A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. február 9.)

a közösségi ökocímke munkaterv létrehozásáról

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/402/EC)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a közösségi ökocímke módosított odaítélési rendszeréről szóló, 2000. július 17-i 1980/2000/EK rendeletre (1), különösen annak 5. cikkére.

mivel:

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A mellékletben meghatározott, a 2005. január 1. és 2007. december 31. közötti időszakra vonatkozó módosított közösségi ökocímke tervet elfogadják.

2. cikk

A munkaterv felülvizsgálatát 2007. december 31. előtt kell kezdeményezni.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

(1) HL L 237., 2000.9.21., 1. o.

(2) HL L 7., 2002.1.11., 28. o.

MELLÉKLET

KÖZÖSSÉGI ÖKOCÍMKE MUNKATERV

BEVEZETÉS

A közösségi ökocímke munkatervet 1992-ben vezették be annak érdekében, hogy a vállalatok olyan termékeket és szolgáltatásokat fejlesszenek ki, amelyeknek teljes életciklusuk során kisebb a környezeti hatásuk, valamint hogy a fogyasztókat jobban tájékoztassák az e hatásokkal kapcsolatos információkról.

A közösségi ökocímke rendszer egy szélesebb, a fenntartható termelés és fogyasztás előmozdítását szolgáló stratégia része. Ezt a célt a Hatodik Környezetvédelmi Cselekvési Programban (6EAP) foglalt „integrált életciklus-orientált termékpolitika” keretein belül lehet elérni. A program kulcsfontosságú célkitűzései közé tartozik a magas szintű védelem biztosítása, a környezeti terhelés és a gazdasági növekedés közötti kapcsolat megtörése, azaz az Európai Unió gazdasági és társadalmi megújítására vonatkozó lisszaboni stratégia (2000) (1) és a fenntartható fejlődést célzó stratégia (Göteborg, 2001) (2) keretei közötti cselekvés.

Pontosabban a Bizottság integrált termékpolitikájáról szóló közleménye (3) (IPP) egy új stratégiát javasolt a termékekkel kapcsolatos környezetpolitikák megerősítése és átirányítása, valamint a környezetbarátabb termékek piacának fejlesztése érdekében. A közösségi ökocímke azon eszközök egyike, amelyek segíthetnek az említett cél elérésében. Az ökocímke rendszerrel jelentős mértékű információ és szakértelem áll rendelkezésre az életciklus megközelítésen alapuló termékpolitikával kapcsolatban, amit elérhetővé kell tenni az integrált termékpolitikai megközelítés továbbfejlesztésében részt vevő érdekeltek számára.

A fenntartható fogyasztás és termelés irányába történő váltás keretei között a közbeszerzésbe környezetvédelmi szempontokat is bevonó új közbeszerzési irányelvek (4) és a közelmúltban kiadott Környezetbarát Közbeszerzési Kézikönyv új lehetőségeket nyit meg a közösségi ökocímke előtt. Míg a közbeszerzési eljárások során nem követelhetnek meg kifejezetten a közösségi ökocímkét viselő termékeket és szolgáltatásokat, az új irányelvek lehetőséget nyújtanak a rendszerben megállapított vagy azokkal egyenértékű kritériumok alkalmazására a teljesítményalapú vagy funkcionális környezeti követelmények meghatározásakor. Ez bátorítani fogja a közhatóságokat arra, hogy politikai döntést hozzanak a beszerzések „kizöldítésére” a közösségi ökocímke vagy egyéb azzal egyenértékű rendszerek követelményei alapján, amelyek erős termékinformációs alapot biztosítanak.

A közösségi ökocímke számos, a tisztább termelést, fejlesztést, és a környezetbarát technológiák használatát célzó eszközhöz kapcsolódik. A rendszer szerkezetét, eljárásait és az benne felhalmozódott tudást erős kiindulási pontként ismerik el az energia-felhasználó termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó irányelvjavaslat végrehajtó intézkedéseinek kialakításához. A Környezetvédelmi Cselekvési Program (ETAP) tevékenységei között kiemelt szerepet játszik a teljesítménycélok kialakítása és megvalósítása, beleértve a teljesítménycélok koncepciója és a javak és szolgáltatások környezetvédelmi teljesítménye közötti kapcsolat vizsgálatát is, amellyel olyan EU kezdeményezések foglalkoznak, mint a közösségi ökocímke.

A 10 új tagállam 2004. májusi csatlakozása új állapotokat teremtett a közösségi ökocímke fejlődése, valamint a környezetvédelmi kommunikációhoz és tudatosság-építéshez történő hozzájárulás számára. Egy egyértelmű, páneurópai ökocímke, mint például a virág, sokkal könnyebbé tehetné az európai fogyasztók számára a környezetbarát termékek vásárlását, ugyanakkor elősegíthetné az 1. típusú címkézés megértését.

A megfelelően kialakított piaci alapú környezetvédelmi címkézési rendszerek továbbra is vonzóak maradnak a fogyasztók számára közvetlenségük és egyszerűségük miatt, valamint azért, mert jobb és könnyebben hozzáférhető információkat biztosítanak a környezetről az állampolgároknak számára. A rendszerek ezen kívül vállalkozásbarátok is, mert a termék számára olyan értéknövelőként működnek, amelyek marketing előnyöket biztosítanak az értékesítési helyeken, ha azokat a gyártókkal együttműködve fejlesztik ki, és a vállalatok számára ésszerű költséget jelentenek.

Nyilvánvaló, hogy a közösségi ökocímke még nem ért el kielégítő piaci lefedettséget. A rendszer most a folyamatosan szélesedő termékcsoportok (áruk és szolgáltatások egyaránt) és a rendszeresen létrejövő új alkalmazások miatt minden eddiginél jobb helyzetben van, azonban világossá vált, hogy a rendszert módosítani kell eredeti céljainak elérése és különösen annak érdekében, hogy az üzleti közösség a címkét aktívan alkalmazza. A közösségi ökocímke rendszer módosításának fényében egy értékelési tanulmány is készül, ami a rendszernek a negatív környezeti hatások csökkentésében mutatott átfogó hatékonyságát méri fel. Vizsgálják a rendszer a fenntartható fogyasztáshoz és termeléshez történő hozzájárulását, valamint javaslatokat tesznek arra vonatkozóan, hogy a rendszer módosításával az miként tudná a legjobban előmozdítani a fenntartható fejlődést Európában, és hogyan lehetne vonzóbbá tenni a gazdasági szereplők, különösen a KKV-k számára. A munkatervnek teljes mértékben támogatnia kell a rendszer értékelését és módosítását, nem korlátozva az ökocímke rendszernek a rendelet felülvizsgálata során esetlegesen bekövetkező módosítását.

A módosított munkaterv alapvető célja ennélfogva az, hogy az ökocímke rendszer működése során szerzett tapasztalatra és tanulságokra építsen, valamint az hogy a következő három évre vonatkozó munkaprogramot határozzon meg, amelynek céljai a következők:

— A közösségi ökocímke sikeresebb és hatékonyabb eszközzé tétele az áruk és szolgáltatások környezeti minőségének fejlesztése érdekében.

— A módosított munkatervnek az ökocímke rendszer jelenleg folyamatban levő értékelésének támogatására és a rendelet közeljövőben várható felülvizsgálatára is összpontosítania kell.

— A fogyasztás fenntarthatóbbá tételéhez és a közösség fenntartható fejlődést célzó stratégiájában, valamint a Hatodik Környezetvédelmi Cselekvési Programban meghatározott szakpolitikai célkitűzésekhez történő hozzájárulás folytatása.

— A rendszer számára a Bizottság, a tagállamok és az Európai Unió ökocímke-bizottságának (EUÖB) tagjai által elkülönített források leghatékonyabb felhasználása (5).

STRATÉGIA A RENDSZER TOVÁBBFEJLESZTÉSÉHEZ

2005–2007

1. Az ökocímke rendelet módosításának politikája és stratégiája

A közösségi ökocímke rendszer folyamatosan fejleszti és átdolgozza hosszú távú politikáját és stratégiáját. A rendszert szorosan integrálni kell az EU integrált termékpolitikája kommunikációjának megvalósításával kapcsolatos feladatokkal és a folyamatban levő tárgyalásokkal, valamint a kidolgozás alatt álló jogi eszközökkel, mint például az energiafelhasználó termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó irányelvjavaslat (EuP), a háztartási készülékekről szóló 92/75/EGK keretirányelv, az irodai berendezésekről szóló „Energy Star” tanácsi határozat, az ETAP program végrehajtása, a Hatodik Környezetvédelmi Cselekvési Program és a Közösség fenntartható fejlődést célzó stratégiája. A közösségi ökocímkének szorosan kell követnie a termékek ökocímkézésével, valamint az etikai, minőségi és egészségügyi címkézéssel kapcsolatos fejleményeket, és biztosítania kell a különböző tudományos bizottságok megfelelő bevonását az ökológiai kritériumok tudományos alapjainak további fejlesztése érdekében. Ugyanilyen fontosak a környezetvédelmi vezetési rendszerek területén meglévő, különös tekintettel a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerrel (EMAS) kapcsolatos fejlemények.

A különböző, a rendszeren belüli és azon kívüli, egymáshoz kapcsolódó tárgyalások és információáramlások hatékonyabb kezelése, valamint a rendszer jövőjével kapcsolatos vita előkészítése és vezetése érdekében az első ökocímkézési munkaterv rendelkezett egy aktív szakpolitikai irányítócsoport létrehozásáról. A többi környezetvédelmi szakpolitikával történő integrációval, más információs eszközökkel alkotott szinergiával és hosszú távú szakpolitikai problémák széles körével összefüggő kérdések megválaszolásával a csoport nagymértékben hozzájárult a rendszerrel kapcsolatos jövőbeni szakpolitika és stratégia kialakításához. Egyértelműen meghatározták a rendszerrel szembeni jelenlegi fő kihívásokat, és a rendszer értékelésével és felülvizsgálatával kapcsolatos ötletekkel hozzájárultak a tárgyalásokhoz. Ezeket az ötleteket fel kell használni a rendszer módosításával kapcsolatos tárgyalásokon, ahol az érdekeltek bevonásával tartott üléseknek prioritást kell élvezniük.

Célkitűzés

Az ökocímke rendszer hosszú távú politikájának és stratégiájának fejlesztése és átdolgozása az EUÖB, a tagállamok, és a Bizottság számára prioritást kell, hogy élvezzen a rendelet jövőbeni felülvizsgálatának fényében. Ezen kívül hozzá kell járulniuk az ökocímkének a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos különböző szakpolitikai fejlesztésekbe (mint például az IPP, EuP, környezetbarát közbeszerzés, szélesebb körű címkézés, a zöld termékek csökkentett adóztatása, ETAP, stb.) történő integrációjához.

Intézkedések

Az EUÖB, a tagállamok és a Bizottság számára prioritást kell hogy élvezzen az ökocímke rendszer értékeléséhez és felülvizsgálatához történő hozzájárulás a hosszú távú politika és stratégia fejlesztése és átdolgozása érdekében. Ez a hozzájárulás történhet célirányos ülések, vizsgálatok, valamint a szakértelemnek a felmérés eredményeinek nyilvánosságra hozatalát követő mozgósítása formájában.

2. Célkitűzések a környezet javítására és a piacra jutáshoz

A környezet javítását és a piacra jutást szolgáló célkitűzéseket a rendszer felülvizsgálatának fényében határozzák meg. Ezek különösen az alábbiakra irányulnak:

a) az ökocímkével rendelkező termékekre potenciálisan nyitott piacok számának növelése az ökocímke termékcsoportok progresszív kiterjesztésével, és az ökocímke vonzóbbá tételével a gyártók számára;

b) minden egyes ilyen piac/termékcsoport esetében az ökocímke láthatóságának lényeges növelése (pl. a piacon levő ökocímkés termékek számának növelésével);

c) a rendszer átfogó környezeti előnyeinek és a fogyasztás fenntarthatóságához történő hozzájárulásának figyelembe vétele;

d) a közösségi ökocímke és az EMAS közötti potenciális szinergia kiaknázása.

a) Termékcsoport fejlesztés

Jelenleg 23 termékcsoporthoz vannak elfogadott kritériumok: egészségügyi és háztartási papírtermékek, mosogatógépek, talajjavító, ágymatracok, beltéri festékek és lakkok, lábbelik, textiltermékek, személyi számítógépek, mosószerek, gépi mosogatószerek, másolópapír, villanykörték, hordozható számítógépek, hűtőgépek, mosógépek, általános és szanitertisztító szerek, kézi mosogatószerek, televíziók, kemény padlóburkolat, porszívók, idegenforgalmi szálláshely-szolgáltatás, kempingszolgáltatás és kenőanyagok.

Számos feltételt kell teljesíteni annak érdekében, hogy egy termékcsoportot kiemeltként kezeljenek a közösségi ökocímke szempontjából. Az 1980/2000/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdése különösen meghatároz néhány kulcsfontosságú követelményt az ökocímkézésre való alkalmassághoz. A termékeknek jelentősnek kell lenniük a belső piac szemszögéből, és azokat végfogyasztásra vagy végfelhasználásra kell értékesíteni. A fogyasztói választás által pozitívan befolyásolható jelentős környezeti hatásokkal kell rendelkezniük, valamint a gyártóknak és kereskedőknek hajlandóságot kell mutatniuk a termékek ökocímkével történő ellátására.

Az első munkatervben meghatározott kérdéseket tartalmazó ellenőrző lista alapján prioritásokat felállító felmérést készítettek (6), amelynek eredménye – a prioritást élvező termékeket felsoroló jegyzék – az 1. mellékletben található. A rendszer felülvizsgálatának fényében az EUÖB-nek és a tagállamoknak folytatniuk kell a termékcsoportok elsőbbségi sorrendjének felállítására szolgáló módszerek fejlesztését a felmérés alapján, valamint a felmérés nyilvánosságra hozott eredményeiben található, a további tevékenységre és javításra vonatkozó ajánlásoknak megfelelően. Ki kell terjeszteni a jelölt termékcsoportok környezeti előnyeinek és marketing perspektíváinak értékelését is. A szolgáltatások elsőbbségi sorrendjének meghatározására szolgáló speciális követelményeket is részletesebben kell elemezni.

A javított módszertannak objektív módon kell elsőbbségi sorrendbe rendeznie az áruk és szolgáltatások termékcsoportjait. Ezen kívül figyelembe kell vennie, hogy az adott áru vagy szolgáltatás egyértelmű kapcsolatban áll-e valamely meglévő termékcsoporttal.

Egy ad hoc irányító csoportot kell létrehozni a legfontosabb kiemelt termékcsoportok objektív és átlátható módon történő meghatározásához.

A termékcsoport fejlesztésén végzett munka nem akadályozhatja a termékcsoportok kezelésének az ökocímke rendszer felülvizsgálata során történő esetleges módosítását.

Célkitűzés

A rendszer felülvizsgálatának fényében olyan termékcsoportok meghatározása, amelyek együtt megfelelően teljes és kezelhető termékválasztékot eredményeznek, ami vonzó a kiskereskedők és gyártók számára, beleértve a KKV-ket és a fogyasztókat is.

A termékcsoport fejlesztéshez elkülönített erőforrások legjobb felhasználása úgy, hogy azokra a csoportokra összpontosítanak, amelyek legalkalmasabbak a közösségi ökocímkével történő ellátásra.

A meghatározott termékcsoportok számának 30 és 35 közöttire növelése öt éven belül.

Intézkedések

Az elsőbbséget élvező termékek jegyzékét rendszeresen naprakésszé kell tenni az EUÖB-vel való konzultációt követően. Az egyes termékcsoportok felülvizsgálatakor a prioritást az EUÖB vizsgálja felül.

Figyelembe véve az előző munkaterv alatt elkészített, prioritásokat felállító felmérést, az illetékes testületeknek és az EUEB-nek folytatniuk kell a termékcsoportok elsőbbségi sorrendjének felállítására szolgáló módszerek fejlesztését, különös tekintettel a felmérésben szereplő „priorizációs kérdések” megfelelő súlyozásának kialakítására. A rendszer folyamatban levő értékeléséből adódó eredmények és iránymutatások fényében, más tényezők mellett figyelembe kell venni a meghatározott termékcsoportok sikerét vagy sikertelenségét, a jelölt termékcsoportokból származó környezeti előnyöket, és a szolgáltatások elsőbbségi sorrendjének meghatározására szolgáló speciális követelményeket.

A Bizottságnak, az EUÖB-nek és a tagállamoknak a szükséges módosításokon kívül minden évben két új termékcsoport meghatározására kell törekedniük. A termékcsoporthoz tartozó kritériumoknak általában négy-öt évig kell érvényesnek lenniük (azonban ezt az időszakot esetenkénti elbírálás alapján módosítani lehet).

Az EUÖB-nek évente egyszer ülésező ad hoc irányítócsoportot kell létrehoznia, ami javaslatot tesz a kiemelt, elsődleges fontosságú termékcsoportokra, és a termékcsoportok felülvizsgálatának időrendjére. A csoport meghatározza a kritériumok felülvizsgálatának a vonatkozó ágazatok műszaki fejlődésén alapuló sürgősségének megállapítására szolgáló módszereket.

Az új termékcsoportok kidolgozása azonban nem veheti el az időt és erőforrásokat az ökocímke rendszer felülvizsgálatának folyamatától.

b) Piacra jutás, láthatóság és fogyasztói tudatosság

Az ökocímke láthatósága négy paraméterrel mérhető:

— vállalatok: azon vállalatok száma, amelyeknek engedélyezték az ökocímke használatát,

— termékek: azon termékek száma, amelyekre vonatkozóan az említett vállalatok alkalmazzák az ökocímkét,

— cikkek: a termékekből hány olyan árucikket forgalmaznak, ami az ökocímkét viseli,

— érték: az említett árucikkek gyártelepi áron történő értékesítésének értéke.

Jelenleg (2005. májusában) több mint 250 vállalat használja a közösségi ökocímkét (összehasonlításul, ez a szám 87 volt 2001. augusztusában), több száz termékén. A jelentkezők száma tekintetében a textiláruk, beltéri festékek és lakkok, valamint az idegenforgalmi szálláshely-szolgáltatás a legsikeresebb termékcsoportok. A közösségi ökocímke használatára jogosult vállalatok és termékeik eloszlása az Európai Unióban és az Európai Gazdasági Térségben még mindig viszonylag egyenetlen, de a múltbeli állapotokhoz képest a termékekkel kapcsolatos lefedettség jobb és kiegyensúlyozottabb.

A 2004-ben eladott közösségi ökocímkét viselő árucikkek értéke körülbelül 400 millió (a 2001-ben értékesített 54 millió képest), a gyártelepi áron történő értékesítésének értéke hozzávetőlegesen 700 millió euro a 2001-es 114 millió euróhoz képest.

A tényleges piacra jutás tekintetében a közösségi ökocímkével ellátott termékek aránya még mindig viszonylag jelentéktelen, jelenleg a különböző termékcsoportok teljes piacának jóval kevesebb mint 1 %-át fedik le.

A rendszer fő célkitűzése a gazdasági szereplők számára történő vonzóbbá tétel, valamint a címkével ellátott termékek számának jelentős növelése kell hogy legyen, annak érdekében, hogy az ökocímke láthatóbb legyen a piacon, és környezeti hatása növekedjen. Ugyanakkor a láthatóság folyamatos megerősítésére is törekedni kell a piaci penetráció teljes elméleti potenciáljának kiaknázása érdekében, ami általában a teljes piac 5 % és 25 % közötti lefedettségét jelenti (az adott termékcsoporttól és a vonatkozó ökocímke kritériumoktól függően).

Ebben a tekintetben az ökocímkéért felelős illetékes testületeknek folytatniuk kell a cél termékcsoportok meghatározását az egyes tagállamokban. Az integrált marketingstratégia jelentősen javíthatná a fogyasztói orientációt és a piaci vonzerőt, ahogy azt a 2004. októberi Európai Virághét sikeresen bizonyította.

A tapasztalatok azt mutatják, hogy a keresleti oldallal kapcsolatban kezdeményezőbben kell fellépni, és a 2004-es Európai Virághét friss tapasztalatai alapján egy kombinált kereslet-kínálat stratégia alkalmazásával változást lehetne elérni.

Nagyon fontos az EU ökocímkéje elismerésének előmozdítása minden tagállamban, valamint a vállalatok motiválása a címke használati jogának megszerzésére, valamint az ebből eredő gyakorlati előnyök hangsúlyozása.

A vevői felméréseknél alkalmazott egységes módszertanra vonatkozó igény a marketing irányító csoportnak az első munkaterv megvalósításával kapcsolatban végzett munkája során merült fel. A felméréseket az ismertség mértékének valamint a fogyasztói tudatosság fejlődésének nyomon követése érdekében kell elvégezni. Fontos a közösségi ökocímke ismertségének előmozdítása minden tagállamban, és egyúttal az ökocímke rendszer „régi” és „új” tagállamokban történő bevezetése során szerzett tapasztalatok megosztása.

A Bizottság számos, az oköcímke megadott termékcsoportokra vonatkozó jelentését és célját megmagyarázó brosúrát készít, amelyeket az ökocímkével ellátott termékekhez mellékelnek a fogyasztók számára történő értékesítéskor. Számos olyan brosúrát is készítettek, amelyek a gyártók és kiskereskedők számára szolgálnak egyes termékcsoportokra vonatkozó főbb kritériumokkal kapcsolatos információval (általános, textiltermékek, lábbelik, mosószerek, festékek és lakkok). Ezeket az anyagokat az EUÖB tagjainak tovább kell fejleszteniük és szisztematikusan kell terjeszteniük.

A marketing erőforrások felhasználásának optimalizálása érdekében a tagállamoknak együtt kell működniük a gyártókkal az adott országban tartandó közös marketing kampányok szervezése céljából.

Célkitűzések

Az ökocímkével ellátott árucikkek értékének és/vagy számának legalább évi 50 %-os növelése.

A munkaterv befejezése előtt legalább minimális szintű láthatóság elérése az összes tagállamban, beleértve egy módszertan kidolgozását ennek költséghatékony mérésére.

A közösségi ökocímkét az összes vonatkozó gyártóval és kiskereskedővel meg kell ismertetni, és el kell érni, hogy hosszú távon az európai fogyasztók több mint fele a közösségi ökocímke logót a környezeti kiválóság jeleként ismerje fel.

Intézkedések

A munkaterv végrehajtásának első évének végét megelőzően a marketing irányítócsoport a tagállamok által adott információk alapján ajánlásokat tesz a „Piacra jutás, láthatóság és fogyasztói tudatosság” mérési módjára és a tudatosság kívánt szintjére vonatkozóan, figyelembe véve a 2004-es virághét során szerzett tapasztalatokat.

Az EUÖB-nek javítania kell a már meglévő jelentési mechanizmusokat a különböző termékcsoportok piacra jutásának nyomon követésére szolgáló éves statisztikák elkészítése céljából.

Az EUÖB, a tagállamok és a Bizottság előmozdítják a közösségi ökocímke térnyerését az elfogadott célok teljesítése érdekében. Különösen a kiskereskedőket és a közbeszerzési tisztviselőket (lásd lent) kell megcélozni. Ezeket a tevékenységeket az évente legalább egyszer tartott EUÖB megbeszéléseken jelenteni kell (és meg kell osztani az így szerzett információkat). Ezzel párhuzamosan az érintettektől szisztematikusan visszajelzést kell kérni, amelyet figyelembe is vesznek.

Ebből a célból minden tagállamnak marketingstratégiát kell kidolgoznia, ami fontossági sorrendben tartalmazza a vonatkozó tevékenységeket.

Az érdekelt felekkel (beleértve az NGO-kat, gyártókat, fogyasztói szervezeteket és kiskereskedőket) szükség szerint szövetségeket kell létrehozni a rendszerrel kapcsolatos ismeretek terjesztése és a virág marketingjének elősegítése érdekében, az érintett szervezetek kapcsolati tőkéjére építve.

Az EUÖB, a tagállamok és a Bizottság előmozdítja az ökocímke „régi” és az „új” tagállamokban történő bevezetése során szerzett tapasztalatok megosztását, pl. szervezett képzés keretei között.

Lásd még a promóciós tevékenységeket (4b. és 5. szakaszok)

c) Környezeti előnyök

Az ökocímke átfogó célkitűzése azon termékek promóciója, amelyek potenciálisan képesek a negatív környezeti hatásokat az adott termékcsoportban levő többi termékhez képest, tudományos bizonyítékokkal alátámasztva, az 1980/2000/EK Ökocímke-rendelet 1. cikke (4) bekezdése szerint csökkenteni, ezáltal is hozzájárulva az erőforrások hatékony felhasználásához és a környezetvédelem magasabb szintjének megvalósításához. Ez hozzájárul a fogyasztás fenntarthatóbbá tételéhez, valamint a Közösség fenntartható fejlődést célzó stratégiájában (például éghajlatváltozás, erőforrás-hatékonyság és ökotoxicitás terén), a Hatodik Környezetvédelmi Cselekvési Programban és az integrált termékpolitikáról szóló közleményben megállapított célkitűzések teljesítéséhez.

Az előzőleg készített tanulmányok és jelentések alapján az ökocímkék konkrét környezeti előnyének kiszámítása igen bonyolult, mivel igen nehéz ezeket a más környezetvédelmi intézkedések okozta környezeti előnyöktől elkülöníteni és mérni. Míg a közvetlen előnyök főleg azokhoz a környezeti megtakarításokhoz kapcsolódnak, amelyeket az ökocímkével ellátott termékek piaci részesedésének növekedése okozna, a közvetett előnyök figyelembe veszik az ökocímke más, eddigi és jövőbeni potenciális pozitív hatásait is. Egy, a közösségi ökocímke közvetlen és közvetett előnyeiről a közelmúltban készített tanulmány szerint a piaci bevezetés 20 %-os növekedésével a közösségi ökocímke közvetett előnyei révén jelentős megtakarításokat érhetne el, akár a CO2 kibocsátás csökkentésének az egyéb szakpolitikai és programtevékenységekhez képest költséghatékony eszközévé is válhat.

A közbeszerzések az EU teljes GDP-jének hozzávetőlegesen 16 %-án adják (7), ezért a vállalatok, valamint más állami és nem állami szervezetek beszerzőit szisztematikusabban kell bátorítani az ökocímke vagy azzal egyenértékű követelmények alkalmazására a pályázati felhívások során. A nemrégiben kiadott Környezetbarát Közbeszerzési Kézikönyv jelentős előrelépés e téren.

A beszerzők környezettudatossága jelenleg még nincs azon a szinten, hogy az jelentős hatással lenne a piacra. Ezért az egyik konkrét célkitűzés az, hogy az elkövetkező három évben növekedjen a közbeszerzők kereslete a zöld termékek iránt. Meg kell vizsgálni a kereslet növelésére alkalmas intézkedéseket.

Célkitűzések

A fenntartható fogyasztás erősítése és a Közösség fenntartható fejlődést célzó stratégiájában, a Hatodik Környezetvédelmi Cselekvési Programban és az IPP-ről szóló közleményben foglalt szakpolitikai célkitűzések teljesítéséhez.

A közbeszerzési tisztviselőket a lehető leghamarabb tájékoztatni kell a közösségi ökocímkére vonatkozó vagy azzal egyenértékű kritériumok pályázati felhívások során történő alkalmazási lehetőségeiről.

Intézkedések

Az EUEB-nek folytatnia kell az ökocímke átfogó közvetlen és közvetett környezeti előnyeinek becslésével kapcsolatos munkáját. A potenciális előnyöket az összes új vagy felülvizsgált termékcsoport kritérium esetében is szisztematikusan kell becsülni.

Az EUÖB, a tagállamok, és a Bizottság értesítik a köz- és egyéb beszerzésekért felelős személyeket a közösségi ökocímke vagy azzal egyenértékű kritériumok pályázati felhívások során történő alkalmazási lehetőségeiről.

d) A közösségi ökocímke és az EMAS közti szinergiák

A közösségi ökocímke és az EMAS egymást kiegészítő és kölcsönösen támogató szerepét a két rendszer felülvizsgálatának fényében kell elemezni, és valódi partnerséggé továbbfejleszteni. A szoros együttműködés és a rendszerek együttműködésének világos megértése alapvető fontosságú mindkét rendszer sikerének biztosításához. Ahogy azt az előző munkatervben meghatározták, az EMAS vagy ISO 14 001 rendszerrel rendelkező vállalat környezeti szempontból szisztematikusan irányítottnak minősül, és a törvényi minimumkövetelményeket meghaladva folyamatosan fejleszti környezeti teljesítményét. A közösségi ökocímkét viselő termékek környezeti szempontból a legjobbak közé tartoznak. Az EMAS minősítéssel rendelkező vállalat környezetvédelmi politikájára számára a közösségi ökocímke mint a termékekre vonatkozó világos és pozitív környezetvédelmi célkitűzés lehet előnyös. Az ökocímke kritériumok teljesítése világos környezeti teljesítmény célok alapjául szolgálhat. A termékeivel kapcsolatban az ökocímkét már bevezetett vagy bevezetni kívánó vállalat számára az EMAS a vonatkozó kritériumoknak való megfelelés kezelése és karbantartása szempontjából lehet előnyös, egyúttal az értékesítési lehetőségeket bővíti. A közösségi ökocímke rendszere alapján többféle díjcsökkentés vált elérhetővé pl. az EMAS vagy ISO 14 001 minősítéssel rendelkező vállalatok, KKV-k és a rendszert az ágazatban először alkalmazók számára.

3. Kooperáció, koordináció és kapcsolat az EU rendszere és a tagállamok más, I. típusú ökocímke rendszerei között

Ahogy az előző munkatervben is szerepelt, a közösségi ökocímke és a tagállamok más ökocímkéi között egyre rendszeresebb és átfogóbb koordinációra és kooperációra van szükség. Ez növelné a rendszer gazdasági hatékonyságát, és segítene a potenciálisan torzító kereskedelmi hatások csökkentésében. E célból hozták létre az eddig évente körülbelül négy alkalommal ülésező állandó kooperációs és koordinációs irányító csoportot.

A kooperációs és koordinációs irányító csoport három éves működése során szerzett tapasztalatok fényében az együttműködésre és koordinációra vonatkozó célkitűzések még mindig érvényesek. A csoport egyelőre még nem érte el teljes elméleti potenciálját.

A főbb pozitív eredmények két területre koncentrálódnak: sok információt gyűjtöttek az illetékes testületek működési rendjéről, és ennek következményeképpen lépéseket tettek a különböző illetékes testületek eljárásainak harmonizálására. Ez egy fontos előrelépés, mivel a rendszer hitelességéhez az összes illetékes testület részéről egységes eljárások alkalmazására van szükség.

Ennek ellenére a közösségi ökocímke és a tagállamok más ökocímke rendszerei közötti együttműködésnek és koordinációnak még sokat kell fejlődnie, mivel a magas szintű együttműködés az összes érintett fél magas szintű elkötelezettségét kívánja meg.

A helyzet javítása érdekében számos intézkedést hoztak az előző munkaterv keretein belül, mint például a nemzeti ökocímke rendszerekkel történő aktív kapcsolatfelvétel a közösségi ökocímkével történő további együttműködés elősegítése érdekében. A kooperációs és koordinációs irányító csoport kezdeményezései közé tartozik a közösségi ökocímke és a nemzeti ökocímke rendszerek vezetői vagy képviselői közötti megbeszélések megszervezése, valamint az érintettek bevonása és az ellenőrzés hasonlóságainak vizsgálata a közösségi ökocímke és más nemzeti címkézési rendszerek között. Más intézkedések kiterjednek a termékcsoportok kritériumainak harmonizálására, ami egyes tagállamokban, pl. Ausztriában, ösztönző eredménnyel járt. Ezen a területen még mindig fontos munka folyik.

Az előző munkatervben leírtak szerint jelentős erőforrás-megtakarítást lehet a jövőben elérni a termékcsoportok kialakításának jobb koordinációjával.

Végül, de nem utolsósorban, a 10 új tagállam csatlakozása új nemzeti ökocímkék megjelenését vonta magával, ami új lehetőségeket és egyben kihívásokat is jelent az együttműködés szempontjából.

Célkitűzés

A közösségi ökocímke és a tagállamok más ökocímkéi közötti szinergiák kihasználása az együttműködés, koordináció és a közöttük lévő kapcsolatok fokozatos és szisztematikus növelése révén, különös tekintettel az ököcímke rendszer felülvizsgálatára.

Intézkedések

A kooperációs és koordinációs irányítócsoport elkészíti és végrehajtja az I. típusú nemzeti ökocímkéknek a közösségi ökocímkével való további együttműködésének és összekapcsolásának elősegítésére vonatkozó stratégiát.

a) A termékcsoportok kialakításának koordinációja

A közösségi ökocímkének és az egyéb címkéknek rendszeresen információt kell cserélniük a meglévő termékcsoportjaikkal és a termékcsoportok továbbfejlesztésére szolgáló programjaikkal kapcsolatban, és ahol szükséges, koordinálniuk kell erőfeszítéseiket erőforrásaik, szakértelmük és eredményeik egyesítésével. Ez kölcsönös megtakarításokat, a különböző rendszerek megfelelő szerepének tisztázását és a harmonizáció elősegítését (ahol hasonló címkék hasonló célkitűzésekkel rendelkeznek) eredményezhetik. Az összes érintett testületnek végig kell gondolnia, hogy a közösségi ökocímke és más címkék milyen módon tudnak hosszú távon legjobban kölcsönösen együttműködni a közösségi Ököcímke-rendelet jövőbeni felülvizsgálatának fényében.

Az előző munkaterv során ez megvalósult (például a „Nordic Swan” és a „Stichting Milieukeur” között), de az együttműködés nem volt szisztematikus, és nagyobb erőfeszítésre van szükség a harmonizáció határszintjének eléréséhez. A közösségi ökocímke és a nemzeti rendszerek közötti koordinációs erőfeszítések ezentúl a termékcsoportok fejlesztésének priorizációjára, a konvergenciára, és a nemzeti szinten felmerülő konkrét szükségleteket és feltételeket figyelembe vevő tudatosság fejlesztésre összpontosulnak, hogy így biztosítsanak információkat az Ökocímke-rendelet felülvizsgálatához.

A koordinációs folyamat világosabbá és szisztematikusabbá tétele érdekében az egyes tagállamoknak a megfelelő nemzeti rendszerekre vonatkozó stratégiával kapcsolatos pozícióit világosan meg kell határozniuk a termékcsoport kialakításának vagy felülvizsgálatának kezdetén. Különösen abban az esetben, ha már meghatároztak közösségi ökocímke kritériumokat egy termékcsoportra vonatkozóan, és ha egy tagállam ettől függetlenül új kritériumokat kidolgozása mellett dönt a nemzeti címkével kapcsolatban, a kritériumok kifejlesztése melletti érveket és az ezt szükségessé tevő konkrét nemzeti körülményeket az EUÖB ülésén kell megtárgyalni.

Célkitűzés

Az EU különböző címkézési rendszereihez tartozó termékcsoportok kialakítása során tanúsított együttműködés progresszív megerősítése, különösen az ökocímke rendszer felülvizsgálatának fényében.

Intézkedések

Az EUÖB elősegíti a tagállamok nemzeti címkéivel történő együttműködést az EU ökocímke rendszerei által lefedett összes termékcsoport felülvizsgálata és katalogizálása érdekében, és folytatja az említett termékcsoportokat és kritériumaikat rögzítő központi nyilvántartás létrehozása és naprakészen tartása érdekében végzett munkát. E tevékenységek eredményét felhasználva kell megítélni, hogy a közösségi ökocímke rendelet módosítása hogyan tud hozzájárulni a nemzeti és nemzetközi címkék közti jobb koordinációhoz.

Az EUÖB és a tagállamok más címkéi progresszív módon koordinálják munkaprogramjaikat, és rendszeresen információt cserélnek.

Az EUÖB figyelembe veszi a globális ökocímke-hálózat (GEN) által végzett vonatkozó munkát, az ökocímke rendszer felülvizsgálatának fényében.

b) Közös cselekvés a közösségi ökocímke rendszer és a tagállamok más ökocímkéinek, valamint ökocímkével ellátott termékeinek promóciója érdekében, a fogyasztói tudatosság fokozása és a rendszerek együttes és egymást kiegészítő szerepének megértése céljából

Az előző munkatervben leírtak szerint tájékoztatni kell a különböző érintetteket a különböző európai ökocímkék környezeti értékéről, a különböző rendszereket nem egymással versenyzőként, hanem egymást kiegészítőként feltüntetve.

Ez sok közös megbeszélést tesz szükségessé a közösségi ökocímke és a nemzeti címkék képviselői között annak érdekében, hogy közös megállapodásra jussanak a rendszereket, azok közös és egymást kiegészítő céljait és szerepüket illetően.

Tovább kell vizsgálni a közös termékcsoportok közös promóciós kampányát, közös honlap/adatbázis létrehozását, kölcsönös elismerési mechanizmusokat és speciális díjszabás alkalmazását a mindkét rendszert alkalmazó gyártók számára.

Célkitűzés

Olyan példák tanulmányozása, ahol a közösségi ökocímke és a tagállamok más ökocímkéi nagymértékben kiegészítik egymást, valamint a lehetséges közös intézkedések vizsgálata.

Intézkedések

A kooperációs és koordinációs irányítócsoport, a Bizottság, a tagállamok és a tagállamok más címkerendszerei közösen kidolgozzák a nemzeti címkék és a közösségi ökocímke közös szerepét és céljait.

Az EUÖB és a tagállamok más címkéi feltárják egy közös, ökocímkével ellátott termékeket az interneten forgalmazó „zöld bolt” (és/vagy kapcsolódó intézkedések) kifejlesztésének lehetőségét is. Kedvező fogadtatás esetén előterjesztik a megvalósítási ütemtervet és költségvetést.

A Bizottság, az EUÖB-vel történő konzultáció után elfogadta a közösségi ökocímke díjszerkezetet, hogy megfelelő kedvezményt biztosítsanak azon jelentkezők számára, akik mind a közösségi ökocímkét, mind a tagállamok más címkéi közül egyet vagy többet alkalmazni kívánnak (8) . A tagállamok más címkéit is bátorítani kell ugyanerre.

4. Közös promóciós intézkedések

Egy önkéntes rendszer csak akkor lehet sikeres, és akkor lehet jelentős piaci hatása, ha gazdaságilag ösztönzi a potenciális jelentkezőket, és jelentős marketing és promóciós tevékenység áll mögötte. A felülvizsgált 1980/2000/EK rendelet 10. cikke szerint a tagállamok és a Bizottság az EUÖB tagjaival együttműködve népszerűsítik a közösségi ökocímke használatát, a fogyasztók, gyártók, nagy- és kiskereskedők és a közvélemény számára hozott felvilágosító intézkedésekkel és tájékoztatási kampányokkal. Kiemelt fontosságú a különböző érdekelt felek, különösen a multiplikátorok (pl. a kiskereskedelmi szektor, fogyasztói és környezetvédelmi NGO-k) bevonása a rendszerbe.

Az EUÖB-nek folytatnia kell a marketing irányítási csoport rendszeres, a marketing, promóció és stratégiai fejlesztés témaköreinek szentelt megbeszéléseinek megszervezését évente legalább két alkalommal.

A meglévő erőforrások közös használata lehetővé teheti a fogyasztókat megcélzó ambiciózusabb kampányok előkészítését is, mint pl. a 2004. októberi „Virághét”.

Célkitűzés

Az EUÖB, a Bizottság és a tagállamok megfelelő mértékben koordinálják marketing erőfeszítéseiket, valamint közös intézkedéseket dolgoznak ki és hajtanak végre.

Intézkedések

A marketing-irányítócsoport évente legalább kétszer ülésezik a rendszer stratégiai fejlesztésére vonatkozó marketing és promóciós intézkedések megtárgyalása érdekében.

Ahogy az előző munkatervben is szerepel, az EUÖB, a Bizottság és a tagállamok közösen határozzák meg a különböző kulcsfontosságú célcsoportokat, amelyek mindegyikére vonatkozóan stratégiát dolgoznak ki és hajtanak végre.

a) Közös promóciós tevékenységek az érdekelt felek tudatosságának fejlesztése érdekében

A fő célkitűzés a gyártók, fogyasztók és multiplikátorok (kiskereskedők és NGO-k), az összes érdekelt fél folyamatos tájékoztatása a közösségi ökocímkéről és a vele kapcsolatos fejleményekről. Erre a célra nyomtatott anyagokat (brosúrák, hírlevelek és cikkek) és egy honlapot kell elkészíteni. Ezzel párhuzamosan az érintettektől szisztematikus visszajelzést kell kérni, amelyeket figyelembe is vesznek.

A Bizottság és a különböző illetékes testületek számos brosúrát készítettek el, és azokat rendszeresen átdolgozzák, naprakésszé teszik, valamint szisztematikusan elérhetővé teszik őket a megfelelő érdekelt felek számára. Az elmúlt három évben erőfeszítéseket tettek a brosúrák, hírlevelek és tájékoztató anyagok elkészítéséhez rendelkezésre álló korlátozott erőforrások jobb felhasználása érdekében, és az anyagok a kulcsfontosságú célcsoportok számára történő szisztematikusabb terjesztése érdekében.

A közösségi ökocímke rendszeresen frissített honlapja (http://europa.eu.int/ecolabel) a vonatkozó információk hasznos forrása. A látogatók száma folyamatosan nő, jelenleg havi 75 000 látogatást regisztrálunk. A honlap hitelességének és átláthatóságának megerősítése érdekében rendszeresen kikérik az összes érdekelt fél véleményét, beleértve a gyártókat, fogyasztókat és környezetvédelmi NGO-kat is. Ezt a tevékenységet folytatni kell, és tovább kell fejleszteni a honlapot, hogy teljes mértékben kiaknázzák a benne rejlő lehetőségeket.

A megfelelő tájékoztatási eszközök biztosítása mellett nagyon fontos az olyan eseményeken, kiállításokon, vásárokon való részvétel, ahol a közösségi ökocímkét a szélesebb nyilvánosság számára is be lehet mutatni. Eddig még nem készült szisztematikus elemzés arról, hogy mely kiállítások vagy vásárok voltak a legmegfelelőbbek a rendszer promóciója szempontjából, bár ad hoc vizsgálatok készültek, főleg a célzott marketing fellépések során. Egy másik megvizsgált fontos szempont volt az ökocímkével ellátott termékek használata az olyan nagyszabású események során, mint pl. világbajnokságok, az olimpiai játékok, vagy fesztiválok, stb. Az eredmények igen pozitívak voltak, pl. a 2004-es athéni olimpiai játékok során, vagy a 2006-ban tartandó torinói téli olimpián.

Az előző munkatervben szereplő célkitűzések és az azok végrehajtására szolgáló intézkedések a módosított munkatervben is érvényesek maradnak.

Célkitűzés

Az érdekelt felek folyamatos tájékoztatása a közösségi ökocímkéről és az azzal kapcsolatos fejleményekről. Ezzel párhuzamosan az érdekelt felektől szisztematikus visszajelzést kell kérni, amelyeket figyelembe is vesznek.

Intézkedések

Az EUÖB és a tagállamok a Bizottsággal szorosan együttműködve:

— naprakészen tartják és fejlesztik az ökocímke honlapot;

— folytatják a brosúrák és a tudatosság fejlesztésére szolgáló más nyomtatott anyagok elkészítését és terjesztését;

— egyértelműen tájékoztatják az érintetteket az ökocímke használatára vonatkozó engedéllyel kapcsolatos eljárásokról, határidőkről és költségekről;

— elkészítik azon események listáját, amelyek során az ökocímkével kapcsolatos promóciós tevékenységet kell végezni.

Az EUÖB megvizsgálja a kérelmezőknek nyújtandó kiegészítő információs eszközöket (adatbázisok, iránymutatások, stb.).

Az illetékes testületek a Helpdesk együttműködésével információt gyűjtenek minden egyes ökocímke engedély birtokosáról a termékek értékesítési helyével kapcsolatban.

b) Közös promóciós tevékenységek a köz- és magánszféra beszerzői tudatosságának fejlesztése érdekében

A beszerzők számára mind a jogi keretekkel (a beszerzés során hogyan lehet az ökocímke kritériumokat a pályázati felhívásba foglalni), mind a teljesítmény alapú környezetvédelmi követelményekkel kapcsolatban – az egyes termékcsoportok ökocímke kritériumait meghatározó dokumentumban leírtak szerint – elérhetők a vonatkozó információk. Az ökocímke honlap igen fontos szerepet játszik e tekintetben. Megfelelő tájékoztató anyagokat kell kidolgozni a közösségi ökocímke kritériumok közbeszerzések során történő alkalmazásával kapcsolatban, mint pl. az egyes termékcsoportokra vonatkozó egyszerűsített ellenőrző listák. Közös megbeszéléseket kell szervezni az EUÖB és a közbeszerzők között, valamint nemzeti és/vagy regionális kampányok szervezését is meg kell fontolni.

Célkitűzés

Rövid távon a közbeszerzési tisztviselőket tájékoztatni kell az ökocímke vagy az azzal egyenértékű kritériumok pályázati felhívások során történő alkalmazási lehetőségeivel kapcsolatban.

Intézkedések

Az EUÖB, a Bizottság és a tagállamok a közintézmények zöld közbeszerzésért felelős tisztviselőivel együttműködve közös stratégiát és intézkedéssorozatot dolgoznak ki a közösségi ökocímke vagy az azzal egyenértékű kritériumok köz- és magánbeszerzések során történő alkalmazásának előmozdítása érdekében.

Az EUÖB, a Bizottság és a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a kézikönyv minél több közbeszerzőhöz eljusson, és további vonatkozó anyagokat dolgoznak ki. Ezen kívül az EMAS-szal együttműködve oktatásokat, tájékoztató előadásokat és más vonatkozó intézkedéseket szerveznek. Az ezzel kapcsolatos információkat fel kell tüntetni az ökocímke honlapon.

c) Közös promóció és támogatás a KKV-k és forgalmazók számára

Az elmúlt három évben a közösségi ökocímke kiemelt fontosságú területe volt a KKV-k részvétele az általános üléseken, valamint a különböző termékcsoportokra vonatkozó kritériumokat meghatározó munkacsoportokban. A KKV-k nem mindig rendelkeznek a megfelelő eszközökkel vagy információkkal az ökocímke által nyújtott lehetőségek kihasználására és a sikeres kérelem benyújtására. Ezért a KKV-ket más kérelmezőkből, érdekcsoportokból, az illetékes testületekből és más vonatkozó szervezetekből, mint pl. üzleti szövetségekből vagy regionális hatóságokból álló hálózatoknak kell segíteniük.

A kiskereskedők is fontos szerepet játszanak, mint a gyártók és fogyasztók közti kapcsolattartók. Ők az ökocímkét például a saját márkájú termékeik minőségéről alkotott kép javítására használhatják fel, valamint megpróbálhatnak egyéb ökocímkével ellátott termékeket ajánlani a vásárlóiknak. Ezért a kiskereskedőkkel alkotott stratégiai partnerség fejlesztésének kiemelt fontosságú szerepet kell kapnia.

Intézkedések

Az EUÖB stratégiát és intézkedéseket dolgoz ki a KKV-ket támogató ökocímke hálózatok létrehozására.

Az EUÖB illetékes testületei stratégiai partnerséget dolgoznak ki a kiskereskedőkkel.

5. A rendszer tervezett finanszírozása

A rendszerbe bevont szervezetek, beleértve a közigazgatási szervezeteket is, nagy száma miatt igen nehéz volt az elmúlt három év során pontos költségvetést készíteni (például a Bizottság is éves költségvetéssel dolgozik).

A közösségi ökocímke rendszer követelményei két részből tevődnek össze: a termékcsoportok kialakításának költségeiből, valamint a marketing és promóciós költségekből.

A rendszer számára 2003-ban (a Bizottság és a tagállamok által) elkülönített erőforrások hozzávetőlegesen 3,2 millió eurót tettek ki (bérköltségek nélkül). A díjakból körülbelül 370 000 euro folyt be, ami a teljes költségvetés mintegy 11,5 %-át teszi ki. Ez azt jelenti, hogy a rendszer önfinanszírozó képessége alig haladja meg a 10 %-ot, ami igen távol áll a hosszú távon tervezett önfinanszírozástól.

A rendszer számára elkülönített erőforrások az elmúlt három évben elégségesek voltak a termékcsoportok kialakítására és felülvizsgálatára. Az erőforrásokat igen hatékonyan használták fel. A termékcsoportok növekvő száma és a kapcsolódó marketing tevékenység növekedése logikusan a rendszer költségvetési szükségleteinek növekedéséhez vezet. A rendszer költségvetését ezért a termékcsoport kritériumok fejlesztésére vonatkozó átfogó stratégiával együtt kell elemezni.

Célkitűzés

A hosszú távú célkitűzés a rendszer önfinanszírozó képességének elérése, és az ennek teljesítéséhez szükséges rövid távú célkitűzések meghatározása és nyomon követése.

Intézkedések

Az aktuális munkaterv érvényességének lejárta előtt az EUÖB elemzést készít a rendszer lehetséges önfinanszírozására irányuló koherens és realisztikus stratégia elkészítése érdekében. Ez a stratégia tartalmazza az ökocímke rendszer tagállamonkénti kiadásainak és bevételeinek közös mérésére, valamint a kapcsolódó pénzügyi jelentések elkészítésére vonatkozó módszereket.

(1) COM 2000/7: http://europa.eu.int/growthandjobs/key/index_en.htm.

(2) COM(2001) 264 végleges: http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/cnc/2001/com2001_0264en01.pdf.

(3) COM(2003) 302 végleges: http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/cnc/2003/com2003_0302en01.pdf.

(4) HL L 134., 2004.4.30., 1. o. és 114. o.

(5) Megjegyzés: A Bizottság az EUÖB titkárságaként jár el, és annak összes tevékenységében részt vesz.

(6) EAT in Confidence, Prioritisation of New Ecolabel Product Groups, A Report for the European Commission, DG Environment, 2004. május.

A http://europa.eu.int/comm/environment/ecolabel/product/pg_prioritisation_en.htm.

(7) A Bizottság 2004.2.3-án kiadott, „A report on the functioning of public procurement markets in the EU: benefits from the application of EU directives and challenges for the future” című, a közbeszerzések gazdasági hatásával foglalkozó jelentése.

http://europa.eu.int/comm/internal_market/publicprocurement/docs/public-proc-market-final-report_en.pdf.

(8) A Bizottság 2000. november 10-i 2000/728/EK határozata a közösségi ökocímke kérelmezésének és éves díjainak meghatározásáról (HL L 293., 2000.11.22., 18. o.). A Bizottság 2003. május 22-i 2003/393/EK határozata a közösségi ökocímke kérelmezési díjának és éves díjainak meghatározásáról szóló 2000/728/EK határozat módosításáról (HL L 135., 2003.6.3., 31. o.).