghatározásra kerülnek a kapcsolódó kihívások és bevált gyakorlatok. A projekt célja ezt követően a javításra szoruló nukleáris védettségi technológiák és eljárások azonosítása (többek között a hozzáférés-ellenőrzés területén), valamint olyan laboratóriumi értékelések elvégzése, amelyek a Covid19-járványhoz hasonló körülmények közötti alkalmazásuk szempontjából vizsgálják a lehetséges módosításokat és javításokat. A NAÜ elő fogja mozdítani az üzemeltetési tapasztalatok és a technikai információk tagállamok közötti cseréjét, közzéteszi a projekt keretében született jelentéseket, és támogatni fogja a kiválasztott tagállami laboratóriumokban végzendő kutatási munka lebonyolítását.

Célkitűzések

A projekt célja biztosítani, hogy hatékony nukleáris védettségi intézkedések álljanak rendelkezésre a nukleáris és egyéb radioaktív anyagokat kezelő létesítményekben a Covid19-járványhoz hasonló helyzetekben. A projekt konkrét célkitűzései többek között a következők:

1. a tagállamok üzemeltetési tapasztalatainak áttekintése a hozzáférés-ellenőrzési és más nukleáris védettségi intézkedéseknek a Covid19-járvány idején történő végrehajtásával összefüggésben;

2. a kapcsolódó kihívások és bevált gyakorlatok azonosítása;

3. annak vizsgálata, hogy a Covid19-járvánnyal összefüggő egészségügyi követelmények figyelembevétele érdekében szükség van-e a meglévő technológiák vagy az alkalmazásukhoz kapcsolódó eljárások módosítására, illetve új technológiák fejlesztésére;

4. a hozzáférés-ellenőrzési és más nukleáris védettségi technológiák javasolt módosításainak és az újonnan kifejlesztett ilyen technológiáknak a járványügyi helyzet szempontjából végzett technikai értékelése.

Teljesítendő célok

1. Bevált gyakorlatokat és technológiai ajánlásokat tartalmazó útmutató, a tagállamok által a Covid19-járvány idején a nukleáris védettséggel kapcsolatban szerzett üzemeltetési tapasztalatok megosztása céljából.

2. Azon technológiai területek meghatározása, amelyek további fejlesztésre szorulnak ahhoz, hogy a Covid19-járványhoz hasonló körülmények között hatékony hozzáférés-ellenőrzési és más nukleáris védettségi intézkedéseket lehessen biztosítani.

Eredmények

Fokozott nukleáris védettségi intézkedések annak érdekében, hogy a világjárványhoz hasonló helyzetekben megelőzhető legyen a nukleáris és egyéb radioaktív anyagok ellopása és az ilyen anyagokkal vagy az azokat kezelő létesítményekkel szembeni szabotázs.

Jobb döntéshozatal a szabályozó szerveknél és az ágazaton belül a hozzáférés-ellenőrzési és más nukleáris védettségi technológiák válság idején történő végrehajtásával összefüggésben.