A Tanács 1905/2003/EK rendelete

(2003. október 27.)

a Kínai Népköztársaságból származó furfuril-alkohol behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az ideiglenes vám végleges beszedéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre [1] (alaprendelet), és különösen annak 9. cikkére,

tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,

mivel:

A. ELJÁRÁS

1. Ideiglenes intézkedések

(1) A Bizottság a 781/2003/EK rendelet [2] (az ideiglenes rendelet) alapján ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó furfuril-alkohol (FA) behozatalára, a kárkülönbözetnek megfelelően tonnánkénti 21–181 EUR közötti összegű specifikus vám formájában.

2. Az ideiglenes intézkedéseket követő eljárás

(2) Az ideiglenes dömpingellenes vámok kivetését követően a felek elé tárták az ideiglenes rendelet alapjául szolgáló tényeket és megfontolásokat. Néhányan a felek közül írásban nyújtották be észrevételeiket. Valamennyi olyan félnek, aki igényt tartott rá, lehetőséget biztosítottak a Bizottság előtti meghallgatásra. Valamennyi felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján úgy tervezték, hogy javasolják a végleges dömpingellenes vámok kivetését és az ideiglenes vámok révén biztosított összegek végleges beszedését. Ezenkívül a tájékoztatást követően kijelöltek egy időszakot, amelyen belül kifogást lehetett emelni.

(3) A végleges megállapításokhoz mérlegelték és megfelelő esetekben figyelembe vették az érdekelt felek szóban és írásban megtett észrevételeit.

(4) A Bizottság tovább kutatott, hogy feltárja az összes olyan információt, amelyet a végleges megállapítások kialakításához szükségesnek ítélt. Meg kell említeni, hogy az ideiglenes rendelet (10) és (11) preambulumbekezdésében említett vállalatok telephelyén tett ellenőrző látogatásokon kívül az ideiglenes intézkedések bevezetését követően a következő közösségi felhasználó telephelyén is helyszíni látogatást tettek:

- Bakelite AG, Iserlohn-Lethmate, Németország.

B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

(5) Mivel az érintett termékkel és a hasonló termékkel kapcsolatban nem érkezett észrevétel, az ideiglenes rendelet (12)–(17) preambulumbekezdésének tartalmát és ideiglenes következtetéseit megerősítik.

C. DÖMPING

1. Piacgazdasági elbánás (PGE)

(6) Nem nyújtottak be további bizonyítékokat azzal a döntéssel kapcsolatban, hogy a négy együttműködő kínai exportőr számára nem biztosítanak PGE-t. Az ideiglenes rendelet (20) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások tehát megerősítést nyernek.

2. Egyedi elbánás (EE)

(7) Az ideiglenes rendelet három együttműködő termelőnek biztosított EE-t, egy esetében pedig megtagadta azt. Az EE biztosításának, illetve megtagadásának indokai az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében megállapított feltételeket tükrözték. A közösségi iparág (KI) megkérdőjelezte, hogy a Bizottság támaszkodhat-e erre a cikkre, mivel az csak a jelenlegi eljárás megkezdését követően lépett hatályba.

(8) Az EE kérdésének eldöntéséhez a jelenlegi eljárás kezdeményezésekor alkalmazott kritériumok szolgáltak alapul. Ezek a kritériumok megegyeznek az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében megállapítottakkal, és ezeket már jó néhány éve alkalmazzák. Az ideiglenes rendelet ezért az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésére hosszú gyakorlatra támaszkodva hivatkozott.

(9) A Bizottság ideiglenes döntésében az egyik kínai exportáló termelő esetében – nevezetesen a FA tekintetében termelőként és kereskedőként is eljáró Henan Huilong Chemical Industry Co. Ltd (Huilong) esetében – megtagadta az EE-t azon az alapon, hogy a Huilong által végzett üzleti tevékenységekben nem lehetett megállapítani az állami beavatkozás mértékét. Az ideiglenes rendelet (29) preambulumbekezdése azonban előírja, hogy ezt a kérdést a végleges szakaszban tovább kell mérlegelni.

(10) Az érintett exportőr azt állítja, hogy az ideiglenes döntés helytelen volt, és valójában részesülnie kell az EE-ben. Álláspontját azzal támasztja alá, hogy magán a vállalaton belül semmilyen, közvetlen állami beavatkozásra utaló bizonyítékot nem találtak, és a vizsgálati időszak (VI) során a FA kereskedelmi mennyisége termelésének kevesebb mint 5 %-át tette ki. Sőt, ennek az értékesített terméknek egy részét egy olyan másik együttműködő exportőrtől vásárolták, amely számára az EE-t már biztosították.

(11) Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően nem találtak semmilyen további információt, amely állami beavatkozásra utalt volna a Huilong által végzett üzleti tevékenységekben. A Huilong beleegyezett abba, hogy nem folytatja tovább a FA kereskedelmét, amennyiben EE-ben részesül.

(12) Ennek megfelelően arra a következtetésre jutottak, hogy a Huilong üzleti tevékenységében az állami beavatkozás – amennyiben egyáltalán fennáll – nem lehet jelentős, és semmilyen esetben sem lehet akkora, hogy lehetővé tegye az intézkedések kijátszását. Ennek alapján úgy döntöttek, hogy felülvizsgálják az ideiglenes döntést, és a Huilong részére biztosítják az EE-t.

3. Hasonló ország

(13) Az exportáló termelők nem értettek egyet az Amerikai Egyesült Államoknak mint hasonló országnak a kiválasztásával, és ismét kifejezték meggyőződésüket, miszerint Thaiföld jobb választás lenne. Ezt az állításukat a következő érvekre alapozták: i. Thaiföldön alacsonyabbak a termelési költségek, ii. Thaiföld az EU-ba importált FA elsődleges forrása, iii. a panaszosok elfogadják, hogy semmilyen bizonyíték sem utal arra, hogy a Thaiföldről érkező behozatal dömpingelt árakon történne.

(14) Mint azt az ideiglenes rendelet (33) preambulumbekezdése is vázolja, csupán egyetlen termelő – az Amerikai Egyesült Államokból – állt készen arra, hogy együttműködjön a vizsgálattal. Előzetesen megállapították továbbá, hogy az Amerikai Egyesült Államok teljesíti a megfelelő hasonló országgal szemben támasztott kritériumokat.

(15) Nincs arra utaló jel, hogy akár Thaiföld, akár Dél-Afrika hasonló országként jobb megoldást kínálna. Az exportáló termelők nem szolgáltattak bizonyítékot a FA-termelők thaiföldi vagy dél-afrikai termelési költségeire vonatkozóan, a panaszban említett exportárak és az Eurostat alapján tett következtetéseken kívül. Ezen túlmenően a thaiföldi termelő elzárkózott az eljárásban való együttműködéstől. Ezért úgy találták, hogy ezeket az országokat nem lehet ésszerűen alapul venni a rendes érték kiszámításához, mivel esetükben nem állnak rendelkezésre a bármely megállapítás megalapozásához szükséges megbízható és ellenőrizhető bizonyítékok.

(16) Ennek megfelelően, és az ellenkezőjét alátámasztó új bizonyítékok hiányában megerősítik az ideiglenes rendelet (33) preambulumbekezdésében megállapított ideiglenes következtetést.

4. Dömping

4.1. Rendes érték

(17) Az exportáló termelők azt állították, hogy a számított rendes érték túl magas ahhoz, hogy azt ésszerűnek lehessen tartani. Ezen állítás alátámasztására rámutatnak a thaiföldi FA alacsonyabb áraira, amelyekről nem feltételezik, hogy dömpingeltek lennének, illetve a panaszosok által az eljárás megkezdése előtt bemutatott alacsonyabb rendes értékre.

(18) Ebben a vonatkozásban meg kell jegyezni, hogy a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban határozták meg, nevezetesen a hasonló országtól – azaz az Amerikai Egyesült Államoktól – szerzett információ alapján. Megerősítették továbbá, hogy a számított rendes értéket az amerikai egyesült államokbeli együttműködő FA-termelő telephelyén végzett helyszíni vizsgálat során megfelelően ellenőrzött tényleges árakat és költségeket alapul véve számították ki.

(19) Ezért – mivel sem Dél-Afrika, sem Thaiföld tekintetében nem áll rendelkezésre ellenőrzött információ – úgy ítélik, hogy az amerikai egyesült államokbeli FA-termelőtől megszerezhető adatok jelentik a legkimerítőbb rendelkezésre álló információt a rendes érték kiszámításához. Az ideiglenes rendelet (34) preambulumbekezdésének megállapításait ezért megerősítik.

4.2. Exportár

(20) Az exportárakat kismértékben kiigazították, az alkalmazott fuvardíjakra vonatkozó, bizonyítékokkal megfelelően alátámasztott észrevételek nyomán.

(21) Az exportáló termelők kifogásolták továbbá az ideiglenes rendelet (36) preambulumbekezdésében vázolt, a nem együttműködő vállalatok esetében az exportár kiszámításához alkalmazott módszertant.

(22) E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy ebben az esetben alacsony volt az együttműködési készség, így az exportárakat – az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban – a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni. Az ideiglenes rendelethez annak az együttműködő termelőnek az árait és mennyiségeit használták fel, amely számára nem biztosítottak EE-t, azaz a Huilongnak.

(23) Ennek a termelőnek most biztosították az EE-t, és saját, a VI során az EU felé teljesített saját értékesítései alapján kiszámított dömpingkülönbözettel rendelkezett. Ennek fényében újra kellett számolni a kivitel értékét a nem együttműködő vállalatok esetében. Ez az új számítás a négy együttműködő exportőr EU-ba irányuló értékesítésének egy reprezentatív mennyiségén alapult. Annak biztosítására, hogy a felhasznált ügyleteket megbízhatónak lehessen tekinteni, a mennyiség 25 %-át vették mintának. Ez a minta a négy együttműködő termelő azon számláit tartalmazta, amelyek a legalacsonyabb átlagos ügyleti árakra vonatkoztak. A legalacsonyabb ügyleti árak alkalmazását azért ítélték megfelelőnek, mivel semmi sem indokolta azt a feltételezést, hogy a nem együttműködő vállalatok értékesítései magasabb árakon történnének, mint az együttműködő termelők által végzett értékesítések. Az így kiszámított átlagárat alkalmazták azután a maradék dömping és a kárkülönbözet kiszámításához.

4.3. Összehasonlítás

(24) Az ideiglenes rendelet (37) preambulumbekezdésének ideiglenes következtetését észrevételek hiányában megerősítik.

4.4. Dömpingkülönbözet

(25) A fent vázolt kérdések fényében felülvizsgált dömpingkülönbözetek most a következők (a közösségi határon számított CIF importár százalékában kifejezve):

Vállalat | Dömpingkülönbözet |

Gaoping | 93 % |

Huilong | 90 % |

Linzi | 78 % |

Zhucheng | 80 % |

Egyéb | 112 % |

D. A KÖZÖSSÉGI IPARÁG

(26) A négy együttműködő exportőr azt állítja, hogy a Transfurans Chemicals BVBA (TFC), Belgium, valamint az International Furan Chemicals BV, Hollandia (IFC) az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése és 4. cikkének (1) bekezdése értelmében nem képezik a "közösségi iparág"-at, mivel ezek a társaságok az alkalmazottak számát tekintve nagyon kicsik, és egy dominikai köztársasági magántulajdonban lévő vállalat, a Central Romana Corporation (CRC) tulajdonában vannak.

(27) Ezeket az érveket nem lehet elfogadni. Először is, a kis- és középvállalatok egyértelműen jogosultak arra, hogy panaszt nyújtsanak be, és az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése és 4. cikkének (1) bekezdése értelmében megtestesíthetik a közösségi iparágat.

(28) Másodsorban, az ideiglenes rendelet (43) preambulumbekezdésében említettek szerint a vizsgálat kimutatta, hogy a TFC által gyártott FA közösségi származású, és a gyártási műveletek, a gyártási műveletek érdekében történő technológiai és tőkebefektetések, valamint az értékesítési műveletek a Közösségben történnek. Az a tény továbbá, hogy TFC, IFC és CRC közös tulajdon révén egymással kapcsolatban állnak az ideiglenes rendelet (42) preambulumbekezdésében megállapítottak szerint, nem zárja ki az alaprendelet 5. cikke (4) bekezdésének és 4. cikke (1) bekezdésének alkalmazását.

(29) A kínai exportáló termelők érveit ezért elutasították, és az ideiglenes rendelet (44) preambulumbekezdésében meghatározott megállapításokat megerősítik.

E. KÁR

1. FA-fogyasztás a Közösségben

(30) A fogyasztásra vonatkozó új információk hiányában az ideiglenes rendelet (46)–(48) preambulumbekezdésének ideiglenes megállapításait megerősítik.

2. A FA behozatala a Közösségbe

(31) A FA Közösségbe irányuló behozatalára vonatkozó új információ hiányában az ideiglenes rendelet (49)–(63) preambulumbekezdésének ideiglenes megállapításait megerősítik.

3. A közösségi iparág gazdasági helyzete

(32) A négy kínai exportáló termelő azt állította, hogy a közösségi iparág nem szenvedett kárt, mivel a Bizottság által meghatározott kármutatók többsége (különösen az értékesítés mennyisége, az eladási árak, a készletek, a jövedelmezőség, a készpénzforgalom és a befektetések) nem egyeztethető össze az IFC és/vagy TFC közzétett ellenőrzött elszámolásaival. Azzal érveltek, hogy az IFC és/vagy TFC ellenőrzött elszámolásaiban szereplő bizonyos mutatók, így a jövedelmezőség, a készletek és a készpénzforgalom, emelkedő vagy stagnáló tendenciát mutatnak.

(33) Meg kell jegyezni, hogy az IFC és TFC közzétett ellenőrzött elszámolásai az érintett termék gyártásán kívül más tevékenységekre is vonatkoznak. Sőt, az IFC és TFC közzétett ellenőrzött elszámolásai a 2001 októberétől 2002 szeptemberéig tartó időszakra vonatkoznak, míg az ideiglenes rendelet (4) preambulumbekezdésében említett VI a 2001. július 1-jétől 2002. június 30-ig tartó időszakra vonatkozott. Az is kiderült továbbá, ahogyan ezt az ideiglenes rendelet (41) és (44) preambulumbekezdése is említi, hogy a TFC egyetlen gazdasági egység része, amely a TFC-ből, az IFC-ből és a CRC-ből áll. A kármutatók értelmes értékelése érdekében ezért szükség volt a CRC néhány adatának figyelembevételére is. Arra is emlékeztettek, hogy az IFC-nek a Közösségben végzett, az ideiglenes rendelet (105) és (106) preambulumbekezdésében említett saját kereskedelmi tevékenysége kívül esik a vizsgálat hatókörén, de részét képezi az IFC ellenőrzött elszámolásainak. Az IFC az ideiglenes rendelet (101)–(104) preambulumbekezdésében említett, kivitelre történő eladásai továbbá szintén beletartoznak az ellenőrzött elszámolásokba, míg a vizsgálat a KI-nak kizárólag a közösségi piac tekintetében vett gazdasági helyzetére vonatkozott.

(34) Ezek a tények nem teszik lehetővé az IFC és a TFC közzétett elszámolásaiban szereplő kármutatók alkalmazását, ahogyan azt a négy kínai exportáló termelő javasolta. Emlékeztettek arra is, hogy a Bizottság megállapításai összhangban vannak az érdekelt felek általi vizsgálatra benyújtott iratokban szereplő információkkal.

(35) A kínai exportáló termelők érveit ezért elutasították, és az ideiglenes rendelet (86)–(91) preambulumbekezdésében meghatározott megállapításokat és következtetést megerősítik.

F. OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

(36) A négy kínai exportáló termelő azzal érvelt, hogy mivel nem volt kár, okozati összefüggés sem állhatott fenn. Amennyiben előfordulna kár, nem a kínai, hanem a Thaiföldről érkező behozatal az, amely a KI helyzetéhez ilyen módon járult hozzá.

(37) A kínai exportáló termelők nem nyújtottak be újabb bizonyítékokat ezen állítás alátámasztására. Felidézték, hogy az ideiglenes rendelet (107)–(111) preambulumbekezdésében és az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban a Bizottság elemezte a Közösségbe irányuló teljes FA-behozatalt mint a dömpingelt behozatalon kívüli ismert tényezőt. Ez az elemzés a thaiföldi behozatalra is kiterjedt, a mennyiségek és az ár tekintetében.

(38) A thaiföldi behozatal a FA harmadik országokból érkező teljes behozatalának 96 %-át teszi ki. A FA Közösségbe irányuló thaiföldi behozatala az ideiglenes rendelet (109) preambulumbekezdésében leírt fejleményekkel összhangban növekedett. Megállapították továbbá, hogy a thaiföldi importárak jóval fölötte voltak a kínai exportáló termelők árainak (több mint 24 % a VI során), és még a KI árainak is (több mint 6 % a VI során).

(39) A kínai exportáló termelők érveit ezért elvetették, és az ideiglenes rendelet (92)–(113) preambulumbekezdésében meghatározott megállapításokat és következtetést megerősítik.

C. KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

(40) A kínai exportáló termelők és egy szövetség azt állították, hogy az ideiglenes intézkedések nagyobb hatást gyakorolnak a felhasználókra és az öntödei iparágra, mint amit a bizottsági megállapítások javasoltak. Különösen azzal érveltek, hogy a felhasználók érdekeit kell előnyben részesíteni, figyelembe véve a KI alacsony foglalkoztatottságát az öntödei iparág magas foglalkoztatottságához viszonyítva.

(41) A kínai exportáló termelők benyújtott álláspontja tekintetében meg kell jegyezni, hogy ezek a termelők semmilyen új, a közösségi érdek vizsgálata szempontjából érdemi bizonyítékot nem nyújtottak be. A kínai exportáló termelők egyébként sem minősülhetnek érdekelt félnek a közösségi érdek meghatározásának alkalmazásában.

(42) A szövetség állítása tekintetében meg kell említeni, hogy azt annak ellenére megvizsgálták, hogy a vizsgálat során a szövetség nem tanúsított együttműködést, és érvei alátámasztására nem nyújtott be új bizonyítékot. A Bizottság ennek érdekében további helyszíni ellenőrző látogatást tett egy német felhasználó telephelyén. Ez az alaposabb vizsgálat megerősítette az előzetes szakaszban végzett vizsgálat az ideiglenes rendelet (126) preambulumbekezdésében megállapított eredményét, valamint azt, hogy a javasolt végleges intézkedések átfogó hatása elhanyagolható lesz.

(43) A kínai exportáló termelők érveit tehát elutasították, és az ideiglenes rendelet (114)–(133) preambulumbekezdésében meghatározott megállapításokat és következtetést megerősítik.

H. VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK

(44) A dömping, a kár, az ok-okozati összefüggés és a közösségi érdek tekintetében levont következtetések fényében úgy vélik, hogy végleges dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni annak érdekében, hogy megakadályozzák a Kínából érkező dömpingelt behozatal által a KI-nak okozott további károkat.

1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint

(45) Felidézték azt az előzetes megállapítást, hogy a FA teljes forgalma tekintetében a KI reálisan 10 %-os haszonkulcsra számíthat mint megfelelő minimumra, amennyiben a káros hatású dömpingre nem kerül sor. Ez a haszonkulcs a hosszú távú befektetéseket lehetővé teszi a KI számára.

(46) A KI azt állította, hogy az ideiglenes rendelet (136) preambulumbekezdésében megállapított 10 %-os haszonkulcs nem tükrözi azt a hasznot, amelyre az iparág reálisan számíthat abban az esetben, ha káros hatású dömping nem történik, és azt kérték, hogy legalább a forgalom 23,15 %-ában határozzák meg a haszonkulcsot, az iparág előző évek során elért teljesítménye alapján.

(47) Ezen állítás vizsgálata céljából elvégezték az arról a haszonkulcsról rendelkezésre álló összes információ további beható elemzését, amely annak a megfelelő minimumnak tekinthető, amelyre a KI a káros hatású dömping hiánya esetén reálisan számíthat. Ismét elemezték a VI-t megelőző években szerzett nyereséget. Megállapították, hogy az előző években a nyereség valóban sokkal magasabb volt 10 %-nál. Ezért azt a következtetést vonták le, hogy a VI-t megelőző három év során ténylegesen elért átlagnyereség alapján 15,17 %-os nyereségre lehet számítani a KI jövedelmezőségének fejlődése és a közösségi piacon a dömpingelt áruk jelenléte fényében. Ez a megközelítés teljes mértékben megfelel az érvényben lévő joggyakorlatnak, különösen az EFMA kontra Tanács ügyben hozott döntésnek [3].

(48) Következésképpen a közösségi iparág 23,15 %-os haszonkulcs megállapítására irányuló igényét elutasították. A fentiek fényében a bizottsági számításokat a felülvizsgált haszonkulcs alapján felülvizsgálták.

(49) A haszonkulcs e változásától eltekintve a károk megszüntetéséhez szükséges szintet az ideiglenes rendelet (137) preambulumbekezdésében leírt módszer alkalmazásával számították ki. Ennek alapján meghatározták az árak kárt nem okozó szintjét, amely tartalmazza a KI termelési költségeit, és az érintett országból érkező dömpingelt behozatal hiányában elfogadható nyereség elérését teszi lehetővé. A felülvizsgált számítások eredményeképpen 8,9–32,1 %-os kárkülönbözetet állapítottak meg.

2. A végleges vám formája és szintje

(50) Az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban, mivel a kárkülönbözet alacsonyabb volt az összes érintett exportáló termelő esetében megállapított dömpingkülönbözetnél, a végleges vámot a kárkülönbözet szintjében kell megállapítani.

(51) A KI azt kérte, hogy a végleges intézkedések egy specifikus vám (EUR/tonna rögzített összeg) és egy változó vám (amely megegyezik az importár és az előre meghatározott minimumár közötti különbözettel) együttes alkalmazása vagy egy minimum importárként működő változó vám formájában történjenek. A KI ezen túlmenően azzal érvelt, hogy az exportőrökre kivetett vám összegei között olyan nagy a különbség, hogy ez a kijátszás további kockázataihoz vezethet, például kompenzációs megállapodások vagy beolvasztás révén.

(52) Ezen állítás kivizsgálásának érdekében behatóan elemezték az intézkedések különböző lehetséges formáit. Szem előtt tartva az intézkedések hatékonyságának biztosítását, azt állapították meg, hogy sem egy specifikus vám (EUR/tonna rögzített összeg) és egy változó vám (amely megegyezik az importár és az előre meghatározott minimumár közötti különbözettel) együttes alkalmazása, sem önmagában egy változó vám nem lesz elegendő a dömping által okozott kár megszüntetésére. Az előbbit csak kivételesen használják olyankor, amikor egy eset konkrét körülményei – mint például az ármanipulációra utaló egyértelmű jelek – ezt szükségessé teszik, míg az utóbbi eleve benne rejlő végrehajtási problémákat von maga után. Az ideiglenes rendeletben megállapítottak szerint a kivetendő vám formájának specifikus EUR/tonna összegnek kell lennie annak érdekében, hogy biztosítsa az intézkedések hatékonyságát, és minimálisra csökkentse annak kockázatát, hogy az érintett terméket egy ugyanabba az átfogó árukategóriába tartozó termékkel (pl. furfurol) helyettesítsék, különösen figyelembe véve azt, hogy néhány korábbi, a furfurollal kapcsolatos eljárásban már észleltek ármanipulációt [4].

(53) Az együttműködés jelentős mértékű hiányából (40 %) és a vámösszegek közötti számottevő különbségből eredő kijátszás kockázatának további csökkentése érdekében úgy vélték, hogy ebben az esetben a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosításához különleges rendelkezésekre van szükség. Ezek a különleges rendelkezések magukban foglalják a mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatását a tagállamok vámhatóságai részére. Csak az ilyen számlával kísért behozatalt lehet a szóban forgó termelőre alkalmazandó kiegészítő TARIC-kóddal bejelenteni a vámáru-nyilatkozatban. Az ilyen számlával nem rendelkező behozatalra az összes többi exportőrre alkalmazandó maradék dömpingellenes vám vonatkozik. Az érintett vállalatokat felkérték továbbá, hogy rendszeresen jelentéseket nyújtsanak be a Bizottságnak, a Közösség felé történő FA-értékesítésük megfelelő nyomon követése érdekében. Amennyiben nem nyújtanak be ilyen jelentéseket, vagy ha a jelentések azt tárják fel, hogy az intézkedések nem megfelelőek a káros dömping hatásainak megszüntetésére, az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban egy közbenső felülvizsgálat kezdeményezésére lehet szükség.

(54) A kárküszöbnek a CIF importárhoz viszonyított kiszámításának az eredménye tonnánkénti 84–250 EUR összegű vám.

(55) A dömping- és a kárkülönbözet elvégzett korrekciója nincs hatással a kisebb vám alkalmazásának szabályára. Megerősítik tehát az ideiglenes rendelet (138) preambulumbekezdésében ismertetett, a dömpingellenes vámok meghatározására alkalmazott módszert. A végleges vámok tehát a következők:

Vállalat | Értékvám | Specifikus vám |

Gaoping | 18,3 % | 160 EUR/tonna |

Huilong | 17,9 % | 156 EUR/tonna |

Linzi | 8,9 % | 84 EUR/tonna |

Zhucheng | 10,3 % | 97 EUR/tonna |

Más | 32,1 % | 250 EUR/tonna |

1. AZ IDEIGLENES VÁM VÉGLEGES BESZEDÉSE

(56) Tekintettel a kínai exportáló termelőknél megállapított dömpingkülönbözet nagyságára, valamint tekintve a KI számára okozott kár szintjét, szükségesnek tartják, hogy az ideiglenes rendelet által kivetett ideiglenes dömpingellenes vám révén biztosított összegeket véglegesen beszedjék, a kivetett végleges vámok összegének mértékében. Mivel a végleges vámok magasabbak az ideiglenes vámoknál, véglegesen csak az ideiglenes vámok szintjén biztosított összegeket kell beszedni.

(57) Minden, egyedi vállalati dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló igényt (pl. egy jogalany névváltoztatását vagy új termelési vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell intézni, valamennyi érdemi információ kíséretében, különösen pl. az említett névváltoztatással vagy a termelési és értékesítési jogalanyokban bekövetkezett említett változással összefüggésben a vállalat termeléshez, hazai értékesítéshez és exporteladásokhoz kapcsolódó tevékenysége változására vonatkozó információk kíséretében. Szükség esetén a rendeletet megfelelően módosítják az egyedi vámokban részesülő vállalatok felsorolásának frissítésével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1) Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex29321300 KN-kód (2932130090 Taric-kód) alá sorolt FA behozatalára.

(2) A Kínai Népköztársaságból származó termékekre a végleges dömpingellenes vám tételei a következők:

Vállalatok | Dömpingellenes vámtételek (EUR/tonna) | Kiegészítő TARIC-kód |

Gaoping Chemical Industry Co. Ltd | 160 | A442 |

Linzi Organic Chemical Inc. | 84 | A440 |

Zhucheng Huaxiang Chemical Co. Ltd | 97 | A441 |

Henan Huilong Chemical Industry Co. Ltd | 156 | A484 |

Az összes többi vállalat | 250 | A999 |

(3) A (2) bekezdésben említett négy vállalat számára meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele a mellékletben megállapított követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságai számára. Amennyiben ilyen számlát nem mutatnak be, a többi vállalat esetében alkalmazandó vámtételt kell alkalmazni.

(4) Azokban az esetekben, amikor az áruk szabad forgalomba bocsátásuk előtt megsérülnek, és így a vámérték megállapításához a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árat kiigazítják a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet [5] 145. cikke alapján, a dömpingellenes vámnak a fenti (2) bekezdés alapján kiszámított összegét a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő ár kiigazításához használt százalékkal csökkentik.

(5) Más rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

A Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex29321300 KN-kód (2932130090 TARIC-kód) alá sorolt FA behozatalára az ideiglenes rendelet alapján kivetett dömpingellenes vámok révén biztosított összegeket véglegesen beszedik a következők szerint.

A dömpingellenes vámok végleges tételeit meghaladó összegeket felszabadítják. Amennyiben a végleges vámok magasabbak, mint az ideiglenes vámok, csak az ideiglenes vámok szintjén biztosított összegeket szedik be véglegesen.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2003. október 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. Matteoli

[1] HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb az 1972/2002/EK rendelettel (HL L 305., 2002.11.7., 1. o.) módosított rendelet.

[2] HL L 114., 2003.5.8., 16. o.

[3] Az Elsőfokú Bíróság a T-210/95 ügyben 1999. október 28-án hozott ítélete.

[4] HL L 328., 1999.12.22., 1. o.

[5] HL L 253., 1993.10.11., 1. o. A legutóbb az 1335/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2003.7.26., 16. o.) módosított rendelet.

--------------------------------------------------

MELLÉKLET

Az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében említett kereskedelmi számlának tartalmaznia kell egy nyilatkozatot a vállalat egy tisztviselőjének aláírásával, a következő formában:

1. A kereskedelmi számlát kibocsátó vállalat tisztviselőjének neve és beosztása;

2. A következő nyilatkozat:

"Én, alulírott, igazolom, hogy az ezen a számlán szereplő, jelenleg az ex29321300 KN-kód (2932130090 TARIC-kód) alá sorolt, az Európai Közösségbe történő kivitel céljára értékesített [mennyiség] furfuril-alkoholt a Kínai Népköztársaságban (a társaság neve és címe) állította elő; kijelentem, hogy az ezen a számlán feltüntetett információ teljes és megfelel a valóságnak."

3. Dátum és aláírás.

--------------------------------------------------