ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(9)

A versenyképesség növelése, a jelenleg is zajló kiigazítási folyamat megerősítése és az erőforrások megfelelő újraelosztásának biztosítása érdekében tehát az egész euroövezetben a termék- és munkaerőpiacok jobb működését célzó strukturális reformokra van szükség. Ezen túlmenően a strukturális reformok elengedhetetlen szerepet játszanak az egyensúly-helyreállítás és a tőkeáttétel-csökkentés folyamatában. A hiánnyal küzdő tagállamokban a versenyképesség javulása növelni fogja a pozitív nettó exportot, ami elősegíti, hogy a növekedési mintát a termelékenyebb, kevésbé munkaerő-igényes, kereskedelemképes szektorok irányába mozdítsák el, ugyanakkor támogassák a gazdasági fellendülést és csökkentsék az adósságrátákat. Ezzel egyidejűleg a folyófizetésimérleg-többlettel rendelkező tagállamokban a verseny javítását célzó reformok hozzájárulhatnak az erőforrások újraelosztásához és segíthetik a nem kereskedelemképes szektorokban megvalósuló beruházások élénkítését. Ez megnövelné a hazai kereslet súlyát a növekedés összetevői között, ezáltal szimmetrikusabbá téve az euroövezeten belüli kiigazításokat. A válság ugyanakkor jelentősen aszimmetrikus hatást gyakorolt az euroövezeti tagállamok foglalkoztatási helyzetére, leginkább azokat a tagállamokat sújtva, amelyekben a folyó fizetési mérleg hiányának jelentős csökkenése következtében a hazai kereslet a legsúlyosabb mértékben zsugorodott. Amennyiben a ciklikus munkanélküliség hatékony és gyors elnyelése nem valósul meg, hiszterézishatás alakulhat ki, így a munkanélküliség megmerevedik és egyre kevésbé fog igazodni a bérdinamikához. A munkaerő-piaci strukturális reformok ezért továbbra is kiemelt jelentőséggel bírnak az euroövezet társadalmi kohézióját és jövőbeli növekedési potenciálját fenyegető kockázatok enyhítése tekintetében. A gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződés 2012. március 2-i aláírásával az euroövezeti tagállamok kötelezettséget vállaltak arra, hogy a legjobb gyakorlatok azonosítása és a gazdaságpolitikák szorosabb összehangolása céljából előzetesen megvitatják és adott esetben össze is hangolják a jelentősebb gazdasági reformokra vonatkozó nemzeti terveiket. Az eurocsoportnak nyomon kellene követnie az eddig elfogadott intézkedések hatásait abból a célból, hogy szükség esetén ösztönözze a további fellépést, valamint hogy az országspecifikus ajánlásokkal összhangban növelje a reformok horderejét,
56.

Úgy kell tekinteni, hogy a nemzeti szabályozó hatóság kötelezően előírja a 48. pont c) alpontjában és a 49. pont c) alpontjában említett gazdasági megkettőzhetőségi kötelezettséget, amennyiben az a), b) és c) pontban felsorolt, a 2002/21/EK irányelv 7. cikke szerinti konzultáció keretében elfogadott elemeket beilleszti azon végleges intézkedésbe, amelyben úgy határoz, hogy az NGA-alapú nagykereskedelmi bemeneti termékekre vonatkozóan nem ír elő vagy nem tart fenn szabályozott nagykereskedelmi hozzáférési árakat: a) A nemzeti szabályozó hatóság által alkalmazni kívánt előzetes gazdasági megkettőzhetőségi vizsgálat részletes leírása, amelynek – az alábbi II. mellékletben foglalt iránymutatással összhangban – legalább a következő paramétereket meg kell határoznia: i. a figyelembe veendő vonatkozó értékesítési költségek; ii. az érintett költségstandard; iii. az érintett szabályozott nagykereskedelmi bemeneti termékek és a kapcsolódó referenciaárak; iv. az érintett kiskereskedelmi termékek; és v. a vizsgálat elvégzéséhez kapcsolódó érintett időszak. b) A nemzeti szabályozó hatóság által az előzetes gazdasági megkettőzhetőségi vizsgálat elvégzése során alkalmazott eljárás, amely meghatározza, hogy a nemzeti szabályozó hatóság saját kezdeményezésére vagy harmadik fél kérésére bármikor, de legkésőbb az érintett kiskereskedelmi termék bevezetését követő három hónapon belül megkezdheti ezt az eljárást, és a lehető leghamarabb, de minden esetben az eljárás megkezdésétől számított négy hónapon belül lezárja azt. Az eljárásnak pontosan elő kell írnia, hogy a nemzeti szabályozó hatóság által a 48. pont c) alpontja és a 49. pont c) alpontja értelmében elvégzendő előzetes gazdasági megkettőzhetőségi vizsgálat különbözzön a versenyjogi szabályok alapján utólag elvégezhető árprésteszttől, és ne érintse azt. c) Ha a vizsgálat kedvezőtlen eredménnyel zárul, a szabályozási keretben előírt, megfelelőséget biztosító végrehajtási eszközök alkalmazásával bevezetendő szabályozói kötelezettségek, ideértve adott esetben annak előírását, hogy a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató a nemzeti szabályozó hatóság iránymutatásával összhangban és az elvégzett előzetes gazdasági megkettőzhetőségi vizsgálat eredményei alapján találjon megoldást a gazdasági megkettőzhetőség kérdésére. Amennyiben a nemzeti szabályozó hatóság szerint a gazdasági megkettőzésre alkalmatlan kiskereskedelmi ajánlat jelentősen károsítaná a versenyt, a 2002/20/EK irányelv 10. cikkében biztosított hatáskörével élve elő kell írnia, hogy a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató a gazdasági megkettőzhetőségi követelmény teljesítéséig szüntesse meg vagy késleltesse az érintett kiskereskedelmi ajánlat biztosítását.
1.

A Bizottság a következők révén támogatja a SOLVIT működését: a) rendszeres képzéseket és hálózati eseményeket szervez a nemzeti SOLVIT-központokkal együttműködésben; b) megszövegezi és naprakészen tartja a SOLVIT ügykezelési kézikönyvét a nemzeti SOLVIT-központokkal együttműködésben; c) segítséget nyújt az ügyek kezelésében a SOLVIT-központok erre irányuló kérése esetén. Bonyolult ügyekben ez informális jogi tanácsadást is magában foglalhat. A Bizottság szolgálatainak két héten belül válaszolniuk kell az informális jogi tanácsadásra irányuló kérésre. A tanácsadás informális, és nem tekinthető kötelező érvényűnek a Bizottságra nézve; d) kezeli és karbantartja a SOLVIT-adatbázist és a kérelmek benyújtására szolgáló nyilvános elektronikus felületet, valamint képzések és ismertető anyagok révén elősegíti az adatbázis SOLVIT-központok általi használatát; e) nyomon követi a SOLVIT-központok tevékenységének minőségét és az általuk kezelt ügyeket. Strukturális problémát felvető ügyek esetében a Bizottság szorosan figyelemmel kíséri az ügyet, és szükség esetén tanácsokkal és támogatással segíti elő a strukturális probléma megszüntetését. Mérlegeli, hogy a meg nem oldott strukturális problémák esetében szükség van-e további fellépésre; f) biztosítja a SOLVIT, a CHAP (5) és az EU Pilot (6) közötti megfelelő kommunikációt a megoldás nélkül maradt SOLVIT-ügyekkel kapcsolatos megfelelő további lépések végrehajtása, a strukturális ügyek nyomon követése és a panaszok kezelése tekintetében jelentkező esetleges átfedések elkerülése érdekében; g) kérésükre tájékoztatja a SOLVIT-központokat arról, hogyan járt el a Bizottság azokban az esetekben, amikor a megoldás nélkül maradt ügyek kapcsán a kérelmező panaszt nyújtott be a Bizottsághoz.
(4)

Emellett a végső fogyasztóknak és a közétkeztetésben működő gazdasági szereplőknek szánt, előre csomagolt élelmiszer címkéjén minden összetevőt fel kell tüntetni. A végső fogyasztóknak és a közétkeztetésben működő gazdasági szereplőknek szánt, húst tartalmazó élelmiszerek esetében közvetlenül a csomagoláson vagy az azon rögzített címkén azt az állatfajt is fel kell tüntetni, amelyből a hús közvetlenül származik. Amennyiben egy összetevő az élelmiszer elnevezésében is szerepel, százalékban kifejezett mennyiségét is meg kell adni az összetevők listájában a fogyasztóknak az élelmiszer azonosítása és összetétele tekintetében történő félrevezetésének elkerülése érdekében.
(13)

A bérek visszaszorításának többéves időszaka után az elmúlt években ismét emelkedtek a bérek, de a 2013-as reálbér-növekedés alacsonyabb volt a 2012. évinél. Németország 8,50 EUR/óra minimálbér 2015-ös bevezetését helyezte kilátásba, amely 2017-től válna teljes érvényűvé. A munkavállalók megfelelő minimális jövedelmét biztosítani hivatott általános minimálbér bevezetésének (különösen a foglalkoztatásra gyakorolt) hatását szorosan nyomon kell követni. A magas adóék csökkentésére irányuló – elsősorban az alacsony jövedelműeket érintő – erőfeszítések korlátozottak voltak. Az elfogadott nyugdíjreform és a tartós ápolás-gondozás területén nemrégiben megfogalmazott reformtervek, amelyek a társadalombiztosítási járulékok mértékének növekedésével járnak, ismét az adóék növekedését eredményezhetik. Németország tett némi előrelépést a hátrányos helyzetű csoportok tanulmányi teljesítményének fokozása érdekében, de a tanulmányi teljesítmény és a társadalmi-gazdasági háttér közötti reláció továbbra is erős, és a munkavállalók aktív kereső időszakának egészében meghatározó marad. A megfelelő aktivizálási és integrációs intézkedések irányába tett lépések ellenére a tartós munkanélküliség továbbra is problémát jelent – ez arra utal, hogy kiegészítő intézkedésekre van szükség. Csak korlátozott előrelépés történt a miniállások (minijob) olyan állásokká alakítását elősegítő intézkedések meghozatala terén, amelyek esetében kötelezően teljes társadalombiztosítási járulékokat kell fizetni. Nem sikerült eredményt elérni a második keresők foglalkoztatását hátráltató adóügyi tényezők csökkentését illetően. Németországban valamelyest javult a helyzet a kisgyermekek számára rendelkezésre álló egész napos nevelési és gondozási férőhelyek számának bővítése terén, csakúgy, mint az egész napos iskolák kibővítésében. Ezzel egyidejűleg továbbra is aggályos a gyermekgondozási létesítmények és az egész napos iskolák minősége, és a regionális különbségeket sem sikerült felszámolni.
(13)

Az oktatás korlátozott munkaerő-piaci jelentősége visszaveti a szakképzett munkaerő kínálatát. A kötelező oktatásban részt vevő diákok teljesítménye elmarad az uniós átlagtól, és számottevően romlott. Az oktatásra fordított állami kiadások alacsony szinten maradtak annak ellenére, hogy emelték a tanári fizetéseket. Továbbfejlesztették a tanári alapképzést és bővítették a gyakorlati képzést – ám ezeknek az erőfeszítéseknek folytatódniuk kell. A szakképzés megreformálására, valamint a fiataloknak kínált munkahelyek támogatására irányuló kormányzati törekvések ellenére Szlovákia ifjúsági munkanélküliségi rátája uniós szinten továbbra is a legmagasabbak között van, és változatlanul nehéz az iskolából a munka világába való átmenet. A foglalkozásorientált alapképzési programok viszonylag alacsony százalékos aránya és a munkáltatókkal folytatott elégtelen együttműködés csökkenti a felsőoktatás munkaerő-piaci relevanciáját. A felsőoktatás, valamint a vállalkozások és az oktatási intézmények közötti együttműködés minőségének javítása egyúttal a gazdaság innovációs képességének is lendületet adna. Az intelligens szakosodási stratégiában felvázolt tervek helyes irányt jelölnek ki, ám azokat a gyakorlatban is hatékonyan végre kell hajtani. A színvonalas koragyermekkori nevelési és gondozási lehetőségek tartósan szűkösek, és ez az iskolai teljesítményre is rányomja bélyegét, főként a romák esetében. A roma diákok tanulmányi eredményeinek javítását célzó eddigi kezdeményezések túlságosan is az EU által társfinanszírozott projektektől függenek.
(14)

A cseh oktatási rendszer minősége és a munkaerő-piaci igényekhez való igazodása aggodalomra ad okot. A kötelező oktatás tekintetében történtek bizonyos intézkedések az értékelési keret javítása érdekében, azonban a rosszabb teljesítményű iskolák és diákok problémájának kezelése továbbra is kihívást jelent. A tanári hivatás csekély vonzereje is problémát jelent, de ezzel a kormány foglalkozni kíván. A roma gyermekek részvétele a többségi inkluzív kisgyermekkori nevelésben és az általános iskolai oktatásban kihívást jelent az integrációjuk szempontjából. A felsőoktatási reform várat magára, és nem történt előrelépés sem az akkreditáció javítása, sem pedig a finanszírozás terén. A kutatóintézetek finanszírozásában csupán kisebb változásokat vezettek be. Továbbra is kulcsfontosságú megfelelően ösztönözni az állami kutatókat arra, hogy munkájuk során törekedjenek a kiválóságra, foglalkozzanak a társadalmi kihívásokkal és működjenek együtt az üzleti szektorral.
(14)

A munkaerő-piaci helyzet romlott. A munkanélküliség 2013-ban elérte a 10,3 %-ot, az ifjúsági munkanélküliség pedig 2013-ban 21,6 %-ra emelkedett, míg a foglalkoztatásban, oktatásban vagy képzésben részt nem vevő fiatalok aránya 2011 és 2013 között 2,1 százalékponttal nőtt. A 2013-ban elfogadott munkaerő-piaci reform értékelése a határozatlan és a határozott idejű szerződések csökkenő szegmentációja felé mutat, jóllehet más határozatlan idejű szerződési formák gyakoribb használata mellett, míg az idősek és a fiatalok foglalkoztatására irányuló ösztönzők hatása még mindig nem világos. A munkaerő-piaci szegmentációval a diákmunka jobb szabályozása révén is foglalkoznak. Jóllehet elfogadás előtt áll egy új törvény, továbbra is kétségek vannak azt illetően, hogy az majd megfelelően kezelni tudja-e a korábbi szabályok hiányosságait. A kormány korlátozott előrehaladást ért el a minimálbérre vonatkozó tavalyi ajánlás végrehajtását illetően, így annak indexálása továbbra is csak az inflációhoz igazodik annak ellenére, hogy a minimálbérről szóló törvény más gazdasági feltételhez történő igazítást is lehetővé tesz. Korlátozott előrehaladás történt az eredményes, személyre szabott aktív munkaerő-piaci politikai intézkedések kidolgozása és a készségigények és a készségkínálat közötti összhang hiányának kezelése terén.
(15)

Belgium versenyképessége (a nem költségalapú versenyképességet is beleértve) továbbra is romlik. Különösen erőteljesen romlik a gyártás azon képessége, hogy helytálljon a nemzetközi versenyben – ez tükröződik a gyártók egyre csökkenő árrésében és a munkahelyek megszűnésében. A vásárlóerő fenntartása érdekében Belgium hagyományosan a bérindexálás eszközével élt. A teljes bérnövekedés terén előforduló túlzásokat azonban későn és nem elégségesen korrigálták. Emellett a központi bérnorma nem mindig teszi lehetővé az ágazati termelékenység-alakulás és a helyi munkaerő-piaci feltételek megfelelő módon történő figyelembevételét. Következésképpen a bérek gyorsabban nőttek a termelékenységnél, ami a munkahelyek és a versenyképesség terén is veszteségekhez vezetett. A szociális partnerekkel konzultálva és a nemzeti gyakorlattal összhangban Belgiumnak olyan módon kell megreformálnia bérkialakítási rendszerét, hogy az lehetővé tegye a nagyobb ágazati bérszóródást, továbbá a bérek szorosabb hozzákapcsolását a termelékenység alakulásához. A kiskereskedelmi árak továbbra is magasabbak, mint a szomszédos országokban, a szakmai szolgáltatásokra vonatkozó korlátozások pedig akadályozzák az innovatív üzleti modellek fejlődését, és visszafogják a beruházásokat. A villamos energia elosztási díjai változatlanul a legmagasabbak között vannak Európában, tervezett regionalizálásuk pedig fokozza a végső felhasználók által fizetett elosztási díjak jövőbeli alakulásával kapcsolatos bizonytalanságot, mivel a jelenlegi, befagyasztott díjak nem fedezik az elosztók növekvő költségeit. Ha Belgium fenn akarja tartani a magas béreket és ezzel egyidejűleg új munkahelyeket is kíván teremteni, akkor a mainál bonyolultabb és magasabb hozzáadott értékű javakat kell előállítania és a világpiacon értékesítenie. Belgiumban hiányoznak az innovatív ágazatbeli, gyorsan növekvő vállalkozások. Bár az ország innováció-támogatási rendszere kellően fejlett és a teljes innovációs ciklust lefedi, azonban mégis túlzottan összetetté és fragmentálttá vált. A magas hozzáadott értéket képviselő tevékenységek növekedését gyakran akadályozza a megfelelően képzett emberi erőforrások hiánya.
(10)

Bulgáriában továbbra is központi probléma az adózási fegyelem és az adóigazgatás minősége. A rendelkezésre álló becslések szerint Bulgáriában jelentős méretű a feketegazdaság, amit a be nem jelentett munkavégzésre vonatkozó adatok is megerősítenek. Az adóbeszedés igazgatási költségei és az adószabályoknak való megfelelés költségei viszonylag magasak. Bár számos intézkedésre került sor e problémák kezelése érdekében, Bulgáriának még mindig nincs az adózási fegyelemre vonatkozó olyan átfogó stratégiája, amely kiterjedne valamennyi adóhatóságra és magában foglalná az adóbeszedés legjelentősebb kockázatainak előzetes elemzését, valamint a hatályos intézkedések értékelését, ideértve az egyszerűsítésre és az ellenőrzések hatékonyságának javítására irányuló intézkedéseket is.
(13)

A munkaerőpiac némi jeleit mutatja a stabilizációnak, és 2014-re a foglalkoztatás növekedése és a munkanélküliség csökkenése jellemezte enyhe fellendülés várható. Mindazonáltal az éves átlagban 2013-ban 26,1 %-os értékével a munkanélküliségi ráta változatlanul nagyon magas. Különösen aggasztó az ifjúsági munkanélküliség magas, 54,3 %-os szintje és a tartós munkanélküliségnek a teljes munkanélküliségen belül 2013-ban mért kiugróan magas, 49,7 %-os aránya, amelyen belül is különösen magas a ráta az idősebb és az alacsony képzettségű munkavállalók körében. A 2012-es munkaerő-piaci reformmal kapcsolatban rendelkezésre álló értékelések azt mutatják, hogy a reform – a szociális partnereknek a bérek 2012–2014 közötti visszafogására vonatkozó kötelezettségvállalásával együtt – hozzájárult ahhoz, hogy a vállalkozások nagyobb belső rugalmassággal rendelkezzenek, és korlátozni lehessen a létszámleépítéseket annak köszönhetően, hogy nagyobb hangsúlyt helyeztek a vállalati szintű kollektív megállapodásokra és bővítették a vállalkozások mozgásterét a kollektív megállapodásoktól való eltérés tekintetében. A reform keretében lecsökkentették a munkaviszony jogellenes megszüntetése esetén fizetendő kártérítés költségeit is, a reform egyúttal hozzájárult a bíróság előtt megtámadott elbocsátások számának csökkentéséhez, továbbá új szerződéstípust vezetett be a kkv-k általi tartós foglalkoztatás elősegítése érdekében. 2013-ban és 2014 elején további intézkedéseket vezettek be az tartós részmunkaidős foglalkoztatás előmozdítása érdekében, továbbá ideiglenesen csökkentették a határozatlan idejű, új munkaszerződéssel foglalkoztatottak után fizetendő társadalombiztosítási járulékokat. Ugyanakkor a spanyol munkaerőpiacon továbbra is jelentős kihívást jelent a szegmentáció, változatlanul magas a szerződéstípusok száma, a határozott idejű és a határozatlan idejű szerződések esetén fizetendő végkielégítések költsége közötti különbség pedig még a reformot követően is a legkirívóbbak között van az Európai Unióban.
(17)

A közigazgatás terén fennálló egyes hiányosságok korlátozzák Málta üzleti környezetének további fejlődését. Jóllehet a közbeszerzés terén hozott javító intézkedések a megfelelő irányba mutatnak, a közbeszerzési eljárások továbbra is túlságosan hosszúak, ami a közkiadások nem hatékony felhasználáshoz vezet. Ezekre az intézkedésekre vonatkozóan nincsenek célok megállapítva, ami megnehezíti eredményességük értékelését. Az idegen tőkével történő finanszírozás alternatíváinak hiánya magas finanszírozási költséget eredményez a vállalkozások számára, ami hátrányosan befolyásolja gazdasági tevékenységüket. A vállalati hitelfinanszírozás preferálása emellett rendkívül magas vállalati tőkeáttételhez és nem megfelelő tőkeallokációhoz vezethet. Ezért további lehetőségeket kell keresni a nem adósságjellegű finanszírozásra. Az igazságszolgáltatási rendszer esetében továbbra is fennállnak a Máltához intézett 2013. évi ajánlásban feltüntetett hiányosságok. Jóllehet az igazságügy reformjára vonatkozóan 2013 novemberében előterjesztett számos bizottsági reformjavaslat közül a tervek szerint 2014 végére több is megvalósul, a pontos ütemterv és az intézkedések rangsorolásának bejelentése még várat magára. Az sem egyértelmű továbbá, hogy ezek az intézkedések miként fogják kezelni az ügyhátralékot, különösen a fent azonosított hiányosságok terén.
(14)

Jóllehet bizonyos szakmák (például állatorvosok, könyvszakértők) esetében feloldották a jogi formára, a tulajdonosi struktúrára vagy a díjszabásra vonatkozó korlátokat, és a közelmúltban elfogadott, a fogyasztásról szóló törvény révén új intézkedéseket vezettek be a verseny fokozására, bizonyos szakmák esetében azonban a mai napig jelentős korlátok állnak fenn a piacra lépés vagy az adott szakma gyakorlása tekintetében (például a taxisok esetében, az egészségügyi ágazatban, a közjegyzőknél és a jogi szakmáknál általában). A számos szakmához (orvosok, gyógyszerészek stb.) való hozzáférés tekintetében alkalmazott korlátozás („numerus clausus”) változatlanul hátráltatja a szolgáltatásokhoz való hozzáférést, és ez az elv a minőség és a biztonság kockázatása nélkül felülvizsgálható lenne. Mindezidáig nem került sor a szabályozott szakmákra vonatkozó korlátozások szükségességének és arányosságának átfogó vizsgálatára. A kiskereskedelmi ágazatban továbbra is érvényben vannak a kereskedelmi egységek nyitására vonatkozó, különösen a várostervezési szabályokra visszavezethető, jelentős teherrel járó engedélyezési előírások és a veszteséggel történő értékesítés tilalma, ezek pedig hátrányosan érintik a versenyt és a fogyasztókat. A kiskereskedelmi ágazatban a piacra lépés akadályainak megszüntetése érdekében mindezidáig nem hoztak konkrét intézkedéseket Franciaországban. A villamosenergia- és a földgáz-szolgáltatás piacán a nem lakossági fogyasztók tekintetében folyamatban van a szabályozott árak fokozatos megszüntetése. Ugyanakkor a lakossági fogyasztók tekintetében továbbra is szabályozott árak érvényesülnek, és a villamos energia esetében az árakat a költségszintek alatt állapították meg, továbbá az alternatív szolgáltatók piaci hozzáférése korlátozott. Ami az energiahálózatok összekapcsolását illeti, a szomszédos országok villamosenergia- és földgáz-hálózataival való összeköttetés megerősítése érdekében a megkezdett projekteket, különösen a Spanyolországgal közös projekteket be kell fejezni. A vasúti ágazatban a piacra lépés akadályai továbbra is gátolják a piac hatékony működését. A kevés új piaci belépővel jellemezhető nemzetközi szolgáltatások kivételével Franciaország nem nyitotta meg a belföldi vasúti személyszállítási piacát a verseny előtt. A vasúti ágazat reformját a pénzügyi fenntarthatóság javításának céljával indította el. A 2013 októberében benyújtott törvénytervezet parlamenti vitája folyamatban van. Az előterjesztett intézkedések között szerepel egy teljes jogú pályahálózat-működtetőnek a meglévő szolgáltatót is magában foglaló vertikálisan integrált struktúrában történő létrehozása. Ez az új struktúra hátráltathatja az alternatív szolgáltatók hálózathoz való hozzáférését.