ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(3)

Tekintettel a kiberbiztonsági fenyegetések határokon átnyúló jellegére és az összetettebb, áthatóbb és célzott támadások gyakoriságának folyamatos növekedésére (1), az érintett kiberbiztonsági intézményeknek és szereplőknek a meglévő erőforrások kiaknázása és az erőfeszítések jobb összehangolása révén növelniük kell az ilyen fenyegetésekre és támadásokra való reagálási képességüket. Valamennyi érintett uniós szereplőnek készen kell állnia arra, hogy közösen reagáljon, és a szükséges ismeret elve (need to know) helyett a megosztás szükségességének (need to share) elve alapján cseréljen információt egymással.
(11)

Az Európai Parlament a 2015. november 24-i állásfoglalásában (3) felszólította a Bizottságot és a tagállamokat a gyermekgarancia bevezetésére, a hangsúlyt a szegénységben élő gyermekekre és a szolgáltatásokhoz való hozzáférésükre helyezve. Emellett az Európai Parlament a 2021. március 11-i állásfoglalásában (4) felszólította a Bizottságot, hogy az EU gyermekjogi stratégiájába építsen be a gyermekszegénység felszámolása érdekében a gyermekek jövőjébe való befektetésre irányuló konkrét intézkedéseket, beleértve egy megfelelő forrásokkal rendelkező európai gyermekgarancia létrehozását, valamint hogy 2021 első negyedévében nyújtson be javaslatot az európai gyermekgaranciára, és felhívta a tagállamokat, hogy minden lehetséges erőforrást – uniós forrásokat is – fektessenek be a gyermekszegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelembe, és alakítsák ki a gyermekgaranciára vonatkozó nemzeti cselekvési terveket.
(25)

A védőoltások gyors beadása érdekében egyes tagállamok olyan politikákat vezettek be, amelyek célja, hogy a súlyos Covid19 magas kockázatának kitett csoportokban a lehető legtöbb embert oltsák be. Egy másik ajánlás az, hogy a SARS-CoV-2-fertőzésen korábban már átesett személyek csak egy dózisnyi oltóanyagot kapjanak (kétdózisú ütemterv esetén). Az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ 2021. május 6-i jelentése szerint a 23 válaszadó EU-s/EGT-országból kilenc egyetlen dózist javasol a fertőzésen korábban már átesetteknek (kétdózisú oltásoknál) (17). Új bizonyítékok állnak rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy a SARS-CoV-2-fertőzésen korábban már átesett személyeknél a Comirnaty és a Moderna Covid19-oltóanyagának (mRNS vakcinák) egyszeri dózisa hasonló vagy magasabb antitest-, B-sejt- és T-sejt-válaszokat vált ki, mint a fertőzésen korábban át nem esett személyeknél. Emellett egyes vizsgálatok arról számoltak be, hogy a fertőzésen korábban átesett egyéneknek beadott egyetlen oltóanyagdózis hasonló antitest-, B-sejt- és T-sejt-válaszokat vált ki, mint a fertőzésen korábban át nem esett, két oltóanyagdózist kapott egyéneknél. Arra vonatkozóan is egyre több a bizonyíték, hogy a fertőzésen korábban átesett egyéneknél egy dózis Vaxzevria oltóanyag nagyobb antitestszintet eredményez, mint egy dózis a fertőzésen korábban át nem esett egyéneknél, az egyszeri dózis pedig a fertőzésen korábban átesett egyéneknél hasonló ellenanyagválaszt vált ki, mint azoknál a fertőzésen korábban át nem esett egyéneknél, akik két dózis oltóanyagot kaptak. A tagállamok oltóanyag-stratégiáik meghatározására vonatkozó hatáskörének sérelme nélkül, az, aki egy kétdózisú, a 726/2004/EK rendelet értelmében forgalombahozatali engedéllyel rendelkező Covid19-oltóanyagból egy dózist kapott, utazási szempontból teljesen beoltottnak tekintendő, amennyiben korábban már átesett a SARS-CoV-2-fertőzésen, és amennyiben az oltási igazolványában szerepel, hogy az oltási sorozat egy dózis beadását követően befejeződött.
d)

a kutatói életpálya és mobilitás, valamint a kutatásértékelési és a jutalmazási rendszer: Ennek keretében nagyobb figyelemnek kell irányulnia a kutatói életpályára általánosságban is, de főként a kutatói életpályák kezdetén és közepén, beleértve azokat a konkrét akadályokat, amelyekkel a nők ebben a szakaszban szembesülnek, az életpályát vonzóbbá kell tenni, és a kutatók számára biztosítani kell az ahhoz szükséges képzést és készségeket, hogy megfeleljenek a kutatói szereppel szembeni változó igényeknek szerte az Unióban, beleértve a vezetői és az oktatói szerepet is; ez a Marie Skłodowska-Curie-cselekvésekhez hasonló alapvető programokra építve. Ez biztosítja a velük való összhangot, stabil, vonzó, inkluzív, támogató és átlátható munka- és foglalkoztatási feltételek megteremtésével, valamint egyértelmű, sokszínűbb karrierlehetőségek biztosításával és a megalapozott pályaválasztáshoz nyújtott iránymutatással érhető el; kezelni kell a kutatók nem kiegyensúlyozott mozgását az Unión belül, valamint az ágazatok és a közigazgatás szereplői között, ugyanakkor meg kell akadályozni a tehetségek elvándorlását és növelni kell a pálya vonzerejét a világ bármely részéről érkező tehetségek számára. A kutatásra, a kutatókra, a kutatócsoportokra és az intézményekre vonatkozó jelenlegi kutatásértékelési rendszereket tovább kell fejleszteni a minőség, a hatás, a nyílt tudományos gyakorlatok, a vezető szerep és a társadalom iránti elkötelezettség, valamint az iparral és a tevékenység szerinti egyéb ágazatokkal való együttműködés, többek között a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatalt segítő független tudományos tanácsadás jutalmazása érdekében; a kutatási eredmények és tevékenységek széles körét – többek között a felsőoktatási szintű oktatást is – figyelembe kell venni, és sokféle életpályát lehetővé kell tenni. A jutalmazási rendszereknek kellő figyelmet kell fordítaniuk az átláthatóság, a nyitottság és az érdemek biztosítására, valamint az elfogultság, a megkülönböztetés és a tisztességtelen bánásmód elkerülésére. Ezt hatékonnyá kell tenni, és a megfelelő mutatóknak, valamint a kutatói életpályák megfigyelőközpontjának alkalmazásával rendszeresen nyomon kell követni;
(6)

A digitális stratégiának egyértelmű digitalizálási és digitális megőrzési célokat kell meghatároznia. E céloknak objektív és egyértelmű kritériumokon kell alapulniuk, többek között a következőkön: a) a veszélyeztetett kulturális örökség; b) a fizikailag leglátogatottabb kulturális és örökségi műemlékek, épületek és helyszínek; valamint c) a kulturális örökség egyes javai esetében a digitalizálás alacsony szintje. A tagállamoknak 2030-ig 3D-ben digitalizálniuk kell az a) pont alá tartozó műemlékeket és helyszíneket, valamint a b) pont alá tartozó műemlékek és helyszínek 50 %-át. 2025-re a tagállamoknak a 2030-ra kitűzött átfogó célok 40 %-át digitalizálniuk kell. A tagállamoknak meg kell hozniuk a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a 6. pont a), b) és c) alpontjában említett digitalizált kulturális javakat digitálisan is megőrizzék.
(21)

A Bizottság által kifejlesztett eTranslation fordítóprogramot kibővítették, így immár az ukrán nyelv is rendelkezésre áll. Az orosz forrásnyelvről való fordítás is lehetséges, és ez hasznosnak is bizonyulhat, mivel számos ukrán szakember orosz nyelven szerezte meg diplomáját. A fordítóprogram képek vagy szkennelt dokumentumok szövegfelismerésére is alkalmas (optikai karakterfelismerés, OCR). Ez lehetővé teszi az illetékes hatóságok számára, hogy időt takarítsanak meg és felgyorsítsák az eljárásokat.
(12)

A tagállamoknak ajánlott a Bizottság rendelkezésére bocsátaniuk az olyan tényezők, tendenciák és események feltérképezéséhez szükséges információkat, amelyek a globális félvezető-értéklánc jelentős, az Unióra nézve is következményekkel járó zavaraihoz vezethetnek (uniós kockázatértékelés) . A figyelembe veendő releváns tényezők közé tartozhatnak a következők: a) az uniós félvezetőiparban működő olyan vállalkozások szolgáltatásainak vagy áruinak rendelkezésre állása és integritása, amelyek működése alapvető fontosságú a félvezető-ellátási lánc szempontjából; b) a különböző félvezetők iránti kereslet ingadozásának mértéke, a rendelkezésre álló gyártási kapacitáshoz viszonyítva is; c) hiányosságok és szűk keresztmetszetek a gyártás, a csomagolás és a logisztika terén, beleértve a nyersanyagok és a rendelkezésre álló képzett munkaerő tekintetében fellépő hiányokat is; d) balesetek, támadások, természeti katasztrófák vagy más olyan súlyos események, amelyek hatással lehetnek a félvezető-ellátási láncra; e) a gyártást csökkentő műszaki, szabályozási vagy környezeti változások; f) a kínálat bizonyos földrajzi területeken és vállalatok körében történő koncentrációja, figyelembe véve a hálózati és a bezáródási hatásokat; g) a kereskedelempolitikák, a vámok, a kereskedelmi akadályok és egyéb kereskedelmi vonatkozású intézkedések hatásai; h) a félvezetők eredetisége és integritása, a hamisított félvezetők lehetséges hatása; i) szellemi tulajdon vagy üzleti titok megsértése vagy eltulajdonítása.
(6)

Ez a nem kötelező erejű ajánlás nem értelmezhető úgy, mint amely arra kötelezi a tagállamokat, hogy egyes konkrét röntgensugaras berendezéseket szerezzenek be vagy használjanak a nyilvános terekben a biztonsági fenyegetések észlelésére. Az uniós joggal összhangban továbbra is kizárólag a tagállamoknak kell dönteniük arról, hogy milyen berendezéseket szereznek be vagy használnak egy adott nyilvános térben. Ennek az ajánlásnak inkább arra kell irányulnia, hogy előmozdítsa az abban foglalt, önkéntes teljesítményre vonatkozó követelmények alkalmazását a tagállamok közbeszerzési tevékenységeivel összefüggésben, hogy ezáltal a tagállami hatóságok által nyilvános terekben használt röntgensugaras berendezések az egész Unióban egységesen magas szinten észleljék a biztonsági fenyegetéseket.
20.

A tagállamok számára ajánlott, hogy vezessenek be a fizetett tanulmányi szabadságra vagy a jövedelempótlásra vonatkozó rendelkezéseket, illetve vizsgálják felül a hatályos rendelkezések megfelelőségét, figyelembe véve a következőket: a) a munkaviszonyok valamennyi típusára és az önálló vállalkozókra is kiterjedő hatály; b) pénzügyi és nem pénzügyi támogatás azon munkáltatók (különösen kkv-k) számára, amelyek munkavállalói fizetett tanulmányi szabadságot vesznek igénybe; c) az ilyen rendelkezések hatékony végrehajtása biztosításának szükségessége.
(15)

2022-ben a kormány fokozatosan megszüntette a Covid19-válságra válaszul hozott intézkedések többségét, így az ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések GDP-hez viszonyított aránya az előrejelzések szerint a 2021. évi 4,3 %-ról 2022-ben 1,1 %-ra csökken. A költségvetési hiányt befolyásolják a megemelkedett energiaárak gazdasági és társadalmi hatásainak ellensúlyozása érdekében hozott intézkedések, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,4 %-át, 2023-ban pedig 0,2 %-át fogják kitenni (12). Az említett intézkedések elsősorban a szegényebb háztartásoknak nyújtott szociális transzferekből, az energiafogyasztást terhelő közvetett adók csökkentéséből, valamint az ingázókat érintő ideiglenes személyijövedelemadó-kedvezményekből állnak. Ezeket az intézkedéseket ideiglenes intézkedésként jelentették be. Amennyiben azonban az említett energiaárak 2023-ban magasak maradnak, ezen intézkedések némelyike továbbra is hatályban maradhat. A költségvetési hiányt emellett a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek ideiglenes védelmének költségei is befolyásolják, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,3 %-át, 2023-ban pedig 0,4 %-át fogják kitenni (13).
(14)

2022-ben a kormány fokozatosan megszüntette a Covid19-válságra válaszul hozott intézkedéseket, így az ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések kiadásai az előrejelzések szerint a 2021. évi 0,7 %-ról 2022-ben a GDP 0,1 %-ára csökkennek. A költségvetési hiányt befolyásolják a megemelkedett energiaárak gazdasági és társadalmi hatásainak ellensúlyozása érdekében hozott intézkedések, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,8 %-át, 2023-ban pedig 0,2 %-át fogják kitenni (12). Ezek az intézkedések elsősorban energiaadó-jóváírást, az alacsony jövedelmű háztartásoknak nyújtott szociális transzfereket, az energiafogyasztást terhelő közvetett adók csökkentését és termelési támogatásokat foglalnak magukban. Ugyanakkor megállapodás született a szociális partnerekkel arról, hogy az inflációs indexálási mechanizmus várható aktiválását 2022 nyaráról 2023 áprilisára halasztják, az ezt követő részleteket pedig legkorábban 2024 áprilisára. Ezeket az intézkedéseket többségükben ideiglenes intézkedésként jelentették be. Amennyiben azonban az említett energiaárak 2023-ban magasak maradnak, ezen intézkedések némelyike továbbra is hatályban maradhat. Az intézkedések egy része – különösen az üzemanyagok jövedéki adójának 2022-ben történő általános csökkentése – nem célzott. A költségvetési hiányt emellett a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek ideiglenes védelmének költségei is befolyásolják, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,1 %-át, 2023-ban pedig a GDP 0,2 %-át teszik majd ki (13).
(20)

A magas lakásárakhoz a háztartások nagymértékű eladósodottsága társul, ami a rendezetlen korrekció kockázatát vonja maga után. Svédország az elmúlt évek során számos makroszintű prudenciális intézkedést vezetett be annak érdekében, hogy csökkentse a háztartások adósságának a jövedelemhez és a jelzáloggal terhelt ingatlan értékéhez viszonyított arányát. Továbbra is vannak azonban olyan tényezők, amelyek ösztönzik a hitelfelvételt és az adósságvállalást. Következésképpen úgy tűnik, hogy az eddig hozott szakpolitikai intézkedések korlátozott hatást gyakoroltak a jelzálog-hitelezés bővülésére. A lakásárak az 1990-es évek közepe óta emelkednek, ráadásul gyorsabb ütemben, mint a háztartások jövedelme. Ez a tendencia 2021 folyamán felgyorsult: a nominális lakásárak a harmadik negyedévben 11,3 %-kal nőttek az előző év azonos időszakához képest. Ennek fő okai közé tartoznak a lakástulajdont és a jelzálogtartozást ösztönző adókedvezmények, a kedvező hitelfeltételek és a viszonylag alacsony jelzáloghitel-törlesztési ráták. Svédországban összességében viszonylag alacsony az ingatlan adóterhe, ami a jelzáloghitel-kamatokra vonatkozó jelentős adókedvezményeknek és az alacsony rendszeres ingatlanadóknak tudható be. 2020-ban és 2021-ben a tőkenyereség tekintetében hozott intézkedések a lakástulajdonosok esetében csökkentették az otthonvásárlás vagy az otthonváltás költségeit, ugyanakkor ez a változás – a lakásárak emelkedése miatt – némileg növelhette az első alkalommal vásárlók előtt álló belépési korlátokat. Bár az elmúlt években lényegesen több új építkezés indult, és a kiadott építési engedélyek száma is emelkedett, az elkövetkező néhány év távlatában várhatóan fennmarad a lakáshiány. A meglévő lakásállomány kihasználása ráadásul korántsem hatékony. Mindez megnehezíti az emberek számára a munkahelyváltást, és valószínűleg a generációk közötti egyenlőtlenséghez is hozzájárul. A lakáspiacon a szabályozott, piaci ár alatti bérleti díjak a háztartások egy korlátozott csoportjának kedveznek. A bérleti díjak nem igazodnak a háztartások szükségleteihez és jövedelméhez. Növelné a hatékonyságot, ha a bérleti díjak szorosabban követnék a piaci árakat, és ehhez a jövedelmen és a nettó vagyonon alapuló bérleti támogatás társulna.
(21)

Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének b) pontjával és V. mellékletének 2.2. kritériumával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv egymást kölcsönösen erősítő reformok és beruházások széles körét tartalmazza, valamint ezek 2026. augusztus 31-ig teljesítendő indikatív végrehajtási ütemtervét is. Ezek kezelik a Tanács által az európai szemeszter keretében 2019-ben és 2020-ban Szlovákiának címzett országspecifikus ajánlásokban felvázolt gazdasági és társadalmi kihívások összességét vagy jelentős részét, valamint a helyreállítási és rezilienciaépítési terv elfogadásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlásokat. A helyreállítási és rezilienciaépítési terv kifejezetten nagy hangsúlyt fektet az inkluzív oktatásra, a közigazgatásra és a zöld és digitális átállást támogató, termelékenységet fokozó beruházásokra, emellett pedig hozzá kíván járulni a regionális különbségek mérsékléséhez, ami összességében a Szlovákia előtt álló kihívásokra adott átfogó és megfelelő válasznak tekinthető. A zöld és digitális átállást határozott és szerteágazó intézkedésekkel kívánják felgyorsítani. Az oktatás, a gyermekgondozás, az egészségügyi ellátás, valamint a kutatás és innováció terén tapasztalható, régóta fennálló kihívások tekintetében szintén átfogó intézkedések születtek a legsúlyosabb problémák kezelésére, amilyen például az oktatás alacsony színvonala és inkluzivitásának hiánya, a kutatási és innovációs szakpolitikai koordináció széttagoltsága, a köz- és a magánszféra közötti együttműködés elégtelensége és a gyenge kutatási és innovációs teljesítmény. A helyreállítási és rezilienciaépítési terv új intézkedéseket helyez kilátásba az igazságügyi rendszer, a közbeszerzések és a pénzmosás elleni küzdelem javítása érdekében. Ezen intézkedések hozzájárulhatnak számos mögöttes kihívás kezeléséhez, amennyiben elfogadásuk és végrehajtásuk a megfelelő biztosítékokra és az igazságszolgáltatás függetlenségére vonatkozó uniós jogi követelményekkel összhangban, és az érdekelt felek kellő mértékű bevonásával valósul meg. Végül az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát több reform is hivatott javítani. A helyreállítási és rezilienciaépítési terv tehát összességében ambiciózus reformokat és beruházásokat irányoz elő, különös tekintettel az egészségügyi ellátásra, a zöld és digitális átállásra, valamint a közigazgatásra, amelyek ráadásul az euroövezeten belüli konvergenciának és a gazdasági növekedésnek is kedveznek.
(16)

2022-ben a kormány fokozatosan megszüntette a Covid19-válságra válaszul hozott intézkedések többségét, így az ideiglenes szükséghelyzeti intézkedésekre fordított kiadásai az előrejelzések szerint a 2021. évi 7,2 %-ról 2022-ben a GDP 1,8 %-ára csökkennek. A költségvetési hiányt befolyásolják a megemelkedett energiaárak gazdasági és társadalmi hatásainak ellensúlyozása érdekében elfogadott intézkedések, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 1,1 %-ára becsülhetők, majd 2023-ban – a tervezett fokozatos megszüntetés eredményeként – nem lesz költségvetési hatásuk (12). A hiányra gyakorolt hatást részben ellensúlyozzák a kibocsátási egységekből származó magasabb bevételek. Ezek az intézkedések elsősorban az energiafelhasználóknak nyújtott támogatásokat, a szegényebb háztartásoknak biztosított szociális transzfereket, valamint a közlekedési szolgáltatásokat terhelő közvetett adók csökkentését foglalják magukban. Ezeket az intézkedéseket ideiglenes intézkedésként jelentették be. Görögország stabilitási programjának benyújtását és a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésének zárónapját követően a kormány 2022-re vonatkozó – a megnövekedett energiaárak következményeinek kezelését célzó – új intézkedéscsomagot jelentett be. Amennyiben az említett energiaárak 2023-ban magasak maradnak, ezen intézkedések némelyike továbbra is hatályban maradhat. A költségvetési hiányt emellett a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek ideiglenes védelmének költségei is befolyásolják, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,1 %-át, 2023-ban pedig 0,1 %-át fogják kitenni (13).
(15)

2022-ben a kormány fokozatosan megszüntette a Covid19-válságra válaszul hozott intézkedések többségét, így az ideiglenes szükséghelyzeti intézkedésekre fordított kiadásai az előrejelzések szerint a 2021. évi 4,7 %-ról 2022-ben a GDP 1,3 %-ára csökkennek. A költségvetési hiányt befolyásolják a megemelkedett energiaárak gazdasági és társadalmi hatásainak ellensúlyozása érdekében hozott intézkedések, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 1,0 %-át, 2023-ban pedig 0,6 %-át fogják kitenni (12). Ezek az intézkedések főként az energiafogyasztásra kivetett közvetett adók csökkentéséből és az energiatermelés támogatásából állnak, céljuk az importált villamos energia áremelkedésének kompenzálása és a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése. Ezeket az intézkedéseket ideiglenes intézkedésként jelentették be. Amennyiben azonban az említett energiaárak 2023-ban magasak maradnak, ezen intézkedések némelyike továbbra is hatályban maradhat. Ezen intézkedések egy része – különösen az energiatermelés támogatása és az üzemanyagok jövedéki adójának csökkentése – nem célzott. A költségvetési hiányt emellett a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek ideiglenes védelmének költségei is befolyásolják, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,1 %-át, 2023-ban pedig 0,1 %-át fogják kitenni (13).
(16)

2022-ben a kormány fokozatosan megszüntette a Covid19-válságra válaszul hozott intézkedéseket, így az ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések kiadásai az előrejelzések szerint a 2021. évi 3,5 %-ról 2022-ben a GDP 1,1 %-ára csökkennek. A költségvetési hiányt befolyásolják a megemelkedett energiaárak gazdasági és társadalmi hatásainak ellensúlyozása érdekében hozott intézkedések, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,5 %-át fogják kitenni, 2023-ban pedig megszüntetésre kerülnek (13). Ezek az intézkedések főként a szegényebb háztartásoknak nyújtott szociális transzfereket, az energiafogyasztást terhelő közvetett adók csökkentését és az energiaipari vállalatoknak nyújtott támogatásokat foglalják magukban. Ezeket az intézkedéseket ideiglenes intézkedésként jelentették be. Amennyiben azonban az említett energiaárak 2023-ban magasak maradnak, ezen intézkedések némelyike továbbra is hatályban maradhat. Az említett intézkedések közül néhány – különösen az energiafogyasztást terhelő közvetett adók (héa és rögzített illetékek) általános csökkentése – nem célzott. A költségvetési hiányt emellett a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek ideiglenes védelmének költségei is befolyásolják, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben és 2023-ban is a GDP 0,1 %-át fogják kitenni (14).
(19)

A torz lakáspiaci viszonyok hozzájárulnak a lakásárak gyors emelkedéséhez és a háztartások jelentős eladósodásához, ezen keresztül pedig ahhoz, hogy gazdasági sokkhatások idején a háztartások kiszolgáltatott helyzetbe kerülhetnek. A lakásárak 2021-ben jelentősen megugrottak (az éves növekedési ütem 15 % volt), és egyre több jel mutat arra, hogy a piac túlárazza a lakásokat, ami növeli a kockázatokat és a sebezhetőségeket. Annak ellenére, hogy fokozatosan csökkentik a jelzáloghitelek törlesztőkamatainak levonhatóságát az adóból, a csökkentés csak részleges, és a jelzáloghitel-törlesztés adókedvezményei továbbra is nagyvonalúak. Ez a viszonylag magas értékarányos hitelplafonokkal együtt erősen az eladósodás felé hajtja a háztartásokat. A magánbérlakások piaca ugyanakkor továbbra is szűk és fejletlen. A bérlakáspiacon a jól működő középszegmens hiánya arra ösztönzi a háztartásokat, hogy a lakásbérlés helyett inkább vásároljanak, ami elősegíti a magas jövedelemarányos eladósodottságot és a pénzügyi sebezhetőséget. A torz lakáspiaci viszonyokat a kínálati oldal merev volta is erősíti. A viszonylag rugalmatlan lakáskínálat növeli annak kockázatát, hogy a lakások megfizethetőbbé tételére irányuló szakpolitikai törekvések a kereslet ösztönzésén keresztül végső soron további árnövekedést idéznek elő, és ezáltal a szóban forgó szakpolitikák eredeti céljait ássák alá.