HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 115/37

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/670 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. április 28.)

az egyes harmadik országokból származó egyes vas- és acéltermékek behozatalára vonatkozó előzetes uniós felügyelet bevezetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a behozatalra vonatkozó közös szabályokról szóló, 2015. március 11-i (EU) 2015/478 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikkére,

tekintettel az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról szóló, 2015. április 29-i (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 7. cikkére,

a védintézkedésekkel és a kivitelre vonatkozó közös szabályokkal foglalkozó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

(1) Az (EU) 2015/478 rendelet 10. cikke szerint előzetes uniós felügyeletet lehet bevezetni, amennyiben az Unió érdekei úgy kívánják, és valamely termék behozatalának alakulása az uniós gyártók számára károkozással fenyeget. Az (EU) 2015/755 rendelet 7. cikke is lehetőséget biztosít előzetes felügyelet bevezetésére, amennyiben az Unió érdekei úgy kívánják.

(2) Az Európai Bizottság 2016. március 16-án közleményt tett közzé arról, hogy miként lehetne leküzdeni az európai acélgyártók előtt álló jelenlegi kihívásokat (3).

(3) A vas- és acéltermékek Unióba irányuló behozatala 2012 és 2015 között általában véve 32 %-kal, 41,8 millió tonnáról 55 millió tonnára nőtt. Ugyanebben az időszakban az acélbehozatal során érvényesített ár összességében 17 %-kal csökkent. Ugyanakkor az acéltermékek uniós kivitele átlagosan közel 20 %-kal visszaesett: 2012-ben 62,3 millió tonnát, míg 2015-ben mindössze 50,7 millió tonnát tett ki (4).

(4) A tendencia még ennél is szembetűnőbb azoknál az acéltermékeknél, amelyek korábban előzetes uniós felügyelet alatt álltak 2012-ig (5). E termékek esetében a behozatal szintje ugyanebben az időszakban 53 %-kal (a 2012. évi 13,3 millió tonnáról 2015-ben 20,2 millió tonnára) emelkedett, míg a kapcsolódó importárak átlagosan 22 %-kal visszaestek (6).

(5) A 2000-es évek eleje óta gyorsan növekedett a világszintű acélgyártási kapacitás, és az új kapacitás legnagyobb része a Kínai Népköztársaságban (a továbbiakban: Kína) jött létre. A Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) becslése szerint a világ névleges acélgyártási kapacitása 2014-ben elérte a 2 243 millió tonnát, amely több mint kétszerese a 2000-re vonatkozóan 1 060 millió tonnában megállapított kapacitásnak.

(6) Ezzel párhuzamosan az általános gazdasági visszaesés és a csökkenő belső kereslet következtében drasztikusan megemelkedett mindenekelőtt a Kínából érkező export összmennyisége. Ez világszerte leszorította az acélárakat. Kína ma a világ első acélgyártója a 2014-ben 822,7 millió tonnát kitevő nyersacélgyártással (7), ami a világ acélgyártásának közel felét jelenti. A kínai kapacitásfelesleg a becslések szerint közel 350 millió tonna (8). Ez a mennyiség Kína termelésének körülbelül 40 %-át és a teljes éves uniós acélgyártás mintegy kétszeresét teszi ki.

(7) Már 2015-ben is a kínai export 10 %-a az Unióba irányult, és ez a mennyiség az uniós összbehozatal több mint 30 %-át adta. Következésképpen az uniós belső kereslet enyhe növekedését teljes mértékben a behozatal elégítette ki. Tekintettel arra, hogy az Unió mind méret, mind ár szempontjából fontos acélpiacnak minősül, több mint valószínű, hogy az acélgyártás terén jelentkező bárminemű kapacitásfelesleg továbbra is átirányulna az uniós piacra.

(8) Emellett az elmúlt időszakban jelentős mértékben csökkent a harmadik országbeli piacokhoz való hozzáférés. A globális acélipart sújtó válságra válaszul a kormányok egyre inkább kereskedelempolitikai intézkedésekre hagyatkoznak, és ma már több olyan ország is hoz ilyen intézkedéseket, amely korábban nem élt velük. Ezek az intézkedések különböző kereskedelmi akadályok (vámemelés, dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések) formáját öltötték, és a globális felhasználásban jelentős részesedéssel rendelkező piacokat érintenek (9). Mindez tovább növeli az acélkereskedelem Unió felé történő áthelyeződésének lehetőségét.

(9) Az uniós acélipar továbbra is vezető szerepet tölt be a magas technológiai színvonalat képviselő speciális termékek szegmensében. Ugyanakkor az uniós acélgyártók versenyhelyzete a globális acélpiacon az utóbbi néhány évben romlott. Az uniós acélipar pénzügyi teljesítménye ugyancsak gyors ütemben romlott az elmúlt években. Az átlagos működési jövedelmezőség elmarad a fenntartható szinttől, a beruházások üteme lelassult, a foglalkoztatási szint csökkent, és szinte alig van lehetőség terjeszkedésre. Az uniós gazdasági ágazatnak magas energiaköltségekkel és az importált nyersanyagtól való függéssel kell szembesülnie.

(10) Emellett annak ellenére, hogy az uniós nyersacélgyártás viszonylag állandó szinten maradt a 2013 és 2015 közötti időszakban (évente körülbelül 166–169 millió tonna), 2015 második felére – az év első feléhez képest – jelentős, mintegy 10 %-os visszaesés következett be.

(11) Az acéltermékek behozatala terén mutatkozó legutóbbi tendenciák, az uniós gazdasági ágazat jelenlegi kiszolgáltatott helyzete, az uniós piacra jellemző, folyamatosan gyenge kereslet és annak valószínűsége alapján, hogy a jelenlegi és jövőbeni kapacitásfelesleg a kereslet erősödésével az uniós piacra irányulna át, megállapítható, hogy fennáll az uniós gyártókat érintő károkozás kockázata.

(12) Az uniós érdek ezért úgy kívánja, hogy egyes acéltermékek behozatala előzetes uniós felügyelet alatt álljon annak érdekében, hogy előzetes statisztikai adatok álljanak rendelkezésre az összes Unión kívüli országból érkező behozatal tendenciáinak gyors elemzéséhez. Gyors és korai kereskedelmi adatokra van szükség ahhoz, hogy ellensúlyozni lehessen az uniós acélpiacnak a nemzetközi acélpiacokon végbemenő hirtelen változásokkal szembeni sérülékenységét. Ez különösen fontos a jelenlegi válsághelyzetben, amelyet bizonytalanság övez azt illetően, hogy a kereslet strukturálisan fellendül-e, és hogy ebből az uniós gazdasági ágazatnak ténylegesen előnye származik-e majd.

(13) Az egyes acéltermékek piacának fejleményeire tekintettel helyénvaló, hogy az előzetes felügyelet hatálya alá az e rendelet I. mellékletében felsorolt termékek tartozzanak.

(14) A belső piac megvalósítása megkívánja, hogy az Unióba behozatalt végző importőrök által teljesítendő alakiságok azonosak legyenek függetlenül attól, hogy az árukat hol vámkezelik.

(15) Az adatgyűjtés megkönnyítése érdekében az e rendelet hatálya alá tartozó termékek szabad forgalomba bocsátásának feltételéül az egységes kritériumoknak megfelelő felügyeleti okmány bemutatását kell szabni. Ennek a követelménynek az e rendelet hatálybalépését követő 21. munkanaptól kezdve kell alkalmazandóvá válnia annak érdekében, hogy ne legyen akadálya a már az Unió felé tartó termékek szabad forgalomba bocsátásának, és hogy elegendő idő álljon az importőrök rendelkezésére a szükséges okmányok igényléséhez.

(16) Ezt az okmányt az importőr egyszerű kérelmezésére a tagállamok hatóságainak adott időn belül záradékkal kell ellátniuk, ám ezzel az importőr nem juthat behozatali joghoz. Az okmány ezért csak addig lehet érvényes, amíg a behozatali szabályok változatlanok maradnak.

(17) Az előzetes uniós felügyelet céljára kibocsátott felügyeleti okmányoknak az Unió egész területén érvényesnek kell lenniük, a kibocsátó tagállamtól függetlenül.

(18) A tagállamoknak és a Bizottságnak az előzetes uniós felügyelet eredményeit a lehető legteljesebb mértékben ki kell cserélniük.

(19) A felügyeleti okmányok kibocsátásának, az egységesített uniós feltételek teljesítése mellett, a nemzeti hatóságok felelősségi körébe kell tartoznia.

(20) A szükségtelen korlátozások minimalizálása és a határokhoz közeli vállalkozások által végzett tevékenységek túlzott megzavarásának elkerülése érdekében a 2 500 kilogrammot meg nem haladó nettó tömegű behozatalokat ki kell zárni e rendelet alkalmazásából.

(21) Az Unió nagyon szoros gazdasági integrációt alakított ki Norvégiával, Izlanddal és Liechtensteinnel az Európai Gazdasági Térségen (EGT) belül. Továbbá az EGT-megállapodás értelmében az EGT-tagországok – elvben – egymás közötti kapcsolataikban nem alkalmaznak piacvédelmi intézkedéseket. Ezen okok miatt a Norvégiából, Izlandról és Liechtensteinből származó termékeket ki kell zárni e rendelet alkalmazásából,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1) Az e rendelet I. mellékletében felsorolt egyes vas- és acéltermékek Unióban történő szabad forgalomba bocsátását az (EU) 2015/478 rendelettel és az (EU) 2015/755 rendelettel összhangban előzetes uniós felügyelet alá kell vonni. Az előzetes uniós felügyelet a 2 500 kilogrammot meghaladó nettó tömegű behozatalokra vonatkozik.

(2) Az e rendelet hatálya alá tartozó termékek besorolása az Unió vám- és statisztikai nómenklatúráján (TARIC) alapul. Az e rendelet hatálya alá tartozó termékek származását az Uniós Vámkódex (10) 60. cikkével összhangban kell megállapítani.

(3) A Norvégiából, Izlandról és Liechtensteinből származó termékek mentességet élveznek.

2. cikk

(1) Az 1. cikkben említett termékek Unióban történő szabad forgalomba bocsátásának feltétele a tagállam illetékes hatóságai által kibocsátott felügyeleti okmány bemutatása.

(2) Az (1) bekezdést az e rendelet hatálybalépését követő 21. munkanaptól kezdve kell alkalmazni.

(3) Az (1) bekezdésben említett felügyeleti okmányt a tagállamok illetékes hatóságai térítésmentesen és bármely kért mennyiségre vonatkozóan automatikusan kibocsátják a kérelemnek az Unióba behozatalt végző bármely importőr általi benyújtása utáni öt munkanapon belül és függetlenül attól, hogy az importőr székhelye az Unióban hol található. Ellenkező bizonyíték hiányában ezt a kérelmet legkésőbb a benyújtását követő három munkanapon belül az illetékes nemzeti hatósághoz beérkezettnek kell tekinteni.

(4) A II. mellékletben felsorolt bármely hatóság által kibocsátott felügyeleti okmány az Unió egész területén érvényes.

(5) A felügyeleti okmányt az (EU) 2015/478 rendelet I. melléklete, vagy az (EU) 2015/755 rendelet I. mellékletében felsorolt harmadik országokból érkező behozatal esetében az utóbbi rendelet II. melléklete szerinti mintának megfelelő formanyomtatványon kell kiállítani.

(6) Az importőr kérelmének a következő elemeket kell tartalmaznia:

a) a kérelmező teljes neve és címe (ideértve a telefonszámot és e-mail címet vagy telefaxszámot és minden egyéb olyan számot, amely az illetékes nemzeti hatóság számára a kérelmezőt azonosítja), valamint a kérelmező héaazonosító száma, amennyiben héa fizetésére kötelezett;

b) adott esetben a nyilatkozattevő, vagy a kérelmező által kijelölt képviselő teljes neve és címe (ideértve a telefonszámot és e-mail címet vagy telefaxszámot);

c) az árumegnevezés az alábbi adatok megadásával: 1. kereskedelmi név, 2. TARIC-kód, 3. származási hely és feladási hely;

d) a bejelentett mennyiség kilogrammban és szükség esetén bármely további mértékegységben (pár, tétel stb.);

e) az áru EU határparitáson számított CIF-ára euroban kifejezve;

f) a következő nyilatkozat dátummal, valamint a kérelmező aláírásával és nevének nyomtatott nagybetűkkel történő kiírásával: „Alulírott igazolom, hogy az e kérelemben feltüntetett adatokat jóhiszeműen és legjobb tudomásom szerint a valóságnak megfelelően adtam meg, és az Unió területén letelepedett személy vagyok.”

Az importőrnek a behozatali szándékra vonatkozó kereskedelmi bizonyítékot, így például az adásvételi szerződés vagy a pro forma számla másolatát is be kell nyújtania. Az importőrnek kérésre – például olyan esetben, ha az árukat nem közvetlenül a gyártás helye szerinti országban vásárolták – be kell mutatnia a gyártó acélmű által kiadott gyártási tanúsítványt.

(7) Az érvényben lévő behozatali szabályozások esetleges módosulásainak, illetve a megállapodások vagy vámkontingens-kezelés keretében hozott határozatok sérelme nélkül:

a) a felügyeleti okmány érvényességének időtartama négy hónap;

b) a felhasználatlan vagy csak részben felhasznált felügyeleti okmány azonos időtartamra megújítható.

(8) Az illetékes hatóságok az általuk meghatározott feltételeknek megfelelően elektronikus úton továbbított vagy kinyomtatott formában is engedélyezhetik a nyilatkozatok vagy kérelmek benyújtását. Mindazonáltal minden okmányt és bizonyítékot kérésre az illetékes hatóságok rendelkezésére kell bocsátani.

(9) A felügyeleti okmányt elektronikus úton is ki lehet állítani, feltéve, hogy az érintett vámhivatalok az okmányt számítógépes hálózaton keresztül el tudják érni.

3. cikk

(1) Amennyiben kiderül, hogy az ügylet lebonyolítására használt egységár bármely irányba kevesebb mint 5 %-kal különbözik a felügyeleti okmányban feltüntetettől, vagy hogy a behozatalra bejelentett termékek teljes mennyisége kevesebb mint 5 %-kal meghaladja a felügyeleti okmányban feltüntetett mennyiséget, az nem zárja ki a szóban forgó termékek szabad forgalomba bocsátását.

(2) A felügyeleti okmányok iránti kérelmek és maguk az okmányok bizalmas természetűek. Azokhoz kizárólag az illetékes hatóságok és a kérelmező férhetnek hozzá.

4. cikk

(1) A tagállamok, amennyire rendszeresen és naprakészen csak lehet, de legalább minden hónap utolsó napján közlik a Bizottsággal azon mennyiségek és (az euróban számított) értékek adatait, amelyekre felügyeleti okmányokat bocsátottak ki.

A tagállamok az információkat termékekre, TARIC-kódokra és országokra vonatkozó bontásban nyújtják be.

(2) A tagállamok értesítést küldenek minden szabálytalanságról vagy olyan csalásról, amelyre fény derült, és szükség esetén arról, hogy miért utasították el egy adott felügyeleti okmány kiadását.

5. cikk

Az e rendelet szerinti minden értesítést a Bizottságnak és az e célra létrehozott integrált hálózaton keresztül elektronikusan kell továbbítani, kivéve, ha súlyos technikai okoknál fogva átmenetileg más kommunikációs eszköz használata válik szükségessé.

6. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő naptól 2020. május 15-ig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 2016. április 28-án. a Bizottság részéről az elnök Jean-Claude JUNCKER

(1) HL L 83., 2015.3.27., 16. o.

(2) HL L 123., 2015.5.19., 33. o.

(3) Acélipar: a fenntartható foglalkoztatás és növekedés megőrzése Európában (2. old.). http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/15947

(4) Forrás: Eurostat.

(5) A Bizottság 2009. december 16-i 1241/2009/EU rendelete a meghatározott harmadik országokból származó egyes vas- és acéltermékek behozatalára vonatkozó előzetes felügyelet hatályának fenntartásáról és frissítéséről (HL L 332., 2009.12.17., 54. o.).

(6) Forrás: Eurostat.

(7) Forrás: Acélipari Világszövetség https://www.worldsteel.org/media-centre/press-releases/2015/World-crude-steel-output-increases-by-1.2--in-2014.html

(8) Forrás: Acélipar: a fenntartható foglalkoztatás és növekedés megőrzése Európában (2. old.). http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/15947

(9) Forrás: WTO: A nemzetközi kereskedelmi környezet fejleményeinek áttekintése https://www.wto.org/english/news_e/news15_e/trdev_09dec15_e.htm

(10) Az Európai Parlament és a Tanács 2013. október 9-i 952/2013/EU rendelete az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

I. MELLÉKLET Az előzetes uniós felügyelet alá tartozó termékek listája 7207 11 14 7304 7208 7305 7209 7306 7210 7307 19 10 7211 7307 23 7212 7307 91 00 7213 7307 93 11 7214 7307 93 19 7215 7307 99 80 7216 7318 12 90 7217 7318 14 91 7219 7318 14 99 7220 7318 15 41 7221 7318 15 59 7222 7318 15 69 7223 7318 15 81 7225 7318 15 89 7226 7318 15 90 7227 7318 16 19 7228 7318 16 99 7301 7318 19 00 7302 7318 21 00 7303 7318 22 00