2.

A 2. cikk a következőképpen módosul: a) Az a), b), c), d) és e) pont helyébe a következő szöveg lép: „a) „kínzás”: bármely olyan cselekmény, amellyel szándékosan súlyos – fizikai vagy mentális – fájdalmat vagy szenvedést okoznak valamely személynek abból a célból, hogy az adott személytől vagy egy harmadik személytől értesüléseket vagy vallomást szerezzenek, hogy az adott személyt megbüntessék olyan cselekedetért, amelyet az adott személy vagy valamely harmadik személy elkövetett vagy amelynek elkövetésével gyanúsítják, vagy hogy az adott személyt vagy valamely harmadik személyt megfélemlítsék vagy nyomást gyakoroljanak rá, vagy bármely megkülönböztetésen alapuló okból, amennyiben a fájdalmat vagy szenvedést valamely közfeladatot ellátó személy vagy más, hivatalos minőségben eljáró személy okozza, vagy azt ilyen személy ösztönzésére, vagy annak beleegyezésével vagy hallgatólagos beleegyezésével okozzák. Nem tartozik azonban ide az olyan fájdalom vagy szenvedés, amely törvényes büntetésből ered, vagy azzal együtt jár, vagy azzal kapcsolatban következik be. A halálbüntetés semmilyen körülmények között nem tekinthető törvényes büntetésnek; b) „más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés”: bármely olyan cselekmény, amellyel a súlyosság minimális fokát elérő – fizikai vagy mentális – fájdalmat vagy szenvedést okoznak valamely személynek, amennyiben a fájdalmat vagy szenvedést valamely közfeladatot ellátó személy vagy más, hivatalos minőségben eljáró személy okozza, vagy azt ilyen személy ösztönzésére, vagy annak beleegyezésével vagy hallgatólagos beleegyezésével okozzák. Nem tartozik azonban ide az olyan fájdalom vagy szenvedés, amely törvényes büntetésből ered, vagy azzal együtt jár, vagy azzal kapcsolatban következik be. A halálbüntetés semmilyen körülmények között nem tekinthető törvényes büntetésnek; c) „bűnüldöző hatóság”: bármely olyan hatóság, amely bűncselekmények megelőzéséért, felderítéséért, nyomozásáért, az ellenük való küzdelemért és azok elkövetésének büntetéséért felelős, beleértve – de nem kizárólag – a rendőrséget, bármely ügyészséget, igazságügyi hatóságot, állami vagy magán börtönhatóságot, és adott esetben bármely állambiztonsági szervet és katonai hatóságot; d) „kivitel”: áruknak az Unió vámterületéről történő bármely indítása, beleértve az áruk olyan indítását is, amelyhez vámáru-nyilatkozatra van szükség, valamint áruk indítását vámszabad területen való tárolását követően a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) értelmében; e) „behozatal”: áruknak az Unió vámterületére történő bármely beléptetése, beleértve az átmeneti megőrzést, vámszabad területen történő elhelyezést, a különleges eljárás alá helyezést és a szabad forgalomba bocsátást a 952/2013/EU rendelet értelmében; (*1) Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).”" b) A h) és i) pont helyébe a következő szöveg lép: „h) „illetékes hatóság”: valamely tagállamnak az I. mellékletben felsorolt hatósága, amely a 8. cikkel összhangban jogosult döntést hozni valamely engedély iránti kérelem tárgyában, vagy jogosult megtiltani egy exportőrnek, hogy uniós általános exportengedélyt használjon; i) „kérelmező”: 1. a 3., 5. vagy 7b. cikkben említett kivitelek esetében az exportőr; 2. a 4a. cikkben említett árutovábbítás esetében az a természetes vagy jogi személy, szerv vagy szervezet, aki vagy amely az árut az Unió vámterületén belül szállítja; 3. a 3. cikkben említett technikai segítségnyújtás esetén a technikai segítségnyújtást szolgáltató; 4. behozatal és a 4. cikkben említett technikai segítségnyújtás esetén az a múzeum, amely az árukat ki fogja állítani; és 5. a 7a. cikkben említett technikai segítségnyújtás vagy a 7d. cikkben említett brókertevékenység esetén a technikai segítségnyújtást szolgáltató vagy a bróker;” c) A cikk a következő pontokkal egészül ki: „j) „az Unió vámterülete”: a 952/2013/EU rendelet 4. cikkének értelmében vett terület; k) „brókertevékenység”: 1. olyan ügyletek tárgyalása vagy intézése, amelyek célja az érintett áruk vétele, eladása vagy szolgáltatása egy harmadik országból egy másik harmadik országba; vagy 2. harmadik országban található érintett áruk eladása vagy vétele egy másik harmadik országba történő átadás céljából. E rendelet alkalmazásában e fogalommeghatározás nem terjed ki a járulékos szolgáltatások egyedüli nyújtására. Járulékos szolgáltatásnak minősül a szállítás, a pénzügyi szolgáltatás, a biztosítás, illetve a viszontbiztosítás, az általános hirdetés, illetve a reklám; l) „bróker”: valamely tagállamban lakóhellyel rendelkező vagy letelepedett természetes vagy jogi személy, szerv vagy szervezet, ideértve a társaságot, aki vagy amely a k) pontban meghatározott szolgáltatásokat nyújt az Unión belül; valamely tagállam állampolgárságával rendelkező természetes személy, lakóhelyétől függetlenül, aki ilyen szolgáltatásokat nyújt az Unión belül; és valamely jogi személy, szerv vagy szervezet, amelyet egy tagállam joga szerint hoztak létre vagy jegyeztek be, letelepedésének helyétől függetlenül, amely ilyen szolgáltatásokat nyújt az Unión belül; m) „technikai segítségnyújtást szolgáltató”: valamely tagállamban lakóhellyel rendelkező vagy letelepedett természetes vagy jogi személy, szerv vagy szervezet, ideértve a társaságot, aki vagy amely az f) pontban meghatározott technikai segítségnyújtást biztosít az Unión belül; valamely tagállam állampolgárságával rendelkező természetes személy, lakóhelyétől függetlenül, aki ilyen segítségnyújtást biztosít az Unión belül; és valamely jogi személy, szerv vagy szervezet, amelyet egy tagállam joga szerint hoztak létre vagy jegyeztek be, letelepedésének helyétől függetlenül, amely ilyen segítségnyújtást biztosít az Unión belül; n) „exportőr”: bármely természetes vagy jogi személy, szerv vagy szervezet, ideértve a társaságot, akinek vagy aminek nevében kiviteli nyilatkozatot tesznek, vagyis az a személy, szerv vagy szervezet, aki vagy amely a kiviteli nyilatkozat elfogadásakor az érintett harmadik országbeli címzett szerződő partnere, és rendelkezik az áruknak az Unió vámterületéről való kiküldéséhez szükséges hatáskörrel. Amennyiben nem kötöttek ilyen szerződést, vagy az említett szerződés szerződő fele nem saját nevében jár el, akkor az a személy, szerv vagy szervezet minősül exportőrnek, aki vagy amely rendelkezik az áruknak az Unió vámterületéről való kiküldéséhez szükséges jogosultsággal. Ha az áruk feletti rendelkezési jog az említett szerződésnek megfelelően egy, az Unión kívül lakóhellyel rendelkező vagy ott letelepedett személyé, szervezeté vagy szervé, akkor az Unión belül lakóhellyel rendelkező vagy ott letelepedett szerződő fél minősül exportőrnek; o) „uniós általános exportengedély”: bizonyos országokba irányuló, a d) pontban meghatározott kivitelekre érvényes engedély, amely minden olyan exportőr számára hozzáférhető, aki vagy amely tiszteletben tartja a IIIb. mellékletben felsorolt vonatkozó felhasználási feltételeket és követelményeket; p) „egyedi engedély”: az alábbiakra adott engedély: 1. egy meghatározott exportőrnek a d) pontban meghatározott, egy harmadik országbeli végfelhasználónak vagy címzettnek egy vagy több árura vonatkozó kivitelekre; 2. egy meghatározott brókernek a k) pontban meghatározott, egy harmadik országbeli végfelhasználónak vagy címzettnek egy vagy több árura vonatkozó brókertevékenységekre; vagy 3. valamely, az Unió vámterületén belül áruszállítással foglalkozó természetes vagy jogi személynek, szervnek vagy szervezetnek az s) pontban meghatározott árutovábbításra; q) „globális engedély”: egy meghatározott exportőrnek vagy brókernek a III. vagy a IIIa. mellékletben felsorolt áruk valamely típusának tekintetében adott engedély, amely érvényes lehet: 1. egy vagy több meghatározott harmadik országban egy vagy több meghatározott végfelhasználó részére történő, a d) pontban meghatározott kivitelre; 2. egy vagy több meghatározott harmadik országban egy vagy több meghatározott forgalmazó részére történő, a d) pontban meghatározott kivitelre, amennyiben az exportőr a III. melléklet 3.2. vagy 3.3 pontjában, vagy a IIIa. melléklet 1. szakaszában szereplő áruk gyártója; 3. egy vagy több meghatározott harmadik országban egy vagy több meghatározott végfelhasználó részére történő, valamely harmadik országban található áruk átadásával kapcsolatos brókertevékenységek végzésére; 4. egy vagy több meghatározott harmadik országban egy vagy több meghatározott forgalmazó részére történő, valamely harmadik országban található áruk átadásával kapcsolatos brókertevékenységek végzésére, amennyiben a bróker a III. melléklet 3.2. vagy 3.3 pontjában, vagy a IIIa. melléklet 1. szakaszában szereplő áruk gyártója; r) „forgalmazó”: a III. melléklet 3.2. vagy 3.3 pontjában, vagy a IIIa. melléklet 1. szakaszában felsorolt áruk tekintetében nagykereskedelmi tevékenységet, például ezen áruk gyártóktól történő beszerzését, vagy ezen áruk raktározását, szolgáltatását vagy kivitelét végző gazdasági szereplő; az ezen árukkal kapcsolatos nagykereskedelmi tevékenység nem foglalja magában a kórházaknak, a gyógyszerészeknek vagy az egészségügyi szakembereknek az ezen áruk tekintetében kizárólag lakossági szolgáltatásra irányuló beszerzéseit; s) „árutovábbítás”: az Unió vámterületén azon kívüli rendeltetési hely felé áthaladó nem uniós áruknak az Unió vámterületén történő szállítása.”