ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(3)

A 2010/13/EU irányelvet csak azokra a szolgáltatásokra kell továbbra is alkalmazni, amelyek elsődleges célja tájékoztató, szórakoztató vagy oktató műsorszámok szolgáltatása. Az elsődleges cél követelményét abban az esetben is teljesítettnek kell tekinteni, ha a szolgáltatásnak olyan audiovizuális tartalma és formája van, amely a szolgáltató fő tevékenységétől elválasztható, például az online újságoknak az olyan, audiovizuális műsorszámokat vagy felhasználó által létrehozott videókat bemutató önálló részei, amelyek a szolgáltató fő tevékenységétől elválaszthatónak tekinthetők. Egy szolgáltatást akkor kell csak a fő tevékenységtől elválaszthatatlan kiegészítő elemnek tekinteni, ha az az audiovizuális kínálat és a fő tevékenység – például írásbeli formában történő hírszolgáltatás – közötti kapcsolatok eredménye. Maguk a csatornák vagy a szolgáltató szerkesztői felelősségének körébe tartozó bármely egyéb audiovizuális szolgáltatások önmagukban is audiovizuális médiaszolgáltatásokat testesíthetnek meg, még akkor is, ha a szerkesztői felelősség körébe nem tartozó videómegosztó platform keretében kínálják őket. Ilyen esetekben a szerkesztői felelősséget viselő szolgáltatók feladata, hogy megfeleljenek a 2010/13/EU irányelvnek.
(7)

Az ólom helyettesítése vagy kivonása egyes kerámiakondenzátorok esetében – megbízható helyettesítő anyagok hiányában – tudományos szempontból és műszakilag még mindig nem kivitelezhető. A mentesség nem gyengíti a környezet és az egészség 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) által biztosított védelmét. Ezért az ólomnak a 125 V AC vagy 250 V DC vagy ennél magasabb névleges feszültségű kondenzátorokban használt dielektromos kerámiában való alkalmazására vonatkozó mentességet indokolt megújítani. Az egyértelműség érdekében a 2011/65/EU irányelv III. mellékletébe fel kell venni, hogy a 7. c) I. és a 7. c) IV. bejegyzés hatálya alá tartozó alkalmazások nem tartoznak a 7. c) II. bejegyzés hatálya alá.
(11)

A 2004/37/EK irányelv I. és III. mellékletének ebben az irányelvben meghatározott módosításai a 2004/37/EK irányelv korszerűsítésére irányuló hosszú távú folyamat újabb lépését jelentik. E folyamat következő lépéseként a Bizottság javaslatot nyújtott be azzal a céllal, hogy határértékeket és ún. „bőr” megjegyzéseket vezessen be további öt rákkeltő anyagra vonatkozóan. A Bizottság ezenfelül a „Biztonságosabb és egészségesebb munkahely mindenkinek – Az Európai Unió munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra irányuló jogszabályainak és politikájának modernizálása” című, 2017. január 10-i közleményében kijelentette, hogy a 2004/37/EK irányelvre vonatkozóan további módosítások várhatók. A Bizottságnak a 2004/37/EK irányelv I. és III. mellékletét folyamatosan felül kell vizsgálnia, a szóban forgó irányelv 16. cikkével és a kialakult gyakorlattal összhangban, és azokat módosítania kell, amennyiben az a rendelkezésre álló információkra figyelemmel szükséges, beleértve a fokozatosan megszerzett tudományos és műszaki adatokat, köztük a fennmaradó kockázatra vonatkozó adatokat is. Ennek a munkának adott esetben a 2004/37/EK irányelvben és ebben az irányelvben meghatározott határértékek jövőbeli felülvizsgálataira vonatkozó javaslatokat, valamint további anyagoknak, keverékeknek és eljárásoknak az I. mellékletbe, illetve további határértékeknek a III. mellékletbe való felvételére vonatkozó javaslatokat kell eredményeznie.
(4)

A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép: „3. cikk Hatály 1. Ez az irányelv a következő közbeszerzésekre alkalmazandó: a) ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők által odaítélt, közúti járművek megvásárlására, lízingjére, bérletére vagy részletvételére vonatkozó szerződések, amennyiben azok kötelesek alkalmazni a 2014/24/EU (*2) és a 2014/25/EU (*3) európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott közbeszerzési eljárásokat; b) az 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (*4) szerinti közszolgáltatási szerződések, melyek tárgya közúti személyszállítási szolgáltatások biztosítása azon a küszöbértéken felül, melyet a tagállamok határoznak meg, nem túllépve az említett rendelet 5. cikkének (4) bekezdésében meghatározott alkalmazandó küszöbértéket; c) az ezen irányelv mellékletének 1. táblázatában meghatározott szolgáltatási szerződések, amennyiben az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők kötelesek alkalmazni a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelvben meghatározott közbeszerzési eljárásokat. Ez az irányelv csak azokra a szerződésekre alkalmazandó, amelyek esetében az eljárást megindító felhívást 2021. augusztus 2. után küldték el, illetve azokban az esetekben, amikor ilyen felhívásra nem kerül sor, amennyiben az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő az említett időpont után indította meg a közbeszerzési eljárást. 2. Ez az irányelv nem alkalmazandó a következőkre: a) az (EU) 2018/858 rendelet 2. cikke (2) bekezdésének a), b) és c) pontjában, valamint 2. cikke (3) bekezdésének c) pontjában említett járművekre; b) a 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (*5) 3. cikkének 2. és 3. pontjában meghatározott I. és A. osztályú járművek kivételével az M3 kategóriájú járművekre. (*2) Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.)." (*3) Az Európai Parlament és a Tanács 2014/25/EU irányelve (2014. február 26.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 243. o.)." (*4) Az Európai Parlament és a Tanács 1370/2007/EK rendelete (2007. október 23.) a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2007.12.3, 1. o.)." (*5) Az Európai Parlament és a Tanács 661/2009/EK rendelete (2009. július 13.) a gépjárművek, az ezekhez tervezett pótkocsik és rendszerek, alkatrészek, valamint önálló műszaki egységek általános biztonságára vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról (HL L 200., 2009.7.31., 1. o.).”"
1.

A 2. cikk (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép: „Allium cepa L. — Cepa csoport (vöröshagyma) — Aggregatum csoport (salottahagyma) Allium fistulosum L. (téli sarjadékhagyma) — az összes fajta Allium porrum L. (póréhagyma) — az összes fajta Allium sativum L. (fokhagyma) — az összes fajta Allium schoenoprasum L. (metélőhagyma) — az összes fajta Anthriscus cerefolium (L.) Hoffm. (turbolya) — az összes fajta Apium graveolens L. — levélzeller csoport — gyökérzeller csoport Asparagus officinalis L. (spárga) — az összes fajta Beta vulgaris L. — cékla csoport (cékla, a cheltenham répát is beleértve) — mángold csoport (mángold) Brassica oleracea L. — leveles kel csoport — karfiol csoport — fejes káposzta csoport (vöröskáposzta és fejes káposzta) — bimbós kel csoport — karalábé csoport — kelkáposzta csoport — brokkoli csoport (calabrese és sprouting típus) — feketekáposzta csoport — portugál kel csoport (portugál káposzta) Brassica rapa L. — kínai kel csoport — tarlórépa csoport Capsicum annuum L. (paprika) — az összes fajta Cichorium endivia L. (endívia) — az összes fajta Cichorium intybus L. — hajtató cikória csoport — leveles cikória csoport — ipari cikória csoport Citrullus lanatus (Thunb.) Matsum. et Nakai (görögdinnye) — az összes fajta Cucumis melo L. (sárgadinnye) — az összes fajta Cucumis sativus L. — hajtatási uborka csoport — konzervuborka csoport Cucurbita maxima Duchesne (sütőtök) — az összes fajta Cucurbita pepo L. (tök, beleértve a kifejlett muskotálytököt is, valamint cukkini, beleértve a bébicukkinit is) — az összes fajta Cynara cardunculus L. — articsóka csoport — kárdi csoport Daucus carota L. (sárgarépa és takarmányrépa) — az összes fajta Foeniculum vulgare Mill. (édeskömény) — Azoricum csoport Lactuca sativa L. (saláta) — az összes fajta Solanum lycopersicum L. (paradicsom) — az összes fajta Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill — levélpetrezselyem csoport — gyökérpetrezselyem csoport Phaseolus coccineus L. (tűzbab) — az összes fajta Phaseolus vulgaris L. — bokorbab csoport — futóbab csoport Pisum sativum L. — kifejtőborsó csoport — velőborsó csoport — cukorborsó csoport Raphanus sativus L. — hónaposretek csoport — feketeretek csoport Rheum rhabarbarum L. (rebarbara) — az összes fajta Scorzonera hispanica L. (feketegyökér vagy fekete bakszakáll) — az összes fajta Solanum melongena L. (padlizsán vagy tojásgyümölcs) — az összes fajta Spinacia oleracea L. (spenót) — az összes fajta Valerianella locusta (L.) Laterr. (galambbegysaláta) — az összes fajta Vicia faba L. (lóbab) — az összes fajta Zea mays L. — csemegekukorica csoport — pattogató kukorica csoport A fent felsorolt fajok és csoportok összes hibridje.”
(14)

A 93/13/EGK irányelv elrettentő erejének megerősítése érdekében abba bele kell foglalni a szankciókkal kapcsolatos szabályokat is. A tagállamok szabadon dönthetnek az említett irányelv megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó közigazgatási vagy bírósági eljárásról. Különösen, a közigazgatási hatóságok vagy a nemzeti bíróságok szankciókat vethetnek ki, amennyiben, például közigazgatási hatóság által kezdeményezett jogi eljárások alapján, tisztességtelennek találnak egyes szerződési feltételeket. A szankciókat közigazgatási hatóságok vagy nemzeti bíróságok akkor is alkalmazhatják, ha az eladó vagy szolgáltató olyan szerződési feltételeket alkalmaz, amelyeket a nemzeti jog minden körülmények között kifejezetten tisztességtelennek határoz meg, illetve amikor az eladó vagy szolgáltató olyan szerződési feltételt alkalmaz, amelyről jogerős, kötelező erejű határozat megállapította, hogy tisztességtelen. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a közigazgatási hatóságok is jogosultak megállapítani a szerződési feltételek tisztességtelen jellegét. A közigazgatási hatóságok vagy a nemzeti bíróságok a szankciót abban a határozatban is kivethetik, amely megállapította a szerződési feltételek tisztességtelen jellegét. A tagállamok az egyéni jogorvoslattal és a szankciókkal kapcsolatos bármilyen nemzeti szintű fellépés koordinációját szolgáló megfelelő mechanizmusokat is meghatározhatnak.
13.

A 369g. cikk (1), (2) és (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „(1) A héabevallásnak tartalmaznia kell a 369d. cikkben említett héaazonosító számot, valamint az adómegállapítási időszakban teljesített, az e különös szabályozás hatálya alá tartozó, alábbi termékértékesítések, illetve szolgáltatásnyújtások héa nélküli összértékét, az alkalmazandó héamértékeket, a megfelelő héa – héamértékek szerint lebontott – teljes összegét, valamint a fizetendő héa teljes összegét minden egyes olyan fogyasztás szerinti tagállam tekintetében, amelyben héa fizetendő: a) termékek Közösségen belüli távértékesítése; b) a 14a. cikk (2) bekezdésének megfelelő termékértékesítés, ha a termék feladásának vagy fuvarozásának kiindulási és érkezési helye szerinti tagállam megegyezik; c) szolgáltatásnyújtás. A héabevallásnak az e cikk (4) bekezdésében foglaltak szerint a korábbi adómegállapítási időszakokra vonatkozó módosításokat is tartalmaznia kell. (2) Amennyiben a termékeket az azonosítót kiadó tagállamtól eltérő tagállamokból adják fel vagy fuvarozzák el, a héabevallásnak tartalmaznia kell az e különös szabályozás hatálya alá tartozó, alábbi értékesítések héa nélküli összértékét, az alkalmazandó héamértékeket, a megfelelő héa – héamértékek szerint lebontott – teljes összegét, valamint a fizetendő héa teljes összegét minden egyes olyan tagállam tekintetében is, ahonnan a termékeket feladják vagy elfuvarozzák: a) termékek Közösségen belüli távértékesítése, az adóalany által a 14a. cikk (2) bekezdésének megfelelően végzett értékesítések kivételével; b) a 14a. cikk (2) bekezdésének megfelelően az adóalany által végzett, termékek Közösségen belüli távértékesítése, illetve olyan termékértékesítés, ahol a termék feladásának vagy fuvarozásának kiindulási és érkezési helye szerinti tagállam megegyezik. Az a) pontban említett értékesítések esetében a héabevallásnak tartalmaznia kell az azon tagállamok által megállapított egyedi héaazonosító számot vagy adónyilvántartási számot is, ahonnan a termékeket feladják vagy elfuvarozzák. A b) pontban említett értékesítések esetében a héabevallásnak tartalmaznia kell az azon tagállamok által adott esetben megállapított egyedi héaazonosító számot vagy adónyilvántartási számot is, ahonnan a termékeket feladják vagy elfuvarozzák. A héabevallásnak fogyasztás szerinti tagállamonkénti bontásban kell tartalmaznia az e bekezdésben foglalt információkat.” (3) Amennyiben az e különös szabályozás hatálya alá tartozó szolgáltatást nyújtó adóalany az azonosítót kiadó tagállamtól eltérő tagállamban egy vagy több olyan állandó telephellyel rendelkezik, ahonnan szolgáltatást nyújt, a HÉA-bevallásnak ezenfelül fogyasztás szerinti tagállamonkénti bontásban tartalmaznia kell az ilyen szolgáltatásnyújtás héa nélküli összértékét, az alkalmazandó héamértékeket, a megfelelő héa – héamértékek szerint lebontott – teljes összegét, valamint a fizetendő héa teljes összegét is minden olyan tagállam vonatkozásában, amelyben az adóalany telephellyel rendelkezik, és tartalmaznia kell az egyéni HÉA-azonosítószámot vagy e telephely adó-nyilvántartási számát.”;
(12)

Egy későbbi, „Opinion on the Technical updates of annexes of the Directive Medical Treatment on board (92/29)” (a hajók fedélzetén biztosított orvosi ellátásról szóló (92/29) irányelv mellékleteinek technikai jellegű frissítéseire vonatkozó vélemény) című, 2018. május 31-én elfogadott véleményében (7) a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság a 92/29/EGK irányelv II. és IV. mellékletének frissítését javasolja a területen tapasztalható legújabb technológiai és orvoslási fejlemények figyelembevétele érdekében.
(14)

Bizonyos anyagok esetében a lehető legnagyobb védelem biztosítása érdekében figyelembe kell venni a bőrön keresztüli felszívódás lehetőségét is. A foglalkozási vegyianyag-expozíciós határértékekkel foglalkozó tudományos bizottság a bőrön keresztül történő jelentős felszívódás lehetőségének fennállását az ezen irányelv mellékletében szereplő bejegyzésekben felsorolt vegyi anyagok közül az anilin, a 2-fenil-propán (kumol) és a 4-amino-toluol vonatkozásában állapította meg. Ezért e vegyi anyagokra az indikatív foglalkozási expozíciós határértékeken kívül helyénvaló arra vonatkozó megjegyzéseket is felvenni ezen irányelv mellékletébe, hogy azok a bőrön keresztül történő jelentős felszívódás lehetőségét is hordozzák.
I. MELLÉKLET

AZ UNIÓS IDEIGLENES ÚTI OKMÁNY EGYSÉGES FORMANYOMTATVÁNYA

Az uniós ideiglenes úti okmány egységes formanyomtatványának meg kell felelnie a következő előírásoknak:

1. Formátum és méret

Az uniós ideiglenes úti okmány egységes formanyomtatványának háromba hajtott kialakításúnak (egyetlen, mindkét oldalán nyomtatott és három részre hajtott lap) kell lennie. Behajtva a formanyomtatvány méretének meg kell felelnie az ISO/IEC 7810 ID-3 szabványnak.

2. Első oldal: fedőlap

Az uniós ideiglenes úti okmány egységes formanyomtatványa fedőlapjának az alábbi sorrendben kell tartalmaznia a következő szavakat: „EURÓPAI UNIÓ” az Unió valamennyi hivatalos nyelvén, valamint „EMERGENCY TRAVEL DOCUMENT” és „TITRE DE VOYAGE PROVISOIRE”. Szerepelnie kell rajta tizenkét aranyszínű, kört alkotó csillagnak is.

3. Második oldal: az uniós ideiglenes úti okmány egységes bélyegének elhelyezése

Az uniós ideiglenes úti okmány egységes bélyegét biztonságosan el kell helyezni az uniós ideiglenes úti okmány egységes formanyomtatványának második oldalán oly módon, hogy azt ne lehessen könnyen eltávolítani. Az uniós ideiglenes úti okmány egységes bélyegét a lap széléhez kell illeszteni és ott kell rögzíteni. Az uniós ideiglenes úti okmány egységes bélyegének géppel olvasható vizsgálati zónáját a lap külső széléhez kell illeszteni. Az okmányt kiállító hatóságok pecsétjét oly módon kell elhelyezni a bélyegen, hogy az az uniós ideiglenes úti okmány egységes bélyegén túl a lapra is átnyúljon.

4. Harmadik és negyedik oldal: információk

A harmadik és negyedik oldalon az Unió valamennyi hivatalos nyelvén, kivéve angolul és franciául, szerepelnie kell az „ideiglenes úti okmány” elnevezésnek, valamint az uniós ideiglenes úti okmány egységes bélyegén szereplő rovatmegnevezéseknek. A következő szöveget is fel kell tüntetni:

„This EU Emergency Travel Document is a travel document issued by a Member State of the European Union for a single journey to the holder's Member State of nationality or residence or, exceptionally, to another destination. Authorities of non-EU countries are hereby requested to allow the holder to pass freely without hindrance.

Le présent titre de voyage provisoire de l'UE est un titre de voyage délivré par un État membre de l'Union européenne aux fins d'un trajet unique vers l'État membre de nationalité ou de résidence du détenteur, ou, à titre exceptionnel, vers une autre destination. Les autorités des pays tiers sont priées d'autoriser le détenteur du titre de voyage provisoire à circuler sans entraves.”
(4)

Annak biztosítása érdekében, hogy a riasztó- és jelzőfegyverekre vonatkozó műszaki előírások megfelelőek legyenek a jelenleg létező számos különböző típusú riasztó- és jelzőfegyver szempontjából, az ezen irányelvben meghatározott előírásoknak figyelembe kell venniük a riasztó- és jelzőfegyverek töltényeivel és töltényűrjével kapcsolatos általánosan elfogadott nemzetközi szabványokat és értékeket, különösen a kézi lőfegyverek próbajeleit felügyelő nemzetközi állandó bizottság (C.I.P.) által kidolgozott, a töltények és töltényűrök méreteivel kapcsolatos táblázatok (Tables of Dimensions of Cartridges and Chambers, TDCC) közül a VIII. táblázatban rögzítetteket.
(18)

A befektetők jogainak érvényesítése érdekében szabályokat kell alkotni a biztosítékeszközök hollétére vonatkozóan is. Fontos, hogy a tagállamok meghatározzák a fedezeti halmaz összetételéről szóló szabályokat is. Emellett ezen irányelvben fedezeti követelményeket is meg kell határozni, nem sértve azonban a tagállamok azon jogát, hogy például a deviza- és a kamatlábkockázat mérséklése céljából más eszközöket is engedélyezzenek. Annak biztosítása érdekében, hogy a fedezeti halmazok Unió-szerte magas színvonalú közös előírások hatálya alá tartozzanak, rendelkezni kell a fedezet számításáról és azokról a feltételekről, amelyek mellett származtatott ügyleteket is szerepeltetni lehet a fedezeti halmazban. A fedezet kiszámításakor a tőkeösszeg esetében a névértékelvet kell követni. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a névértékelvtől eltérő számítási módszert alkalmazzanak, feltéve, hogy a másik módszer körültekintőbb, azaz nem vezet magasabb lefedettségi arányhoz, és a fedezeti eszközök képezik a számlálót és a fedezettkötvény-kötelezettségek képezik a nevezőt. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy előírhassák az érintett tagállamban található hitelintézetek által kibocsátott fedezett kötvényeknek az ezen irányelvben meghatározott lefedettségi követelménynél magasabb szintű túlfedezését.
(6)

Egyedi prudenciális szabályozásra van tehát szükség azon befektetési vállalkozások tekintetében, amelyek a méretük vagy a más pénzügyi vagy gazdasági szereplőkkel való összekapcsoltságuk alapján nem minősülnek rendszerszinten jelentősnek. A rendszerszinten jelentős befektetési vállalkozásokra ugyanakkor továbbra is az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv alapján fennálló jelenlegi prudenciális keretnek kell vonatkoznia. E befektetési vállalkozások a befektetési vállalkozások olyan részhalmazát képezik, amelyre jelenleg is az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv alkotta keret alkalmazandó, és amelyre nem vonatkoznak az annak fő követelményei alóli célzott mentességek. A legnagyobb és leginkább összekapcsolt befektetési vállalkozások a jelentős hitelintézetekéhez hasonló üzleti modellekkel és kockázati profilokkal rendelkeznek. „Bankszerű” szolgáltatásokat nyújtanak, és jelentős mértékben vállalnak kockázatokat. Ezenfelül a rendszerszinten jelentős befektetési vállalkozások elég nagyok ahhoz, hogy a nagy hitelintézetekhez hasonló veszélyt jelentsenek a pénzügyi piacok stabil és szabályszerű működésére, illetve olyan üzleti modellekkel és kockázati profilokkal rendelkeznek, amelyek a nagy hitelintézetekhez hasonló veszélyt jelentenek a pénzügyi piacok stabil és szabályszerű működésére. Ezért e befektetési vállalkozásoknak továbbra is az 575/2013/EU rendeletben és a 2013/36/EU irányelvben rögzített rendelkezések hatálya alá kell tartozniuk.
(41)

A védelmet nemcsak közvetlenül magával a bejelentő személlyel szemben alkalmazott megtorló intézkedésekkel szemben kell biztosítani, hanem többek között a bejelentő személy olyan segítői, munkatársai vagy rokonai ellen esetlegesen hozott közvetett intézkedésekkel szemben is, akik a bejelentő személy munkáltatójával vagy vásárlójával vagy szolgáltatásának kedvezményezettjével állnak munkajellegű kapcsolatban. A szakszervezeti képviselők és a munkavállalók képviselői számára ilyen minőségükben az egyéb uniós és nemzeti szabályok alapján biztosított védelem sérelme nélkül, helyénvaló, hogy az ezen irányelv szerinti védelem is megillesse őket, akkor is, ha munkavállalóként tesznek bejelentést, és akkor is, ha egy bejelentő személy részére nyújtottak tanácsot és támogatást. A közvetett megtorlás magában foglalja az olyan jogalannyal szemben alkalmazott megtorló intézkedéseket is, amely a bejelentő személy tulajdona, amelynek a bejelentő személy dolgozik, vagy amellyel munkavégzéssel összefüggésben egyéb módon kapcsolatban áll, így például a szolgáltatásnyújtás megtagadását, feketelistára helyezést vagy üzleti bojkottot.
(12)

Ezen irányelv végrehajtása során a tagállamoknak azt is figyelembe kell venniük, hogy a családi vonatkozású szabadságoknak a nők és férfiak közötti egyenlő felhasználása más megfelelő intézkedések függvénye is – mint például az elérhető és megfizethető gyermekgondozási, illetve tartós gondozási szolgáltatások –, amelyek elengedhetetlenek ahhoz, hogy a szülők és más gondozási feladatokat ellátó személyek beléphessenek a munkaerőpiacra, továbbra is a munkaerőpiacon maradhassanak, vagy visszatérhessenek oda. A munkavállalás gazdasági ellenösztönzőinek megszüntetése szintén arra sarkallhatja a második keresőket – többségükben nőket –, hogy teljes mértékben részt vegyenek a munkaerőpiacon.