(18)

A Bizottság a kérdéses támogatásra vonatkozó hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában kifejtette, hogy a következő okok miatt kétségei merültek fel azzal kapcsolatban, hogy a támogatás összeegyeztethető a közös piaccal az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja és a nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (a továbbiakban: az 1998. évi RTI) (12) alapján: — Először: a Bizottságnak kétségei voltak azzal kapcsolatban, hogy betartják-e az 1998. évi RTI 4.4. pontjában foglaltakat, azaz a regionális támogatás az induló beruházásokra korlátozódik-e. Az 1998. évi RTI 4.4. pontja szerint az induló beruházás olyan fizikai állóeszközökbe történő beruházás, amely egy új létesítmény létrehozásával, egy meglévő létesítmény bővítésével, vagy egy meglévő létesítmény termékének vagy termelési folyamatának az alapvető megváltozását (különösképpen ésszerűsítés, diverzifikálás vagy korszerűsítés útján) előidéző tevékenységgel függ össze. A helyettesítő beruházások nem tartoznak a meghatározás hatálya alá. A helyettesítő beruházások esetében nyújtott támogatás működési támogatásnak minősül, amely csak konkrét feltételek teljesülése mellett engedélyezett (lásd az 1998. évi RTI 4.15., 4.16. és 4.17. pontját). — A fennálló helyzetnek megfelelően legalább három helyszínen (Veľký Grob, Veľký Cetín, Kamenec pod Vtáčnikom) a támogatás kedvezményezettje ugyanazt a típusú gépet/berendezést vásárolja meg, amelyet jelenleg is használ és bérel. Annak ellenére, hogy a kedvezményezett azt állította, hogy az új berendezés korszerűbb lesz a jelenleg is bérelt berendezésnél, nem volt egyértelmű, hogy a vásárolt berendezés valóban jobb minőségű, illetve valóban megnő-e a termelés mennyisége. — A nyitrai (Nitra) helyszínen a kedvezményezett csak „kiegészítő” szolgáltatást nyújt ügyfeleinek, annak érdekében, hogy „megőrizze a vállalat piaci részesedését, pénzforgalmát és gazdasági eredményeit” (13). Nehéz volt indokolni azon támogatás odaítélését, amely semmilyen új tevékenységre nem irányul. — Másodszor, a kérdéses támogatási intézkedés egyedi támogatást képvisel, amely a specifikus, nyersanyag-kitermelő ágazatban tevékeny vállalkozásnak nyújtandó. A támogatás ezért szelektívnek tekintendő, amely nagyobb hatással bír az azonos ágazatban működő egyéb vállalkozásokra. Az 1998. évi RTI 2. pontja szerint az egyetlen vállalkozásnak adott egyedi ad hoc támogatás folyósítása, vagy egyetlen tevékenységi területre korlátozott támogatás nagyban befolyásolhatja az érintett piacon zajló versenyt, a regionális fejlesztésre gyakorolt hatása pedig valószínűleg túl korlátozott. Az ilyen támogatás általában a konkrét ágazati iparpolitikák körébe tartozik, és nem felel meg a regionális támogatási politika mint olyan szellemének. A regionális támogatásnak a termelő erőforrások különféle gazdasági ágazatok és tevékenységek közötti elosztása szempontjából semlegesnek kell maradnia. Az 1998. évi RTI negatívan viszonyul az egyedi támogatási intézkedésekhez, amennyiben nem bizonyítható, hogy a támogatás regionális haszna lényegesebb a gazdasági versenyre és a kereskedelemre gyakorolt negatív hatásnál. Jelen esetben a Bizottság kételkedett abban, hogy a regionális fejlesztéshez való korlátozott hozzájárulás indokolja-e a létrehozott munkahelyenkénti viszonylag magas támogatási összeget. — A benyújtott információkból az következik, hogy csupán 81 közvetlen új munkahelyet létesítenek, míg a támogatott beruházások lehetővé teszik a kedvezményezett által korábban teremtett 57 közvetett munkahely megtartását. A projekt kilenc helyszíne közül csak ötöt érint az új munkahelyek létrehozása (lásd a fenti táblázatot). A Bizottság tudomásul vette, hogy a 81 új munkahely közül 34-et a feltételezett három új helyszínen hoznának létre (14). A fentiekre tekintettel a Bizottságnak kétségei voltak azzal kapcsolatban, hogy indokolt-e a létrehozott munkahelyenkénti viszonylag magas támogatási összeg, főleg abban az ágazatban, ahol alacsonyak a bérek (a létrehozott munkahelyenkénti támogatás megközelítőleg hétéves bérnek felel meg). — Ami a közvetett munkahelyek számát illeti, a szlovák hatóságok a 2007. február 17-i levelükben először azt jelezték, hogy száz új munkahelyet teremtenek. Később, a kiegészítő információkat tartalmazó, 2007. június 4-i második levelükben az európai betonadalék-gyártók szövetsége (European Aggregates Association) által készített statisztikára hivatkoztak, amely szerint a közvetett munkahelyek száma 414–690-re tehető. E tanulmány szerint abban az ágazatban, amelyben a vállalat tevékenykedik, minden egyes újonnan kialakított munkahelyre körülbelül 3–5 további munkahelyet kellene kialakítani. A 2007. augusztus 13-i tájékoztatójukban a szlovák hatóságok a Leobeni Egyetem (Ausztria) által az Alas számára készített felmérésre hivatkoztak, amely szerint a nyersanyag-feldolgozó ágazatban minden egyes új közvetlen munkahely 30–40 közvetetten létrehozott munkahelynek felel meg (15). A Bizottságnak kétségei voltak azzal kapcsolatban, hogy ez a nyersanyag-kitermelésre vonatkozó általános megállapítás vonatkoztatható-e az építőipari anyagokra is. — Ezenfelül a támogatást a kitermelőiparban folytatott tevékenységeknek ítélték oda, amely helyszínét nem a támogatás odaítélése határozza meg, hanem a természeti erőforrások elérhetősége, tehát a kitermelőipart kevésbé befolyásolják a régió hiányosságai, amelyek egyébként gátolnák a regionális fejlődést. Ennek következtében feltételezhető, hogy a nyersanyagok támogatás nélkül is kitermelhetők. Ezenfelül az Alas több helyszínen is hosszú távú működési engedélyek alapján működött, tehát kétségek merülhettek fel a további regionális támogatás ösztönző hatásával kapcsolatban. — Harmadszor, a támogatásnak a regionális fejlődéshez való korlátozott mértékű hozzájárulását össze kell vetni a támogatás által a kereskedelemre és a versenytorzulásra gyakorolt hatással, amely a szlovák hatóságok feltételezése szerint alacsony lesz. Az Alas termékeinek értékesítési körzete korlátozott (körülbelül 50 km közúton vagy 150 km vasúton), mivel a szállítási költségekhez képest áruk viszonylag alacsony. A szlovák hatóságok állítása szerint csak egyetlen termelői helyszín (Hontianske Trsťany – Hrondín) fogja termékeinek egy részét (évente 50 000 tonna építőipari követ 9 millió SKK értékben) Magyarországra exportálni. Három másik létesítmény (Veľký Cetín, Okoč és Komjatice) várhatóan a Magyarországról érkező importtal fog versenyezni. Az Alas Slovakia, s.r.o. nem feltételezi, hogy képes lenne versenyezni az Ausztriából vagy Csehországból származó nyersanyagok kitermelésével és feldolgozásával foglalkozó vállalkozásokkal. Úgy tűnt azonban, hogy mindez ellentétes azzal az információval, amely a támogatás első részének jóváhagyása iránti – a szlovák hatóságok által 2003. április 16-án benyújtott – kérelemben szerepelt, amelyben épp az ezen országokban működő versenytársakat említik. Amennyiben figyelembe vesszük a kérdéses létesítmények helyszínét, a Bizottságnak kétségei voltak azzal kapcsolatban, hogy a más tagállamokkal (például Ausztriával és Csehországgal) folytatott kereskedelem milyen mértékben torzul. — Végezetül ahogy az a közösségi versenyjog alkalmazásában az érintett piac meghatározásáról szóló bizottsági közleményben (16) szerepel, bizonyos esetekben, még ha egy adott üzemből történő szállítások ezen üzem körül egy bizonyos területre korlátozódnak is, az üzemekből történő szállítások tekintetében a különböző üzemek körüli területek között jelentős átfedések vannak. Ebben az esetben előfordulhat, hogy e termékek árképzését helyettesítési lánc hatása befolyásolja, és a meghatározott földrajzi piac nagyobb kiterjedésű lesz. Következésképpen a Bizottságnak kétségei merültek fel annak tekintetében, vajon a támogatásnak a regionális fejlesztéshez való várható hozzájárulása ellensúlyozza-e a támogatás által a kereskedelemre gyakorolt kedvezőtlen hatást.