(3)

Az ERKT sérülékenységekre vonatkozó elemzése a következőkre világított rá az Egyesült Királyság esetében: a) Az Egyesült Királyságban az európai uniós tagságról 2016. június 23-án tartott népszavazást követő bizonytalanság fordulópontot jelenthetett az Egyesült Királyság lakóingatlan-piacán. b) Közvetlenül a népszavazást követő időszakban a lakásépítési vállalkozások részvényeinek árai, valamint a fogyasztói bizalom meredeken csökkentek. A lakóingatlanárak 2016 júliusában az előző hónaphoz képest 0,2 %-kal csökkentek, az áremelkedés azonban 2016 augusztusában folytatódott, az előző hónaphoz képest +0,2 %-ot tett ki. c) A népszavazás előtt az Egyesült Királyság lakóingatlan-szektorához kapcsolódó fő sérülékenység a háztartások eladósodottságának magas szintjével és a már több éve emelkedő lakóingatlanárakkal függött össze, valamint azzal, hogy e két tényező erősítheti egymást. d) Így különösen, a háztartások adóssága – más uniós országokhoz viszonyítva – jövedelmükhöz és a gazdaság méretéhez képet magas. Noha ez lehet részben strukturális tényezők, például a fejlett bankrendszer és az Egyesült Királyságban jellemző strukturális lakáshiány következménye lehet, magasabb kockázatokra is utalhat. A háztartások eladósodásának magas szintjéhez kapcsolódó kockázatokat részben mérsékli az a körülmény, hogy a háztartások összesített adósság-jövedelem aránya 2008 és 2012–2013 között csökkent, és azóta változatlan maradt. Emellett a jövedelmükhöz képest nagyon magas adósságszintekkel rendelkező háztartások aránya az elmúlt években csökkent, és a magas hitel-jövedelem arány melletti új hitelfelvétel a közelmúltban valamivel csökkent. e) A nominális lakóingatlanárak 2015-ben meghaladták a válság előtti legmagasabb szintet, noha az árak reálértéken alacsonyabbak annál. A lakóingatlanárak továbbá függetlenedtek a bérleti díjak és a jövedelmek növekedési ütemétől: az elmúlt években a lakásár-emelkedés több mint háromszorosa volt a jövedelmek emelkedésének, és az ár-bérleti díj arány 2012 óta meredeken emelkedett. f) A népszavazást követően a Bank of England és egyes nemzetközi intézmények lefelé igazították ki az Egyesült Királyság gazdaságának és lakáspiacának kilátásait. A Bank of England jelenleg arra számít, hogy az aggregált lakásárak a következő év során kis mértékben csökkenni fognak, a jelzáloghitel-jóváhagyások szintje pedig alacsonyabb lesz. Ha ez az előrejelzés helyesnek bizonyul, ez lassítaná a jelzáloghitel-adósság felhalmozódásának ütemét, és így középtávon csökkentené a sérülékenységeket. Ugyanakkor a gazdasági lassulás a fent említettek közül egyes kockázatok kikristályosodásához vezethet, így például, ha a munkanélküliség emelkedik és/vagy a jövedelemnövekedés csökken, egyes háztartások számára nehezebbé válhat az adósságaik törlesztése. g) Továbbá, ha a gazdaság számára kedvezőtlen forgatókönyv valósul meg, a háztartásokat érintő, ehhez kapcsolódó negatív jövedelemhatások és vagyonhatások felerősíthetik az eredeti sokkot, ami negatív közvetlen és közvetett hatásokkal jár a pénzügyi stabilitásra nézve (például ha a háztartásoknak a jelzáloghiteleik törlesztése érdekében csökkenteniük kell a fogyasztást, vagy ha növekszik a jelzáloghitelekhez kapcsolódó nemteljesítések száma). Emellett a bérbeadásra vásárolt ingatlanok egyesült királyságbeli növekvő és nagyméretű szektora felerősítheti a lakáspiacon bekövetkező esetleges visszaesést, mivel a bérbeadásra vásárolt ingatlanokba befektetők nagyobb valószínűséggel adnak el, ha a lakásárak csökkenése várható. h) 2016. augusztus 3-án a Bank of England a gazdaság támogatására irányuló intézkedéscsomagot vezetett be, amely kamatlábcsökkentést, valamint annak biztosítására szolgáló intézkedéseket tartalmazott, hogy az alacsonyabb kamatlábak eljussanak a reálgazdaságba. Ezen intézkedések célja a jelzáloghitel-felvevők és a lakáspiac támogatása, és visszaesési forgatókönyv esetén enyhíthetik a kockázatokat. i) Ezzel szemben az is lehetséges, hogy a lakáspiac lassulása átmeneti jellegűnek bizonyul, és bizonyos idő elteltével a lakásárak, a jelzáloghitel-jóváhagyások és a háztartások adósságai ismét emelkedésnek indulnak. E forgatókönyv esetén a lakóingatlanokhoz kapcsolódó sérülékenységek tovább növekednének. A népszavazás előtt a Financial Policy Committee (pénzügypolitikai bizottság), a Prudential Regulation Authority (prudenciális szabályozási hatóság) and Financial Conduct Authority (pénzügyi magatartást figyelő hatóság) több szakpolitikai intézkedést hajtott végre, amelyek célja a lakóingatlanokhoz kapcsolódó e sérülékenységek csökkentése és korlátozása volt, a háztartások eladósodásának növekedéséből eredő sérülékenységeket is beleértve. Vannak jelei annak, hogy ezek az intézkedések javítják a jelzáloghitel-felvevők ellenálló képességét. j) Ami kifejezetten a bankrendszert illeti, a Bank of England lépéseket tett annak biztosítására, hogy az Egyesült Királyság bankrendszere ellenálló legyen a lakáspiacon bekövetkező nagyon nagy sokkal szemben. A Bank of England által az elmúlt években folytatott stressztesztek a bankrendszer ellenálló képességét lényegesen súlyosabb forgatókönyvekre tekintettel értékelték, mint amelyekre most számítani lehet. A stressztesztek biztosították, hogy a bankok tőkével való ellátottsága nem csupán a stressznek való ellenálláshoz, hanem az alatt a hitelezés fenntartásához is megfelelő legyen. Ezen elemzés alapján úgy tűnik, hogy az Egyesült Királyság bankrendszere elég ellenállóképes lenne ahhoz, hogy ellenálljon egy a lakáspiacon bekövetkező sokknak, ha a fent említett sérülékenységek a közeljövőben kikristályosodnának. k) Összességében véve az Egyesült Királyság lakóingatlan-piaca potenciálisan fordulóponthoz érkezett. Az Egyesült Királyság európai uniós tagságáról szóló népszavazás következményeit érintő bizonytalanságra tekintettel még nem lehet megítélni, hogy a felhalmozódott sérülékenységek most elkezdenek-e majd kikristályosodni, vagy ehelyett idővel tovább nőnek majd. A megfelelő szakpolitikai válasz valószínűleg különbözik e két forgatókönyv esetén. Ezért az Egyesült Királyság hatóságai számára fontos lesz, hogy szorosan kísérjék figyelemmel a fejleményeket és azok fényében szükség szerint kiigazítsák a makroprudenciális politikát. Előretekintve szükséges lesz majd annak biztosítása, hogy a lakáspiacot érintő bármely kiigazítás megfelelő lépésben haladjon és ne alakuljanak ki új sérülékenységek,