32002R0977
2002.6.8. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 150/17
A TANÁCS 977/2002/EK RENDELETE
(2002. június 4.)
az Indonéziából származó egyes gyűrűsfűzős irattartók (GYIT) behozatal ára vonatkozó végleges
kiegyenlítő vám kivetéséről, valamint az Indiából származó egyes GYIT-e k behozatalára vonatkozó
szubvencióellenes eljárás megszüntetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező
országokból érkező szubvencionált behozatalok elleni védelem-rőlszóló,1997.október6-i2026/97/EKtanácsirendeletre (
1),és
különösen annak 15. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára, amelyet a tanácsadó bizottság-
gal folytatott konzultációt követően nyújtott be,
mivel:
A.AZ ELJÁRÁS
1.A jelenlegi vizsgálat
(1) ABizottság2001.május18-ánaz EurópaiKözösségekHiva-
talos Lapjában (2) közzétett közleménnyel (a továbbiakban:
az eljárás kezdeményezéséről szóló közlemény) szubven-
cióelleneseljáráskezdeményezésétjelentettebeazIndiábólésIndonéziábólszármazógyűrűsiratrendezőszerelvények(a továbbiakban: GYISZ) behozatalával kapcsolatban, ésvizsgálatot indított.
(2) Az eljárást a következő közösségi termelők által
2001. április 3-án benyújtott kérelem alapjánkezdeményezték: a Koloman Handler AG (Koloman),Ausztria és a Krause Ringbuchtechnik GmbH & Co. KG(Krause), Németország (a továbbiakban: a kérelmezők),akik a közösségi GYISZ-termelés jelentős hányadát, ebbenaz esetben körülbelül 90 %-át képviselik. A kérelembenbizonyítékot nyújtottak be az említett termék szubvencio-nálásával, valamint az ebből származó súlyos kárral kap-csolatban;úgyítéltékmeg,hogyebizonyítékokalapjánazeljárás kezdeményezése indokolt.
(3) Aszubvencióelleneseljáráskezdeményezésérőlszólóköz-
leménnyel egy napon az ugyanebből az országból szár-mazóazonostermékbehozataláravonatkozópárhuzamosdömpingellenes eljárás kezdeményezését jelentették be azEurópai Közösségek Hivatalos Lapjában (
3) közzétett közle-
ményben.
(4) AzeljáráskezdeményezéseelőttaBizottsága2026/97/EK
rendelet(atovábbiakban:azalaprendelet)10.cikkének(9)bekezdésével összhangban tájékoztatta India és Indonéziakormányátarról,hogyegyaszükségesdokumentumokkalellátottkérelmetkapott,amelyszerintazIndiábólésIndo-néziábólszármazószubvencionáltGYISZ-behozataljelen-tős kárt okoz a közösségi iparágnak. Mindkét kormányképviselőit konzultációra hívták meg azzal a céllal, hogytisztázzák a kérelem tartalmával kapcsolatos helyzetet, éshogy együttesen egy elfogadható megoldást találjanak. ABizottságésakétkormányképviselőiBrüsszelbenkonzul-táltak. Kellően figyelembe vették e kormányoknak a kére-lemben a szubvencionált behozatalokra és a közösségiiparágnak okozott jelentős kárra vonatkozó állításokkalkapcsolatosmegjegyzéseit.Eztkövetőenszámosolyansza-bályozást, amely a kérelmezők szerint szubvenciónakminősül, nem vontak be a vizsgálatba.
(5) AzeljáráskezdeményezésérőlaBizottsághivatalosanérte-
sítette az ismert érintett közösségi termelőket, exportálótermelőket, importőröket és felhasználókat, az exportálóországok képviselőit és a kérelmezőket. Az érintett felek-nek lehetőséget biztosítottak arra, hogy az eljárás kezde-ményezéséről szóló közleményben megállapított határi-dőn belül ismertessék álláspontjukat, illetve meghallgatástkérjenek.
(6) A Bizottság kérdőíveket küldött az összes ismert érintett
félnek és azoknak a vállalatoknak, amelyek az eljárás kez-deményezéséről szóló közleményben megállapított határ-időn belül jelentkeztek. Az indiai kormánytól, egy közös-ségi termelőtől, egy indiai exportáló termelőtől és annakKözösségen kívüli kapcsolt exportőrétől, valamint kétközösségiimportőrtőlésavelükkapcsolatbanállófelhasz-nálótól érkezett válasz.
A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan infor-mációt, amelyet a szubvenció, a kár, a kár okának és aközösségi érdeknek a meghatározásával kapcsolatbanszükségesnek tartott. Az indiai kormánynál és a követezővállalatok telephelyein tettek ellenőrző látogatást:
a)Közösségi termelők
– Koloman Handler AG, Ausztria
b)Indiai exportáló termelők
– ToCheungLee Stationery Mfg Co. Pvt. Ltd, Tiruval-
lore
c)Közösségen kívüli, hongkongi kapcsolt exportáló termelők
– ToCheungLee(BVI)Limited/WorldWideStationery
Mfg. Co. Ltd. (végső holdingvállalat)(1) HL L 288., 1997.10.21, 1. o.
(2) HL C 147., 2001.5.18, 4. o.
(3) HL C 147., 2001.5.18., 2. o.90 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/42. kötet
d)Független importőrök
– BensonsInternationalSystemsLtd,EgyesültKirály-
ság
– Bensons International Systems BV, Hollandia
e)Felhasználó
– Esselte, Egyesült Királyság
(7) Aszubvencióvalésazokozottkárralkapcsolatosvizsgálat
a2000.április1-jétől2001.március31-igtartóidőszakot
vette alapul (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI).Azokozottkárértékeléseszempontjábóllényegestenden-ciák elemzése érdekében a Bizottság megvizsgálta az1998. január 1-je és a VI vége közötti időszak (a további-akban: bázisidőszak) adatait is.
2.Ideiglenes intézkedések
(8) Különösen a kérelmezők folyamatos szerkezetátalakítása
tekintetében részletesebben vizsgálni kellett az okozottkárral, a kár okával és a közösségi érdekkel kapcsolatosszempontokat, így az Indiából és Indonéziából származógyűrűs iratrendező szerelvények behozatalára nem vezet-tek be ideiglenes kiegyenlítő intézkedéseket.
3.További eljárás
(9) Az összes felet tájékoztatták arról, hogy nem vezetnek be
ideiglenes intézkedéseket. A Bizottság továbbra is felkuta-tott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet avégleges megállapítások szempontjából szükségesnek tar-tott. További helyszíni ellenőrzéseket végeztek egy közös-ségi GYISZ-felhasználó és két független közösségi impor-tőr telephelyein.
(10) Az összes érintett felet tájékoztatták azokról az alapvető
tényekrőlésmegfontolásokról,amelyekalapjánavéglegeskiegyenlítő vámok kivetését akarták javasolni. A feleknekegy határidőt is biztosítottak, amelyen belül az alapvetőtényekkel és megfontolásokkal kapcsolatos tájékoztatástkövetően előadhatták észrevételeiket. A felek szóbeli ésírásbeliállásfoglalásaitmérlegelték,sadottesetbenezeknekmegfelelően módosították a megállapításokat.
B.AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1.Az érintett termék
(11) Azérintetttermékekazegyesgyűrűsiratrendezőszerelvé-
nyek(atovábbiakban:azérintetttermék).Ezeketjelenlegaex83051000KN-kódalásorolják.Nemtartoznakevizs-gálat hatálya alá a nyitókarral ellátott szerelvények, ame-lyeket szintén e KN-kód alá sorolják.(12) AGYISZkétszögletesacéllemezből,illetveolyanhuzalok-
ból áll, amelyeket legalább négy, acélhuzalból készült fél-gyűrűvelláttakel,segyacélfedéltartjaössze.Agyűrűsirat-rendező szerelvény a félgyűrűk széthúzásával vagy aGYISZ-re szerelt kisméretű fém kioldószerkezettel nyit-ható. A gyűrűk különböző formájúak lehetnek, a leggyak-rabban használtak a kör, a szögletes vagy a D-alakú gyű-rűk.
(13) A GYISZ-t különböző dokumentumok vagy papírok ikta-
tására használják. Ezeket többek között a gyűrűs iratren-dezők, szoftver- és műszaki kézikönyvek, fénykép- ésbélyegalbumok,katalógusokésbrossúrákgyártóihasznál-ják.
(14) A VI alatt a gyűrűs iratrendező szerelvények több száz
különbözőmodelljétértékesítettekaKözösségben.Atípu-sokméret,formaésagyűrűkszáma,azalapfedelekméreteés a gyűrűk szétnyitására szolgáló mechanizmus (széthúz-ható vagy kioldószerkezet) szerint különböztek. Mivel aGYISZ termékskála termékeit nem lehet egyértelműenmegkülönböztetni, az alapvető fizikai és műszaki jellem-zői pedig megegyeznek, továbbá a GYISZ-modellek egyestermékskálákon belül felcserélhetők, a Bizottság megálla-pította, hogy a jelenlegi eljárás alkalmazásában mindenGYISZ egyetlen terméket alkot.
2.Hasonló termék
(15) A Bizottság megállapította, hogy az indiai hazai piacon
gyártott és értékesített GYISZ és az Indiából a Közösségbeexportált GYISZ ugyanazokkal az alapvető fizikai ésműszaki jellemzőkkel és alkalmazási területtel rendelke-zett.
(16) A Bizottság azt is megállapította, hogy az Indiából szár-
mazó, a közösségi piacra behozott GYISZ és a közösségiiparágáltalgyártott,aközösségipiaconértékesítettGYISZalapvető fizikai és műszaki jellemzői és alkalmazási terü-lete között nem volt különbség.
(17) Mivel az indonéz termelők nem működtek együtt a vizs-
gálat során, a Bizottság az alaprendelet 28. cikke alapjánrendelkezésére álló tényekre hagyatkozott. Mivel az emlí-tett országgal kapcsolatban nem állt rendelkezésre egyébinformáció,aBizottsághelyénvalónaktalálta,hogyakére-lemben benyújtott információkat használja fel, amelyekszerint az Indonéziában gyártott és értékesített, illetve aKözösségbeexportáltGYISZ,valamintakérelmezőközös-ségi termelők által gyártott és a közösségi piacon értékesí-tett GYISZ hasonló termékek.
(18) Ezért arra a következtetésre jutottak, hogy a közösségi
iparágáltalgyártott,aközösségipiaconértékesítettGYISZ,az Indiából és Indonéziából származó, a Közösségbeexportált GYISZ, valamint az indiai és indonéz hazai pia-congyártottésértékesítettGYISZazalaprendelet1.cikké-nek (5) bekezdése értelmében hasonló termékek.11/42. kötet
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 91
(19) A VI alatt 2000-ben és 2001-ben 2,7 %-os szerződéses
vámtétel alkalmaztak az érintett termékre. Azonban az
ÁPR(ÁltalánosPreferenciarendszer)alapjánazIndiábólésIndonéziából behozott érintett termékek a 2000-ben és2001-ben fizetendő szerződéses vámtételek tekintetében100 %-os vámcsökkentésben részesültek. Így a 2000-benés 2001-ben alkalmazott vámtéte l 0 % volt.
C.SZUBVENCIÓK
1.India
a)Bevezetés
(20) AkérelembenmegadottinformációkésaBizottságkérdőí-
veire adott válaszok alapján a Bizottság megvizsgálta akövetkező szabályozásokat, amelyek keretében állítólagexporttámogatásokat nyújtottak:
– szabad exportövezetek/exportorientált üzemek
(EPZ/EOU)
– a vámjogosultsági könyvre vonatkozó szabályozások
(DEPB-szabályozás)
– az exporttámogatási beruházásokra vonatkozó szabá-
lyozás (EPCG-szabályozás)
– a jövedelemadó-mentesség szabályozása (ITE).
(21) Az első három rendszer az (1992. augusztus 7-től hatá-
lyos)1992.évikülkereskedelmi(fejlesztésiésszabályozási)
törvényen alapul. A külkereskedelmi törvény alapján azindiai kormány export- és importpolitikával kapcsolatosközleményeketbocsáthatki.Eztazötéventekibocsátottésévente frissített „export- és importpolitikai” dokumentá-cióban foglalják össze. Ebben az esetben a vizsgálati idő-szakra vonatkozó dokumentáció az 1997–2002-es politi-kai intézkedésekre terjed ki.
(22) A legutolsó, azaz a jövedelemadó-mentesség szabályozása
a pénzügyi törvénnyel évente módosított, 1961. évi, ajövedelemadóról szóló törvényen alapul.
(23) Az exportáló termelőknek szóló kérdőívre egyetlen válla-
lat válaszolt. Az ezzel az exportáló termelővel kapcsolat-ban álló Közösségen kívüli vállalat szintén válaszolt a kér-dőívre.AzEurostatáltaljelentettbehozataliadatokalapjánaz indiai exportáló termelőnek volt tulajdonítható azösszes Közösségbe irányuló indiai kivitel.
b)Szabad exportövezetek (EPZ)/exportorientált üzemek (EOU)
i. Jogalap
(24) A kivitellel kapcsolatos ösztönző intézkedéseket is magá-
ban foglaló export- és importpolitika egyik eszköze aszabad exportövezetekre (a továbbiakban: azEPZ)/exportorientált üzemekre (a továbbiakban: az EOU)vonatkozó szabályozás, amelyet 1965-ben vezették be. AVI alatt ezt a rendszert az 53/97., a 133/94. és a 126/94.számú vámközlemény szabályozta. A részletes szabályo-zást az 1997/2002. számú export- és importpolitikaidokumentáció 9. fejezete, valamint az irányadó eljárásikézikönyv tartalmazza.
ii. A támogatásra való jogosultság
(25) A vállalatok elvileg akkor részesülhetnek az EPZ/EOU-
szabályozás előnyeiből, ha kötelezettséget vállalnak arra,hogy teljes termelésüket exportálják. E jogosultság mega-dását követően a vállalatok bizonyos kedvezményeketvehetnek igénybe. Indiában hét EPZ-t határoztak meg. AzEOU-kszékhelyebárhollehetIndiában.Ezekavámtörvény65.paragrafusaalapjánvámzáralattállnak,ésvámhatósá-gilagfelügyeltvállalatok.BárazEOU/EPZ-káltalábanatel-jes termelésüket kötelesek exportálni, az indiai kormánybizonyos feltételek mellett engedélyezi, hogy e vállalatoktermelésük egy részét a hazai piacon értékesítsék. Az egy-üttműködő exportáló termelőnek megadták az EOU-jogosultságot.
iii.Gyakorlati végrehajtás
(26) Az EOU-jogosultságot vagy az EPZ-ben való alapítást
kérelmezővállalatoknakmegfelelőkérelmetkellbenyújta-niuk az illetékes hatóságoknak. E kérelmeknek tartalmaz-niuk kell a következő ötéves időszakra vonatkozó részle-tesebb adatokat, többek között a termelés tervezettmennyiségét,akivitelekelőreláthatótervezettértékét,vala-mint a behozatallal és a belföldi árukkal kapcsolatos szük-ségletet. Amennyiben a hatóságok elfogadják a vállalatokkérelmét, akkor tájékoztatják a vállalatot az ezzel kapcso-latos feltételekről és követelményekről. Az EPZ-k vagyEOU-kvállalataibármelyiktermékgyártásábanrésztvehet-nek. A megállapodás öt évig érvényes, a későbbiekbenpedig megújítható.
(27) Az EPZ/EOU-vállalatok a következő kedvezményeket
vehetik igénybe:
i. behozatalivám-mentesség az összes olyan áru tekinte-
tében(beleértveatőkejavakat,nyersanyagokatésanya-
gokat is) amelyek szükségesek a gyártási, termelési ésfeldolgozási folyamatokhoz, illetve ezekkel kapcsolat-ban,kivéveazokatazárukat,amelyekatiltottbehoza-tali cikkek listáján szerepelnek;
ii. jövedékiadó-mentesség a belföldi forrásokból beszer-
zett árukra;
iii. 10 éves adómentesség azokra a jövedelmekre, ame-
lyekreajövedelemadórólszólótörvény10A.vagy10B.paragrafusa alapján szokásos esetben jövedelemadófizetendő;
iv. a helyileg beszerzett árukra fizetett központi értékesí-
tési adó visszatérítése;92
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/42. kötet
v. 100 százalékos külföldi törzsrészvénytulajdon;
vi. lehetőség a termelés egy részének belföldi értékesíté-
sére.
(28) Az importőrnek egy megadott formátumban megfelelő
nyilvántartást kell vezetnie az összes érintett behozatalról,
és a behozott anyagok fogyasztásáról és felhasználásáról,valamint a teljesített kivitelekről. Ezeket felszólításra rend-szeresen benyújtják a fejlesztési biztosnak.
(29) Azimportőrnekazexport-ésimportpolitikaidokumentá-
cióban meghatározottak szerint a kivitel és az exporttelje-sítményszázalékábanegyminimálisnettódevizabevételtisel kell érnie. Az összes EOU/EPZ-tevékenységet vámfelü-gyelet alatti üzemekben végzik.
iv. Az EPZ/EOU-val kapcsolatos következtetés
(30) A jelenlegi eljárásban az EOU-szabályozást a tőkejavak, a
nyersanyagokésazanyagokbehozatalára,valamintahazaipiacon beszerzett árukra alkalmazták. Ezért a Bizottságkizárólagezeknekazengedményeknekakiegyenlíthetősé-gét vizsgálta.
(31) E tekintetben az EOU/EPZ-szabályozás alapján szubvenci-
ókban részesítik a vállalatokat, mivel a szabályozás alap-ján nyújtott engedmények az indiai kormány pénzügyihozzájárulásai, amely lemond a szokásos esetben befize-tendő adókról és vámokról, s így előnyhöz juttatják akedvezményezettet.
(32) A tőkejavakra kivetett vámok beszedésének felfüggesztése
ugyanolyan hatású, mint a mentességek, hiszen – amíg azexportkövetelményeketteljesíti k–avállalatszabadmérle-
gelése szerint dönt arról, hogy feloldják-e a tőkejavakravonatkozó vámzárat, és ha igen, mikor.
(33) Ez a szubvenció az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének
a)pontjaértelmébenjogilagazexportteljesítménytőlfügg,mivelatámogatásnemnyerhetőelanélkül,hogyavállalatexportkötelezettséget fogadna el, így az egyedi és kiegyen-líthető szubvenciónak minősül.
v. A szubvenció összegének kiszámítása
A tőkejavak vásárlására vonatkozó importvámok
felfüggesztése:
(34) Az indiai exportáló termelő az EOU-rendszer alkalmazta
annak érdekében, hogy elérje a tőkejavak után fizetendőimportvámok felfüggesztését.
(35) A vállalatnak nyújtott kedvezményeket a behozott tőkeja-
vak utáni ki nem fizetett vám összege alapján számítottákki úgy, hogy ezt az összeget hét évre osztották el,amimegfelelavállalatáltalténylegesenbehozotttőkejavakértékcsökkenési idejének, s úgy ítélték meg, hogy ez tük-rözi ezeknek az eszközöknek a szokásos értékcsökkenésétaz érintett iparágban. Az így kiszámított összeget, amelyelszámolható a vizsgálati időszakra, kiigazították a vizsgá-lati időszak alatti kamatok hozzáadásával annak érdeké-ben,hogymegállapítsákazeszabályozásalapjánakedvez-ményezettnek nyújtott kedvezmények összegét. Mivel eszabályozás lényegében egy egyszeri támogatásnak felelmeg,úgyítéltékmeg,hogyhelyénvaló,haavizsgálatiidő-szak alatti 10 %-os indiai kereskedelmi kamatlábat veszikalapul.Avizsgálatiidőszakalatteztösszegetosztottákelateljes kivitelre.
(36) Afentemlítettekalapjánavállalateszabályozáskeretében
2,42 %-os támogatásban részesült.
Vámmentesség a nyersanyagok és anyagok behozatalára:
(37) Az indiai exportáló termelő az EOU-rendszert alkalmazta
annak érdekében, hogy mentesüljön a nyersanyagok ésanyagok behozatala után fizetendő vámok alól.
(38) Az ellenőrző látogatás során ellenőrizték e behozott
anyagokjellegétésmennyiségét.Avállalatbizonyítanitud-ta, hogy egyértelmű kapcsolat van a vizsgálati időszaksoránbehozottnyersanyagokésazexportáltkésztermékekmennyisége között, így megállapították, hogy az exportálttermékekben ténylegesen felhasznált behozott mennyisé-gen túl nem hoztak be nyersanyagot.
(39) Ezért ezek a behozatalok az alaprendelet I. mellékletében
az exporttámogatások szemléltető listájának i. pontja sze-rinti kivételek közé tartoznak, mivel az összes vámmente-sen behozott árut beépítették az exportált termékbe, ígynem került sor túlzott importvám-elengedésre.
A belföldi forrásokból beszerzett áruk jövedékiadó-mentessége:
(40) Az indiai exportáló termelő az EOU-rendszert alkalmazta
annakérdekében,hogymentesüljönabelföldiforrásokbólbeszerzett áruk után fizetendő jövedéki adó alól.
(41) Azonban az EOU-rendszert nem alkalmazó üzemek (azaz
akülönlegesjogosultságnélkülműködővállalatok)beszer-zései után fizetett jövedéki adót adó-visszatérítésként írjákjóvá (a CENVAT/MODVAT alapján), és a belföldi értékesí-tés után fizetett jövedéki adóval számolják el. Így az EOU-rendszert alkalmazó üzemek beszerzéseinek jövedékiadó-mentességévelazindiaikormánynemmondleakiegészítőbevételekről. Ebből következően az EOU más előnybennem részesül.11/42. kötet
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 93
A helyileg beszerzett árukra fizetett központi értékesítési
adó visszatérítése:
(42) Az indiai exportáló termelő az EOU-rendszert alkalmazta
annakérdekében,hogyahelyilegbeszerzettárukrafizetettközponti forgalmi adók visszatérítésében részesüljön. Evisszatérítéssel szubvenciókban részesítik a vállalatokat,mivel a kormány lemond az egyébként befizetendő adók-ról, s így előnyhöz juttatják a kedvezményezettet.
(43) A kedvezményt a vizsgálati időszak alatt helyileg beszer-
zett áruk után visszatérítendő központi értékesítési adóösszege alapján számították ki. Ezzel kapcsolatban megál-lapították, hogy az indiai exportáló termelőnek gyakorla-tilagazösszeshelyibeszerzéseaszékhelyeszerintiszövet-ségi államból (Tamil Nadu) származik, a központiértékesítési adót pedig csak a szövetségi államok közöttiügyletekre alkalmazzák. Ezért az ennek a vállalatnakvisszatéríthető központi értékesítési adót 0,01 %-ra csök-kentették.
c)A jövedelemadó-mentesség szabályozása (ITE)
i. Jogalap
(44) A jövedelemadó-mentesség szabályozása az 1961. évi, a
jövedelemadóról szóló törvényen alapul, amely az adózásalapjait,valamintakülönbözőigénybevehetőadómentes-ségeket és –engedményeket határozza meg. Az igénybevehetőmentességekközétartoznakatörvény10A,10Bés80HHC paragrafusában szabályozott mentességek, ame-lyek az export értékesítésekből származó nyereség utánfizetendő jövedelemadó alól nyújtanak mentességet.
ii. A támogatásra való jogosultság
(45) A 10A paragrafus szerinti mentességeket a szabadkeres-
kedelmiövezetekbenműködőcégek,a10Bparagrafussze-rintimentességeketpedigazexportorientáltüzemekkérel-mezhetik; a 80HHC paragrafus szerinti mentességeketbármelyik, árukat exportáló cég kérelmezheti.
iii.Gyakorlati végrehajtás
(46) Azexportértékesítésbőlszármazónyereséglevonásairánti
kérelmet a szokásos éves jövedelemadó-bevallással együttnyújtják be.
iv. A jövedelemadó-mentességgel kapcsolatoskövetkeztetés
(47) Az ITE-szabályozás alapján az indiai kormány azáltal
nyújt a pénzügyi hozzájárulást vállalatnak, hogy lemondaz egyébként kifizetendő közvetlen adókból származókormányzati bevételekről. Ez a pénzügyi előnyhöz juttatjaa kedvezményezettet azáltal, hogy csökkenti ajövedelemadó-kötelezettségeit.(48) Ez a jövedelemadó-mentesség az alaprendelet 3. cikke (4)
bekezdésének a) pontja értelmében jogilag az exporttelje-sítménytőlfügg,mivelazadókötelesjövedelembőlcsakazexporttevékenységből származó nyereség vonható le, ígyaz egyedi és kiegyenlíthető szubvenciónak minősül.
v. A szubvenció összegének kiszámítása
(49) Az EOU-státusszal rendelkező indiai exportáló termelő a
jövedelemadóról szóló törvény 10B paragrafusa szerintijövedelemadó-mentességre volt jogosult, és a VI alatt adó-csökkentés iránti kérelmet nyújtott be. Az előnyt annak aképzettadókulcsnakasegítségévelszámítottákki,amelyetazadócsökkentésnélküliesetbenalkalmaztakvolnaanye-reségre.
(50) Ezek szerint a vállalat e szabályozás alapján 0,15 %-os
szubvencióban részesült.
d)Egyéb szubvenciós szabályozások
(51) Avizsgálatmegállapította,hogyazexportálótermelőnem
vetteigénybeatöbbivizsgáltszabályozást.Ezértazokkie-gyenlíthetőségét nem kell értékelni.
e)Kiegyenlíthető szubvenciók összege
(52) A vizsgált exportőr esetében az alaprendelet rendelkezései
szerinti kiegyenlíthető szubvenciók összege (valorizálva)2,5 %. Ez nem haladja meg a minimális százaléklábat, ígyekörülményekközöttaszubvenciómértékeIndiatekinte-tében elhanyagolhatónak tekinthető.
2.Indonézia
a)Bevezetés
(53) A (4) preambulumbekezdésben említett konzultációkat
követően a Bizottság szolgálatai úgy határoztak, hogy avizsgálatot két szabályozási rendszerre korlátozzák (aBKPM és cakungi EPZ). Ezért az ezzel kapcsolatos adatokösszegyűjtéseérdekébenkérdőívetküldtekazindonézkor-mánynak. Azonban az indonéz kormány nem válaszolt akérdőívre. Ezért az indonéz kormánynál nem tettek ellen-őrző látogatást. Az egyetlen ismert indonéziai exportálótermelő annak ellenére sem válaszolt a kérdőívre, hogy aválaszbenyújtásáramegállapítotthatáridőtmeghosszabbí-tották.Mivelnemműködöttegyütt,avállalatottájékoztat-ták arról, hogy a rá vonatkozó végleges megállapításokataz alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdése alapján rendel-kezésreállótényekrealapozzák,aminekakövetkezményeaz lehet, hogy az alaprendelet 28. cikkének (6) bekezdésé-vel összhangban a vizsgálat eredménye kevésbé kedvező avállalat számára, mintha együttműködtek volna. Az alap-rendelet26.cikkének(1)bekezdésévelösszhangbanennekazexportálótermelőnekatelephelyénnemvégeztekellen-őrző látogatást.94
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/42. kötet
(54) Következésképpen az alaprendelet 28. cikke alapján a
szubvenció mértékét és az exportárat a rendelkezésre álló
adatok alapján kell megállapítani. A Bizottság helyénvaló-nak találta, hogy megállapításait a kérelemben benyújtottadatokra, valamint az Indonéziával kapcsolatos korábbiszubvencióellenes eljárás alapján rendelkezésre állóinformációkra (
1) alapozza. A 28. cikk (5) bekezdésével
összhangban ezeket az információkat lehetőség szerintösszevetették a független forrásból származó adatokkal.
b)A BKPM szabályozása
(55) A kérelem alapján arra lehet következtetni, hogy ez az
exportálótermelőigénybevetteaBeruházásiKoordinációsHivatal (Investment Coordinating Board, a továbbiakban:BKPM), a beruházások tervezéséért és támogatásáért fele-lős kormányhivatal által nyújtott előnyöket.
(56) A fent említett korábbi vizsgálat rámutatott arra, hogy a
BKPMjóváhagyhatjaakülföldi(PMA)ésabelföldi(PMDN)befektetéseketis.Azokavállalatok,amelyekaBKPMjóvá-hagyásaszerintPMA-vagyPMDN-támogatásrajogosultak,a tőkejavak, azaz a gépek, berendezések, tartalék alkatré-szekéssegédberendezések,továbbáanyersanyagokbeho-zatala tekintetében importvám- és illetékmentességbenrészesülnek.
(57) A BKPM szabályozása szubvenció, mivel az indonéz kor-
mánynak a nem befizetett vámok formájában történőpénzügyi hozzájárulása közvetlen előnyhöz juttatja akedvezményezettet.
(58) A szabályozások az alaprendelet I–III. mellékletének ren-
delkezéseivel összhangban nem minősülnek visszatérítésirendszernek, mivel a tőkejavakat a termelési folyamatsoránnemhasználjákfel,anyersanyagottartalmazókész-termékek exportálása pedig nem kötelező.
(59) A BKPM szabályozása jogilag nem függ az exportteljesít-
ménytől, illetve attól, hogy a behozott árukkal szemben abelföldi árukat kell előnyben részesíteni.
(60) A támogatásra való jogosultság kritériumait a BKPM hatá-
rozza meg, s láthatóan rendszeresen frissíti őket. A BKPMszabályozása alapján kifejezetten azok a vállalkozásokrészesülhetnekszubvencióban,amelyeknemtevékenyked-nek bizonyos ágazatokban. Az engedélyező hatóságokbizonyosmértékbensajátmérlegelésükszerintdönthetnekajóváhagyásieljárássorán,atámogatásravalójogosultságpedig nem automatikus.
(61) EzértaBKPMszabályozásanincsösszhangbanazalapren-
delet 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjával, amely szerintaz engedélyező hatóságnak olyan objektív kritériumrend-szertkellkialakítania,amelysemleges,nemrészesítelőny-ben bizonyos vállalkozásokat más vállalatokkal szemben,gazdaságos és horizontálisan alkalmazható. Ezért ezeket aprogramokat az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdésének a)pontja alapján specifikusnak tekintik, mivel a szabályozásalapján csak bizonyos vállalkozások részesülhetnek szub-vencióban. Mivel az exportáló termelő és az indonéz kor-mánynemműködöttegyüttavizsgálatsorán,lehetetlennévált annak pontos meghatározása, hogy ez a termelőmilyen mértékben részesült a szabályozás nyújtotta elő-nyökből.
c)Az indonéziai vámszabadövezete k – a cakungi EPZ
(62) A vizsgálat során nem együttműködő exportáló termelő
címejelzi,hogyüzemeiacakungiszabadexportövezetben,a „Nusantara vámszabadövezetként” megjelölt területenhelyezkednek el. A vállalat megerősítette ezt az informá-ciót.Azebbenazövezetbenelhelyezkedővállalatokolyankedvezményekrejogosultak–különösenazexportáltkész-termékek gyártása során felhasznált importáruk vámmen-tességére – amelyeket az övezeten kívüli vállalatok egyéb-ként nem vehetnek igénybe.
(63) Azáltal, hogy nem működött együtt a vizsgálat során, az
exportálótermelőbizonyítékotsemnyújtottbeazzalkap-csolatban, hogy nem vette igénybe az övezetben nyújtottkedvezményeket. Annak érdekében, hogy ne jutalmazzáka nem együttműködő vállalat magatartását, továbbá figye-lembe véve azt, hogy az exportáló termelőnek valóban azEPZ-benvanatelephelye,aTanácsjogosanabbólindulki,hogy a vállalat igénybe vette ezeket a kedvezményeket.
(64) A korábbi vizsgálatok megállapításaival összhangban az
ezekben az övezetekben alkalmazott vám-visszatérítésirendszer a kormány pénzügyi hozzájárulása, mivel a kor-mány lemond az egyébként befizetendő bevételeiről, ésezáltal előnyhöz juttatja a kedvezményezettet.
(65) Ez a visszatérítési rendszer szubvenció, ami az alaprende-
let 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében jogilagazexportteljesítménytőlfügg,mivelatámogatásnemnyer-hető el anélkül, hogy a vállalat exportkötelezettségetfogadna el, így az egyedi és kiegyenlíthető szubvenciónakminősül.
(66) Mivel az exportáló termelő nem működött együtt a vizs-
gálat során, lehetetlen meghatározni azt, hogy az e szabá-lyozás szerinti behozatalok az alaprendelet mellékleteibenmeghatározottkivételekközétartoznak-e,mivelnemálla-pítható meg, hogy az importárukat ténylegesen beépítik-eaz exportált termékbe, és hogy sor került-e túlzottimportvám-elengedésre.
d)A szubvenciókkal kapcsolatos következtetés
(67) Azalaprendelet28.cikkeszerintrendelkezésreállóadatok
alapján bizonyított, hogy a nem együttműködő exportálótermelőnek kiegyenlítő szubvenciók álltak rendelkezésére,és hogy egyértelmű jelzések utalnak arra, hogy ezeket aszubvenciókatigénybevették.Azintézkedésekalkalmazá-sában a korábbi vizsgálattal összhangban abból indulnakki,hogyatámogatások50%-abelföldiszubvenció,amásik50%pedigexporttámogatás,mivelakétszabályozásközülcsak az egyiket, azaz az EPZ-t tekintették exporttámoga-tásnak.
(1) A Tanács 978/2000/EK rendelete (HL L 113., 2000.5.12., 1. o.)11/42. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 95
(68) Úgy ítélik meg, hogy az együttműködés hiánya arra vezet-
hető vissza, hogy a termelő az Indonézia tekintetében
meghatározott minimális százaléklábat meghaladó mér-tékben vette igénybe a kiegyenlíthető szubvenciókat, ésennek megfelelő mértékben részesült a támogatásokból.Így annak érdekében, hogy ne jutalmazzák a nem együtt-működő vállalatok magatartását, a kérelemben megadottinformációk és a korábbi vizsgálat eredményei alapján akövetkező,azindonézexportálótermelőkrealkalmazandóvámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezett végleges szubvencióskülönbözetet veszik alapul:
az összes exportőr: 10,0 %.
D.AZ OKOZOTT KÁR
1.Előzetes megjegyzés
(69) Mivel csak egyetlen indiai exportáló termelő működött
együtt a vizsgálatokban, a közösségi iparág pedig csak
egyetlen vállalatból áll, az ezekre a vállalatokra vonatkozóadatokat indexálták, illetve megközelítő értékekben adtákmeg annak érdekében, hogy az alaprendelet 29. cikkévelösszhangban megőrizzék a benyújtott adatok titkosságát.
2.A közösségi termelés
(70) Megállapították, hogy a két kérelmező közösségi termelő
tevékenységénkívülOlaszországbanésSpanyolországbanisfolyttermelés.BárazérintettolaszvállalatnemnyújtottbeteljesadatokataBizottságnak,akapottinformációkiga-zolták, hogy a VI során a vállalat a közösségi össztermeléskörülbelül 10 %-ából részesült. A spanyol vállalattal kap-csolatban, amely nem nyújtott be teljes adatokat a Bizott-ságnak, kimutatták, hogy 2001-ben elhanyagolhatómennyiségben gyártotta az érintett terméket, értékesítésé-nek egy jelentős hányadát pedig az egyik érintett ország-ból hozta be. Ezért azt a következtetést vonták le, hogyinkább importőrnek, mint gyártónak kell tekinteni.
(71) Aztismegállapították,hogyegyegyesültkirályságbelivál-
lalat korábban részt vett a GYISZ egyes típusainak gyártá-sában.Avállalatírásbanmegerősítette,hogynéhányévvelkorábban megszüntette az érintett termék gyártását. Másközösségi termelőt nem ismernek.
(72) A fent említettek alapján az alaprendelet 9. cikkének (1)
bekezdése értelmében a kérelmezők és az olasz közösségitermelő termelése jelenti a közösségi össztermelést.
3.A közösségi iparág meghatározása
a)A közösségi iparág
(73) A két kérelmező termelő egyike nem válaszolt a kérdőívre
(Krause), így azt nem tekintették együttműködő vállalat-nak. Ezt a termelőt, bár támogatta a kérelmet, nemtekintették a közösségi iparág részének. A másik termelő-vel kapcsolatban megállapították, hogy ez a vállalat nem-csak a Közösségben gyártott hasonló terméket a VI alatt,hanemannakegyesrészeitMagyarországonisgyártotta.Aközösségi termelésén túl a Koloman a magyar termékek-kel kereskedett a Közösségben, és a Magyarországon elő-állított alkatrészeket is felhasználta a közösségi termelésesorán. Továbbá 2000 elején az együttműködő közösségitermelő bizonyos gépek átszállításával AusztriábólMagyarországrahelyezteáttermelésénekegyrészét.Azon-ban a fentiek ellenére a vállalat továbbra is a Közösségbenfolytatta fő tevékenységét, azaz a központja, a raktárai,értékesítésiképviselete,atermékskálagyártásánakjelentősrésze,továbbáajelentősműszakiésmarketingknow-howa Közösségben maradt. A behozatalok kiegészítették ahasonló termék termékskáláját, így nem befolyásolták aKoloman közösségi termelői státuszát. Az alkatrészekmagyarországi előállításával és azoknak a késztermékbevaló beépítésével kapcsolatban a vizsgálat megállapította,hogy a beépített alkatrészek a késztermékek gyártási költ-ségének–ígyahozzáadottértéknekis–csakkishányadáttették ki. Következésképpen ezek behozatalok nem befo-lyásolják a vállalat közösségi termelői státuszát.
(74) Avizsgálatmegerősítette,hogyazegyetlenegyüttműködő
közösségi termelő a közösségi GYISZ-termelés több mint25%-átképviselte,ígyteljesítetteazalaprendelet10.cikke(8) bekezdésének követelményeit. Ezért úgy ítélték meg,hogyazalaprendelet9.cikkének(1)bekezdéseértelmébenez a vállalat alkotja a közösségi iparágat, így a továbbiak-ban „közösségi iparágként” említik.
b)A vizsgálati időszak után bekövetkező események
(75) 2001 novemberében, azaz a VI végén a Koloman, az egy-
üttműködő közösségi termelőt csődtömeggondnokság aláhelyezték,safelszámolásieljáráseredményekéntegyoszt-
rák vállalat vette át, amelynek az egyesült királyságbelianyavállalata a Koloman magyarországi leányvállalatát ismegvásárolta.
(76) AvevőmegerősítetteBizottságnak,hogytovábbraistámo-
gatja a kérelmet.
c)A közösségi fogyasztás
(77) Aláthatóközösségifogyasztástaközösségiiparágaközös-
ségi piaci értékesítési volumene, a többi közösségi terme-lőnek a kérelemben megadott, a VI tekintetében megfele-lően kiigazított közösségi piaci értékesítése, azegyüttműködő exportáló termelő által megadott informá-ciók és az Eurostat behozatali adatai alapján határoztákmeg.Figyelembevették,hogya83051000KN-kódolyantermékekre is vonatkozik, amelyek nem tartoznak ennekaz eljárásnak a hatálya alá. Indonézia esetében azonban –mivel az indonéz exportőrök nem működtek együtt – a96
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/42. kötet
legmegfelelőbb rendelkezésre álló információkat, azaz az
Eurostat adatait használták. A kérelem (azaz a rendelke-zésre álló legjobb bizonyíték) alapján az említett KN-kódalatt behozott összes termékkel kapcsolatban abból indul-tak ki, hogy az érintett terméket importálták. A nem egy-üttműködő indonéz exportőr azt állította, hogy a közös-ségi piacra irányuló kivitele körülbelül 15 %-kalalacsonyabbvoltak,mintabehozatalalapulvettvolumene.Ezt az állítást nem lehetett ellenőrizni, a különbség pedigolyan mértékű volt, hogy azt a tonnában megadottEurostat-statisztikákegységekretörténőátváltásáhozhasz-nált arányszám is okozhatta. Ezek alapján a közösségifogyasztás 1998 és a VI között 5 %-kal növekedett. Rész-letesebben, viszonylag állandó maradt 1998 és 1999között,majdafolyamatosanemelkedettVIvégéig,amikora volumene 348 millió egység volt.
4.Az érintett országból származó behozatalok
(78) Emlékeztetni kell arra, hogy az Indiával szemben indított
eljárást megszüntették. Ezért az érintett országgal kapcso-latban kizárólag az Indonéziából származó behozatalokatelemzik.
a)A szubvencionált behozatal volumene
(79) Annakellenére,hogyazIndonéziábólszármazóbehozatal
volumene1998és2000közöttcsökkent,majd2000-benésaVIalattkismértékbenismétnövekedett,megkelljegy-ezni, hogy míg az érintett országból származó termékekbehozatala csak 1997-ben kezdődött, 1998-ban viszontmár jelentős méreteket öltött, a VI alatt pedig 32 milliódarabot tett ki.
b)A szubvencionált behozatal piaci részesedése
(80) Az indonéz behozatalok piaci részesedése 8–13 % volt,
ami 1998 óta körülbelül két százalékpontos csökkenéstjelentett.
c)A szubvencionált behozatalok árai
i. Az árak alakulása
(81) Az Indonéziából származó behozatalok súlyozott átlag
importára1998ésaVIközött5%-kal,azaz105ECU/ezeregység értékről 99 euró/ezer egység értékre csökkent. Acsökkenés különösen 1998 és 1999 között volt jelentős,amikorazárak3%-kalcsökkentek,valamint2000ésaVIközött, amikor 2 %-kal csökkentek.
ii. Áralákínálás
(82) Mivelazindonézexportőröknemműködtekegyüttavizs-
gálat során, az ár-összehasonlítást az Eurostat adatai alap-ján végezték el, amelyeket a vámok és behozatal után ese-dékes költségek figyelembevétele érdekében megfelelőenkiigazították, majd azonos kereskedelmi szinten összeha-sonlították azokat a közösségi termelők EXW-árával.
(83) Ezekalapjánfelülvizsgáltákazáralákínálást,amelynekérté-
kétatovábbiellenőrzőlátogatásoksoránszerzettinformá-ciók alapján szükség esetén módosították. Kimutatták,hogyazIndonéziábólszármazóbehozatalokataközösségiiparág áraihoz képest 30–40 %-kal alákínált árakon érté-kesítették. Az a tény, hogy a közösségi iparág nem voltnyereséges, mutatja, hogy mindez megakadályozta az áre-melést is.
5.A közösségi iparág helyzete
a)Termelés
(84) A közösségi iparág termelése folyamatosan, 1998 és a VI
között 25 %-kal csökkent. Jelentős csökkenés következettbe1998és1999között(–15%).Továbbijelentőscsökke-nés következett be 1999 és 2000 között, azt követőenpedig a termelés volumene a VI végéig állandó marad.
b)Kapacitás és a kapacitáskihasználás mértéke
(85) A termelési kapacitás a termeléshez hasonlóan 26 %-kal
csökkent 1998 és a VI között.
(86) Ez alapján a kapacitáskihasználás mértéke a bázisidőszak-
ban állandó maradt.
c)Készletek
(87) A közösségi iparág év végi készletei 1998 és a VI között
12 %-kal csökkentek.
d)A közösségi értékesítés
(88) A közösségi fogyasztás növekedése ellenére a közösségi
iparágértékesítésivolumenejelentősen,25%-kalcsökkent1998 és a VI között. Az értékesítés 1998 és 1999 közöttcsökkent (–10 %), 1999 és 2000 között pedig még jelen-tősebb csökkenés következett be (–15 %).
e)Piaci részesedés
(89) Aközösségiiparágpiacirészesedéseazértékesítésvolume-
néhezhasonlóantöbbmintnégyszázalékponttalcsökkent1998 és a VI között.
f)Árak
(90) A közösségi iparág által alkalmazott átlagos nettó értéke-
sítési árak 4 %-kal csökkentek 1998 és a VI között. Ez acsökkenés különösen 1998 és 1999 között volt jelentős(–6 %), amikor az érintett ország által alkalmazott impor-tárak a (81) preambulumbekezdés leírása szerint jelentő-sen csökkentek.11/42. kötet
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 97
g)Nyereségesség
(91) A közösségi iparág súlyozott átlagnyereségessége 10 szá-
zalékponttal romlott 1998 és a VI között, 2000-től pedig
veszteségessé vált. E kedvezőtlen tendencia következtében–ahogyarraa(75)preambulumbekezdésbenrámutattak–a közösségi iparágat csődtömeggondnokság alá helyezték.
h)Készpénzforgalom (cash-flow) és tőkeszerzési képesség
(92) A közösségi iparágnak a GYISZ értékesítésével generált
készpénzforgalma a nyereségességességhez hasonlóanjelentősen csökkent 1998 és a VI között.
(93) A vizsgálat megállapította, hogy a közösségi iparág tőke-
szerzési képessége a pénzügyi helyzete és különösen aromló nyereségessége következtében jelentős nehézsé-gekbe ütközött.
i)Foglalkoztatás, bérek és termelékenység
(94) A közösségi iparágnak a GYISZ-gyártással kapcsolatos
foglalkoztatása 30 százalékkal csökkent 1998 és a VIközött.Összességébenhasonlótendenciátkövetettabérekteljesösszege,azazugyanazonidőszakalatt27%-kalcsök-kent, így 1998 és a VI között 5 %-os átlagos növekedésteredményezett. A közösségi iparág termelékenysége, azegy foglalkoztatottra eső termelési volumenben kifejezve,8 %-kal emelkedett 1998 és a VI között.
j)Beruházások és beruházások megtérülése
(95) 1998ésaVIközött39%-kalcsökkentaberuházásokmér-
téke. A csökkenés különösen 1999 és 2000 között voltjelentős. A vizsgálat kimutatta, hogy e tőkeráfordítás főlegameglévőtermelőberendezésekcseréjéhezvagykarbantar-tásához kapcsolódott.
(96) A közösségi iparág nettó nyereségének és a beruházások
nettó könyv szerinti értékének hányadosával kifejezettmegtérülésalakulásanagyonhasonlítottajövedelmezőségtendenciájához, s 2000-ben a tendencia negatívvá vált.
k)Növekedés
(97) Miközben1998ésaVIközöttaközösségifogyasztás5%-
kal növekedett, a közösségi iparág értékesítési volumenekörülbelül 25 %-kal csökkent, az érintett behozatal volu-menepedigtovábbraisjelentősmaradt.Aközösségiiparágígynemrészesedettaközösségipiacikeresletcsekélynöve-kedéséből.
6.A termelés egy részének áthelyezése
(98) Annak megállapítása érdekében, hogy a közösségi iparág
helyzeténekromlásátaközösségitermelésiformamegvál-tozása okozta-e, megvizsgálták, hogy a (73) preambulum-bekezdésben említettek szerint a termelés egy részének2000 elején történt áthelyezése (a gépek AusztriábólMagyarországra való áthelyezésével) befolyásolta-e aközösségi iparág helyzetét. Megállapították, hogy mígegyes kármutatók tekintetében az áthelyezés erősítette ezta csökkenő tendenciát (a termelés, a termelési kapacitás ésaz értékesítési volumennel kapcsolatban), addig a kapaci-táskihasználás és az átlagos értékesítési árak pozitívan ala-kultak, amelynek következtében a közösségi iparág vesz-tesége korlátozott volt. Az értékelés szerint például atermelés csökkenésének körülbelül 60 %-a és az értékesí-tésivolumencsökkenésének80%-atulajdoníthatóazáthe-lyezésnek, azonban a termelés áthelyezése nélkül az árakcsökkenése háromszor nagyobb lett volna, a jövedelme-zőségpedigtovábbihétszázalékponttalcsökkentvolna.Afentiek alapján megállapították, hogy a közösségi iparághelyzetének romlását nem a közösségi termelési formamegváltozása okozta.
(99) Azzalérveltek,hogyaközösségiiparágmárnemaKözös-
ségbenfolytatjaalaptevékenységét,mivelazalaptevékeny-ségMagyarországratörténőáthelyezéseaközösségiterme-lés 60 %-os csökkenéséhez és a Közösségben gyártottGYISZ értékesítésének 80 %-os csökkenéséhez vezetett.
(100) A(98)preambulumbekezdésmagyarázataszerintazáthe-
lyezés nem vezetett ilyen mértékű csökkenéshez a közös-ségiiparágtermelésében,csupán15%-oscsökkenéstoko-zott a közösségi iparág közösségi termelésében, továbbá20%-oscsökkenéstaKözösségbengyártottGYISZértéke-sítésében. Ezért a (73) preambulumbekezdésnek a közös-ségi iparág alaptevékenységével kapcsolatos következteté-seit megerősítik.
7.Az okozott kárra vonatkozó következtetés
(101) Megállapították, hogy (a (95) preambulumbekezdésben
említett áthelyezést is figyelembe véve) a közösségi iparághelyzete romlott a bázisidőszakban.
(102) Míg a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KN) és
Malajziából származó GYISZ-behozatalra kivetettdömpingellenes intézkedések következtében 1998 utánjelentősen csökkent az ezekből az országokból származóbehozatal, a közösségi iparág nem tudta teljes mértékbenkihasználni ezt a fejleményt. 1998-tól a kármutatók több-sége, azaz a termelés, az értékesítési volumen, az árak, apiaci részesedés, a nyereségesség, a beruházások megtérü-lés,akészpénzforgalomésafoglalkoztatásnegatívtenden-ciát mutatott. Különösen a közösségi iparág értékesítésiárainakcsökkenésevoltnegatívhatássalaközösségiiparágnyereségességére.
(103) Míg 1998 és a VI között a közösségi iparág értékesítése
csökkent, az Indonéziából származó behozatal jelentősvolt. A vizsgálat kimutatta, hogy a VI alatt az indonézbehozatalt a közösségi iparág árainak 30–40 %-kal alákí-nált árakon értékesítették. Emellett az árak emelkedését ismegakadályozták.98
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/42. kötet
(104) Ezért megállapították, hogy a közösségi iparág helyzete
jelentősenromlott,ígyaztakövetkeztetéstvontákle,hogy
a közösségi iparágnak okozott kár jelentős.
(105) Emlékeztetni kell arra, hogy a VI-t követően a közösségi
iparágat rossz pénzügyi helyzete következtébencsődtömeggondnokság alá helyezték.
E.A KÁR OKA
1.Bevezetés
(106) Az alaprendelet 8. cikkének (6) és (7) bekezdésével össz-
hangban megvizsgálták, hogy az Indonéziából származóbehozatal a volumen és a közösségi GYISZ-piacra gyako-rolt hatás tekintetében okozott-e súlyosnak minősíthetőkárt a közösségi iparágnak. A szubvencionált behozatalmellett megvizsgáltak olyan egyéb ismert tényezőket is,amelyek hasonló kárt okozhattak a közösségi iparágnak,annakbiztosításaérdekében,hogyazetényezőkkövetkez-tébenfellépőlehetségeskárnemazIndonéziábólszármazószubvencionált behozatalnak tulajdonítható.
2.A szubvencionált behozatalok hatása
(107) Aszubvencionáltbehozatalvolumene1998ésaVIközött
14%-kalcsökkent,aközösségipiacirészesedésepedigkétszázalékponttal csökkent ugyanezen időszak alatt. Azon-ban1998ésaVIközöttjelentősmaradtezabehozatal,ésállandóan 8–13 %-os piaci részesedése volt. E behozatalo-kat is jelentősen a közösségi iparág árainak alákínált ára-kon értékesítették. A közösségi iparág piaci részesedésetöbb mint négy százalékponttal csökkent. Ugyanakkor aKözösség átlagárai 4 %-kal csökkentek. Az árak ténylegescsökkenése még ennél is lényegesen nagyobb volt, ahogyarra a (98) preambulumbekezdésben is rámutattak.
(108) Ugyanezen időszak során, azaz 1998 és a VI között a
közösségi iparág helyzete romlott, amit az értékesítésivolumen és a piaci részesedés, valamint az árcsökkenés ésa nyereségesség jelentős romlása, majd a közösségi iparágveszteségességeismutat.Ígyaközösségiiparágnemtudtajelentős mértékben kihasználni a Kínai Népköztársasággalés Malajziával szemben bevezetett dömpingellenes intéz-kedéseket.
(109) Az indonéz exportőr azzal érvelt, hogy az indonéz kivitel
nemokozhatottkárt,mivelannakvolumene1999és2000közöttcsökkent,piacirészesedésepedigcsekélyvolt.Ugya-nez a vállalat azt állította, hogy az Indonéziából származóbehozatalok nem befolyásolhatták lényegesen a közösségiiparágat, mivel a közösségi termelés az indonéz behozatalvolumenének ötszöröse vagy hatszorosa volt.
(110) Azonban emlékeztetni kell arra, hogy a 1998 és 2000
közötticsökkenéseellenéreazindonézkivitel2000ésaVIközött kismértékben növekedett, bár nem érte el az1998-as szintet. Továbbá, ahogy arra a (80) preambulum-bekezdésben rámutattak, 1998 és a VI között az indonézbehozatal8–13%-osjelentőspiacirészesedésselrendelke-zett, ami egyértelműen meghaladja a minimális százalék-lábat. Végezetül emlékezni kell arra is, hogy a (74) pream-bulumbekezdésben egyértelműen meghatározták aközösségi iparágat, annak termelése pedig lényegesenkisebb volt, mint amit az indonéz vállalat állított.
(111) Ezértarraakövetkeztetésrejutottak,hogyazIndonéziából
származó szubvencionált behozatal aláásta a Kínai Nép-köztársasággal és Malajziával szemben 1997-ben elfoga-dott és a Kínai Népköztársaság tekintetében 2000-benmódosított dömpingellenes intézkedések hatását, és alap-vetően ennek tulajdoníthatóak a korábbi bekezdésekbenösszefoglalt negatív fejlemények.
3.Egyéb tényezők hatása
a)Egyéb harmadik országokból származó behozatalok
(112) Aztismérlegelték,hogyaközösségiiparágnakokozottkár
az Indonéziából származó szubvencionált behozatalonkívüli tényezők eredménye-e, illetve hogy ilyen tényezőkhozzájárulhattak-e az okozott kárhoz, különösen pedigazt, hogy az Indonézián kívüli országokból származóbehozatalok hozzájárulhattak-e ehhez a helyzethez.
(113) Az egyéb harmadik országo kból származó behozatal
mennyisége 1998 és a VI között 17 %-kal nőtt, míg piacirészesedése több mint öt százalékponttal nőtt az említettidőszak alatt. Ez a növekedés nagyrészt az Indiából,Magyarországról és Thaiföldről származó behozataloknövekedésének köszönhető, míg a Kínai Népköztársaság-ból és Malajziából származó behozatalok az 1997-benbevezetett dömpingellenes intézkedések következtébencsökkentek.
(114) A harmadik országokból származó behozatalok átlagos
egységára 16 %-kal csökkent 1998 és a VI között. Ebbenaz időszakban csaknem az összes harmadik országbólszármazó behozatal ára csökkent, kivéve a Kínai Népköz-társaságból származó behozatalokat, amelyek ára a döm-pingellenes intézkedések következtében jelentősen nőtt,bár a Magyarországról származó behozatal árainak szint-jét csak a VI alatt érte el.
i. India
(115) Előszöraztvizsgálták,hogyazIndiábólszármazóbehoza-
talhozzájárulhatott-eaközösségiiparágnakokozottkárá-hoz. Bár az Indiából származó behozatal jelentősen növe-kedett 1998 és a VI között, az Indonéziából származóbehozatalokat az indiai áraknak 2–30 %-kal alákínált ára-kon értékesítették 1998 és a VI között. Továbbá meg kelljegyezni, hogy amikor az indiai behozatal 1998-ban meg-kezdődött,annakáraiösszehasonlíthatóGYISZ-mennyiségmelletttöbbmint40%-kalmagasabbakvoltakazindonéz11/42. kötet
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 99
áraknál.Azótaazindiaiimportárakfolyamatosancsökken-
tek,azonbanmindigazindonézárakfölöttmaradtak,ésaVI alatt is több mint 5 %-kal magasabbak voltak az indo-néz áraknál. Ezért arra a következtetésre jutottak, hogy azindiai behozatalnak a közösségi iparág helyzetére gyako-rolt negatív hatása ellenére az Indonéziából származószubvencionált behozatal önmagában is jelentős volt.Indonézia valójában a közösségi piac befolyásos és fontosszereplője volt. A Közösségbe irányuló kivitelének volu-menealacsonyabbvoltazindiaikivitelvolumenénél,azon-banmégígyisjelentősmennyiségetképviselt.Azindonézkivitelt a közösségi iparág árainak alákínált árakon értéke-sítették, az alákínálás mértéke még az indiai kivitelét ismeghaladta. Azt is meg kell jegyezni, hogy a fent említettelemzést jelentősen hátráltatta az a tény, hogy Indonézianem működött együtt a vizsgálat során, így nem állt ren-delkezésre információ arról, hogy az Indonéziából szár-mazóbehozatalmilyenterméktípusokraéspiaciszegmen-sekre terjed ki.
ii. A Kínai Népköztársaság
(116) Aztismérlegelték,hogyaközösségiiparágnakokozottkár
a KN-ből származó behozatalokra 1997-ben bevezetettdömpingellenes intézkedések semlegesítésénekeredménye-e, illetve hogy az intézkedések semlegesítésehozzájárulhatott-e az okozott kárhoz. Ezzel kapcsolatbanérdemes megjegyezni, hogy bár az értékesítési árakra1997-benbevezetettdömpingellenesintézkedésekhatásátenyhítette az, hogy a KN-ből származó behozatalra alkal-mazandó vámokat az exportőrök térítették meg, az intéz-kedésekmégisaKN-bőlszármazóbehozatalvolumenénekjelentőscsökkenéséhezvezettekmár1998-ban.Aztismegkell jegyezni, hogy bár az Indonéziából csak 1997-benkezdtek importálni, e behozatal nagyjából már 1998-banelérte a KN-ből származó behozatal volumenét. Ezt köve-tően a KN-ből származó behozatal erőteljesen csökkent,míg az indonéz behozatal sokkal kisebb mértékben csök-kent a VI kezdetéig, amikor is ez utóbbi háromszor maga-sabb volt a KN behozatalánál. Mivel a VI során a KN-bőlszármazó behozatal volumene lényegesen alacsonyabbvoltazindonézbehozatalvolumenénél,arraakövetkezte-tésre jutottak, hogy ez nem okozott olyan súlyos kárt aközösségiiparágnak,mintazIndonéziábólszármazószub-vencionált behozatal.
iii.Magyarország
(117) Annak megállapítása érdekében, hogy a Magyarországról
származó behozatal önmagában okozhatta-e a közösségiiparág helyzetének romlását, megvizsgálták e behozatalmértéket és az importárakat közösségi piacon.
(118) Az1998ésaVIközöttimagyarbehozataltannakaközös-
ségi termelőnek a benyújtott adatai alapján elemezték,amelynek magyarországi üzeme az egyetlen olyan üzem,amely az említett terméket előállítja Magyarországon.(119) A bázisidőszak alatt a Magyarországról származó GYISZ-
behozatal volumene nőtt. Bár a közösségi iparág által aMagyarországról behozott termékei tekintetében alkalma-zottközösségipiaciárakcsökkentekaVIalatt,eztovábbraisalegmagasabbvoltazegyébharmadikországokimport-árai között, az Indonéziából származó behozatalt pedigehhez az árhoz viszonyítva alákínált áron értékesítették.
(120) A közösségi iparág magyarországi GYISZ-termelését az
ausztriaitermelésalapjánelemezték,ésazzalhasonlítottákössze. Kimutatták, hogy az Ausztriában és Magyaror-szágon gyártott modellek között igen csekély az átfedés.
(121) Mivel csekély azoknak a modelleknek az aránya, amelye-
ket Ausztriában és Magyarországon is gyártják, arra akövetkeztetésre jutottak, hogy a magyar termékek kiegé-szítettékaközösségiiparágtermékskáláját,ígyazszélesebbmodellválasztékot kínálhatott a fogyasztónak, ez pedignem jelentett káros hatást a közösségi iparág helyzetére.
(122) A fent említettek alapján arra a következtetésre jutottak,
hogy a Magyarországról származó behozatal nem járulthozzá jelentős mértékben a közösségi iparág helyzeténekromlásához.
iv. Thaiföld
(123) A2100/2000/EKrendeletben(1)máremlítették,hogy„né-
hány Kínából származó terméket vámkezeléskor thaiföldiszármazásútermékkéntjelentettekbeanemzetivámható-ságoknál, s így megkerülték a szokásos esetben fizetendődömpingellenesvámokat”,ezérthelyénvalónaktalálták,haértékelik a Thaiföldről érkező behozatalok hatását.
(124) E tekintetben a Thaiföldről származó behozatal jelentősen
növekedettabázisidőszakalatt,az1998-askörülbelülegy-millió egységről a VI alatti több mint 23 millió egységre.Továbbá az Eurostat adatai alapján megállapították, hogyathaiföldibehozatalértékesítésiáraiáltalábanalacsonyab-bak voltak az indonéz behozatal árainál.
(125) Annak ellenére, hogy a thaiföldi árak körülbelül 20 %-kal
alacsonyabbak voltak az indonéz importáraknál, az Indo-néziából behozott mennyiség több mint egyharmaddalmeghaladta a Thaiföldről érkező behozatal volumenét.Mivel a Thaiföldről származó behozatal volumene továb-bra is lényegesen az Indonéziából behozott mennyiségalatt maradt, azt a következtetést vonták le, hogy ez abehozatalazIndonéziábólszármazószubvencionáltbeho-zatal hatásához viszonyítva nem gyakorolhatott jelentőshatást a közösségi iparágra.
(1) HL L 250., 2000.10.5., 1. o.100 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/42. kötet
(126) AThaifölddelkapcsolatoselemzéstegyavizsgálatbannem
együttműködő indonéz exportőr kérdőjelezte meg. Azzal
érvelt, hogy a thaiföldi behozatalhoz viszonyítva az Indo-néziábólkevesebbmennyiségethoztakbe,mígazindoné-ziaiimportárakmagasabbakaThaiföldrőlszármazóbeho-zatal árainál. Azonban emlékeztetni kell arra, hogy athaiföldi árak alacsonyabbak voltak ugyan az indonézimportáraknál, az Indonéziából származó behozatal volu-meneviszonttöbbmint30%-kalmeghaladtaaThaiföldrőlszármazóbehozatalét.Ezérta(125)preambulumbekezdéskövetkeztetését megerősítik.
b)További tényezők
(127) Aztismegvizsgálták,hogyafentemlítettektőleltérőténye-
zőkhozzájárulhattak-eaközösségiiparágnakokozottkár-hoz.
(128) Az együttműködő importő rök azt állították, hogy a
GYISZ-ágazat rendkívül érzékenyen reagál az árak válto-zására, ezért a termelőknek nagy mennyiségeket kell érté-kesíteniük ahhoz, hogy versenyképesek maradjanak. Ezeka felek azzal is érveltek, hogy a közösségi iparág kizárólaga közösségi piacra összpontosít ahelyett, hogy a világpia-conisfellépne,amipedigjobbköltséghatékonyságottennelehetővé.Ezzelkapcsolatbanemlékeztetnikellarra,hogyaközösségiiparágnakaközösségiésKözösségenkívüliérté-kesítése nem változott jelentősen 1998 és a VI között. Bára közösségi iparág elsősorban a közösségi piac felé orien-tálódott,azexportértékesítéseinekköszönhetőennyeresé-gessétudottválni1998-ban,amikorazIndonéziábólszár-mazó behozatal volumene jelentős volt.
(129) Az egyik felhasználó azzal érvelt, hogy az okozott kár az
irodaszer-ágazatban tapasztalható erőteljes verseny ered-ménye. Állítólag ez a verseny késztette az érintett termékfelhasználóit/forgalmazóitarra,hogynyomástgyakorolja-nakaközösségiiparágra,amiazárakcsökkenéséhezveze-tett.Ezzelkapcsolatbanhangsúlyoznikell,hogyaszubven-cionált behozatalok még jobban fokozták a közösségifelhasználók által az árakra gyakorolt nyomást, így kártokoztak a közösségi iparágnak.
(130) Azt is megvizsgálták, hogy az árak csökkenése a GYISZ-
ágazat szokásos üzletmenetének tulajdonítható-e, mivel1998ésaVIközöttcsaknemazösszesbeszállítóáraicsök-kentek.
(131) Ezzel kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy az árak
általános csökkenését egyrészt a KN és Malajzia, másrésztpedig Indonézia által folyamatosan alkalmazott tisztesség-telen kereskedelmi gyakorlat szempontjából kell értékelni,ami befolyásolta a közösségi piac helyzetét.
(132) Továbbá a (128) preambulumbekezdés szerint a GYISZ-
piacrendkívülérzékenyazárakváltozására.Mivelazindo-nézbehozataláraiszubvencionáltárakvoltak,így1998ésa VI között alacsonyabbak voltak az összes többi GYISZ-behozatal átlagos egységáránál, azt a következtetést von-ták le, hogy az Indonéziából származó behozatal, amely aVIsorán8–13%-osrészesedésselrendelkezettaközösségipiacon, árcsökkenést eredményezett a piacon.
(133) Végezetül azt elemezték, hogy a vizsgálat során nem egy-
üttműködő közösségi termelő, a Krause által alkalmazottárakhozzájárulhattak-eaközösségiiparágnakokozottkár-hoz. A Krause-ra vonatkozó adatok kiegészítő vizsgálatakimutatta, hogy ennek a közösségi termelőnek a helyzeteis romlott a bázisidőszak alatt, különösen az értékesítésiárak és a nyereségesség tekintetében. Így ez a vállalat nemjárult hozzá a közösségi iparágnak okozott kárhoz,továbbá az Indonéziából származó behozatal rá is negatí-van hatott, mivel arra kényszerült, hogy a közösségi ipar-ághoz hasonlóan csökkentse az árait.
(134) A fent említettek alapján azt a következtetést vonták le,
hogy a közösségi piacon tapasztalt árcsökkenés nemtekinthetőakereskedelemszokásosfejleményének,hanemIndonézia tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatánakkövetkezménye.
(135) Azindonézhatóságokaztállították,hogyazindonézkivi-
tel kizárólag egy olasz termelőt látott el, amely így egész-ítette ki termékskáláját.
(136) Ez az állítás azonban ellentmond a vizsgálat során nem
együttműködőindonézexportőrállításának,amelyszerintaz Egyesült Királyság piaca az egyetlen olyan piac, ahol azindonéz termelő jelentős piaci részesedéssel rendelkezik.Ezt az Eurostat is megerősítette.
(137) Ez utóbbi termelő azt állította, hogy ez az indonéz kivitel
nem okozhatott jelentős kárt, mivel a fő piaca az EgyesültKirályság,aholaközösségiiparágtevékenységenemjelen-tős. Ez az állítás egyrészt ellentmond az indonéz hatósá-gokállításának,másrésztpedigemlékeztetnikellarra,hogyakárelemzéstközösségi,nempedigregionálisszintenvég-zik el.
4.A kár okával kapcsolatos következtetés
(138) A fent említettek alapján azt a következtetést vonták le,
hogy a közösségi iparágnak okozott kár, ami a termelésMagyarországra történő áthelyezésének figyelembevételecéljából megfelelően kiigazítva a termelés, az értékesítésivolumen, az árak, a piaci részesedés, a nyereségesség, aberuházások megtérülésének, a készpénzforgalom és fog-lalkoztatás negatív tendenciái alapján állapítható meg, aszóban forgó szubvencionált behozatal eredménye. AzIndiából, Thaiföldről és a KN-ből származó behozatalok-nak, valamint a közösségi termelés részleges áthelyezé-sének a közösségi iparág helyzetére gyakorolt együtteshatása csak korlátozott volt.11/42. kötet
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 101
(139) Az egyik, a vizsgálatban ne m együttműködő indonéz
exportőr azt is állította, hogy a (138) preambulumbekez-
dés következtetése ellentmond annak a ténynek, hogy ele-gendő bizonyíték áll rendelkezésre ahhoz, hogy az intéz-kedések lejártával kapcsolatos felülvizsgálatotkezdeményezzenek a KN-nel szemben.
(140) Ezzel kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy az intéz-
kedések lejártával kapcsolatos felülvizsgálat hatálya arraterjed ki, hogy abból a szempontból elemezzék a közös-ségi piac helyzetét, hogy az érvényben lévő intézkedésekhatályon kívül helyezése esetén várható-e a dömping foly-tatódása és az okozott kár megismétlődése. Következés-képpenazatény,hogyevizsgálatiidőszaksoránaközös-ségiiparághelyzeténekromlásátazIndonéziábólszármazóbehozatalnak tulajdonították, nem befolyásolja a kínaiexportőrök jövőbeli viselkedésének elemzését a közösségipiacon,valamintannakaközösségiiparágragyakoroltvár-hatóhatását.Emlékeztetnikellarrais,hogyabázisidőszakutolsó két évében a kínai piaci részesedés igen alacsonyvolt.
(141) Azelemzésalapján,amelyegyértelműenmegállapította,és
megkülönböztette egymástól az ismert tényezőknek és aszubvencionált behozataloknak a közösségi iparágra gya-korolt káros hatásait, azt a következtetést vonták le, hogyezek az egyéb tényezők önmagukban nem változtatnakazon a tényen, hogy a megállapított jelentős kárt a szub-vencionált behozatalok okozták.
F.A KÖZÖSSÉGI ÉRDEK
1.Előzetes megjegyzés
(142) Megvizsgálták, hogy létezik-e olyan kényszerítő ok, amely
alapjánaztakövetkeztetéstlehetnelevonni,hogyebbenazesetben az intézkedések elfogadása ellentétes a közösségiérdekkel. E célból az alaprendelet 31. cikkének (1) bekez-désével összhangban a benyújtott bizonyítékok alapjánmérlegelték a lehetséges intézkedéseknek az eljárásbanérintett felekre gyakorolt hatását, valamint annak a követ-kezményeit is, ha nem hoznák meg ezeket az intézkedé-seket.
(143) Annakérdekében,hogyértékeljékazintézkedésekbeveze-
tésének hatását, illetve annak a következményeit, ha elte-kintenek a bevezetésüktől, az összes érdekelt féltől infor-mációkat kértek. Kérdőíveket küldtek a két kérelmezőközösségitermelőnek,atovábbikétközösségivállalatnak,amelyekrőlismert,hogyGYISZ-termelők,kilencfüggetlenimportőrnek,49felhasználónakésegyfelhasználóiszövet-ségnek.Azegyikkérelmezőközösségitermelő(Koloman),két független importőr, valamint egy ezekkel az importő-rökkelkapcsolatbanállófelhasználóválaszoltakérdőívek-re.Egymásikfelhasználóbenyújtottaállásfoglalását,azon-ban nem válaszolt a kérdőívre.(144) E válaszok és az állásfoglalás alapján végezték el a közös-
ség érdekkel kapcsolatos elemzést.
2.A közösségi iparág érdeke
a)Előzetes megjegyzés
(145) Az utóbbi két évben számos közösségi GYISZ-termelő
szüntettemegazérintetttermékgyártását.Agyártástfoly-tatóvállalatokkalkapcsolatbanavizsgálatkimutatta,hogyamint azt a (71) preambulumbekezdésben is említették,néhány évvel ezelőtt egy egyesült királyságbeli vállalat ismegszüntette a termék gyártását. Az olaszországi vállalat-tal kapcsolatban kimutatták, hogy nem képvisel jelentőshányadot a közösségi GYISZ-termelésben, értékesítésénekjelentős részét pedig importálja. A spanyol vállalattal kap-csolatban kimutatták, hogy inkább importőrnek, nempedig termelőnek tekinthető, mivel elhanyagolhatómennyiségbengyártottaazérintettterméket,mígértékesí-tésének90%-átIndonéziábólimportálta.Ígyarraakövet-keztetésrejutottak,hogycsupánakétkérelmezőközösségitermelő gyártja jelentős mennyiségben a GYISZ-t.
(146) Emlékeztetnikellarra,hogyakétkérelmezőközösségiter-
melőt már a korábbiakban is jelentős kár érte a KN-ből ésMalajziából származó GYISZ-behozatal következtében,ami a 119/97/EK rendelet (
1) szerint többek között a fog-
lalkoztatottjaikszámának28%-oscsökkenéséhezvezetett1992és1995októbereközött.A(94)preambulumbekez-dés szerint a közösségi iparág foglalkoztatottsága további30 %-kal csökkent 1998 és a VI között.
(147) A közösségi iparágnak okozott jelentős kár alapján azt a
következtetést vonták le, hogy amennyiben a közösségiiparág nem épül fel a szubvencionált behozatalok okoztatisztességtelenkereskedelmigyakorlatkövetkezményeiből,akkor a közösségi iparág teljes megszűnése várható, a fel-használók pedig jelentős mértékben a behozataloktól fog-nak függeni.
b)A közösségi iparág pénzügyi helyzete
(148) A bázisidőszak alatt a közösségi iparág pénzügyi helyzete
olyan kedvezőtlenül alakult, hogy a (75) preambulum-bekezdésbenemlítettekszerintaVI-tkövetőencsődtömeg-gondnokságalákerült.Megkelljegyezni,hogyaközösségiiparág veszteséges helyzete arra vezethető vissza, hogynem tudott versenyezni az olcsó szubvencionált behoza-tallal. Az a tény azonban, hogy az együttműködő közös-ségi termelőt átvették, azt jelzi, hogy a közösségi GYISZ-termelésaszerkezetátalakításfolyamatábanvan,ésjelentőserőfeszítésekettesznekannakérdekében,hogyéletképesséés nyereségessé tegyék az iparágat.
(1) HL L 22., 1997.1.24., 1. o.102 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/42. kötet
c)Az intézkedések bevezetésének hatása a közösségi iparágra,
valamint annak a következményei, ha eltekintenek azintézkedések bevezetésétől
(149) Az intézkedések bevezetését követően a tisztességes piaci
feltételek helyreállítása lehetővé tenné, hogy a közösségiiparág visszaszerezze elvesztett piaci részesedését azáltal,hogy növeli a kapacitáskihasználását, ezzel pedig csök-kentse az egy egységre eső gyártási költséget, és növeljenyereségességét.Továbbáazintézkedésekvárhatóanpozi-tív hatással lennének a közösségi iparág által alkalmazottárakra. Következésképpen várható, hogy egyrészről a ter-melés és az értékesítési volumen növekedése, másrészrőlpedigazegyegységreesőköltségektovábbicsökkenéseazárakmérsékeltemelésévellehetővéteszi,hogyaközösségiiparág javítson pénzügyi helyzetén.
(150) Ezzelszemben–amennyibennemvezetikbeakiegyenlítő
intézkedéseke t – a közösségi iparág valószínűleg további
árcsökkentésre és/vagy piaci részesedésének feladásárakényszerülne. Mindkét esetben valószínűleg romlana aközösségi iparág pénzügyi helyzete. További várhatókövetkezmény,hogyaközösségitermeléströvididőnbelülvéglegesen megszüntetnék.
(151) Továbbáannakismeretében,hogyaközösségiiparágnem-
csakazérintettterméketgyártja,hanemmástermékeketis,amelyek a közösségi iparág forgalmának körülbelül egy-harmadátteszikki,igenvalószínű,hogyaGYISZ-termelésmegszüntetése az egész üzem életképességét veszélyez-tetné, ami a teljes gyártósor bezárásához vezetne, s ígysúlyos következményekkel járna a foglalkoztatás és beru-házások tekintetében.
d)A közösségi iparág termelésének lehetséges áthelyezése
(152) Megvizsgálták, hogy a közö sségi iparág termelése egy
részének egy harmadik országba való áthelyezésével kap-csolatban felmerülhet-e az, hogy ezek az intézkedésekellentétesek a közösségi érdekkel. Megvizsgálták a terme-lés további áthelyezésének lehetőségét is.
(153) Mindenekelőtt a (98) preambulumbekezdés alapján emlé-
keztetni kell arra, hogy a termelés 2000-ben végrehajtottáthelyezése lehetővé tette, hogy a közösségi iparág korlá-tozza veszteségeit. Ez egy olyan stratégiai döntés volt,amelynek segítségével el akarták kerülni a szubvencionáltbehozatalok káros hatását. Továbbá valószínű, hogy a ter-melésáthelyezéseazáltal,hogyjavítottaaközösségiiparágpénzügyi helyzetét, közvetve vonzóbbá is tette azt az újbefektető számára, aki a közelmúltban átvette a közösségiiparágat.
(154) Atermeléstovábbilehetségesáthelyezésénekkockázatával
kapcsolatbanaBizottságnakegyértelműenmegerősítették,hogy a közösségi iparág nem tervez további áthelyezé-seket.Továbbásemmisemigazoljaaztafeltételezést,hogyilyen lépés várható, mivel a kiegyenlítő vámok bevezeté-sével egy időben a közösségi iparág jelentős erőfeszítése-ket tett a szerkezetátalakítás érdekében, s ennek alapjánképesnek kell lennie arra, hogy ismét nyereségessé váljon.
3.Az importőrök érdeke
(155) Néhány importőr, am elyek egyébként nem vásároltak
GYISZ-t Indonéziából, azzal érvelt, hogy a beszerzési for-rások megváltozása további költségekkel, illetve átmenetiproblémákkaljárhat.Azazazimportőrökazthangsúlyoz-ták,hogyaz1997-benelfogadottdömpingellenesintézke-dések következtében már beszerzési forrásaik megváltoz-tatására kényszerültek.
(156) Azonban emlékeztetni kell arra, hogy a kiegyenlítő intéz-
kedések célja nem az, hogy az importőröket vagy felhasz-nálókat a beszerzési forrásaik megváltoztatására kénysze-rítsék,hanemaz,hogyhelyreállítsákatisztességesversenyta közösségi piacon. Továbbá ezek az importőrök is felis-merték,hogyszámosharmadikországistudgyártanigyű-rűs iratrendezőket, és nem okoz nehézséget, hogy olyanországokból végezzék beszerzéseiket, amelyekre nemvonatkoznakkiegyenlítőintézkedések.Ezenkívülaközös-ségitermelőktermékeiveliskereskedhettek.Ezértabeszer-zésiforrásokállítólagosmegváltozásábóleredőproblémákvárhatóan csak átmeneti jellegű lesznek, s valószínűlegnem semlegesítik a káros szubvencionált behozatalokkalszemben elfogadott kiegyenlítő intézkedéseknek a közös-ségi iparágra gyakorolt pozitív hatását.
4.A felhasználók és fogyasztók érdeke
a)Felhasználók
(157) Az együttműködő független importőrök és felhasználók
(GYISZ-termelők) azt állították, hogy a kiegyenlítő intéz-kedésekbevezetésekárosanhatnaafelhasználókpénzügyihelyzetére.
(158) Ezzel kapcsolatban értékelték az Indonézia tekintetében
elfogadott kiegyenlítő intézkedéseknek a felhasználók ter-melési költségeire gyakorolt várható hatását. Felbecsülték,hogy az Indonéziával szemben javasolt intézkedésekhogyan befolyásolnák annak a felhasználónak a helyzetét,amelynekazindonézbehozatalazegyetlenbeszerzésifor-rása (a legkedvezőtlenebb eset). Ennek alapján az Indoné-ziával szemben javasolt intézkedések hatása a termelésiköltségek 1,3 %-os növekedésének felel meg. Ez azonbanegy feltételezett eset, mivel nem volt olyan együttműködőfelhasználó, amelynek az érintett termék tekintetében azegyetlen beszerzési forrása Indonézia.
(159) Afentemlítettmegállapításokismeretébenaztakövetkez-
tetéstvontákle,hogyakiegyenlítővámoknakafelhaszná-lókra gyakorolt hatása elhanyagolható. Általánosabbanfogalmazva pedig a többi felhasználó együttműködésénekhiánya alapján feltételezhető, hogy az intézkedéseknek atöbbi felhasználó költségeire gyakorolt hatása elhanyagol-ható.11/42. kötet
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 103
(160) Azegyüttműködőfelhasználóaztállította,hogyazutóbbi
háromévhezhasonlóan,amikoratermelésénekegyrészét
egy harmadik országba kellett áthelyeznie, három üzemétpedigbekellettzárniaaztkövetően,hogydömpingellenesintézkedéseket vezettek be a KN-ből és Malajziából szár-mazó GYISZ-behozatalra, és kiegyenlítő intézkedéseketfogadtak el az Indonéziából származó behozatalokkalszemben, a termelési költségeinek egyik elemével kapcso-latos árak emelkedése a GYISZ-termelés egy újabb részé-nek harmadik országokba való áthelyezését és/vagy azadottüzemekbezárásátvonhatjamagaután.Ezveszélyez-tetné az egész üzleti tevékenységét, azaz a többi termékgyártását is, így annak üzemeit is át kellene helyeznie,amelynek következtében számos munkahely szűnne mega Közösségben.
(161) Általánosságban meg kell jegyezni, hogy a kiegyenlítő
intézkedések következtében a feldolgozóipar áthelyezé-sének veszélyét enyhíti az a tény, hogy a GYISZ-piac egyrésze az ipari felhasználók felé orientálódik, és alapvetőfontosságú, hogy a felhasználók a fogyasztók közelébenhelyezkedjenekel,akeresletetkielégítőtermelésüketrugal-masan tudják kialakítani, és hogy jól ismerjék a piacot. Avizsgálat kimutatta, hogy a GYISZ-termelők fogyasztói akövetkezőszempontokatvettékfigyelembeatermékkivá-lasztása során: ár, minőség és szolgáltatások, valamint agyorsszállítás.Továbbáa(157)–(158)preambulumbekez-désalapjánakiegyenlítőintézkedéseknekafeldolgozóiparpénzügyi helyzetére gyakorolt hatását elhanyagolhatónaktalálták. Végezetül az, hogy csak egyetlen GYISZ-termelőműködött együtt a vizsgálat során, azt a következtetésterősíti meg, hogy a kiegyenlítő intézkedések nem gyako-rolnak jelentős hatást a felhasználókra.
(162) Továbbá néhány érdekelt fél rámutatott arra, hogy az
utóbbi években számos felhasználó áthelyezése a magasközösségi termelési költségek miatt történt. Ez megerősítiazt,hogyatermelésáthelyezésétazáltalánosköltségstruk-túra figyelembevételével kell megítélni, amelynek során afent említettek szerint a kiegyenlítő intézkedések jelenték-telen szerepet játszanak.
(163) Azegyüttműködőfelhasználókülönlegeshelyzetévelkap-
csolatban a vizsgálat kimutatta, hogy ez a felhasználóugyan áthelyezte termelésének egy részét egy harmadikországba1998ésaVIközött,azazaKN-nelésMalajziávalszembeni dömpingellenes intézkedések bevezetését köve-tően,abeszerzésiforrásaitazonbanaKN-nelésMalajziávalszembeni dömpingellenes intézkedések bevezetését köve-tőenváltoztattameg,mégpedigazáltal,hogyaGYISZ-tazegyüttműködőimportőröktőlvásárolta,akiviszont1998-tól már nem a KN-ből, hanem Indiából importálták aterméket. Így nehéz összefüggést találni a felhasználóGYISZ-termelésének egy harmadik országba való áthelye-zése és a KN-ből és Malajziából származó behozatalokkalszembenidömpingellenesintézkedésekbevezetéseközött.Továbbá a (159) preambulumbekezdés szerint a kiegyen-lítővámokelhanyagolhatóhatástgyakoroltakafelhaszná-lók termelési költségeire.
(164) Kimutatták,hogyatermelésemlítettáthelyezéseafelhasz-
náló expanzív stratégiájának következménye, amely azutóbbi években számos vállalatot vásárolt fel. Ez a straté-gia végül a vállalatcsoport üzemeinek konszolidációjáhozés átszervezéséhez vezetett, számos üzemet pedig meg-szüntettek.AzegyesüzemeknekaKözösségenkívülrevalóáthelyezését e stratégia részének kell tekinteni, amelynekcélkitűzéseefelhasználóhelyzeténekerősítéseaközösségipiacon, és jelenlétének kiépítése Kelet-Európában.
(165) A fent említettek alapján – figyelembe véve a kivetett
vámoknak az érintett felhasználóra gyakorolt elhanyagol-ható hatását – valószínűtlennek tűnik, hogy önmagukbanazIndonéziávalszembenbevezetettkiegyenlítőintézkedé-sek GYISZ-termelés további áthelyezéséhez vezetnének.
(166) Az üzemek bezárásával és az Indonéziával szemben beve-
zetettkiegyenlítőintézkedésekkövetkeztébentovábbiüze-mekbezárásávalkapcsolatbankimutatták,hogyazegyütt-működő felhasználó három üzemet szüntetett meg azutóbbiháromévben,amikoraKN-nelésMalajziávalszem-ben bevezetett intézkedések hatályban voltak. Az intézke-déseknek a termelési költségekre és az érintett felhasználópénzügyi helyzetére gyakorolt, a (164) preambulum-bekezdésbenismertetettelhanyagolhatóhatásátfigyelembevéve valószínűtlen, hogy önmagukban a KN-nel és Malaj-ziával szemben elfogadott intézkedések vezettek az üze-mek bezárásához, illetve hogy az Indonéziából származóbehozatalokravonatkozókiegyenlítőintézkedésektovábbiüzemek bezárásához vezetnének.
b)Fogyasztók
(167) Meg kell említeni, hogy az érintett terméket nem értékesí-
tik kiskereskedelmi szinten, továbbá egyetlen fogyasztóiszövetségsemjelentkezett,illetvevettrésztavizsgálatban.
(168) Az együttműködő felhasználó azzal is érvelt, hogy a kie-
gyenlítő intézkedések következtében emelkednének aGYISZ végfelhasználói, azaz a fogyasztók által fizetendőárak. Azonban az intézkedéseknek a GYISZ-termelőkregyakorolthatásánakafentielemzésealapjánvalószínűtlen,hogy a GYISZ végső fogyasztói árában bekövetkezett vál-tozások jelentősek lennének.104
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/42. kötet
(169) Továbbáavizsgálatkimutatta,hogyazegyüttműködőfel-
használó főleg értékesítő vállalatoknak adja el a termékeit.
A legkedvezőtlenebb esetben, vagyis ha a felhasználókköltségeinek növekedését teljes egészében a végső felhasz-nálókrahárítanák,ezlegfeljebb4%-osáremelkedéstjelen-tene a végső felhasználóknak. Ez azonban nem valószínű,mivel az általános tapasztalat azt mutatja, hogy az értéke-sítési lánc minden tagja mérsékli a költségek növekedésétannak érdekében, hogy versenyképes maradjon a piacon.
(170) A fent említettek alapján az intézkedéseknek a GYISZ-
felhasználókra és -fogyasztókra gyakorolt hatását nemtekintették olyan kényszerítő oknak, amely a kiegyenlítőintézkedésekbevezetéseellenszólna,mivelavárhatónega-tívhatásoknemsemlegesítikakárosszubvencionáltbeho-zatallal szemben bevezetett kiegyenlítő intézkedéseknek aközösségi iparágra gyakorolt pozitív hatását.
c)Az intézkedéseknek a versenyre gyakorolt hatása
(171) Aztismegvizsgálták,hogy–különösenaKN-bőlésMalaj-
ziából származó behozatalra 1997-ben kivetett dömping-ellenes intézkedések és a közösségi iparág szerkezetáta-lakítási intézkedési tekintetébe n – a közösségi iparág az
Indonéziából származó behozatalokra alkalmazott kie-gyenlítőintézkedésekkövetkeztébenpiacvezetőszerephezjuthat-e a közösségi piacon.
(172) Elsősorban emlékeztetni kell arra, hogy a VI alatt a közös-
ségi iparág piaci részesedése 10–15 % volt. A két kérel-mezőközösségitermelőaVIalatt32–37%-ospiacirésze-sedéssel rendelkezett volna. Amennyiben a Kolomanbehozatalátisbeleszámítottákvolnaakétkérelmezőpiacirészesedésébe,aziscsakaközösségipiac47–52%-átjelen-tettevolnaaVIalatt.Továbbáemlékeztetnikellarra,hogya Bizottság ugyan kezdeményezte a KN-nel szemben elfo-gadott intézkedések felülvizsgálatát, ez a felülvizsgálatazonban nem vonatkozott a Malajziából származó beho-zatalokra. Ugyanakkor a GYISZ továbbra is importálhatóIndiából.Ezértvalószínűtlennektűnik,hogyazIndonéziá-val szembeni kiegyenlítő intézkedések elfogadása negatí-van befolyásolná a közösségi iparág versenyhelyzetét aközösségipiacon.Végezetülemlékeztetnikellarra,hogyaKN-ből és Malajziából származó behozatalokra elfogadottdömpingellenes intézkedések nem eredményezték azt,hogy a közösségi iparág piacvezető helyzetbe került, mégakkorsem,amikorekétországonkívülmásbeszerzésifor-rás nem állt rendelkezésre.
(173) Másrészt a (150) preambulumbekezdés alapján valószínű,
hogyaszubvencionáltbehozatalokkároshatásátkiegyen-lítő intézkedések bevezetése nélkül a közösségi iparágrövididőnbelülelvesztenééletképességét,ígymegkelleneszüntetni. A felhasználóknak valószínűleg nem érdeke,hogy a közösségi iparág megszüntesse az érintett termékgyártását. Egyrészt az egyetlen együttműködő felhasználóaszükségesGYISZ20–50%-átaközösségipiacrólszereztebe 1998 és a VI között. Másrészt pedig ha a közösségiiparág véglegesen megszünteti a GYISZ gyártását, akkor afelhasználók nagymértékben függenének az behozataltól.
(174) Az intézkedések bevezetése esetén számos alternatív
beszerzési forrás áll rendelkezésre. A GYISZ a közösségiiparágtól, a többi közösségi termelőtől, Indiából és Hong-kongbólisbeszerezhető.EzenkívülaMalajziábólszármazóbehozatalra újra lehet számítani, mivel a közelmúltbanlejártak a Malajzia ellen bevezetett intézkedések. Továbbáa vizsgálat kimutatta, hogy a KN-ből és Malajziából szár-mazóbehozatalrabevezetettdömpingellenesintézkedéseknem okoztak hiányosságokat az érintett termék beszerzé-sében. Végezetül emlékeztetni kell arra, hogy az intézke-déseknek a felhasználókra gyakorolt hatása elhanyagol-ható, így valószínű, hogy az érintett terméket továbbra isimportálják Indonéziából.
5.A közösségi érdekkel kapcsolatos következtetés
(175) A fent említettek alapján azt a következtetést vonták le,
hogynincsolyankényszerítőok,amelyakiegyenlítőintéz-kedések bevezetése ellen szólna.
G.VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK
1.Az okozott kár megszüntetéséhez szükséges
különbözet
(176) A szubvenciókkal, az okozott kárral, a kár okával és a
közösségi érdekkel kapcsolatos következtetések alapjánvéglegeskiegyenlítőintézkedéseketkellbevezetni,amelyekmértékeelégségesahhoz,hogymegszüntesseaszubvenci-onáltbehozatalokáltalaközösségiiparágnakokozottkárt.
(177) Az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével összhang-
ban a Bizottság megvizsgálta, hogy mekkora az a vámté-tel, amely elégséges a szubvencionált behozatalok által aközösségi iparágnak okozott kár megszüntetéséhez. Úgyítélték meg, hogy e célból a közösségi termelők termelésiköltségeinésegyméltányoshaszonkulcsonalapulóárszin-tet kell megállapítani.
(178) A vizsgálat megállapította, hogy a hosszú távú befekteté-
sek szükségessége és azon nyereség alapján, amelyet aközösségi iparág a szubvencionált behozatal káros hatásanélkül el tudna érni, a forgalom 5 %-ának megfelelőhaszonkulcs méltányos minimumnak tekinthető.
(179) Az együttműködés hiánya miatt úgy ítélték meg, hogy
okozott kár megszüntetéséhez szükséges különbözetnekfedeznie kell a kiszámított ár és a (82) preambulumbekez-dés szerint kiigazított CIF-árak közötti különbségét.
(180) Az Indonéziából származó behozatalok esetében a kár
megszüntetéséhez szükséges különbözetet 42,30 %-banállapították meg.11/42. kötet
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 105
2.Végleges kiegyenlítő intézkedések
(181) A fent említettek alapján az alaprendelet 15. cikkének (1)
bekezdésével összhangban a kiegyenlítő vámtételnek meg
kell felelnie a szubvenció mértékének, mivel az alacso-nyabb volt a kárkülönbözetnél. Ezért a következő vámté-telt kell alkalmazni:
Indonézia (az összes vállalat): 10,0 %
(182) Annak érdekében, hogy teljesítsék az alaprendelet 11. cik-
kének (9) bekezdésében meghatározott határidőt, e rende-
letnek a kihirdetése napján kell hatályba lépnie,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges kiegyenlítő vámot vetnek ki az Indonéziából szár-mazó, a 8305 10 00 KN-kód (8305 10 00 10 és 8305 10 00 20TARIC-kód) alá sorolt egyes gyűrűs iratrendező szerelvényekbehozatalára.Erendeletalkalmazásábanagyűrűsiratrendezősze-relvény két szögletes acéllemezből, illetve olyan huzalokból áll,amelyeket legalább négy, acélhuzalból készült félgyűrűvel láttakel, s egy acélfedél tartja össze. A gyűrűs iratrendező szerelvény afélgyűrűk széthúzásával vagy az iratrendezőre szerelt kisméretűfém kioldószerkezettel nyitható.
(2) Akövetkezőországbólszármazótermékekvámkezeléselőtti,
közösségihatárparitásonszámítottnettóáráraalkalmazandóvég-leges kiegyenlítő vámtétel a következő:
OrszágVégleges vám
(%)
Indonézia 10,0
(3) Eltérőrendelkezéshiányábanazérvényesvámrendelkezéseketkell alkalmazni.
(4) AzIndiábólszármazógyűrűsiratrendezőszerelvényekbeho-
zatalára vonatkozó eljárást megszüntetik.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való
kihirdetésének napján lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó vala mennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2002. június 4-én.
a Tanács részéről
az elnök
R. DE RATO Y FIGAREDO106 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/42. kötet