5.

A VIII. melléklet A. fejezetének A. szakasza a következőképpen módosul: a) Az 1. pont helyébe a következő szöveg lép: „1. A klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot és ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságok: 1.1. Az Unión belüli kereskedelem céljából a tagállamoknak adott esetben hatósági programot kell létrehozniuk és felügyelniük a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot és ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságok elismerése érdekében. Az említett hatósági program alapján adott esetben jegyzékeket kell összeállítaniuk és vezetniük a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot és ellenőrzött kockázatot jelentő, juh- és kecskeféléket tartó gazdaságokról. 1.2. A VII. melléklet C. fejezete 4. részének 1.a) pontjában meghatározott, I. szintű TSE-rezisztens státussal rendelkező, juhokat tartó azon gazdaság, amelyben legalább az előző hét évre visszamenőleg nem erősítették meg klasszikus súrlókor előfordulását, a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő gazdaságként ismerhető el. A klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő gazdaságként ismerhető el a juhféléket, kecskeféléket vagy juh- és kecskeféléket tartó azon gazdaság is, amely legalább az előző hét évre visszamenőleg teljesíti a következő feltételeket: a) a juh- és kecskeféléket véglegesen azonosították, továbbá nyilvántartást vezetnek az állatoknak a születés helye szerinti gazdaságig való visszakövethetősége érdekében; b) nyilvántartást vezetnek a juh- és kecskeféléknek a gazdaságba történő szállításáról és a gazdaságból való elszállításáról; c) csak a következő juh- és kecskefélék kerülnek be a gazdaságba: i. a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő gazdaságokból származó juh- és kecskefélék; ii. olyan gazdaságokból származó juh- és kecskefélék, amelyek az a)–i) pontban foglalt feltételeket legalább az előző hét évre visszamenőleg vagy legalább ugyanazon időpont óta teljesítik, mint az a gazdaság, amelybe az állatokat szállítani fogják; iii. ARR/ARR prionfehérje-genotípusú juhfélék; iv. olyan juh- vagy kecskefélék, amelyek megfelelnek az i. vagy ii. pontban meghatározott feltételeknek, kivéve azon időszakot, amely során spermagyűjtő központban tartották őket, amennyiben az említett spermagyűjtő központ megfelel az alábbi feltételeknek: — a spermagyűjtő központot a 92/65/EGK tanácsi irányelv (****) D. melléklete I. fejezete I. szakaszának megfelelően engedélyezték és az említett melléklet I. fejezete II. szakaszának megfelelően felügyelik; — az előző hét év során a spermagyűjtő központba csak olyan gazdaságokból hoztak be juh- és kecskeféléket, amelyek az említett időszak során teljesítették az a), b) és e) pontokban meghatározott feltételeket, és amelyeket hatósági állatorvos vagy az illetékes hatóság által felhatalmazott állatorvos rendszeresen ellenőriz; — a spermagyűjtő központban az előző hét év során nem erősítették meg klasszikus súrlókór előfordulását; — a spermagyűjtő központ biobiztonsági intézkedéseket alkalmaz annak biztosítására, hogy a központban tartott, a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázati státussal bíró gazdaságokból érkező juh- és kecskefélék nem érintkeznek közvetlenül vagy közvetve olyan juh- és kecskefélékkel, amelyek a klasszikus súrlókór tekintetében alacsonyabb státust képviselő gazdaságokból érkeznek; d) a gazdaságot rendszeresen ellenőrzi az a)–i) pontban meghatározott feltételeknek való megfelelés igazolása érdekében hatósági állatorvos vagy az illetékes hatóság által e célra felhatalmazott állatorvos; az ellenőrzéseket 2014. január 1-jétől legalább évente egy alkalommal el kell végezni; e) a gazdaságban nem erősítették meg klasszikus súrlókór esetének előfordulását; f) 2013. december 31-ig minden, a III. melléklet A. fejezete II. részének 3. pontjában említett, 18 hónaposnál idősebb juh- és kecskefélét, amely elhullott, vagy amelyet emberi fogyasztás céljából történő levágástól eltérő okból öltek le, laboratóriumban megvizsgáltak a klasszikus súrlókór tekintetében a X. melléklet C. fejezetének 3.2. pontjában meghatározott laboratóriumi módszerek és vizsgálati tervek szerint. 2014. január 1-jétől minden 18 hónaposnál idősebb juh- és kecskefélét, amely elhullott, vagy amelyet emberi fogyasztás céljából történő levágástól eltérő okból öltek le, laboratóriumban megvizsgálják a klasszikus súrlókór tekintetében a X. melléklet C. fejezetének 3.2. pontjában meghatározott laboratóriumi módszerek és vizsgálati tervek szerint. Az f) pont első és második bekezdésében foglalt feltételektől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy valamennyi 18 hónaposnál idősebb, kereskedelmi értékkel nem rendelkező, termékeny élettartamuk végén leselejtezett – nem pedig emberi fogyasztás céljára levágott – juh- és kecskefélét hatósági állatorvos vizsgál meg, és minden olyan állatot, amely sorvadásos tüneteket vagy idegrendszeri tüneteket mutat, laboratóriumban vizsgálnak meg a klasszikus súrlókór tekintetében a X. melléklet C. fejezetének 3.2. pontjában foglalt laboratóriumi módszerek és vizsgálati tervek szerint. Az a)–f) pontokban meghatározott feltételek mellett 2014. január 1-jétől a következő feltételeknek is teljesülniük kell: g) csak a következő, juh- és kecskeféléktől származó petesejtek és embriók kerülnek be a gazdaságba: i. olyan donorállatoktól származó petesejtek és embriók, amelyeket születésük óta a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő tagállamban vagy a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságban tartottak, vagy amelyek esetében teljesülnek a következő követelmények: — az állatokat véglegesen azonosították a születésük helye szerinti gazdaságig való visszakövethetőségük érdekében; — az állatokat születésük óta olyan gazdaságban tartották, ahol tartózkodásuk alatt nem erősítették meg klasszikus súrlókór előfordulását; — a petesejt- és embriógyűjtés időpontjában az állatok nem mutatták a klasszikus súrlókór klinikai tüneteit; ii. a legalább egy ARR allélt hordozó juhfélék petesejtjei és embriói. h) csak a következő, juh- és kecskeféléktől származó sperma kerül be a gazdaságba: i. olyan donorállatoktól származó sperma, amelyeket születésük óta a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő tagállamban vagy a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságban tartottak, vagy amelyek esetében teljesülnek a következő követelmények: — az állatokat véglegesen azonosították a születésük helye szerinti gazdaságig való visszakövethetőségük érdekében; — a spermagyűjtés időpontjában az állatok nem mutatták a klasszikus súrlókór klinikai tüneteit; ii. ARR/ARR prionfehérje-genotípusú kostól származó sperma; i) a gazdaságban tartott juh- és kecskefélék nem érintkeznek közvetlenül vagy közvetve a klasszikus súrlókór tekintetében alacsonyabb státust képviselő gazdaságból származó juh- és kecskefélékkel, ideértve a közös legeltetést is. 1.3. A klasszikus súrlókór tekintetében ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságként ismerhető el a juhféléket, kecskeféléket vagy juh- és kecskeféléket tartó azon gazdaság, amely legalább az előző három évre visszamenőleg teljesíti a következő feltételeket: a) a juh- és kecskeféléket véglegesen azonosították, továbbá nyilvántartást vezetnek az állatoknak a születés helye szerinti gazdaságig való visszakövethetősége érdekében; b) nyilvántartást vezetnek a juh- és kecskeféléknek a gazdaságba történő szállításáról és a gazdaságból való elszállításáról; c) csak a következő juh- és kecskefélék kerülnek be a gazdaságba: i. a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságokból származó juh- és kecskefélék; ii. olyan gazdaságokból származó juh- és kecskefélék, amelyek az a)–i) pontban foglalt feltételeket legalább az előző három évre visszamenőleg vagy legalább ugyanazon időpont óta teljesítik, mint az a gazdaság, amelybe az állatokat szállítani fogják; iii. ARR/ARR prionfehérje-genotípusú juhfélék; iv. olyan juh- vagy kecskefélék, amelyek megfelelnek az i. vagy ii. pontban meghatározott feltételeknek, kivéve azon időszakot, amely során spermagyűjtő központban tartották őket, amennyiben az említett spermagyűjtő központ teljesíti az alábbi feltételeket: — a spermagyűjtő központot a 92/65/EGK irányelv D. melléklete I. fejezete I. szakaszának megfelelően engedélyezték és az említett melléklet I. fejezete II. szakaszának megfelelően felügyelik; — az előző három év során a spermagyűjtő központba csak olyan gazdaságokból hoztak be juh- és kecskeféléket, amelyek az említett időszak során teljesítették az a), b) és e) pontokban meghatározott feltételeket, és amelyeket hatósági állatorvos vagy az illetékes hatóság által felhatalmazott állatorvos rendszeresen ellenőriz; — a spermagyűjtő központban az előző három év során nem erősítették meg klasszikus súrlókór előfordulását; — a spermagyűjtő központ biobiztonsági intézkedéseket alkalmaz annak biztosítására, hogy a központban tartott, a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázati státussal bíró gazdaságokból érkező juh- és kecskefélék nem érintkeznek közvetlenül vagy közvetve olyan juh- és kecskefélékkel, amelyek a klasszikus súrlókór tekintetében alacsonyabb státust képviselő gazdaságokból érkeznek; d) a gazdaságot rendszeresen ellenőrzi az a)–i) pontban meghatározott feltételeknek való megfelelés igazolása érdekében hatósági állatorvos vagy az illetékes hatóság által e célra felhatalmazott állatorvos; az ellenőrzéseket 2014. január 1-jétől legalább évente egy alkalommal el kell végezni; e) a gazdaságban nem erősítették meg klasszikus súrlókór esetének előfordulását; f) 2013. december 31-ig minden, a III. melléklet A. fejezete II. részének 3. pontjában említett, 18 hónaposnál idősebb juh- és kecskefélét, amely elhullott, vagy amelyet emberi fogyasztás céljából történő levágástól eltérő okból öltek le, laboratóriumban megvizsgáltak a klasszikus súrlókór tekintetében a X. melléklet C. fejezetének 3.2. pontjában meghatározott laboratóriumi módszerek és vizsgálati tervek szerint. 2014. január 1-jétől minden 18 hónaposnál idősebb juh- és kecskefélét, amely elhullott, vagy amelyet emberi fogyasztás céljából történő levágástól eltérő okból öltek le, laboratóriumban megvizsgálják a klasszikus súrlókór tekintetében a X. melléklet C. fejezetének 3.2. pontjában meghatározott laboratóriumi módszerek és vizsgálati tervek szerint. Az f) pont első és második bekezdésében foglalt feltételektől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy valamennyi 18 hónaposnál idősebb, kereskedelmi értékkel nem rendelkező, termékeny élettartamuk végén leselejtezett – nem pedig emberi fogyasztás céljára levágott – juh- és kecskefélét hatósági állatorvos vizsgál meg, és minden olyan állatot, amely sorvadásos tüneteket vagy idegrendszeri tüneteket mutat, laboratóriumban vizsgálnak meg a klasszikus súrlókór tekintetében a X. melléklet C. fejezetének 3.2. pontjában foglalt laboratóriumi módszerek és vizsgálati tervek szerint. Az a)–f) pontokban meghatározott feltételek mellett 2014. január 1-jétől a következő feltételeknek is teljesülniük kell: g) csak a következő, juh- és kecskeféléktől származó petesejtek és embriók kerülnek be a gazdaságba: i. olyan donorállatoktól származó petesejtek és embriók, amelyeket születésük óta a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő tagállamban vagy a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságban tartottak, vagy amelyek esetében teljesülnek a következő követelmények: — az állatokat véglegesen azonosították a születésük helye szerinti gazdaságig való visszakövethetőségük érdekében; — az állatokat születésük óta olyan gazdaságban tartották, ahol tartózkodásuk alatt nem erősítették meg klasszikus súrlókór előfordulását; — a petesejt- és embriógyűjtés időpontjában az állatok nem mutatták a klasszikus súrlókór klinikai tüneteit; ii. a legalább egy ARR allélt hordozó juhfélék petesejtjei és embriói; h) csak a következő, juh- és kecskeféléktől származó sperma kerül be a gazdaságba: i. olyan donorállatoktól származó sperma, amelyeket születésük óta a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő tagállamban vagy a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságban tartottak, vagy amelyek esetében teljesülnek a következő követelmények: — az állatokat véglegesen azonosították a születésük helye szerinti gazdaságig való visszakövethetőségük érdekében; — a spermagyűjtés időpontjában az állatok nem mutatták a klasszikus súrlókór klinikai tüneteit; ii. ARR/ARR prionfehérje-genotípusú kostól származó sperma; i) a gazdaságban tartott juh- és kecskefélék nem érintkeznek közvetlenül vagy közvetve a klasszikus súrlókór tekintetében alacsonyabb státust képviselő gazdaságból származó juh- és kecskefélékkel, ideértve a közös legeltetést is. 1.4. Ha megerősítik a klasszikus súrlókór előfordulását a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságban vagy egy olyan gazdaságban, amely a VII. melléklet B. fejezetének 1. részében említett vizsgálat eredménye szerint epidemiológiai kapcsolatban áll egy, a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázatot jelentő gazdasággal, a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságot azonnal törölni kell az e szakasz 1.1. pontjában említett jegyzékről. A tagállamnak haladéktalanul értesítenie kell azokat a tagállamokat, amelyekbe a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő gazdaság esetében az előző hét évben, illetve a klasszikus súrlókór tekintetében ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaság esetében az előző három évben a fertőzött gazdaságból származó juh- és kecskeféléket vagy az ott tartott juh- és kecskeféléktől származó spermát és embriót hoztak be. (****) Az 1992. július 13-i 90/425/EGK irányelv A. mellékletének I. pontjában felsorolt külön közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó állatok, spermák, petesejtek és embriók Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról (HL L 268., 1992.9.14., 54. o.).”" b) A 2.1.b) és a 2.1.c) pont helyébe a következő szöveg lép: „b) a klasszikus súrlókórra utaló klinikai tüneteket mutató juh- és kecskeféléket legalább az előző hétéves időszakra visszamenőleg vizsgálták; c) legalább az előző hétéves időszak erejéig megfelelő számú, az emberi fogyasztás céljától eltérő céllal levágott vagy elhullott juh- és kecskefélék tekintetében reprezentatív, 18 hónaposnál idősebb juh- és kecskefélét évente megvizsgáltak olyan módszerrel, amely az adott állományban a klasszikus súrlókór 0,1 %-ot meghaladó prevalenciáját 95 %-os megbízhatósággal mutatja ki, és a szóban forgó időszak alatt nem jelentették klasszikus súrlókór előfordulását;” c) A 2.3. pont helyébe a következő szöveg lép: „2.3. A klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentőnek minősülő tagállamok, illetve tagállami körzetek a következők: — Ausztria — Finnország — Svédország.” d) A 3.2. pont helyébe a következő szöveg lép: „3.2. A következő tagállamok klasszikus súrlókórra vonatkozó nemzeti védekezési programjai kerülnek jóváhagyásra: — Dánia.” e) A 4. pont helyébe a következő szöveg lép: „4. A juh- és kecskeféléknek, valamint azok spermáinak és embrióinak Unión belüli kereskedelme A következő feltételeket kell alkalmazni: 4.1. juh- és kecskefélék: a) az olyan tagállamba szánt tenyészjuh- és -kecskefélékre, amely a klasszikus súrlókór tekintetében az elhanyagolható kockázattól eltérő kockázatot jelent, vagy amelyben a klasszikus surlókór tekintetében nincs jóváhagyott nemzeti védekezési program, az alábbi követelmények vonatkoznak: i. a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságból vagy gazdaságokból származnak; vagy ii. a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő tagállamból vagy tagállami körzetből származnak; vagy iii. juhfélék esetében ARR/ARR prionfehérje-genotípussal rendelkeznek, feltéve, hogy nem olyan gazdaságból származnak, amelyre a VII. melléklet B. fejezetének 3. és 4. pontjában meghatározott korlátozások vonatkoznak. b) az azonnali levágástól eltérő felhasználásra szánt olyan juh- és kecskefélékre, amelyeket a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő tagállamba vagy olyan tagállamba szánnak, amelyben a klasszikus surlókór tekintetében jóváhagyott nemzeti védekezési program működik, az alábbi követelmények vonatkoznak: i. a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő gazdaságból vagy gazdaságokból származnak; vagy ii. a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő tagállamból vagy tagállami körzetből származnak; vagy iii. juhfélék esetében ARR/ARR prionfehérje-genotípussal rendelkeznek, feltéve, hogy nem olyan gazdaságból származnak, amelyre a VII. melléklet B. fejezetének 3. és 4. pontjában meghatározott korlátozások vonatkoznak. c) Az a) és b) ponttól eltérve azokra a juh- és kecskefélékre, amelyeket kizárólag a 92/65/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott engedélyezett szervezetekben, intézményekben vagy központokban tartanak és kizárólag ilyen szervezetek, intézmények és központok között szállítanak, az említett pontokban foglalt követelmények nem vonatkoznak. d) Az a) és b) ponttól eltérve egy tagállam illetékes hatósága engedélyezheti azon állatok Unión belüli kereskedelmét, amelyek nem felelnek meg az említett pontokban szereplő követelményeknek, amennyiben erre megkapta a szóban forgó állatok rendeltetési helye szerinti tagállam(ok) illetékes hatóságának előzetes beleegyezését, és ha az állatok megfelelnek az alábbi feltételeknek: i. az állatok a 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (2) és (3) bekezdése szerinti, gazdálkodásból való eltűnéssel fenyegetett helyi fajtához tartoznak; ii. az állatokat a küldő tagállamban a 89/361/EGK irányelv 5. cikke szerinti hivatalosan engedélyezett tenyésztői szervezet vagy szövetség, illetve az említett tagállam egy hivatalos ügynöksége által összeállított és vezetett tenyésztési főkönyvben nyilvántartásba vették, és az állatokat a rendeltetési hely szerinti tagállamban a 89/361/EGK irányelv 5. cikke szerinti hivatalosan engedélyezett tenyésztői szervezet vagy szövetség, illetve az említett tagállam hivatalos ügynöksége által a fajtáról összeállított és vezetett tenyésztési főkönyvben nyilvántartásba kell venni; iii. a küldő tagállamban és a rendeltetési hely szerinti tagállamban az ii. pontban említett tenyésztői szervezetek vagy szövetségek, illetve hivatalos ügynökség az adott fajta tekintetében védelmi programot hajtanak végre; iv. az állatok nem olyan gazdaságból származnak, amelyre a VII. melléklet B. fejezetének 3. és 4. pontjában meghatározott korlátozások vonatkoznak; v. azután, hogy az a) vagy a b) pont szerinti követelményeket nem teljesítő állatok beléptek a rendeltetési hely szerinti tagállam fogadó gazdaságába, az említett gazdaságban található valamennyi juh- és kecskeféle szállítását a VII. melléklet B. fejezete 3.4. pontjának megfelelően hároméves időszakra – illetve, ha a rendeltetési hely szerinti tagállam a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő tagállam, vagy ha rendelkezik a klasszikus súrlókór tekintetében jóváhagyott nemzeti védekezési programmal, hétéves időszakra – korlátozni kell. Az e pont első bekezdésétől eltérve az ilyen szállítási korlátozás nem alkalmazandó az állatoknak az e szakasz 4.1.d) pontjában foglalt feltételeknek megfelelő Unión belüli kereskedelmére, sem olyan gazdaságba irányuló belföldi szállítására, ahol egy, a 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, gazdálkodásból való eltűnéssel fenyegetett helyi fajtát nevelnek, feltéve, hogy a szóban forgó fajta a 89/361/EGK irányelv 5. cikke szerinti hivatalosan engedélyezett vagy elismert tenyésztői szervezet vagy szövetség, illetve egy hivatalos ügynökség által végrehajtott védelmi program tárgyát képezi. Az v. pont második bekezdésében említett, Unión belüli kereskedelmet vagy belföldi szállítást követően az említett eltérés értelmében szállított állatokat fogadó gazdaságban vagy gazdaságokban tartott valamennyi juh- és kecskeféle szállítását – az v. pont első és második bekezdésének megfelelően – korlátozni kell. 4.2. a juh- és kecskefélék spermájára és embrióira a következő követelmények vonatkoznak: a) olyan állatoktól kell begyűjteni, amelyeket születésüktől fogva folyamatosan a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható vagy ellenőrzött kockázatot jelentő gazdaságban vagy gazdaságokban tartottak, kivéve, ha az említett gazdaság egy spermagyűjtő központ, és megfelel az 1.3.c) iv. pontban foglalt feltételeknek; vagy b) olyan állatoktól kell begyűjteni, amelyeket a begyűjtést megelőző három év során folyamatosan az 1.3.a)–f) pontban meghatározott minden feltételnek három éven keresztül megfelelő gazdaságban vagy gazdaságokban tartottak, kivéve, ha az említett gazdaság egy spermagyűjtő központ, és megfelel az 1.3.c) iv. pontban foglalt feltételeknek; vagy c) olyan állatoktól kell begyűjteni, amelyeket születésüktől fogva a klasszikus súrlókór tekintetében elhanyagolható kockázatot jelentő országban vagy körzetben tartottak; vagy d) juhsperma esetén a spermát ARR/ARR prionfehérje-genotípusú hímivarú egyedektől kell begyűjteni; vagy e) juhféléktől származó embriók esetében az embriónak legalább egy ARR allélt kell hordoznia.”