A BIZOTTSÁG (EU) 2015/207 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. január 20.)

az előrehaladási jelentések mintája, a nagyprojektekre vonatkozó információk benyújtásának formátuma, a közös cselekvési terv mintája, a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésre vonatkozó végrehajtási jelentések mintája, a vezetői nyilatkozat, az auditstratégia, az auditvélemény és az éves kontrolljelentés mintája, a költség-haszon elemzés módszertana, valamint az 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazásában az európai területi együttműködési célkitűzésre vonatkozó végrehajtási jelentések mintája tekintetében az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (4) bekezdésére, 101. cikke második és ötödik bekezdésére, 106. cikke második bekezdésére, 111. cikke (5) bekezdésére, 125. cikke (10) bekezdésére és 127. cikke (6) bekezdésére,

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2013. december 17-i 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 14. cikke (5) bekezdésére,

az európai strukturális és beruházási alapok koordinációs bizottságával folytatott konzultációt követően,

mivel:

Az előrehaladási jelentésben szereplő információk egységessége és szükség esetén összesíthetősége érdekében a partnerségi megállapodás végrehajtására vonatkozó előrehaladási jelentés mintájában egységes feltételeket kell meghatározni az előrehaladási jelentések egyes részeiben előírt információk bemutatására vonatkozóan. Ennek érdekében, és figyelembe véve, hogy a tagállamok és a Bizottság közötti információcserét minden esetben elektronikus úton, az erre a célra létrehozott rendszer segítségével kell végezni, a mintában meg kell határozni az egyes mezők technikai jellemzőit, beleértve az adatok formátumát, a beviteli módszert és a karakterszám-korlátozásokat is. A szövegmezők javasolt maximális karakterszáma tekintetében a legátfogóbb jelentésekhez szükséges terjedelmet veszik alapul.

Az előrehaladási jelentés mintája az 1303/2013/EU rendeletben meghatározott követelmények teljesítése érdekében öt részből tevődik össze. Az I. rész az összes európai strukturális és beruházási alappal kapcsolatban szükséges információkat és értékeléseket tartalmazza. A II. rész az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre vonatkozó előrehaladási jelentéshez szükséges információkat és értékelést tartalmazza. Az előrehaladási jelentés mintájának III., IV. és V. részében meghatározott információkat az Európai Regionális Fejlesztési Alapra (ERFA), az Európai Szociális Alapra (ESZA) és a Kohéziós Alapra vonatkozóan kell megadni abban az esetben, ha az 1303/2013/EU rendelet 111. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdésében foglaltak értelmében az alaponként legfeljebb egy operatív programmal rendelkező tagállamok úgy döntöttek, hogy a 2017-ben és 2019-ben benyújtott éves végrehajtási jelentések, illetve a záró végrehajtási jelentés helyett a partnerségi megállapodás végrehajtására vonatkozó előrehaladási jelentésben szerepeltetik a szóban forgó rendelet 50. cikkének (5) bekezdésében előírt információkat, illetve a 111. cikke (4) bekezdése második albekezdésének a), b), c) és h) pontjában említett információkat. Abban az esetben, ha az említett információk az előrehaladási jelentés I. vagy II. részében már szerepeltek, azokat a III., IV., illetve V. részben nem kell ismételten feltüntetni, mivel minden információt csak egyszer kell megadni.

A gazdasági elemzést, pénzügyi elemzést és kockázatelemzést is tartalmazó költség-haszon elemzés elkészítése előfeltétel minden nagyprojekt jóváhagyásához. Ki kell dolgozni a költség-haszon elemzés módszertanát az elismert bevált gyakorlatok alapján annak érdekében, hogy biztosítható legyen az összhang, a minőség és a pontosság mind az elemzés elvégzése, mind annak a Bizottság vagy független szakértők általi értékelése során. A nagyprojektek költség-haszon elemzésének igazolnia kell, hogy a projekt gazdasági szempontból előnyös, valamint hogy a projekt megvalósítása pénzügyi szempontból csak az ERFA-ból és a Kohéziós Alapból biztosított hozzájárulással lehetséges.

Az 1303/2013/EU rendelet 106. cikke egységes végrehajtási feltételeinek biztosítása érdekében meg kell határozni a közös cselekvési terv mintájának egységes formátumát. Figyelembe véve, hogy a tagállamok és a Bizottság közötti információcserét minden esetben elektronikus úton, az erre a célra létrehozott rendszer segítségével kell végezni, a mintában meg kell határozni az egyes mezők technikai jellemzőit, beleértve az adatok formátumát, a beviteli módszert és a karakterszám-korlátozásokat is.

Az éves, illetve záró végrehajtási jelentések mintájában egységes feltételeket kell meghatározni arra vonatkozóan, hogyan kell a jelentések egyes részeiben előírt információkat megadni. Ezzel biztosítható, hogy a megadott információk következetesek, összehasonlíthatók, illetve adott esetben összesíthetők legyenek. Ennek érdekében, és figyelembe véve, hogy a tagállamok és a Bizottság közötti információcserét minden esetben elektronikus úton, az erre a célra létrehozott rendszer segítségével kell végezni, a mintában meg kell határozni az egyes mezők technikai jellemzőit, beleértve az adatok formátumát, a beviteli módszert és a karakterszám-korlátozásokat is. A szövegmezők javasolt maximális karakterszáma tekintetében a legátfogóbb jelentésekhez szükséges terjedelmet veszik alapul.

Az 1303/2013/EU rendeletben meghatározott, a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzés keretében benyújtandó éves végrehajtási jelentésre vonatkozó előírásoknak való megfelelés érdekében – amelyek értelmében a jelentésben az adott évtől függően eltérő típusú információkat kell megadni – a minta három részből áll, hogy egyértelműen lehessen megadni az egyes évekre vonatkozó jelentések tekintetében előírt információkat. Az A. részben szerepelnek a 2016-tól kezdődően minden egyes év tekintetében megadandó információk, a B. részben szerepelnek a 2017-ben és 2019-ben benyújtott jelentésekre, illetve a záró jelentésekre előírt kiegészítő információk, a C. részben pedig a 2019-ben benyújtott jelentésben és a záró jelentésben az A. és B. részekben megadott információkon felül benyújtandó információk szerepelnek. Az 1303/2013/EU rendelet 111. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdésében foglaltaknak megfelelően az alaponként legfeljebb egy operatív programmal rendelkező tagállamok bizonyos információkat a 2017-ben és 2019-ben benyújtott éves végrehajtási jelentések, illetve a záró végrehajtási jelentés helyett az előrehaladási jelentésben szerepeltethetnek. A szóban forgó rendelkezések egységes alkalmazása érdekében a mintában meg kell határozni ezeket az információkat.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az előrehaladási jelentés mintája

Az 1303/2013/EU rendelet 52. cikkének (1) bekezdésében említett, a partnerségi megállapodás végrehajtására vonatkozó előrehaladási jelentést az e rendelet I. mellékletében szereplő mintának megfelelően kell elkészíteni.

2. cikk

A nagyprojektekre vonatkozó információk benyújtásának formátuma

Az 1303/2013/EU rendelet 101. cikke első bekezdésének a)–i) pontjai értelmében az egyes nagyprojektek jóváhagyásához szükséges információkat az e rendelet II. mellékletében meghatározott formátumban nyújtják be.

3. cikk

A költség-haszon elemzés módszertana

Az 1303/2013/EU rendelet 101. cikke első bekezdésének e) pontjában említett költség-haszon elemzést az e rendelet III. mellékletében meghatározott módszertannak megfelelően kell elvégezni.

4. cikk

A közös cselekvési terv mintájának formátuma

Az 1303/2013/EU rendelet 106. cikkének első bekezdésében említett közös cselekvési terv tartalmát az e rendelet IV. mellékletében szereplő mintának megfelelően kell meghatározni.

5. cikk

A „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésre vonatkozó végrehajtási jelentések mintája

A „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésre vonatkozó, az 1303/2013/EU rendelet 111. cikkében említett éves és záró végrehajtási jelentéseket az e rendelet V. mellékletében szereplő mintának megfelelően kell elkészíteni.

6. cikk

A vezetői nyilatkozat mintája

Az 1303/2013/EU rendelet 125. cikke (4) bekezdése első albekezdésének e) pontjában említett vezetői nyilatkozatot minden egyes operatív programra vonatkozóan az e rendelet VI. mellékletében meghatározott mintának megfelelően kell benyújtani.

7. cikk

Az auditstratégia, az auditvélemény és az éves kontrolljelentés mintája

(1) Az 1303/2013/EU rendelet 127. cikkének (4) bekezdésében említett auditstratégiát az e rendelet VII. mellékletében meghatározott mintának megfelelően dolgozzák ki.

(2) Az 1303/2013/EU rendelet 127. cikke (5) bekezdése első albekezdésének a) pontjában említett auditvéleményt az e rendelet VIII. mellékletében meghatározott mintának megfelelően kell megfogalmazni.

(3) Az 1303/2013/EU rendelet 127. cikke (5) bekezdése első albekezdésének b) pontjában említett éves kontrolljelentést az e rendelet IX. mellékletében meghatározott mintának megfelelően kell elkészíteni.

8. cikk

Az európai területi együttműködési célkitűzésre vonatkozó végrehajtási jelentések mintája

Az európai területi együttműködési célkitűzésre vonatkozó, az 1299/2013/EU rendelet 14. cikkében említett éves és záró végrehajtási jelentéseket az e rendelet X. mellékletében szereplő mintának megfelelően kell elkészíteni.

9. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

(1) HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

(2) HL L 347., 2013.12.20., 259. o.

(3) A Bizottság 2014. február 25-i 288/2014/EU végrehajtási rendelete az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti, a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzés operatív programjaira vonatkozó modell tekintetében alkalmazandó szabályokról és az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti, az európai területi együttműködési célkitűzés együttműködési programjaira vonatkozó modell tekintetében alkalmazandó szabályokról (HL L 87., 2014.3.22., 1. o.).

(5) Az összeg az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezéshez tartozó forrásokat is tartalmazza (az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre elkülönített finanszírozás és az ennek megfelelő ESZA-támogatás).

bevitel (input): M = Manual (manuális), S = Selection (kiválasztás), G = Generated by system (rendszer által generált)

típus (type): N = Number (szám), D = Date (dátum), S = String (karaktersorozat), C = Checkbox (jelölőnégyzet), P = Percentage (százalékos arány)

c)

c)

c)

c)

c)

5. A területi fejlesztés integrált megközelítésének megvalósítása, vagy az integrált megközelítések programalapú végrehajtásának összefoglalása, ideértve az együttműködés érdekében meghatározott kiemelt területek megvalósításában elért előrehaladást is (az 1303/2013/EU rendelet 52. cikke (2) bekezdésének e) pontja)

c)

Feltétel teljesítve (I/N)

Határidőre végrehajtott intézkedés (I/N)

Feltétel teljesítve (I/N)

Határidőre végrehajtott intézkedés (I/N)

3. Csak a 2017. évi jelentésben – A partnerségi megállapodásban meghatározott előzetes feltételek teljesítése érdekében hozott intézkedések (az 1303/2013/EU rendelet 52. cikke (2) bekezdésének c) pontja)

c)

A fejlesztési szükségletekben bekövetkezett változások általános leírása és értékelése, beleértve a fejlesztési szükségleteknek a Szerződés 121. cikke (2) bekezdésével és 148. cikke (4) bekezdésével összhangban elfogadott új, vonatkozó országspecifikus ajánlásokban meghatározott változásainak leírását is.

A 12–18. oszlop az agglomeráció leírására vonatkozik a társfinanszírozásra vonatkozó pályázatban szereplő projekt megvalósítását követően. 13. és 14. oszlop – Az összesített arányokon kívül tüntessék fel a meglévő szennyvízgyűjtő rendszer felújításának, illetve az újonnan kiépített szennyvízgyűjtő rendszernek megfelelő arányokat is. Ha a projekt megvalósítását követő csatlakozási arány nem éri el a gyűjtési arányt, ismertetni kell az eltérés okait és mellékelni kell az eltérés jövőbeni csökkentését célzó beruházási terveket (beleértve azokat az eseteket, amikor a felhasználók nem kívánnak a gyűjtőre rácsatlakozni).

Kizárólag ha alkalmazható – a csatlakozási szerződés értelmében a szennyvízgyűjtési és -tisztítási projekt által lefedett valamennyi agglomerációra vonatkozó megfelelési határidők (megfelelő esetben hivatkozzon az átmeneti és végleges célkitűzésekre is). Adja meg a dátumot és az irányelv vonatkozó cikkeit.

(55) Az uniós támogatásnak meg kell egyeznie a 125. cikk (3) bekezdésének c) pontjában említett megállapodásban meghatározott összeggel.

(47) Az Európai Bizottság nem fogadhatja be azokat a kivitelezési szakaszban lévő projekteket (az F.3.5.1. kérdésre adott igenlő válasz), ahol a projekt a projektnek a Bizottsághoz történő benyújtásakor nem rendelkezik legalább egy kivitelezői szerződésre vonatkozó engedéllyel/építési engedéllyel

(20) Az állami támogatásra vonatkozó szabályok az elszámolható költségre vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaznak. Ebben az oszlopban a tagállamoknak fel kell tüntetniük az elszámolható költségek teljes összegét az alkalmazott állami támogatási szabályok alapján.

(14) Olyan, a 2007–2013 közötti programozási időszakban indított nagyprojekt, amelynek egy vagy több szakaszát az adott programozási időszakban teljesítették, a kérdéses projekt pedig egy, a 2014–2020 közötti programozási időszakban lebonyolítandó és befejezendő szakaszt képvisel, illetve olyan, a 2014–2020 közötti időszakban indított projekt, amelyben a szóban forgó projekt egy olyan szakaszt képvisel, amely ebben az időszakban fejeződik be, a következő szakasz pedig ebben vagy a következő programozási időszakban zárul le.

(5) Olyan PPP projektek esetén, ahol a magánszférabeli partnert még nem választották ki, ebben a szakaszban kell ismertetni a pályázati előminősítéshez szükséges minimális előírásokat, valamint ezeknek az előírásoknak az indoklását. A pályázatnak be kell mutatnia továbbá a PPP projekt előkészítésével, ellenőrzésével és ügyintézésével kapcsolatban végrehajtott valamennyi intézkedést.

(3) Olyan PPP projektek esetén, ahol a magánszférabeli partnert a művelet jóváhagyása után választják ki, és az 1303/2013/EU rendelet 63. cikkének (2) bekezdésével összhangban javasolják kedvezményezettnek, akkor ennek a szakasznak a műveletet kezdeményező közjogi intézmény (azaz az ajánlatkérő) adatait is tartalmaznia kell.

(2) Ha a végrehajtásért több szervezet is felelős, a fő kedvezményezettre vonatkozó adatokat kell beírni (a többi kedvezményezettet az A.5. pontban kell felsorolni).

bevitel (input): M = Manual (manuális), S = Selection (kiválasztás), G = Generated by system (rendszer által generált)

típus (type): N = Number (szám), D = Date (dátum), S = String (karaktersorozat), C = Checkbox (jelölőnégyzet), P = Percentage (százalékos arány)

L.1. Ha a projektet a 102. cikkének (2) bekezdésében ismertetett eljárásnak megfelelően nyújtották be, ellenőrizték-e független szakértők a projekt minőségét? <type='C' input='M'>

Ha igen, mutassa be a PPP formáját (vagyis a magánszférabeli partner kiválasztását célzó eljárás, a PPP szerkezete, az infrastruktúra tulajdonjogával kapcsolatos megállapodás, beleértve a PPP-megállapodás a szerződés időtartamának lejárta vagy más okból történő megszűnése esetén, kockázatmegosztás stb.). Ismertesse továbbá az FRR(Kp) számítás és az adott ágazatban várható nyereségességre vonatkozó nemzeti viszonyszámokkal való összehasonlítás eredményeit.

Az alábbiakban a Bizottságnak bejelentendő teljes elszámolható kiadást kell megadni EUR-ban kifejezett éves hányadban (tájékoztató adat). Több operatív programból társfinanszírozott nagyprojektek esetében az éves tervet külön-külön minden egyes érintett operatív programra vonatkozóan be kell mutatni. Több prioritási tengely keretében társfinanszírozott nagyprojektek esetében az éves tervet külön-külön minden egyes prioritási tengelyre vonatkozóan be kell mutatni.

(c)

(a) = (b) + (c) + (d) + (e)

F.8.3. Ismertesse, milyen intézkedéseket vezettek be a projekten belül, hogy biztosítsák az éghajlat jelenlegi változékonyságával és a jövőbeni éghajlati változásokkal szembeni ellenálló képességet

a 92/43/EGK irányelv 6. cikke (4) bekezdésének megfelelően a Tájékoztatás az Európai Bizottság részére (49) c. szabványos tájékoztató dokumentum másolatát a Bizottság (Környezetvédelmi Főigazgatóság) értesítésének megfelelően és/vagy;

c)

c)

F.1.1. Ismertesse, hogyan járul hozzá a projekt a környezetvédelmi politika célkitűzéseihez és hogyan veszi figyelembe azokat, beleértve az éghajlatváltozást is (iránymutatásként, kérjük vegye figyelembe az alábbi tényezőket: a források hatékony felhasználása, a biológiai sokféleség és az ökoszisztémával összefüggő szolgáltatások megőrzése, az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése, az éghajlatváltozás hatásaival szembeni ellenálló képesség stb.).

Mutassa be (százalékos változásként) a pénzügyi és gazdasági teljesítménymutatók az eredményekre gyakorolt becsült hatását.

E.1.1. Ismertesse röviden (max. 2-3 oldal) az alkalmazott módszertant (az e rendelet III. mellékletének (A költség-haszon elemzések végrehajtásának módszertana), illetve a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet (28) III. szakaszának (A nettó bevételt termelő műveletek diszkontált nettó bevétele kiszámításának módszere) való megfelelés, valamint a módszertanok alkalmazása alóli kivételek; az üzemeltetési költségekre, tőkepótlási költségekre, a bevételekre és a maradványértékre vonatkozó összes alapvető feltevés, az alkalmazott makrogazdasági paraméterek, a számítások során alkalmazott lépések, az elemzés során felhasznált adatok), valamint a pénzügyi elemzés legfontosabb megállapításait, beleértve a pénzügyi fenntarthatóság elemzésének eredményeit annak igazolására, hogy garantált a projekt további finanszírozása (erősítse meg az elkötelezettséget a projekt kedvezményezettje, a fejlesztők és/vagy az állami hatóságok részéről a beruházási, üzemeltetési és pótlási költségek finanszírozására, továbbá lehetőség szerint mutassa be a pénzügyi fenntarthatóságra vonatkozó táblázatokat, amelyek tartalmazzák a referencia-időszakra kivetített pénzforgalmi adatokat):

Válassza ki a megfelelő lehetőséget és írja be a szükséges információkat. Nem jövedelemtermelő műveletek esetén válassza az 1303/2013/EU rendelet 61. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerinti módszert úgy, hogy a diszkontált nettó bevétel arányos értékét 100 %-ra állítja.

Ha nem, részletesen indokolja, hogy a támogatás miért nem minősül állami támogatásnak (23) . Ezeket az információkat közölje az állami támogatás összes lehetséges kedvezményezettjére, így infrastruktúrák esetében a tulajdonosra, a kivitelezőkre, az üzemeltetőre és az infrastruktúra-használókra vonatkozóan. Adott esetben jelezze, hogy azért véli úgy, hogy a projekthez nem nyújtanak állami támogatást, i. mert a projekt nem érint gazdasági tevékenységet (így közszolgálati feladatnak minősülő tevékenységet sem), vagy ii. mert a támogatás kedvezményezettje jogszabályban biztosított monopóliummal rendelkezik az adott tevékenység végzésére, és más liberalizált ágazatban nem tevékenykedik (vagy amennyiben más ágazatokban is tevékenykedik, különálló elszámolást vezet).

Az alábbi mezőbe írja be a bármely fenti tétellel kapcsolatos megjegyzéseit (pl. nem várhatók előre nem látható költségek, elszámolható ÁFA).

(C) = (A) – (B)

Beépített és be nem épített földterület vásárlása esetén az érintett művelet teljes elszámolható kiadásának 10 %-át meghaladó érték az 1303/2013/EU rendelet 69. cikke (3) bekezdésének b) pontjában foglaltaknak megfelelően. Kivételes és kellően indokolt esetekben a környezetmegőrzést szolgáló műveletek tekintetében ez a korlátozás az említett százaléknál magasabb is lehet.

A teljes költségnek tartalmaznia kell a projekttel kapcsolatban felmerült összes költséget a tervezéstől a felügyeletig, továbbá az ÁFÁ-t is, függetlenül attól, hogy az visszaigényelhető-e vagy sem.

A jogosulatlan költségek közé tartoznak i. az elszámolható időszakon kívül felmerült költségek, ii. az alkalmazandó uniós és nemzeti szabályozás értelmében nem elszámolható költségek, iii. a társfinanszírozásra be nem terjesztett egyéb költségek. Megjegyzés: A költségek attól a naptól kezdve számolhatók el, amikor az operatív programot a Bizottsághoz benyújtották, legkorábban 2014. január 1-jétől (17) .

C. TELJES KÖLTSÉG ÉS TELJES ELSZÁMOLHATÓ KÖLTSÉG

Ha e projekt olyan nagyprojekt része, amelynek első szakaszát a 2007–2013 közötti időszakban bonyolították le, ismertesse az előző szakasz fizikai és pénzügyi céljait, beleértve az első szakasz végrehajtását is, továbbá erősítse meg, hogy az a céljának megfelelő használatra kész vagy az lesz.

B.3.3. Abban az esetben, ha a projekt egy átfogó projekt egy szakasza, tömören mutassa be a végrehajtás tervezett szakaszait, és fejtse ki, mi biztosítja azok technikai és pénzügyi önállóságát. Fejtse ki, milyen feltételeket alkalmaztak a projektszakaszok felosztásához. Jelezze (százalékban), hogy az átfogó projekt mekkora részét képviseli a szóban forgó projektszakasz. Ha a projekt több operatív program társfinanszírozásában valósul meg, jelezze, hogy mely részeket melyik operatív programból finanszírozzák, és milyen arányt képviselnek ezek a finanszírozások.

Termelő beruházások esetén részletes műszaki leírást is biztosítani kell, amely tartalmazza: az elvégzendő munkát, megjelölve annak fő jellemzőit, a vállalkozás alapítását, fő tevékenységi köreit és pénzügyi szerkezetének fő elemeit, a beruházás fő aspektusait, a termelési technológia és a berendezések leírását, valamint a termékek ismertetését.

B.3.1. Mutassa be tömören (max. 2 oldalon) a projektet (ismertetve annak célját, jelenlegi helyzetét, milyen kérdésekkel fog foglalkozni, milyen létesítményeket kell létrehozni stb.), a projekt területét megjelölő térképet (12) , földrajzi hivatkozással ellátott adatok (13) és a projekt fő elemei azok becsült egyedi összköltségének feltüntetésével (a tevékenységek költséglebontása nélkül).

(Bizonyos esetekben több is releváns lehet – arányos hányadot kell megadni)

(Bizonyos esetekben több is releváns lehet – arányos hányadot kell megadni)

(Bizonyos esetekben több is releváns lehet – arányos hányadot kell megadni)

(Bizonyos esetekben több is releváns lehet – arányos hányadot kell megadni)

(Bizonyos esetekben több is releváns lehet – arányos hányadot kell megadni)

III. MELLÉKLET

A költség-haszon elemzés módszertana

1. ÁLTALÁNOS ALAPELVEK

1.1. A költség-haszon elemzés célja a kohéziós politika keretében, hogy támogassa a nagyprojektek értékelését annak a megítélése érdekében, hogy:

— a nagyprojekt érdemes-e társfinanszírozásra (gazdasági szempontból);

— a nagyprojekthez szükség van-e társfinanszírozásra (pénzügyi szempontból).

1.2. A költség-haszon elemzést:

— a projekt előkészítési szakaszában minél hamarabb, általában a projekt kezdeti tervezési szakaszának végén végzik el;

— a nagyprojektre vonatkozó pályázat elemeként kezelik, amelyet a nagyprojektekkel kapcsolatban készített más dokumentumokkal – köztük az 1303/2013/EU rendelet 101. cikkének (1) bekezdésében említett egyéb információkat tartalmazó dokumentumokkal – együtt vesznek figyelembe.

1.3. A költség-haszon elemzés megfelel az alábbi elveknek:

— A költség-haszon elemzést előre meghatározott szakpolitikai céloknak megfelelően kell elvégezni;

— A költség-haszon elemzéshez meg kell határozni a vonatkozó társadalmi hátteret és perspektívát (helyi, regionális, országos, határokon átnyúló, globális);

— A költség-haszon elemzéshez közös (általában monetáris) mértékegységre van szükség;

— A költség-haszon elemzéshez össze kell hasonlítani az új beruházás eredményeképpen létrejövő helyzetet az új beruházás nélküli helyzettel (inkrementális elemzés (1));

— A költség-haszon elemzéshez meg kell határozni a projektre vonatkozó referencia-időszakot;

— A költség-haszon elemzéshez meg kell határozni a beruházás maradványértékeit;

— A költség-haszon elemzéshez kockázatelemzésre is szükség van a bizonytalanságok kezelése érdekében.

1.4. A nagyprojektekre vonatkozó költség-haszon elemzés tartalmazza az alábbi elemeket:

(1) A nagyprojekt hátterének bemutatása;

(2) A célok meghatározása;

(3) A projekt meghatározása;

(4) A megvalósíthatósági tanulmányok eredményei a szükségletek és alternatívák elemzésével;

(5) Pénzügyi elemzés;

(6) Gazdasági elemzés;

(7) Kockázatelemzés.

2. A KÖLTSÉG-HASZON ELEMZÉS ELEMEI

2.1. A projekt hátterének bemutatása, a célok meghatározása, a projekt meghatározása, megvalósíthatósági tanulmányok a szükségletek és alternatívák elemzésével

2.1.1. A háttér bemutatása

Az értékeléséhez meg kell határozni a társadalmi, gazdasági, politikai és intézményi hátteret. A leírásban szereplő legfontosabb jellemzők az alábbiakkal függnek össze:

(1) az országra/régióra jellemző, a projekt szempontjából lényeges társadalmi-gazdasági feltételek;

(2) szakpolitikai és intézményi szempontok, beleértve a jelenlegi gazdaságpolitikákat és fejlesztési terveket, valamint azok szakpolitikai céljait;

(3) a jelenlegi infrastrukturális adottságok és szolgáltatások;

(4) a tervezett szolgáltatás megítélése és az ezzel kapcsolatos lakossági elvárások.

2.1.2. A projekt céljainak meghatározása

Világos célokat kell meghatározni a projekttel kapcsolatban annak igazolására, hogy a beruházás létező szükségleteket elégít ki, valamint a projekt eredményeinek és hatásának értékelése érdekében. A célokat lehetőség szerint a kiinduló és célértékek alapján kapott mutatók segítségével számszerűsíteni kell.

A célok meghatározását lehetőség szerint fel kell használni a projekt hasznainak meghatározásához a projekt a társadalom jólétéhez történő hozzájárulásának és az operatív program(ok) prioritási tengelyeihez tartozó konkrét célkitűzések megvalósításának értékelése érdekében.

2.3.1. A projekt meghatározása

A nagyprojektek meghatározása során figyelembe kell venni a nagyprojekt az 1303/2013/EU rendelet 100. cikkében található meghatározását és az alábbi elveket:

(1) a projektet egyértelműen önálló elemzési egységként kell meghatározni, azaz az önmagukban operatívnak nem minősülő műszaki részeket és adminisztratív vagy pénzügyi szakaszokat a költség-haszon elemzésben a nagyprojektet alkotó többi szakasszal együttesen kell elemezni.

(2) figyelembe kell venni a projekt hatásával érintett területet, a végső kedvezményezetteket (2) és azokat a lényeges szereplőket, akiknek a jóléte beleszámít a projekt nettó hasznainak összesítésébe.

(3) azonosítani kell a végrehajtásért felelős testületet, és elemezni kell annak technikai, pénzügyi és intézményi kapacitásait.

2.1.4. A projekt megvalósíthatósága a szükségletek és alternatívák elemzésével

A megvalósíthatósági tanulmányokat – amelyek általában az alábbi szempontokra terjednek ki: a szükségletek elemzése; alternatívák elemzése; a rendelkezésre álló technológia; termelési terv (beleértve az infrastruktúra kihasználtsági arányát); személyzeti igények; a projekt nagyságrendje, helyszíne, fizikai bemenő tényezői, időzítése és végrehajtása, bővítésének és pénzügyi tervezésének szakaszai; környezetvédelmi szempontjai, az éghajlatváltozás mérséklésével kapcsolatos szempontjai (üvegházhatású gázok kibocsátása), erőforrás-hatékonysága és az éghajlatváltozás hatásaival és a természeti katasztrófákkal szembeni ellenálló képessége – (megfelelő esetben) figyelembe kell venni a költség-haszon elemzés során.

Figyelembe kell venni, hogy:

(1) A megvalósíthatósági elemzés meghatározza a műszaki, gazdasági, környezetvédelmi és az éghajlatváltozás mérséklésével és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással kapcsolatos, szabályozói és intézményi szempontokkal összefüggő lehetséges korlátokat és megoldásokat. Egy projekt akkor minősül megvalósíthatónak, ha tervezése megfelel az ország, régió vagy konkrét helyszín szempontjából meghatározó műszaki, jogi, pénzügyi és más feltételeknek. A projekttel kapcsolatos többféle alternatíva is megvalósíthatónak minősülhet. A költség-haszon elemzésnek tartalmaznia kell a megvalósíthatósági tanulmányok eredményeinek összefoglalását. A költség-haszon elemzésnek összhangban kell állnia a megvalósíthatósági tanulmányokban bemutatott információkkal.

(2) Az szükségletek elemzése során határozzák meg és számszerűsítik a beruházás iránti társadalmi szükségletet; a szükségletek elemzésének ki kell terjednie legalább a következőkre: — a meglévő szükségletek, a modellek és tényleges adatok alkalmazásával; — várható szükségletek a makrogazdasági és ágazati előrejelzések és a szükségletekkel kapcsolatos rugalmassági becslések a vonatkozó árak, jövedelmek és egyéb meghatározó tényezők tekintetében; — kínálati oldali szempontok, beleértve a meglévő kínálat elemzését és a várható (infrastrukturális) fejlesztéseket; — (esetleges) hálózati hatások.

(3) Az alternatívák elemzésének célja az általánosságban megvalósíthatónak ítélt különböző lehetséges alternatívák értékelése és összevetése a projekt iránt meglévő jelenlegi és jövőbeni szükségletek kielégítése és a lehető legjobb megoldás megvalósítása érdekében. Az alternatívákat különböző szempontok, többek között műszaki, intézményi, gazdasági, környezetvédelmi és az éghajlatváltozással kapcsolatos kritériumok alapján kell összehasonlítani. Az alternatívák elemzését két lépésben kell elvégezni; első lépésben az alapvető stratégiai alternatívákat (vagyis a projekt infrastruktúrájának és helyszínének típusát) vizsgálják meg, majd a második lépésben a konkrét megoldásokat műszaki szempontból értékelik. Ha a projektet a köz- és magánszféra közötti partnerség formájában valósítják meg, az elemzésnek ebben a második lépésében a teljesítmény-jellemzőket kell megvizsgálni, abból a szempontból, hogy megfelelnek-e a köz- és magánszféra közötti partnerség keretében megvalósított projekt teljesítmény-jellemzőinek. Az első lépés általában több (főleg minőségi) szemponton alapuló elemzés, míg a második lépés többnyire elsősorban kvantitatív módszereket alkalmaz. A legjobb alternatíva kiválasztásának alapvető szempontjai: — a tervezett megoldás megfelelő alátámasztása érdekében igazolják, hogy a kiválasztott alternatíva a műszaki megvalósíthatósági vizsgálat során megvizsgált lehetőségek közül a legoptimálisabb; — ha több alternatíva ugyanazt az egyedi célt szolgálja és ugyanazok vagy nagyon hasonló külső gazdasági hatások jellemzik őket, javasoljuk, hogy a megoldást az egy teljesítményegységre jutó legalacsonyabb költség elve alapján válasszák ki az egyes alternatívákhoz kapcsolódó hosszú távú üzemeltetési és karbantartási költségek figyelembevételével; — ha az egyes alternatívák teljesítménye és külső gazdasági hatásai eltérők (feltételezve, hogy az alternatívák célja azonos), a tagállamok lehetőség szerint végezzék el az egyszerűsített költség-haszon elemzést az összes fő alternatíva vonatkozásában annak megállapításával, hogy társadalmi-gazdasági szempontból melyik a kedvezőbb alternatíva; a kiválasztásnak a projekt gazdasági paraméterein, többek között gazdasági nettó jelenértékén kell alapulnia. Az egyszerűsített költség-haszon elemzést a legfontosabb pénzügyi és gazdasági adatokra – többek között a szükségletekre, a beruházási és üzemeltetési költségekre, bevételekre, közvetlen hasznokra, illetve külső gazdasági hatásokra – vonatkozó közelítő becslések alapján kell elvégezni.

2.2. Pénzügyi elemzés

Az 1303/2013/EU rendelet 101. cikke (1) bekezdésének e) pontjában foglaltaknak megfelelően a költség-haszon elemzésnek pénzügyi elemzést is tartalmaznia kell.

A pénzügyi elemzés a következőket tartalmazza:

a) a beruházás pénzügyi nyereségessége és a nemzeti finanszírozás értékelése;

b) az alapokból származó hozzájárulás megfelelő (maximális) összegének meghatározása;

c) a projekt pénzügyi életképességének (fenntarthatóságának) ellenőrzése.

A pénzügyi elemzést lehetőség szerint a projekt fejlesztője és/vagy üzemeltetője szempontjából kell elvégezni; ez lehetővé teszi a pénzáramok igazolását és garantálja a pozitív készpénz-egyenleget a pénzügyi fenntarthatóság igazolása, valamint a diszkontált pénzáramok alapján a beruházás és a felhasznált tőke megtérülésére vonatkozó mutatók számítása érdekében.

Ha a fejlesztő és az üzemeltető nem ugyanaz a szervezet, a fejlesztő és az üzemeltető közötti pénzforgalmat nem tartalmazó összevont pénzügyi elemzést kell elkészíteni.

A pénzügyi elemzést lehetőség szerint állandó árakon (a bázisévhez tartozó rögzített árakon) kell elkészíteni, de az egymáshoz viszonyított árak várható változásait a kockázatelemzés során figyelembe kell venni.

2.2.1. Diszkontált pénzáramok módszere, különbözeti módszer és a pénzügyi elemzés egyéb elvei

A nagyprojektek pénzügyi elemzését a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet III. szakaszában (A nettó bevételt termelő műveletek diszkontált nettó bevétele kiszámításának módszere) meghatározott szabályok figyelembevételével végzik el, beleértve: a diszkontált nettó bevétel kiszámításának módszerét (beleértve a referencia-időszakot és különbözeti módszert) és a pénzáramok diszkontálását (beleértve a reálértéken alkalmazott pénzügyi diszkontrátát).

A pénzügyi elemzéshez az alábbi adatokra van szükség:

(1) beruházási költségek, beleértve az állandó beruházási költségeket, a nem állandó beruházási költségeket, köztük az üzembe helyezési költségeket, illetve megfelelő esetben a működő tőke alakulását;

(2) pótlási költségek a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének a) pontjában szereplő meghatározás szerint;

(3) működési költségek a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének b) és c) pontjában szereplő meghatározás szerint;

(4) bevételek a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 16. cikkében szereplő meghatározás szerint;

(5) a finanszírozás forrása, beleértve (az állami vagy magán-) befektető saját tőkéjét, a hitelekből származó tőkét (ebben az esetben a hitel és a kamatok törlesztése a fenntarthatósági elemzésben a projekt kimenő pénzáramai közé tartoznak), valamint minden más kiegészítő pénzügyi forrást, pl. a vissza nem térítendő támogatásokat.

Azokban az ágazatokban, ahol ez lényeges (beleértve a környezetvédelmi ágazatot) a tarifákat a„szennyező fizet” elvvel – a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet III. szakaszában (A nettó bevételt termelő műveletek diszkontált nettó bevétele kiszámításának módszere) foglalt rendelkezésnek megfelelően a megfizethetőség szempontja figyelembevételével – és a teljes körű térítés elvével összhangban állapítják meg (3).

A teljes körű térítés elvével való összhanghoz hozzátartoznak a következők:

1) a tarifáknak lehetőség szerint a tőkeköltség, a működési és karbantartási költségek visszatérítését kell célozniuk, beleértve a környezetvédelmi és erőforrás-költségeket;

2) a tarifák szerkezete maximalizálja a projekt a közpénzből történő támogatást megelőző bevételeit, figyelembe véve a megfizethetőségi szempontokat is.

A szennyező fizet és a teljes körű térítés elve a felhasználói költségekben és díjakban történő érvényesítésének korlátai:

1) nem veszélyeztethetik a projekt pénzügyi fenntarthatóságát;

2) általános szabályként átmeneti korlátozásnak tekintendők és kizárólag addig alkalmazandók, amíg a megfizethetőségi szempontok ezt szükségessé teszik.

2.2.2. A pénzügyi elemzés eredményei

a) A beruházás pénzügyi nyereségessége és a nemzeti finanszírozás értékelése

A pénzügyi nettó jelenérték (FNPV) az az összeg, ami akkor keletkezik, ha a projekt (diszkontált) várható beruházási, illetve üzemeltetési és pótlási költségeit levonják a várható bevételek diszkontált értékéből.

A pénzügyi megtérülési ráta (FRR) az a diszkontráta, amely mellett a pénzügyi nettó jelenérték nulla.

Az egyes beruházások pénzügyi nyereségességének vizsgálata során a beruházás pénzügyi nettó jelenértékét és pénzügyi megtérülési rátáját (FNPV(C) és FRR(C)) becsülik meg. Ezek a mutatók a beruházási költségeket a nettó bevételekhez viszonyítják és azt mérik, hogy a projekt nettó bevétele mennyire tudja visszatermelni finanszírozási forrástól függetlenül a befektetett összeget. Bizonyos esetekben (az állami támogatásokkal és a magánszférához tartozó szereplőkkel kapcsolatban) szükség van az FRR(Kp) kiszámítására. Az FNPV(C) számítása során a fizetett kamatokat nem veszik figyelembe.

Ahhoz, hogy egy projekthez az alapokból támogatást lehessen igényelni:

A beruházás az EU támogatást megelőző pénzügyi nyereségességének negatívnak, pénzügyi nettó jelenértékének pedig az elemzés során alkalmazott diszkontrátánál alacsonyabbnak kell lennie (kivéve az állami támogatásra vonatkozó szabályozás hatálya alá tartozó egyes projekteket, amelyek esetén ez a szabály nem releváns).

Ha egy nagyprojekt pénzügyi nyereségessége magas (vagyis az FRR(C) mutató a pénzügyi diszkontrátánál lényegesen magasabb), a projektet általános szabályként úgy kezelik, mint amely uniós hozzájárulás nélkül is megvalósítható. Az uniós támogatás kizárólag abban az esetben indokolt, ha igazolják, hogy a beruházás önállóan nem térülne meg, figyelembe véve, hogy előfordulhat, hogy a befektető által a projekt – pl. nagyon innovatív projektek – megvalósítása során vállalt kockázat túl magas ahhoz, hogy a beruházás közpénzből nyújtott vissza nem térítendő támogatás nélkül megvalósítható legyen.

A nemzeti tőke pénzügyi nyereségességének vizsgálata során a tőke pénzügyi nettó jelenértékét és pénzügyi megtérülési rátáját (FNPV(K) és FRR(K)) becsülik meg. Ezek a mutatók azt mérik, hogy a projekt nettó bevétele mennyire tudja visszatermelni a nemzeti finanszírozásból (magán- és közfinanszírozás) nyújtott pénzügyi forrásokat.

Az FNPV(K) és FRR(K) számításához arra van szükség, hogy:

— a projektbe befektetett (uniós támogatás nélkül számított) pénzügyi forrásokat a beruházási költségeket figyelmen kívül hagyva kimenő pénzáramként kezeljék;

— a tőkehozzájárulásokat akkor vegyék figyelembe, amikor azokat a projekttel kapcsolatban ténylegesen kifizetik, illetve (kölcsön esetén) visszatérítik;

— a kifizetett kamatok szerepeljenek a tőkemegtérülési ráta (FNPV(K)) elemzésére vonatkozó táblázatban;

— a működési támogatások ne szerepeljenek a tőkemegtérülési ráta (FNPV(K)) elemzésére vonatkozó táblázatban;

Ahhoz, hogy egy projekthez az alapokból támogatást lehessen igényelni:

az uniós támogatást tartalmazó (FNPV(K))-nak negatívnak vagy nullának, az FRR(K)-nak pedig a diszkontrátánál alacsonyabbnak vagy azzal megegyezőnek kell lennie; ellenkező esetben a támogatási igényt megfelelően indokolni kell.

Adott esetben a fejlesztő saját befektetésének (FRR(Kp)) megtérülési rátáját is ki kell számítani. Ez a mutató a beruházás nettó bevételét a fejlesztő által biztosított forrásokhoz, vagyis a beruházási költségek uniós és/vagy nemzeti/regionális hatóságoktól származó, vissza nem térítendő támogatásokkal csökkentett összegéhez viszonyítja. Ennek kiszámítása különösen az állami támogatássokkal összefüggésben lehet hasznos annak ellenőrzésére, hogy (az uniós és nemzeti) támogatások intenzitása a lehető legelőnyösebb-e annak érdekében, hogy a közpénzből történő pénzügyi támogatást a projekt gazdasági és pénzügyi életképességéhez szükséges mértékre korlátozzák. Ha a projekttől jelentős (azaz az adott ágazatban várható nyereségességre vonatkozó nemzeti viszonyszámokat jelentősen meghaladó) pozitív megtérülés várható, ez azt jelzi, hogy a kapott vissza nem térítendő támogatás a szokásos mértéket meghaladó nyereséget eredményezne a kedvezményezett számára, és ezért az uniós támogatás esetleg nem indokolt.

b) Az alapokból származó hozzájárulás megfelelő (maximális) összegének meghatározása

Bevételt termelő projektek esetén az alapokból származó hozzájárulás megfelelő (maximális) összegét az 1303/2013/EU rendelet 61. cikkében (A befejezést követően nettó bevételt termelő műveletek) és az 1303/2013/EU rendelet V. mellékletében, illetve a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet a nettó bevételt termelő műveletek diszkontált nettó bevétele kiszámításának szabályait tartalmazó III. szakaszában az egyes műveletek potenciális nettó bevételének meghatározására meghatározott módszerek valamelyikének megfelelően határozzák meg.

c) A pénzügyi életképesség (fenntarthatóság) biztosítása

A pénzügyi fenntarthatóság elemzése a diszkontálatlan pénzáram-előrejelzéseken alapul. Elsősorban annak igazolására használják, hogy a projektnek évről évre elegendő készpénzforrás áll majd a rendelkezésére, amiből beruházási és működési költségeit a teljes referencia-időszak során fedezni tudja.

A pénzügyi fenntarthatóság elemzésének fő szempontjai a következők:

1) a projekt pénzügyi fenntarthatósága úgy igazolható, hogy ellenőrzik, hogy a halmozott (diszkontálatlan) nettó pénzáram éves alapon a teljes vizsgált referencia-időszak során pozitív (vagy nulla);

2) az ebből a szempontból vizsgált nettó pénzáramok: — tartalmazzák a beruházási költségeket, valamennyi (nemzeti és uniós) pénzügyi erőforrást és bevételt, az üzemeltetési és pótlási költségeket azok kifizetésének időpontjában, a szervezet pénzügyi kötelezettségeinek törlesztését, valamint a tőkehozzájárulásokat, kamatokat és a közvetlen adókat; — nem tartalmazzák az ÁFÁ-t, kivéve ha az nem visszaigényelhető; — nem tartalmazzák a maradványértéket, kivéve, ha az eszköz az elemzés utolsó vizsgált éve során ténylegesen selejtezésre kerül;

3) az 1303/2013/EU rendelet 61. cikkében meghatározott előírások hatálya alá nem tartozó műveletek esetén, illetve ha a jövőben negatív pénzáramok várhatók, jelezni kell, hogyan tervezik fedezni a költségeket, és a kedvezményezettnek/üzemeltetőnek egyértelmű, hosszú távú kötelezettséget kell vállalnia arra vonatkozóan, hogy más forrásokból megfelelő finanszírozást biztosít a projekt fenntarthatóságának megőrzése érdekében;

4) ha a projektek már meglévő infrastruktúrához kapcsolódnak (pl. kapacitásbővítési projektek), a rendszerüzemeltető teljes pénzügyi fenntarthatóságát (tehát nem csupán az adott kiterjesztett szegmens kapacitását) felül kell vizsgálni a projekt megvalósítása esetén, el kell végezni a rendszerüzemeltetőre vonatkozó fenntarthatósági elemzést és annak eredményeit a kockázatelemzés során figyelembe kell venni.

2.2.3. Pénzügyi elemzés a köz- és magánszféra közötti partnerség (PPP) esetén

Az állami és a magánszféra közötti partnerség keretében végrehajtott nagyprojektek pénzügyi elemzésekor az alábbi szempontokat kell figyelembe venni:

(1) A pénzügyi diszkontráta meghaladhatja a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet III. szakaszában (A befejezést követően nettó bevételt termelő műveletek diszkontált nettó bevételének kiszámítási módszere) meghatározott szabványos szintet, mivel figyelembe kell venni a tőke a magánberuházó szempontjából magasabb alternatív költségét. Ezt a magasabb alternatív költséget a kedvezményezettnek eseti alapon indokolnia kell, lehetőség szerint bemutatva a magánszférabeli partner által korábbi hasonló projektek esetén elért megtérülési rátát vagy más lényeges tényszerű bizonyítékokat.

(2) Köz- és magánszféra közötti partnerség esetén, ahol az infrastruktúra tulajdonosa nem azonos az üzemeltetővel, a tulajdonosra és az üzemeltetőre egyaránt kiterjedő összevont pénzügyi elemzést kell végezni.

(3) Hacsak a magánszektorbeli partnert nem tisztességes, átlátható és nyílt versenyeljárás keretében választják ki, amely biztosítja a gazdaságilag legelőnyösebb megoldást a közszférabeli partner számára (4), ahhoz, hogy a magántőke nyereségességét ellenőrizni lehessen, illetve annak elkerülése érdekében, hogy az uniós támogatás indokolatlanul nagy nyereséget eredményezzen, ki kell számítani a befektetett tőke pénzügyi nyereségességét a magánszférabeli befektető szempontjából mérő mutatót (FRR(Kp)) (5), amely a magánszférabeli partner által elért nettó bevételt hasonlítja össze a beruházás során (saját tőke vagy kölcsönök útján) biztosított forrásokkal. Az így kapott FRR(Kp)-t össze kell vetni az adott ágazatban várható nyereségességre vonatkozó nemzeti vagy nemzetközi viszonyszámokkal.

2.3. Gazdasági elemzés

Az 1303/2013/EU rendelet 101. cikke (1) bekezdésének e) pontjában foglaltaknak megfelelően a költség-haszon elemzésnek gazdasági elemzést is tartalmaznia kell.

A gazdasági elemzés során gazdasági értékeket alkalmaznak, kifejezésre juttatva a termékek és szolgáltatások alternatív társadalmi költségét.

2.3.1. A gazdasági elemzés alapvető lépései

A gazdasági elemzést állandó elszámolási (árnyék-)árakon kell végezni, és az elemzés során a pénzügyi elemzésben szereplő pénzáramokból kell kiindulni.

A gazdasági elemzés az alábbi lépésekből áll:

1. Pénzügyi kiigazítások a közvetett adók (pl. ÁFA, jövedéki adók), támogatások és közigazgatási intézményektől érkező tisztán transzfer jellegű kifizetések (pl. az országos egészségügyi rendszerből származó kifizetések) a gazdasági elemzésből történő kiszűrése érdekében. Ha a közvetett adók/támogatások a külső gazdasági hatások miatti kiigazítást szolgálják, azokat a gazdasági elemzés során figyelembe kell venni, ha úgy ítélik meg, hogy megfelelően kifejezik az érintett külső gazdasági hatások társadalmi határértékét, és ha nem kerül sor kétszeres beszámításra más gazdasági költségek/hasznok vonatkozásában.

2. Piaci árakról elszámolási (árnyék-)árakra történő átváltás a piaci torzulások kiküszöbölése érdekében a pénzügyi árakra alkalmazott átváltási együtthatók segítségével. Ha nem állnak rendelkezésre a nemzeti tervező iroda által kiadott átváltási együtthatók, illetve a piac jelentős torzulása hiányában az átváltási együtthatót az egyszerűség kedvéért 1-re lehet beállítani (ÁE=1). Az átváltási együtthatók az egységnél magasabbak (vagy alacsonyabbak) is lehetnek, ha az elszámolási árak a piaci áraknál magasabbak (alacsonyabbak).

3. Nem piaci hatások számszerűsítése (külső gazdasági hatások miatti kiigazítások): a külső gazdasági hatások becslése és értékelése megnyilvánult vagy kinyilvánított preferenciaértékelési módszer (pl. hedonikus árképzés) vagy egyéb módszerek segítségével történik. A gazdasági elemzés során kizárólag a közvetlen hatásokat veszik figyelembe, hogy elkerüljék a kétszeres beszámítást; az árnyékár-képzés és a külső gazdasági hatások számszerűsítése során ezzel szemben többnyire a közvetett hatásokat is figyelembe veszik. A felhasználói díjak, költségek és tarifák formájában keletkező pénzügyi bevételeket a gazdasági elemzés során nem veszik figyelembe; helyette a felhasználókra gyakorolt közvetlen hatásokat próbálják megbecsülni a „fizetési hajlandóság” vagy az elszámolási árak formájában. A felhasználói díjak, költségek és tarifák – különösen a piaci verseny által nem befolyásolt ágazatokban, szabályozott ágazatokban, illetve politikai szempontoktól erősen befolyásolt ágazatokban – nem használhatók a felhasználók „fizetési hajlandóságának” helyettesítésére.

4. A becsült költségek és hasznok diszkontálása: ha a gazdasági költségek és hasznok áramát megbecsülték, a diszkontált pénzáramokra vonatkozó szabványos módszertant alkalmazzák társadalmi diszkontráta (TDR) beiktatásával. A társadalmi időpreferencia ráta alapján a társadalmi diszkontráta becsült viszonyszámai: 4,95 % a kohéziós tagállamok és 2,77 % a többi tagállam esetében. Az egyszerűség kedvéért általános szabályként 5 %-os társadalmi diszkontrátát alkalmaznak viszonyszámként a kohéziós tagállamokban (Bulgária, Ciprus, Csehország, Észtország, Görögország, Horvátország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Portugália, Románia, Szlovákia, Szlovénia) és 3 %-ot a többi tagállamban (Ausztria, Belgium, Dánia, Egyesült Királyság, Finnország, Franciaország, Hollandia, Írország, Luxemburg, Németország, Olaszország, Spanyolország, Svédország). A tagállamok az 5 %-tól, illetve a 3 %-tól eltérő viszonyszámot is meghatározhatnak a társadalmi diszkontrátára azzal a feltétellel, hogy: (1) indokolni tudják ezt a referenciát a gazdasági növekedésre vonatkozó előrejelzések és a társadalmi időpreferencia-ráta módszere keretében a TDR-t meghatározó egyéb paraméterek alapján; továbbá (2) biztosítják annak következetes alkalmazását az adott országban, régióban vagy ágazatban működő hasonló projektek vonatkozásában. A szabványtól eltérő viszonyszámokról a kedvezményezetteket és a Bizottságot az operatív program kezdetekor tájékoztatni kell.

2.3.2. A gazdasági kimeneti mutatók számítása

Az alábbi gazdasági kimeneti mutatók (a meghatározásukat lásd alább) a gazdasági elemzés fő mutatói:

(1) A gazdasági nettó jelenérték (ENPV) a projektek elbírálása során használt fő referenciamutató. A gazdasági nettó jelenérték a diszkontált teljes társadalmi hasznok és költségek különbsége.

(2) Ahhoz, hogy egy nagyprojekt gazdasági szempontból elfogadható legyen, a projekt gazdasági nettó jelenértékének pozitívnak kell lennie (ENPV>0), igazolva, hogy az adott régió vagy ország társadalma a projektből profitál, mivel a projekt hasznai meghaladják annak költségeit, következésképpen a projektet meg kell valósítani.

(3) A gazdasági megtérülési ráta (ERR) a projektre jellemző gazdasági értékek alapján számított belső megtérülési ráta, amely a projekt társadalmi-gazdasági nyereségességét jelzi.

(4) A nagyprojekt uniós támogatásához a gazdasági megtérülési rátának meg kell haladnia a társadalmi diszkontrátát (ERR>SDR).

(5) A haszon/költség arány (H/K) a projekt hasznai nettó jelenértékének és a projekt költségei nettó jelenértékének a hányadosaként definiálható.

(6) A nagyprojekt uniós támogatásához a haszon/költség aránynak 1-nél nagyobbnak kell lennie (B/C>1).

A gazdasági elemzésben figyelembe veendő ágazatonkénti fő gazdasági hasznokat az 1. táblázat mutatja be. Szükség esetén és indokolt esetben további gazdasági hasznok is figyelembe vehetők. Egyes konkrét esetekben ezek a hasznok gazdasági költséggé válhatnak (pl. megnövekedett jármű üzemeltetési költségek egyes útépítési projektek esetén).

1. táblázat

Ágazat/Alágazat Gazdasági hasznok Vízellátás és -tisztítás i. jobb hozzáférés az ivóvíz-ellátáshoz és a szennyvíztisztító szolgáltatásokhoz a szolgáltatás rendelkezésre állása, megbízhatósága és minősége tekintetében ii. jobb minőségű ivóvíz iii. felszíni vizek jobb minősége és az ökoszisztéma-szolgáltatások megőrzése a szennyezés csökkentésének köszönhetően iv. erőforrás-költségek megtakarítása termelői és fogyasztói oldalon egyaránt v. jobb egészségügyi hatások vi. üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése Hulladékkezelés i. csökkenő egészségügyi és környezeti kockázatok (csökkenő mértékű levegő-, víz- és talajszennyezés) ii. hulladéklerakók csökkenő hely/költségigénye (hulladékkezelő létesítmények esetén) iii. anyagok és energia visszanyerése és komposztkészítés (alternatív termelés/előállítás költségeinek elkerülése, a külső gazdasági hatásokat is beleértve) iv. üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkenése (CO2, CH4) v. vizuális zavaró hatások, zajok és szagok csökkentése Energia Energia-hatékonysági projektek i. energiamegtakarítás (az energia gazdasági értékében kifejezve, a külső gazdasági hatásokat is beleértve) ii. komfort növelése iii. üvegházhatású és nem üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkenése Megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos projektek i. az energiaforrás helyettesítésével kapcsolatos energiaköltségek csökkenése pl. fosszilis tüzelőanyag-alternatívák helyettesítésekor (a valószínűsíthetően kiváltott alternatív módszerrel előállított energia gazdasági értékében kifejezve, a külső gazdasági hatásokat is beleértve) ii. üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkenése Elektromos/gázvezeték-rendszerek és infrastruktúrák i. energiaellátás bővítése és diverzifikációja (a megnövekedett gáz/villanyáram mennyiség értéke, a külső gazdasági hatásokat is beleértve) ii. az energiaellátás nagyobb biztonsága és megbízhatósága (az ellátási zavarok csökkenése) iii. az energiaforrás helyettesítésével járó energiaköltségek csökkenése iv. piaci integráció: a feleslegek változása a földrajzi helyek (továbbítás), illetve idő (tárolás) vonatkozásában jelentkező árkiegyenlítő hatásokból eredően v. nagyobb energiahatékonyság vi. üvegházhatású és nem üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkenése Közút, vasút, tömegközlekedés i. az általános költségek csökkenése (az áru/személyszállításban): — időmegtakarítás — járművek üzemi költségeivel kapcsolatos megtakarítás ii. kevesebb baleset iii. üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkenése iv. nem üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkenése (helyi levegőszennyező hatások) v. zajkibocsátás csökkenése (pl. egyes városi projektek esetén) Repülőterek, kikötők, intermodális közlekedés i. az általános költségek csökkenése (az áru/személyszállításban) — időmegtakarítás — járművek üzemi költségeivel kapcsolatos megtakarítás ii. javuló minőségű szolgáltatás (pl. repülőtéri beszálló folyosók) iii. üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkenése iv. nem üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkenése v. a zajkibocsátás csökkenése Kutatás és innováció i. a vállalkozásokat érintő hasznok (spin-off és induló vállalkozások létrehozása, új/jobb termékek és eljárások kifejlesztése; a tudás tovagyűrűző hatásai. ii. a kutatókat és diákokat érintő hasznok (új kutatás, keletkező humán tőke, társadalmi tőke fejlesztése) iii. a nagyközönséget érintő hasznok (környezetvédelmi kockázatok csökkenése, egészségügyi kockázatok csökkenése, a látogatókra gyakorolt kulturális hatások) Szélessáv i. A digitális szolgáltatások, köztük az e-kereskedelem terjedése és jobb minősége az állampolgárok és vállalkozások számára (különös tekintettel a vidéki területekre); ii. A digitális szolgáltatások, köztük az e-kormányzat és az e-egészségügy terjedése és jobb minősége a közigazgatás területén.

2.3.3. Az éghajlatváltozás mérséklése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás a gazdasági elemzésben

A költség-haszon elemzés során a projekt költségeit és hasznait az üvegházhatású gázok kibocsátását és az éghajlatváltozást illetően is meg kell vizsgálni. A projekt üvegházhatású gáz-kibocsátásának számszerűsítését és a kibocsátások külső gazdasági hatásainak pénzben történő kifejezése érdekében a szén-dioxid-kibocsátás gazdasági költségének becslését a széntelenítéssel kapcsolatos EU 2050 célkitűzéssel összhangban lévő átlátható módszertan segítségével kell elvégezni. Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást illetően a gazdasági elemzés során figyelembe kell venni az a projekt az éghajlatváltozás hatásaival szembeni ellenálló képességének növelését szolgáló és a megvalósíthatósági tanulmányokban kellően alátámasztott intézkedések költségeit. A szóban forgó – pl. az üvegházhatású gázok kibocsátásának korlátozását vagy az éghajlatváltozással és a szélsőséges időjárási körülményekkel, illetve más természeti katasztrófákkal szembeni ellenálló képesség növelését szolgáló intézkedések – hasznait szintén értékelni kell és szerepeltetni kell a gazdasági elemzésben, lehetőség szerint számszerűsített formában; ellenkező esetben azokat megfelelő részletességgel ismertetni kell.

2.3.4. Különleges esetekben végzett egyszerűsített gazdasági elemzés

Bizonyos (korlátozott számú) esetben, ha a nagyprojekt hasznait nagyon nehéz vagy lehetetlen számszerűsíteni és pénzben kifejezni, a költségek viszont kellő biztonsággal előre jelezhetők – különösen az uniós jogszabályoknak való megfelelést szolgáló nagyprojektek esetén – költséghatékonysági elemzés is végezhető. Ilyen esetekben az elbírálás során elsősorban azt vizsgálják, hogy a projekt az előre meghatározott feltételek mellett a lehető leghatékonyabb megoldást biztosítja-e az adott szükséges szolgáltatást illetően. Ezen kívül a fő gazdasági hasznok kvalitatív leírását is be kell mutatni.

A költséghatékonysági elemzést a „pénzben nem kifejezett” haszon egységköltségének kiszámításával végzik el a hasznok számszerűsítése érdekében anélkül, hogy a hasznokhoz pénzben kifejezett árat vagy gazdasági értéket rendelnének hozzá.

A költséghatékonysági elemzés alkalmazásának feltételei a következők:

— a projekt egyetlen homogén és könnyen mérhető végterméket hoz létre;

— a végtermék alapvető fontosságú, azaz a biztosítását szolgáló intézkedés rendkívül fontos;

— a nagyprojekt célja a végtermék a lehető legalacsonyabb költség mellett történő megvalósítása;

— nincsenek jelentős külső gazdasági hatások;

— megfelelő viszonyszámok alapján széles körűen bizonyított, hogy a választott technológia eleget tesz a szükséges minimális költséghatékonysági kritériumoknak.

2.4. Kockázatelemzés

Az 1303/2013/EU rendelet 101. cikke (1) bekezdésének e) pontjában foglaltaknak megfelelően a költség-haszon elemzésnek kockázatelemzést is tartalmaznia kell. Erre a beruházási projektek esetén mindig fennálló bizonytalansági tényezők kezelése érdekében van szükség. A kockázatelemzés segítségével a fejlesztő jobban átláthatja, hogy hogyan változhatnak a várható hatások a projekt egyes alapvető változóinak módosulása esetén. Az átfogó kockázatelemzés biztosítja az alapot a megfelelő kockázatkezelési stratégiához, amely a projekt tervezése során játszik fontos szerepet. Különös figyelmet kell fordítani az éghajlatváltozással és a környezettel kapcsolatos szempontokra.

A kockázatelemzés két lépésből áll:

1) Az érzékenységi elemzés során – amely a modell „kritikus” változóit vagy paramétereit határozza meg, vagyis azokat, amelyeknek a pozitív vagy negatív változása a legnagyobb hatással van a projekt kimeneti mutatóira – az alábbi szempontokat veszik figyelembe: — kritikus változóknak azok a változók minősülnek, amelyeknek az 1 %-os változása esetén a nettó jelenérték 1 %-ot meghaladó mértékben módosul; — az elemzés során egyszerre egy elemet változtatnak meg és meghatározzák, hogy az adott változás milyen hatással van a nettó jelenértékre; — a változó értékek azt a százalékos értéket jelentik, amellyel a kritikus változónak meg kellene változnia ahhoz, hogy a nettó jelenérték nulla legyen; — a forgatókönyv-elemzés lehetővé teszi kritikus értékek meghatározott halmazai, különösen változók adott csoportjában szereplő optimista és pesszimista értékek összesített hatásának vizsgálatát bizonyos feltevéseknek alapján kidolgozott különféle forgatókönyveknek megfelelően.

2) A kockázatok megelőzését és mérséklését is tartalmazó kvalitatív kockázatelemzés, amelybe a következő elemek tartoznak: — a projekttel kapcsolatos kockázatok felsorolása; — kockázati mátrix, amely az összes azonosított kockázatot illetően tartalmazza: — a kudarc lehetséges okait, — lehetőség szerint az érzékenységi elemzéssel való összefüggést, — a projektre gyakorolt negatív hatásokat, — a hatás bekövetkezésének valószínűségére és annak súlyosságára vonatkozó besorolást (pl. nagyon valószínűtlen, valószínűtlen, nagyjából 50 %-os valószínűségű, valószínű, nagyon valószínű), — a kockázat mértékét (a valószínűség és a hatás együttese). — a megelőzést és mérséklést szolgáló intézkedések meghatározása, beleértve a fő kockázatok megelőzéséért és mérsékléséért felelős szervezetet, megfelelő esetben a szokásos eljárásokat, lehetőség szerint figyelembe véve a kockázatoknak való kitettség csökkentésére alkalmazott bevált gyakorlatokat. — a kockázati mátrix értelmezése, beleértve a kockázatmegelőzési és mérséklési intézkedések alkalmazását követően fennmaradó kockázatok értékelését: — A kockázatelemzés a fentiek mellett adott esetben (a projekt méretétől és az adatok rendelkezésre állásától függően) tartalmazhatja, illetve olyan eseten, ha a fennmaradó kockázatoknak való kitettség továbbra is jelentős, tartalmaznia kell a probabilisztikus kockázatelemzést, amelyhez a következő lépések tartoznak: 1) A kritikus változók valószínűségi megoszlásai, amelyek a kritikus változókban bekövetkező adott százalékos változás valószínűségét jelzik. A kvantitatív kockázatelemzéshez szükség van a kritikus változók valószínűségi megoszlásának kiszámítására. 2) A Monte-Carlo szimulációs módszeren alapuló kvantitatív kockázatelemzéssel a projekt pénzügyi és gazdasági kimeneti mutatói várható eredményére, STD-jére stb. vonatkozó valószínűségi megoszlásokat és statisztikai mutatókat kaphatjuk meg. A kockázatelemzés során figyelembe veendő ágazatonkénti fő kockázatokat a 2. táblázat mutatja be. Annak érdekében, hogy segítsük a fejlesztőket a kvalitatív kockázatelemzés az ebben a rendeletben foglaltaknak megfelelő elkészítésében, ösztönözzük a tagállamokat, hogy (ha ezt célszerűnek és/vagy megvalósíthatónak ítélik) dolgozzanak ki nemzeti iránymutatásokat bizonyos szokásos projektkockázatok értékelésére vonatkozóan, illetve készítsenek jegyzéket a különböző ágazatokban fennálló kockázatok mérséklésére és megelőzésére szolgáló intézkedésekről. 2. táblázat Ágazat/Alágazat Egyedi kockázatok Vízellátás és -tisztítás Kereslettel összefüggő kockázatok: i. A tervezettnél alacsonyabb vízfogyasztás ii. A háztartások a tervezettnél lassabban csatlakoznak a nyilvános csatornahálózatra Tervezéssel összefüggő kockázatok: iii. Nem megfelelő kutatások és vizsgálatok, pl. pontatlan hidrológiai előrejelzések iv. A tervezési költségek pontatlan becslése Földterület-vásárlással összefüggő kockázatok: v. Az eljárások késedelme vi. A vártnál magasabb földárak Adminisztratív és a beszerzéssel összefüggő kockázatok: vii. Az eljárások késedelme viii. Építési vagy egyéb engedélyek ix. Közmű-engedélyek x. Jogi eljárások Kivitelezési munkákkal összefüggő kockázatok: xi. A projekt költségkeretének túllépése és a kivitelezés időbeli csúszása xii. Kivitelezővel kapcsolatos kockázatok (csőd, forráshiány) Működési kockázatok: xiii. Az azonosított vízforrások megbízhatósága (mennyiség/minőség) xiv. A tervezettnél magasabb karbantartási és javítási költségek, sorozatos műszaki hibák Pénzügyi kockázatok: xv. A tervezettél lassabb ütemű tarifaemelés xvi. A tervezettél alacsonyabb mértékű díjbeszedés Szabályozási kockázatok xvii. A víz árára ható, váratlan politikai vagy szabályozási tényezők Egyéb kockázatok: xviii. Lakossági tiltakozás Hulladékkezelés Kereslettel összefüggő kockázatok: i. A tervezettnél kevesebb hulladék keletkezik ii. Nem kielégítő hulladékáram-szabályozás/szállítás Tervezéssel összefüggő kockázatok: iii. Nem megfelelő kutatások és vizsgálatok iv. Nem megfelelő technológia alkalmazása v. A tervezési költségek pontatlan becslése Földterület-vásárlással összefüggő kockázatok: vi. Az eljárások késedelme vii. A vártnál magasabb földárak Adminisztratív és a beszerzéssel összefüggő kockázatok: viii. Az eljárások késedelme ix. Építési vagy egyéb engedélyek x. Közmű-engedélyek Kivitelezési munkákkal összefüggő kockázatok: xi. A projekt költségkeretének túllépése és a kivitelezés időbeli csúszása xii. Kivitelezővel kapcsolatos kockázatok (csőd, forráshiány) Működési kockázatok: xiii. A hulladékok összetétele eltér a tervezettől vagy váratlanul és jelentős mértékben változik xiv. A tervezettnél magasabb karbantartási és javítási költségek, sorozatos műszaki hibák xv. A folyamat végterméke nem felel meg a minőségi céloknak xvi. A létesítmény nem felel meg a (levegőbe és/vagy vízbe történő) kibocsátási határértékeknek Pénzügyi kockázatok: xvii. A tervezettél lassabb ütemű tarifaemelés xviii. A tervezettél alacsonyabb mértékű díjbeszedés Szabályozási kockázatok: xix. A környezetvédelmi előírások, gazdasági és szabályozó eszközök változása (pl. hulladéklerakási adók bevezetése, a hulladéklerakás betiltása) Egyéb kockázatok: xx. Lakossági tiltakozás Energia Kereslettel összefüggő kockázatok: i. Kereslet hiánya ii. Különféle versengő üzemanyagok árainak alakulása iii. Azon éghajlati viszonyok nem megfelelő elemzése, amelyek hatással lehetnek a fűtéssel és/vagy hűtéssel kapcsolatos energiakeresletre Tervezéssel összefüggő kockázatok: iv. A tervezési költségek pontatlan becslése v. Nem megfelelő földmérések és vizsgálatok vi. Innováció az energiatermelés, -továbbítás vagy az energiatárolási technológia területén, amely miatt az egyik a projektben elavulttá válik Földterület-vásárlással összefüggő kockázatok: vii. A vártnál magasabb földárak viii. A szolgalmi jog megszerzéséhez kacsolódó magasabb költségek ix. Az eljárások késedelme Adminisztratív és a beszerzéssel összefüggő kockázatok: x. Az eljárások késedelme Kivitelezési munkákkal összefüggő kockázatok: xi. A projekt költségkeretének túllépése és a kivitelezés időbeli csúszása xii. Árvíz, földcsuszamlás stb. xiii. Balesetek Működési kockázatok: xiv. A tervezettnél magasabb karbantartási és javítási költségek, sorozatos műszaki hibák, pl. az éghajlatváltozás hatásai következtében xv. Balesetek vagy külső okok miatti hosszú ideig tartó leállás üzemen kívül Pénzügyi kockázatok: xvi. Változások a tarifarendszerben és/vagy az ösztönzők rendszerében xvii. Az energiaárak alakulásának nem megfelelő becslése Szabályozási kockázatok: xviii. A környezetvédelmi előírások vagy gazdasági eszközök változása (pl. megújuló energiaforrások támogatása, uniós kibocsátáskereskedelmi szabályozás) Egyéb kockázatok: xix. Lakossági tiltakozás Közút, vasút, tömegközlekedés, repülőterek, kikötők, intermodális közlekedés Kereslettel összefüggő kockázatok: i. A tervezettől eltérő forgalom-előrejelzések Tervezéssel összefüggő kockázatok: ii. Nem megfelelő helyszínfelmérések és vizsgálatok iii. A tervezési költségek pontatlan becslése Adminisztratív és beszerzéssel összefüggő kockázatok: iv. Az eljárások késedelme v. Építési engedélyek vi. Közmű-engedélyek Földterület-vásárlással összefüggő kockázatok: vii. A tervezettnél magasabb telekárak viii. Az eljárások késedelme Kivitelezési munkákkal összefüggő kockázatok: ix. A projekt költségkeretének túllépése x. Árvíz, földcsuszamlás stb. xi. Régészeti leletek xii. Kivitelezővel kapcsolatos kockázatok (csőd, forráshiány) Működési kockázatok: xiii. Vártnál magasabb működési és fenntartási költségek Pénzügyi kockázatok: xiv. Vártnál kevesebb beszedett útdíj Szabályozási kockázatok: xv. Környezetvédelmi előírások változása Egyéb kockázatok: xvi. Lakossági tiltakozás Kutatás, fejlesztés és innováció Kereslettel összefüggő kockázatok: i. Az adott ágazat fejlődése (kutatási eredmények és szerződéses magánszférabeli kutatások iránti kereslet) ii. A munkaerő-piaci helyzet alakulása (diplomások iránti kereslet és az oktatási szolgáltatások iránti kereslet hatása az adott területen) iii. Vártnál kisebb lakossági érdeklődés Tervezéssel összefüggő kockázatok: iv. A tervezési költségek pontatlan becslése v. A helyszín nem megfelelő kiválasztása vagy a projekttervezés lezárásának késedelme vi. Új kutatási, fejlesztési és innovációs technológia feltalálása, ami miatt az infrastruktúra technológiája elavultnak minősül vii. Jól megalapozott műszaki mérnöki szakértelem hiánya Adminisztratív és a beszerzéssel összefüggő kockázatok: viii. Késedelem az építési engedélyek megszerzésében ix. Rendezetlen tulajdonviszonyok x. Késedelem a szellemitulajdon-jogok megszerzésében vagy azok megszerzésének a vártnál magasabb költségei xi. Az eljárások késedelme a beszállító kiválasztásában és a szerződés aláírásában xii. Szűk kapacitások az ellátásban Kivitelezéssel összefüggő kockázatok: xiii. A projekt késedelme és a tervezett költségek túllépése a tudományos berendezések telepítése során xiv. Az építés vagy az infrastruktúra üzemeltetése során felmerült igények kielégítésére hivatott készen kapott megoldások hiánya xv. Késedelem a projektgazda ellenőrzésén kívüli kiegészítő munkálatokban Működési kockázatok: xvi. Magasan képzett szakértő személyzet/kutatók hiánya xvii. Váratlan komplikáció a speciális berendezés telepítésével kapcsolatosan xviii. Késedelem a berendezés teljes mértékű és megbízható működőképessé tételében xix. Elégtelen kutatási eredmények xx. Váratlan környezeti hatások/balesetek Pénzügyi kockázatok: xxii. A pénzügyi bevételek nem megfelelő becslése xxiii. A felhasználók igényeinek való meg nem felelés xxiv. A szellemitulajdon-jogok védelmének és hasznosításának nem megfelelő rendszere xxv. A méglévő ügyfelek/felhasználók elvesztése az egyéb K + F központok jelentette verseny miatt Szélessáv Háttér és szabályozási kockázatok: i. Változás a stratégiai politikai irányvonalban ii. Változás a jövőbeli magánbefektetők várható magatartásában iii. Változás a kiskereskedelmi piac szabályozásában iv. Sikertelen állami támogatási kérelem Kereslettel összefüggő kockázatok: v. A tervezettnél alacsonyabb kereslet a szolgáltatás iránt a kis- és/vagy nagykereskedők részéről vi. Az „utolsó mérföld” hálózatba irányuló szolgáltatói befektetéseinek alacsony szintje Tervezéssel összefüggő kockázatok: vii. A tervezési költségek pontatlan becslése Adminisztratív és a beszerzéssel összefüggő kockázatok: viii. A projekttel kapcsolatos beszerzések késedelme ix. A szükséges tulajdonjogok meg nem szerzésének kockázata Működési kockázatok: x. Működési költségek emelkedése xi. Elégtelen nemzeti/regionális szintű lekötött finanszírozás az üzemeltetési szakaszban xii. A kulcsfontosságú munkatársak elvesztése a projekt végrehajtása során

Képletek

A pénzügyi elemzéshez használt képletek:

— Pénzügyi nettó jelenérték (FNPV)

— Pénzügyi megtérülési ráta (FRR)

Ahol St a pénzáramok egyenlege t időpontban, at a t időpontban a diszkontálásra kiválasztott pénzügyi diszkont-együttható, pedig a pénzügyi diszkontráta.

A gazdasági elemzéshez használt képletek

— Gazdasági nettó jelenérték (ENPV)

— Gazdasági megtérülési ráta (ERR)

— Haszon/költség arány (B/C)

Ahol Vt a (B-C) nettó hasznok egyenlege t időpontban, B a teljes haszonáram t időpontban, C a teljes társadalmi költségáram t időpontban, ρt a t időpontban a diszkontálásra kiválasztott társadalmi diszkont-együttható, r pedig a társadalmi diszkontráta.

(1) Amennyiben a nagyprojekt új eszközt tartalmaz, a bevételek és működési költségek (illetve a gazdasági elemzésben szereplő hasznok és költségek) megegyeznek az új beruházás bevételeivel és költségeivel.

(2) A projekt hasznát közvetlenül élvező népesség.

(3) Ezeknek az elveknek az érvényesítése során figyelembe kell venni a víz és hulladék ágazatokra vonatkozó egyedi uniós jogszabályi rendelkezéseket (víz-keretirányelv és hulladék-keretirányelv).

(4) A feltéteteleket a PPP-kről szóló nemzeti útmutató dokumentumban kell meghatározni.

(5) Ha a magánszférabeli partnert már kiválasztották; ellenkező esetben be kell mutatni, hogyan biztosítják ennek a szempontnak az érvényesülését.