A BIZOTTSÁG (EU) 2018/620 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. április 20.)

a 377/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a Kopernikusz szolgáltatási komponensének műszaki specifikációiról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Kopernikusz-program létrehozásáról és a 911/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 3-i 377/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (8) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Kopernikusz szolgáltatási komponensének műszaki specifikációi

A Bizottság elfogadja a Kopernikusz, 377/2014/EU rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében említett szolgáltatási komponensének alábbi műszaki specifikációit, tekintettel annak végrehajtására.

a Kopernikusz, 377/2014/EU rendelet 5. cikke (1) bekezdésének c) pontjában szereplő szárazföld-monitoring szolgáltatásnak az e határozat IV. mellékletében meghatározott műszaki specifikációi;

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

(1) HL L 122., 2014.4.24., 44. o.

c)

Az a), b) és c) pontban leírt helyzetekben az alábbi tényezőket kell figyelembe venni:

A c) pontban szereplő esetekben a megbízott szervezet elemzi a várható előnyöket, költségeket és az üzemeltetésre gyakorolt várható hatást. Az új termékcsoport megvalósítására vonatkozó döntés előmozdítása érdekében az elemzés eredményeit meg kell vitatni a Kopernikusz felhasználói fórumon és a Kopernikusz-tanácsban.

c)

c)

A fő teljesítménymutatókra vonatkozó mérési eredményekről jelentést kell benyújtani a Bizottság felé. A megbízott szervezetek az egyedi helyzetüknek megfelelően használhatnak egyéb releváns fő teljesítményindikátorokat is.

A Kopernikusz adat- és információs portál hatékonyságának biztosítása érdekében, annak fejlesztésekor figyelmet kell fordítani a Kopernikusz különböző meglévő terjesztési platformjai közötti interoperabilitás biztosítására és általában a Kopernikusz terjesztési rendszerének megerősítésére. A Bizottság e célkitűzés teljesítése érdekében létrehozza az „adat- és információ-hozzáférési szolgáltatás”-t (Data and Information Access Service, DIAS), amely a Kopernikusz-adatokat és -információkat felhőalapú számítástechnikai infrastruktúrán keresztül teszi elérhetővé a felhasználók számára.

A termékkarbantartási rutineljáráson, valamint a Bizottság és a megbízott szervezet között létrejött vonatkozó hatáskör átruházásról szóló megállapodásban már szereplő továbbfejlesztéseket meghaladó változtatásokhoz a szolgáltatás üzemeltetője és a Bizottság közötti előzetes megegyezésre van szükség. A tagállamokat be kell vonni ebbe az eljárásba.

A szolgáltatások időszakosan, a minőségbiztosítási tevékenység és a felhasználói visszajelzések alapján, a termékeik minőségének javítására és/vagy az alapfelhasználók elégedettségének növelésére irányuló folyamatfejlesztéseket dolgoznak ki, validálnak és valósítanak meg. A megbízott szervezetek előzetesen értesítik a Bizottságot, mielőtt az operatív szolgáltatási termékek előállítását érintő bármely változást vezetnének be.

c)

c)

c)

c)

c)

c)

c)

A globális termékek biztosításhoz a Középtávú Időjárás Előrejelzések Európai Központjának (ECMWF) integrált előrejelzési rendszerét kell igénybe venni, amelyet a központ numerikus időjárás-előrejelzési tevékenységeihez is használnak. A szolgáltatásnak napi szintű közel valós idejű és késleltetett modellben végzett analízisekből és előrejelzésekből, valamint a 2003 óta eltelt időszakot lefedő ismételt analízisekből kell állnia. Az anyagoknak tartalmazniuk kell az aeroszolokat, a reaktív gázokat (csak egy részhalmaz áll közvetlen megfigyelés alatt), a CO2-t és a CH4-t. A globális termékek lefedik a troposzférát és a sztratoszférát is.

c)

A regionális termékeket a (legfeljebb 10 tagú) levegőminőség-modellek együttese biztosítja Európa területe és számos anyag tekintetében, mint az: O3, NO2, NO, CO, SO2, NH3, PAN, VOC, PM2,5, PM10, pollen (fő allergének) epizódok és háttér-koncentráció.

c)

c)

A területek nem egymást kizárók, és számos termék különböző területeken is megjelenhet.

kibocsátás és felszíni áramlás: a Kopernikusz légkör-monitoring szolgáltatása a legfontosabb üvegházhatású gázok felszíni forrásaira és nyelőire vonatkozó információkat is nyújt.

c)

A Kopernikusz tengerikörnyezet-monitoring szolgáltatása nem üzemeltet lokális megfigyelési rendszereket, a megfigyeléseket különböző adatszolgáltatók gyűjti be, amelyek elsősorban a EuroGOOS, a JCOMM hálózatai, a SeaDataNet és az EMODnet.

c)

c)

A monitoring és előrejelzési központok az óceánok állapotának háromdimenziós leírását készítik el: a tengeri paraméterekre (hőmérséklet, sótartalom, áramlások, tengeri jég, tengerszint, hullámok és biogeokémia) vonatkozó analíziseket és előrejelzéseket. A globális óceánt és az európai regionális tengereket hét megfigyelési és előrejelzési központ fedi le: a globális, a Jeges-, a Balti-, az északnyugati self, az Ibériai-Vizcayai-ír terület, a Földközi-tenger, a Fekete-tenger.

E szolgáltatásnak gondoskodnia kell a napi szinten vagy hat óránként nagy mennyiségben és megbízhatóan érkező, ellenőrzött minőségű, tengeri információkról. Peremfeltételként tartalmazniuk kell felületi mezőket, valamint felszíni óceáni megfigyeléseket és jóval a felszín alatti, modellezett óceáni információkat is.

IV. MELLÉKLET

A KOPERNIKUSZ TENGERIKÖRNYEZET-MONITORING SZOLGÁLTATÁSÁRA VONATKOZÓ MŰSZAKI SPECIFIKÁCIÓ

1. HATÁLY

A Kopernikusz szárazföldi monitororing szolgáltatása a világűrből származó adatok és más forrásokból származó adatok kombinációján alapuló kiemelkedő minőségű információval látja el a környezetvédelem területéhez kapcsolódó felhasználókat és más földi alkalmazásokat.

A szolgáltatás a szakpolitikák széles körével, úgy mint környezetvédelemmel, mezőgazdasággal, regionális fejlesztéssel, szállítással, energetikával és éghajlatváltozással foglalkozik uniós és – tekintettel az Európai Unió nemzetközi szerződésekből és egyezményekből fakadó kötelezettségeire – globális szinten.

A szárazföldi monitororing szolgáltatás középpontjában a legfontosabb felhasználókkal folytatott széles körű konzultáció eredményeként meghatározott prioritások állnak; amely konzultációban: a Bizottság megfelelő szervezeti egységei, a Kopernikusz felhasználói fórum, az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat (EIONET) nemzeti kapcsolattartói, a referenciaközpontok és a nemzetközi érdekelt felek, köztük az Egyesült Nemzetek ügynökségei vettek részt.

2. FELHASZNÁLÓI IGÉNYEK ÉS A LEGFONTOSABB ALKALMAZÁSI TERÜLETEK

A Kopernikusz szárazföldi monitororing szolgáltatása egy – szisztematikus és a kiemelt figyelmet érdemlő területekre (hot spot) irányuló megfigyelési elemet tartalmazó – globális, egy páneurópai és egy lokális komponensből áll.

A szárazföldi monitororing szolgáltatás számos alkalmazási területen nyújt támogatást a Bizottság számára. A termékeket fel kell használni, egyebek mellett a hozam-, legelőterület- és aszálymegfigyeléshez, az állattartás menedzsment támogatásához, a klímamodellezéshez, a vízminőség-vizsgálathoz, a szárazföldi vizeken és folyókon való navigációhoz, a hidrológiai monitoringhoz, az öntözés értékeléséhez, a sáskákkal kapcsolatos korai figyelmeztető jelzésekhez, az egészségüggyel kapcsolatos tanulmányokhoz, a biológiai sokféleség megőrzéséhez, a szállításhoz, a talajdegradáció és a talajerózió előrejelzéséhez. A termékeket elérhetővé kell tenni a tagállamok, a harmadik országok, az ENSZ intézmények (FAO, WFP), a lakosság, valamint a kutató és magán intézetek számára.

A globális szárazföldi monitororing komponens a szisztematikus megfigyelési eleme keretében – a növényzet állapotát, az energia-költségvetést és a vízkörforgást leíró – biofizikai változók széles körét állítja elő világszerte. A globális szárazföldi monitororing komponens a hot spot megfigyelési eleme keretében, kérésre a szárazföldre vonatkozó részletes információkat biztosít az uniós érdekek szempontjából jelentőséggel bíró Unión kívüli területekről a környezetvédelmi, fejlesztési vagy más uniós szakpolitikák támogatása érdekében. Ezek az információk kiegészítik a szisztematikus monitoring tevékenységet. A globális földfelszín komponens harmadik eleme az elemzésre kész adatok előállítása a Sentinel műholdakról származó adatok alapján.

A páneurópai komponens a fő felszínborítás-típusok jellemzőit leíró, öt nagy felbontású tematikus réteget (high resolution thematic layers, HRL) állít elő: mesterséges felszínek, erdős területek, mezőgazdasági területek (füves területek), vizes területek és kis vízfelületek. A nagy felbontású tematikus rétegek a felszínborítási/földhasználati nomenklatúrák, mint a Corine felszínborítási adatkészletek (Corine Land Cover, CLC) mellett kiegészítő információkat biztosítanak. A nagy felbontású tematikus rétegek frissítésére 3 éves ciklusokban kerül sor. A nagy felbontású tematikus rétegek következő készletének kialakítása kapcsán elő kell irányozni egy „kis fás elemek és fenológia” nagy felbontású tematikus réteg fejlesztését.

A páneurópai komponens karbantartja és –a 2012-es és 2018-as referenciaévhez viszonyított 6 éves ciklusokban – frissíti a Corine felszínborítási adatkészleteket. A tevékenység magában foglalja a felszínborítás és a földhasználat tekintetében beállt változásokkal kapcsolatos információk előállítását. A Corine felszínborítási adatkészletek alkotják az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) által alkalmazott alapmutatók kiszámításának alapját képező egyik legfontosabb adatkészletet, valamint a jelentősebb tematikus környezeti jelentések tekintetében a kiindulási helyzetre vonatkozó információk egyik forrását.

2018-tól ezzel párhuzamosan az EIONET európai felszínborítással foglalkozó munkacsoportja (EAGLE) által kidolgozott objektumalapú koncepcióra építve a Corine felszínborítási adatkészletek új generációját kell bevezetni. Az új felszínborítással kapcsolatos termék eleget tesz a változó felhasználói igényeknek, mint amilyenek a földhasználat, a földhasználat-változás és erdőgazdálkodás (Land Use Land Use Change and Forestry, LULUCF) monitoringjából erednek.

A lokális komponens a felszínborításra és a földhasználatra vonatkozó, a páneurópai komponens keretében nyert információkat kiegészítő sajátos és részletesebb információkat biztosít. Az érdeklődésre számot tartó területekre vagy környezetvédelmi szempontból kihívást jelentő („hot spot”) területekre összpontosít. A városi atlasz (Urban Atlas, UA) termék a városközpontokra vonatkozó háromdimenziós információt tartalmaz. A városi atlasz eleget tesz az Unió regionális és várospolitikájának támogatása, valamint az Unió gazdasági-, szociális és területi kohéziójával foglalkozó jelentések elkészítése kapcsán felmerülő igényeknek.

A lokális komponens – a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia 5. intézkedésével összhangban – a környezeti szempontból érzékeny területek térképezésére és rendszeres nyomon követésére, a folyó menti területekkel kapcsolatos friss információk megszerzésére összpontosít.

A felszínborítás/földhasználat terén bekövetkezett változásoknak a Natura 2000 területeken, köztük a földhasználatból fakadóan fenyegetett területeken történő nyomon követését a Natura 2000 uniós szakpolitikai eszközt támogatva és értékelve kell végezni.

A lokális komponens továbbfejlesztése kapcsán rendelkezni kell a tengerparti övezetek nyomon követését szolgáló termék (Kopernikusz tengerikörnyezet-monitoring szolgáltatásával együttműködésben történő) kialakításáról. A hó- és jégmegfigyelési szolgáltatásnak a tagállami szinten meglévő hó- és jégmegfigyelési szolgáltatásokkal együttműködve méretgazdaságos működést kell biztosítania.

3. A SZOLGÁLTATÁS FELÉPÍTÉSE

A szárazföldi szolgáltatást az alábbi két fő komponens keretében kell nyújtani: a globális földfelszín komponens és az európai szárazföldi komponens.

1. A globális földfelszín komponensbe három elem tartozik. a) A szisztematikus monitoring szisztematikus és közel valós idejű biogeofizikai földi változókat szolgáltat, amelyek az uniós szakpolitikákhoz nyújtott támogatás biztosítása szempontjából kiemelt jelentőséggel bírnak. A tevékenység a globális szintű hozam-monitoring, hozam-előrejelzések, szén-dioxid-költségvetés, biológiai sokféleség, a víz elérhetősége és a vízminőség nyomon követése, hómegfigyelés és éghajlatváltozás-monitoring számára releváns biofizikai változókat, valamint a globális és kontinensre kiterjedő környezetvédelmi monitoring céljait szolgáló biofizikai változókat állít elő. A globális földfelszín komponens főként közepes felbontású (300 m) termékeket és mellettük olyan egyedi, nagy felbontású termékeket állít elő, mint – a műholdas kapacitásokat és a rendelkezésre álló Sentinel-adatokat hasznosító – 100-méteres felbontású dinamikus felszínborítási adatok. A globális földfelszín komponens szisztematikus monitoring tevékenységének földrajzi lefedettsége a Föld teljes területére kiterjed, míg a páneurópai és a lokális tevékenységek ennél célzottabb és pontosabb lefedettséget biztosítanak. Az előállított változók minőségét állandó jelleggel ellenőrizni kell, és különös figyelmet kell fordítani a konzisztens idősorok létrehozására, amelyek számos megfigyelési és korai előrejelző alkalmazás szempontjából kiemelt jelentőséggel bírnak. b) A hot spot monitoring nagy és szuperfelbontású részletes felszínborításra vonatkozó információkat és tematikus referenciainformációkat biztosít az uniós érdekek szempontjából jelentőséggel bíró Unión kívüli területekről, különös tekintettel a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodásra. A tevékenység kiterjed a felszínborítás és a felszínborításban történt változások térképezésére a védett területek, a kiemelt jellegzetességekkel bíró afrikai tájak, valamint az Ázsiában zajló vidékfejlesztési tevékenység által érintett területek tekintetében. A tevékenység támogatást nyújt az erdőmonitoringhoz, többek között az erdőirtás és az erdőpusztulás következtében a fejlődő országokban keletkező kibocsátás csökkentésére (Reducing Emission from Deforestation and forest Degradation, REDD) irányuló folyamathoz. A nyomon követendő és térképezendő kiemelt figyelmet érdemlő területek meghatározására az uniós szolgálatokkal és uniós küldöttségekkel együttműködve kerül sor, az ide kapcsolódóan a jelenleg a megfelelő programokkal/intézményekkel partnerségben megvalósuló terepi tevékenységeket követően. A felszínborítást és a felszínborításban végbemenő változásokat tartalmazó térképek készülnek el – a biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégia és fejlesztési tevékenységek támogatása érdekében – a védett területekről és azok környékéről, valamint a REDD+ folyamat szempontjából jelentőséggel bíró területekről. c) Elemzésre kész adatok (Analysis Ready Data, ARD): Az elemzésre kész adatok megkönnyítik a Sentinel 2 adatainak igénybevételét, támogatva ezzel a felhasználói közösségeket (mint amilyen az erdő REDD+ és mezőgazdaság), vagy az egyedi változókkal végrehajtott környezeti értékeléseket. A tevékenység elérhetővé teszi a teljes 3. szintű Sentinel-2 archívumot. Kérésre a Sentinel-1 adataiból készített mozaik adható ki.

2. Az európai szárazföldi monitororing két komponensből áll: a) A páneurópai földfelszín komponens: a szolgáltatási portfóliója a képmozaikoktól kezdve a felszínborítás és a felszínborításban végbemenő változások térképezésén át a kiegészítő jellegű felszínborítási jellemzők térképezésééig terjed. A páneurópai komponens első feladatai között szerepel az űradatok utófeldolgozásával és az ortorektifikált képek páneurópai mozaikjával és a köztes termékekkel – mint amilyenek a biofizikai változók – kapcsolatos kérdések kezelése. A feladatok második köre tartalmazza a felszínborítási jellemzőkről készített nagy felbontású rétegek (HRL-k) frissítését és javítását. A nagy felbontású rétegeket 3 éves ciklusokban kell frissíteni. A feladatok harmadik csoportjába tartozik a Corine felszínborítási adatkészletek (CLC) további karbantartása és frissítése. A Corine felszínborítási adatkészletek a szárazföldi monitororing szolgáltatások egyik kiemelt termékét képezik, amelyet hatévente kell frissíteni. b) A lokális földfelszín komponens a kiemelt figyelmet érdemlő („hot spots”-ként hivatkozott) területek vonatkozásában a páneurópai komponenst kiegészítő részletesebb információkat biztosít a felszínborításról és a földhasználatról. A komponens – a 2006-os és 2012-es városi atlasz felméréseket követve (amelyek jelenleg 5 évente frissülnek) – vonatkozik és kiemelt figyelmet fordít a kiterjedt városi területek térképezésére és az azokban végbemenő változások értékelésére. A lokális földfelszín komponens a környezeti szempontból érzékeny területeket feltérképezi és nyomon követi, biztosítva a rendszeres friss információkat a folyó menti területekhez kapcsolódó tevékenységek számára. A folyó menti területekhez kapcsolódó szolgáltatás – az ökoszisztémák és szolgáltatásaik feltérképezésének és értékelésének (MAES) keretrendszere által meghatározott – ökoszisztéma-funkciók nyomon követéséhez és értékeléséhez és a biológiai sokféleség nyomon követéséhez biztosít alapvető fontosságú információkat. A felszínborításban végbemenő változásokkal kapcsolatos termékeket is biztosítani kell e területen. Hasonló munkát kell elvégezni a Natura 2000 területeken és a földhasználatból fakadó esetleges veszélyek tekintetében végbemenő változások megfigyelése érdekében is. A tengerparti övezetek megfigyelésének, együttműködésben a Kopernikusz tengerikörnyezet-monitoring szolgáltatásával, kezelnie kell a part menti sáv, mint a szélsőséges komplexitásból, lejtőkből, dinamikákból, nyomásokból és társadalmi kockázatokból fakadóan kiemelt figyelmet érdemlő terület (hot spot) sajátosságait.

4. MŰSZAKI SZOLGÁLTATÁSI PORTFÓLIÓ

A Kopernikusz globális földfelszín komponense a szisztematikus monitoring elemmel a növényzet és a talajok, a felszíni energia-költségvetés és a vízkörforgás állapotát és változásait szisztematikusan leíró globális biofizikai változókat állít elő. A növényzettel kapcsolatos termékcsalád az alábbi változókat tartalmazza:

a) a normalizált vegetációs indexet (Normalized Difference Vegetation Index, NDVI);

b) a levélfelületi indexet (Leaf Area Index, LAI);

c) az elnyelt fotoszintetikusan aktív sugárzási hányadot (fraction of absorbed photosynthetically active radiation, FaPar);

d) a növénytakaró arányát (Vegetation Cover, Fcover)

e) a vegetáció állapotát bemutató indexet (Vegetation Condition Index, VCI);

f) a vegetáció produktivitását bemutató index (Vegetation Productivity Index, VPI);

g) „Zöldülés” változásának indexét (Greenness Evolution Index, GEI);

h) a szárazanyag-produktivitást (Dry Matter Productivity, DMP);

i) fenológiai mérőszámokat (Phenology metrics, PHENO);

j) az evapotranspirációt (ET);

k) sugárzási fluxust (Radiation fluxes);

l) a globális felszínborítást (Global Land Cover, GLC);

m) a leégett területeket (Burnt areas, BA).

Az energia-költségvetéssel kapcsolatos termékcsalád az alábbiakat tartalmazza:

a) a lombkorona tetején mért visszaverődést (Top of Canopy Reflectance, ToC-R);

b) a felszíni albedót (Surface Albedo, SA);

c) a földfelszín hőmérsékletét (Land Surface Temperature, LST).

A vízzel kapcsolatos termékcsalád az alábbiakat tartalmazza:

a) a felszíni talajnedvességet (Surface Soil Moisture, SSM);

b) a talajnedvesség indexet (Soil water Index, SWI);

c) a vízfelületeket (Water bodies, WB).

A krioszférához kapcsolódó termékcsalád az alábbiakat tartalmazza:

a) a hókiterjedést (Snow extent, SE);

b) a hó-víz egyenértéket (Snow water equivalent, SWE).

A tavakhoz kapcsolódó termékcsalád az alábbiakat tartalmazza:

a) a tavak jégtakaróját;

b) a tavak vízfelszíni hőmérsékletét;

c) a tavak és a folyók vízszintjét;

d) a tavak felszíni visszaverődését;

e) a tavak vizének zavarosságát;

f) a tavak trofikus állapotát.

A „hot spot”-okhoz kapcsolódó termékcsaládnak a jelentőséggel bíró területekről készített körülbelül 1–30 méteres térbeli felbontású, nagy és szuperfelbontású képeken kell alapulnia, amelyeken a változások értékelése 1–20 év közötti gyakorisággal történik.

A páneurópai komponens műholdas képmozaikokat, – a Corine felszínborítási adatkészlet keretében – a felszínborításra/földhasználatra vonatkozó információkat és nagy felbontású rétegeket állít elő.

a) A nagy felbontású és a szuperfelbontású képmozaikok a 39 ország lefedettségét biztosító műholdas felvételeken alapuló vágóélmentes páneurópai ortorektifikált raszteres mozaikok.

b) Corine felszínborítási adatokat rendszeresen kell biztosítani. Az idősoroknak tartalmazniuk kell a felszínborításban és a földhasználatban történt változásokat kiemelő változás-réteget.

c) Corine felszínborítási adatbázis fejlesztése (CLC+) új generációs Corine felszínborítási termékeket biztosít, amelyek a minimális térképezési területegységet +/– 0,5 hektárra csökkentik, és az EAGLE koncepciójára épülő adatmodellt alkalmaznak.

d) A nagy felbontású rétegek raszter alapú adatállományok, amelyek a felszínborítás térképezésével létrejövő adatkészleteket kiegészítő felszínborítási jellemzőkkel kapcsolatos információkat nyújtanak. A nagy felbontású rétegek tartalmazzák a főbb felszínborítási jellemzőket: vízzáró felületeket; erdős területeket (fával való borítottság, lombkorona-fedettség és levéltípus); füves területeket; vizes területeket és vízfelületeket; kis fás területeket.

A lokális komponens a páneurópai komponens keretében nyert információkat kiegészítő, sajátos és részletesebb információkat biztosít. A lokális komponens különböző típusú kiemelt figyelmet érdemlő területekre (hot spots) összpontosít, köztük sajátos környezeti kihívásokkal és problémákkal fenyegetett területekre. Szuperfelbontású felvételeken (2,5 × 2,5 méteres pixelek) és az azokkal kombinált más – a páneurópai lefedettséget biztosító – rendelkezésre álló adatkészleteken (nagy és közepes felbontású képeken) kell alapulnia.

A lokális komponens termékei közé tartoznak az alábbiak:

a) a városi atlasz számos funkcionális városi térség (Functional Urban Areas, FUA) tekintetében nyújt a földhasználatra és a felszínborításra vonatkozó, összehasonlítható, páneurópai adatokat (a harmadik dimenziót is beleértve);

b) a folyó menti területekhez kapcsolódó termékek a folyók mentén elterülő területekre vonatkozóan foglalkoznak a felszínborítással és a földhasználattal;

c) a Natura 2000 (N2K) területek.

5. SZÜKSÉGES ADATOK

5.1. Műholdas megfigyelések

A termékfejlesztéshez szükséges műholdas adatokat a Kopernikusz műholdképek adattárháza keretében az Európai Űrügynökség (ESA) biztosítja. Az alábbiakban felsorolt adatszenzorok használatát kell fontolóra venni: nagy felbontású és szuperfelbontású optikai szenzorokat a látható közeli infravörös (VNIR) tartományban, nagy felbontású SAR szenzorokkal és közepes felbontású optikai szenzorokkal kiegészítve a rövidhullámú infravörös (SWIR) tartományban.

A Föld globális földfelszíni szisztematikus monitoringja spektroradiométerből, mikrohullámú radiométerből, magasságmérőből és szintetikus apertúrájú radarból származó műholdas adatok tér-idő kompozitjain alapul. A poláris pályán keringő és geostacionárius műholdakat fel kell használni a termékek előállításához, és az adataikat közel valós időben kell begyűjteni annak érdekében, hogy a változók minden egyes 10 napos periódus után három napnál rövidebb időn belül a felhasználók rendelkezésére álljanak. A megfigyelések folyamatosságának és a hosszú idősorok rendelkezésre állásának biztosítása érdekében számos szenzort interkalibrált adatokkal kell kombinálni.

A lokális, a páneurópai és a globális komponens felszínborítás és földhasználat térképezési elemeinek nagy felbontású és szuperfelbontású spektroradiométerből és szintetikus apertúrájú radarból származó műholdas adatokon kell alapulniuk. A változások elemzéséhez historikus adatokat is igénybe kell venni. A páneurópai szintű térképezésnek a teljes EU 39 lefedettségét biztosító multitemporális felvételen kell alapulnia. A Sentinel-1 és 2 műholdakat operatív szinten integrálni kell a folyamatba. Meghatározott alkalmazások és a validálás céljára szuperfelbontású műholdas adatokkal kell azokat kiegészíteni.

5.2. Lokális megfigyelések

A Kopernikusz földfelszín szolgáltatásoknak a kalibrálás és validálás céljára lokálisan nyert adatokat kell felhasználnia.