30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/369 
 A Tanács határozata 
(2006. december 19.) 
az Európai Közösség kutatási, technológiafej lesztési és demonstrációs tevékenységekre 
vonatkozó hetedik keretprogramjának a kereté ben a Közös Kutatóközpont által közvetlen 
cselekvések révén végrehajtandó egyedi programról (2007–2013) 
(2006/975/EK) 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerz ődésre és különösen annak 166. cikke (4) 
bekezdésére, 
tekintettel a Bizottság javaslatára, tekintettel az Európai Parlament véleményére
1, 
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére2, 
                                                 
1 2006. november 30-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). 
2 HL C 185., 2006.8.8., 10. o. 
L 400/370 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 mivel: 
(1) A Szerz ődés 166. cikke (3) bekezdésének megfelel ően az Európai Közösség kutatási, 
technológiafejlesztési és demonstráci ós tevékenységekre vonatkozó hetedik 
keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 20-i 967/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatot
1 (a továbbiakban: a keretprogram) olyan egyedi 
programokon keresztül kell végrehajtani, amel yek részletes szabályokat állapítanak meg a 
végrehajtásra vonatkozóan, rögzítik id őtartamukat, és el őírják a szükségesnek ítélt 
eszközöket. 
(2) A Közös Kutatóközpontnak – a tová bbiakban: KKK – az Európai Közösség 
keretprogramjának keretében végrehajtandó egyedi program körébe tartozó úgynevezett 
közvetlen kutatási és fejlesztés i tevékenységeket kell végeznie. 
(3) Feladatainak teljesítése során a KKK-nak ügyfélközpontú tudományos és m űszaki 
támogatással kell hozzájárulnia az EU döntés hozatali folyamatához, ily módon támogatva 
a meglévő szakpolitikák végrehajtását és figye lemmel kísérését, és reagálva az új 
szakpolitikai igényekre. Feladatának telj esítéséhez a KKK-nak a legjobb európai min őségű 
kutatást kell végeznie, ami magában foglalja saját tudományos kiválóságának fenntartását 
is. 
(4) A KKK által végrehajtandó közvetlen cselekvéseket ezen egyedi programnak kell 
végrehajtania. A KKK-nak, amikor feladataiv al összhangban végrehajtja ezt az egyedi 
programot, különös hangsúlyt kell fektetnie az Unió számára kulcsfontosságú területekre: 
jólét a tudásintenzív társadalomban, szolidaritás, az er őforrások fenntarthatósága és 
felelősségteljes kezelése, biztonság és szabadság,  továbbá Európa mint partner a világban. 
                                                 
1 HL L 391., 2006.12.30., 19. o. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/371 
 (5) Ezt az egyedi programot rugalmas, ha tékony és átlátható módon kell végrehajtani, 
figyelembe véve a KKK felhasználóinak a j ogos igényeit és a közösségi politikákat, 
valamint szem el őtt tartva a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmével kapcsolatos 
célkitűzést. A program keretében végzett kutatási tevékenységeket adott esetben ezekhez a 
igényekhez, valamint a tudományos és techno lógiai fejleményekhez kell igazítani, és 
törekedni kell a tudományos kiválóságra. 
(6) Az ezen egyedi program keretében végzett ku tatási-fejlesztési tevékenységekre alkalmazni 
kell a keretprogramnak a vállalkozások, kutatókö zpontok és egyetemek részvételére és a 
kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó s zabályait (a továbbia kban: részvételi és 
terjesztési szabályok). 
(7) E program végrehajtása céljából ajánla tos lehet az Európai Gazdasági Térségr ől szóló 
megállapodásnak vagy a társulási megállapodások  valamelyikének a hatálya alá tartozó 
együttműködésen kívül további  nemzetközi együttm űködési tevékenységeket 
kezdeményezni harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel, els ősorban a 
Szerződés 170. cikke alapján. 
(8) Az Európai Unió b ővítése és az integráció támogatása  érdekében a KKK arra törekszik, 
hogy előmozdítsa az új tagállamok szervezeteinek  és kutatóinak a tevékenységeihez 
történő csatlakozását, különösen a közösségi vívmányok tudományos és m űszaki 
vonatkozású összetev őinek az alkalmazása tekintetében, a tagjelölt államok szervezetei és 
kutatói esetében pedig a szorosabb együttm űködést.  A szomszédos országok fokozatos 
bevonása is napirenden van, f őként az európai szomszédsági politika els ődleges témáit 
illetően. 
L 400/372 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 (9) Az e program keretében végzett kutatási tevékenységeknek tisztel etben kell tartaniuk az 
etikai alapelveket, beleértve azokat is, am elyek az Európai Unió alapjogi chartájában 
jutnak kifejezésre. 
(10) Célszer ű, hogy a KKK továbbra is kiegészít ő erőforrásokra tegyen szert piaci 
tevékenységei révén; ilyenek többek között a keretprogram kö zvetett cselekvéseiben való 
részvétel, a harmadik felek számára végzett tevékenységek, valamint – kisebb mértékben – 
a szellemi tulajdonjogok kiaknázása. 
(11) Az Európai Közösségek általános költsé gvetésére alkalmazandó kö ltségvetési rendeletr ől 
szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel1, a költségvetési 
rendelet végrehajtására vonatkozó rész letes szabályok megállapításáról szóló 
2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel2, valamint ennek esetleges jöv őbeni 
módosításaival összhangban a keretprogram vo natkozásában biztosítani kell a hatékony és 
eredményes pénzgazdálkodást, a lehet ő leghatékonyabb és leginkább felhasználóbarát 
végrehajtást, valamint a jogbizt onságot és valamennyi résztvev őnek a programhoz való 
hozzáférését. 
                                                 
1 HL L 248., 2002.9.16., 1. o. 
2 HL L 357., 2002.12.31., 1. o. Az 1261/2005/EK, Euratom bizottsági rendelettel (HL L 201., 
2005.8.2., 3. o.) módosított rendelet. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/373 
 (12) Megfelel ő – az Európai Közösségek pénzügyi érdeke ivel arányos – intézkedéseket kell 
hozni mind a megítélt pénzügyi támogatás hatékonyságának, mi nd a rendelkezésre 
bocsátott pénzeszközök eredményes felh asználásának nyomon követésére a 
szabálytalanságok és a csalás megel őzése érdekében, és meg kell tenni a szükséges 
lépéseket az elt űnt, alaptalanul kifizetett vagy szabál ytalanul felhasznált pénzeszközök 
visszaszerzésére az Európai Közössé gek pénzügyi érdekeinek védelmér ől szóló, 1995. 
december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet1, az Európai Közösségek pénzügyi 
érdekeinek csalással és egyéb szabálytalansá gokkal szembeni védelmében a Bizottság által 
végzett helyszíni ellen őrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 
2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet2 és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által 
lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet3 
értelmében. 
(13) A Bizottságnak megfelel ő időben intézkednie kell anna k érdekében, hogy az e program 
keretébe tartozó területeken végzett tevékenységekr ől független értékelés készüljön. 
(14) A KKK igazgatótanácsával konzultációt fo lytattak ezen egyedi program tudományos és 
műszaki tartalmáról, 
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 
                                                 
1 HL L 312., 1995.12.23., 1. o. 
2 HL L 292., 1996.11.15., 2. o. 
3 HL L 136., 1999.5.31., 1. o. 
L 400/374 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 1. cikk 
A kutatás, technológiafejlesztés és  a demonstrációs tevékenysége k területén végzett közösségi 
cselekvésekre vonatkozó, a Közös Kutatóközpon t által végrehajtandó egyedi program (a 
továbbiakban: egyedi program) a 2007. január 1-jét ől 2013. december 31-ig terjed ő időszakra 
elfogadásra kerül. 
2. cikk 
Az egyedi program meghatározza a Közös Kutat óközpont nem nukleáris cselekvéseihez kapcsolódó 
tevékenységeket, amelyek a Közösség politikai  döntéshozatali folyamatához ügyfélközpontú 
tudományos és m űszaki támogatással járulnak hozzá, ily módon támogatva a meglév ő szakpolitikák 
végrehajtását és nyomon követését, valamint  reagálva az új szakpolitikai igényekre.  
A részletes célkit űzéseket, valamint az e tevékenysége kre vonatkozó körvonalakat a melléklet 
tartalmazza.  
3. cikk 
A keretprogram II. mellékletével összhangban az  egyedi program végrehajtásához szükségesnek 
ítélt összeg 1 751 millió EUR. 
4. cikk 
(1) Az egyedi program keretében valamennyi kut atási tevékenységet az etikai alapelveknek 
megfelelően kell végrehajtani. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/375 
 (2) E program keretében nem finanszírozhatók a következ ő kutatási területek: 
– humánreprodukciós célú klónozásra irányuló kutatási tevékenység; 
– az egyéni humán génállomány módosításá t célzó kutatási tevékenység, amelynek 
eredményeképpen ezek a változtatások örökölhet ővé válhatnak1; az emberi embriók 
kizárólag kutatási célból történ ő létrehozására és őssejtekhez jutásra irányuló kutatási 
tevékenység, beleértve a szomatikus sejtek  maganyagának átvitelé n alapuló eljárást 
is. 
(3) A feln őtt vagy embrionális emberi őssejteken végzett kutatáso k a tudományos javaslat 
tartalmának és az érintett tagállam(ok) jogi keretének függvényében finanszírozhatók. 
Valamennyi, az emberi embrionális őssejtekkel kapcsolatos kutatás finanszírozására 
irányuló kérelemnek megfelel őképpen részleteznie kell azokat az engedélyeztetési és 
ellenőrzési intézkedéseket, amelyeket a tagállamok illetékes hatóságai tesznek meg, 
valamint részletekkel kell szolgáln ia az etikai jóváhagyás(oka)t illet ően. 
Az emberi embrionális őssejtek kinyerésével kapcsolatban az intézményeket, szervezeteket 
és kutatókat az érintett tagá llam(ok) jogi keretével ö sszhangban álló, szigorú 
engedélyeztetésnek és ellen őrzésnek kell alávetni. 
                                                 
1 Az ivarmirigyek rákkezelésére vonatkozó kutatás finanszírozható. 
L 400/376 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 (4) A fent meghatározott kuta tási területeket e program második szakaszában (2010–2013) az 
elért tudományos fejl ődés fényében felül kell vizsgálni. 
5. cikk 
(1) Az egyedi programot a keretprogram III. mellékletében meghatározott finanszírozási 
rendszerek igénybevételével hajtják végre. 
(2) Az egyedi programra alkalmazni kell a közve tlen cselekvésekre vonatkozó részvételi és 
terjesztési szabályokat. 
6. cikk 
(1) A Bizottság az egyedi program végrehajtásá ra többéves munkaprogramot készít, amely 
nagyobb részletességgel mutatja be a mellékletben meghatározott célkit űzéseket és 
tudományos és technológiai pr ioritásokat, valamint azok végrehajtásának ütemezését. 
(2) A többéves munkaprogramban figyelembe ke ll venni a tagállamok, a társult államok, 
valamint az európai és a nemzetközi szer vezetek által végzett kapcsolódó kutatási 
tevékenységeket. A munkaprogramot sz ükség szerint aktualizálni kell. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/377 
 7. cikk 
A Bizottságnak el kell készíttetnie az egye di programba tartozó területeken végzend ő 
tevékenységekre vonatkozó, a keretprogram 7. cikkében el őírt független értékelést. 
8. cikk 
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában  való kihirdetését követ ő harmadik napon lép 
hatályba. 
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei. Kelt Brüsszelben, 2006. december 19-én. 
 a Tanács részér ől 
 az elnök 
 J. KORKEAOJA  
 
L 400/378 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Melléklet  
1. Célkit űzés 
Ügyfélközpontú tudományos és m űszaki támogatással hozzájárulni a Közösség politikai 
döntéshozatali folyamatához, ily módon támogatva a meglév ő szakpolitikák végrehajtását és 
nyomon követését, valamint  reagálva az új szakpolitikai igényekre. 
2. Megközelítés 
A KKK meger ősíti ügyfélközpontú irányultság át, a tudományos közösséggel pedig szorosabban 
összefonódik a növekedés, a fenntartható fejl ődés és a biztonság vonatkozásában, azáltal hogy: 
– Rugalmasan reagál az európai döntéshozók változó szükségleteire és igényeire; 
– Figyelmét azokra a kérdésekre összpont osítja, amelyek a társadalmat közelr ől érintik, 
amelyeknek kutatási vetülete is van és amelyek túlnyomórészt közösségi lépték űek; 
– Partneri kapcsolatokat épít ki a tagállamok kutatóintézeteivel, egyetemeivel, iparával, 
hatóságaival, szabályozó te stületeivel, továbbá harmadik országokkal és nemzetközi 
szervezetekkel; 
– Szaktudását és ellátottságát gyarapítja; 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/379 
 – A KKK arra összpontosítja forrásai t, hogy reagáljon a tudományos és m űszaki kihívásokra, 
amelyek a közösségi politikával összefügg ő összetett és sokoldalú kérdésekb ől erednek. 
Ezt úgy valósítja meg, hogy tevékenységeit a f ő szakpolitikai területek köré szervezi, és 
szinergiákat alakít ki a tudományos és m űszaki támogatás más elérhet ő forrásaival a 
tagállamokban. Ezt a képességét tovább fogja fejleszteni az EU ügynökségeivel, más uniós 
intézményekkel, különösen az Európai Parlamenttel, és a tagállamok hatóságaival való együttműködés révén; 
– Kutatási prioritásainak meghatározása so rán növeli az átláthatóságot azáltal, hogy 
nyilvánosan hozzáférhet ővé teszi az említett prioritásokra vonatkozó kritériumokat. 
A szakpolitikáknak nyújtott tudományos és m űszaki támogatás integrált megközelítése jelenti ennek 
az egyedi programnak az alapvonását. Több területen ugyanis éget ően szükséges megérteni azokat 
az élénk kölcsönhatásokat, amelyek egyfel ől a technológiaváltá s, a tudomány fejl ődése, az 
innováció és a versenyképesség, másfel ől a szabályozási és a politikai  megközelítések (például a 
gazdasági eszközök, az önkéntessé gre alapuló rendszerek és a rugalmas mechanizmusok) között 
jönnek létre. E célkit űzések eléréséhez komoly kutatások já rulnak majd hozzá. A keretprogram 
közvetlen cselekvéseiben való részvételnek és az alább a 3. részben kifejtett intézményi 
munkaprogramnak a lehet ő legjobban ki kell egészíteniük egymást. 
A KKK meger ősíti az Európai Kutatási térs égben elfoglalt helyzetét azá ltal, hogy az európai és nem 
európai kutatók, többek között a pályakezd ő kutatók számára megkönnyíti a létesítményeibe való 
bejutást. Fokozza a köz- és a magánszférába tartozó más kutatóintézetekkel folytatott 
együttműködését, következetesen javítja saját tevékenységeinek tudományos min őségét, valamint 
tudományosabban járul hozzá a képzésh ez, ami továbbra is kiemelt jelent őségű kérdés a KKK 
számára.  
L 400/380 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 E megközelítést alapvet ően meghatározza az ismeretek terjesztése az e folyamatban részt vev ő 
különböző érdekelt felek között, emellett er őfeszítéseket kell tenni a KKV-knak a kutatási 
tevékenységekbe való fokozott bevonása érdeké ben. A cselekvések a jogszabályok végrehajtásának 
és figyelemmel kísérésének támogatását, va lamint a legjobb gyakorlatoknak az EU-25-ök, a 
tagjelölt és a szomszédos országok kö rében való terjesztését is célozzák. 
A KKK igyekszik megfelelni a „jobb szabál yozás” igényének is, ahogy az új lisszaboni 
menetrendben szerepel, azáltal hogy tám ogatja a politikákra vonatkozó el őzetes és utólagos 
értékeléseket és felméréseket, ekképpen hozzájár ulva a Bizottság politikai kezdeményezéseinek 
tényekkel való megalapozásához. Ez enkívül a szakpolitikák végreh ajtása és nyomon követése során 
felmerülő igényeknek megfelel ően célirányos támogató tevékenys égekre is sor kerül, azzal a 
megkötéssel, hogy kutatáson alapuljanak. 
Új kihívást jelentenek a váls ágok, veszélyhelyzetek és sürget ő politikai kényszerek, amelyekkel 
egyre szükségesebb szembenézni, ezért gondosan  megválasztott területe ken kapacitások és 
létesítmények kialakítására kerül sor a megfelel ő uniós vonatkozású támogatás biztosításához. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/381 
 A Közösség küls ő és a biztonsággal kapcsolatos politikái  várhatóan új igényeket támasztanak a 
KKK-val szemben a 7. keretprogram id őtartama alatt. Ezeken a munkaterületeken házon belüli, 
biztonságos információs és el emzési rendszerek fogják lehet ővé tenni a gyors reakciót. Ugyanezen 
okból a KKK munkájának globális és ne mzetközi vetületei is továbbfejl ődnek e program folyamán. 
A KKK forrásaiból külön rész t szánnak a feltáró jelleg ű kutatásokra, az ismeret- és tudásanyag 
megújítása érdekében. A feltáró jelleg ű kutatásokba fektetett forrásokat olyan „kezd őtőkének” kell 
tekinteni, amely egy kés őbbi szakaszban gyakorlati eredményeke t hozhat és – siker esetén – közép- 
és hosszú távon el őmozdítja a KKK tevékenységeit. 
Ha a tematikus politikáknak nyújtandó támoga tás azt igényli, a KKK külön intézkedésekkel 
gondoskodik arról a releváns uniós szint ű kutatási eredmények jobb ki aknázásáról (és amennyiben 
megvalósítható, terjesztésér ől). A KKK ezzel gyarapítja a tudásalapú társadalom el őnyeit. Az 
átfedések és a feleslegesen végzett munka el kerülése érdekében i ndokolt esetben a KKK által 
végzett kutatást össze kell hangolni az „Együttm űködés” elnevezés ű egyedi programon belüli 
„Témák” keretében végzett kutatással. 
L 400/382 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 3. Tevékenységek 
3.1. 1. politikai témakör: Jólét a tudásintenzív társadalomban 
3.1.1. 1.1. menetrend: Versenyképesség és innováció 
Annak érdekében, hogy az EU versenyképesebb, a bels ő piac és a kereskedelem pedig átláthatóbb 
legyen, nemzetközileg elfogadott referenciák feláll ítására és terjesztésér e, továbbá egy közös 
európai mértékrendszer népszer űsítésére kerül sor. A mérési eredmények összehasonlíthatósága 
érdekében min őségbiztosítási eszközöket – referenciaanya gokat, referenciaméréseket, validált 
módszereket és adatokat – alka lmaznak a politikákkal összefügg ő területek széles körében, mint 
például: 
– biztonság a vegyi anyagoknál és termékeknél, beleértve a kozmetikum okat is, az integrált 
vegyikockázat-felmérés referenciarendszer ének létrehozásával  és a vegyianyag-
szabályozás tudományos és m űszaki támogatásával, beleértve az Vegyi Anyagokkal 
Foglalkozó Európai Ügynökség el őkészületeiben való közrem űködést (képzés révén); 
– Alternatív (állatokat nem igényl ő) kísérleti módszerek és intelligens kísérleti stratégiák; 
– Biztonságos, min őségi és hamisítatlan élelmiszerek ; takarmánybiztonság; biotechnológia; 
– Energia (tisztább és megújuló ener giaforrások és energiahordozók); 
– A lakosság biztonsága és védelme; 
– Környezetvédelem és egészségügy. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/383 
 E referenciamunkákra a tagállamok intézményeivel , a nemzetközi szabványügyi testületekkel (ISO, 
CEN, Codex Alimentarius, AOAC), a szabál yozó hatóságokkal és az iparral szoros 
együttműködésben kerül sor. A KKK továbbra is a Közösség referencialaboratóriuma marad a 
genetikailag módosított élelmiszerek és taka rmányok, az élelmiszerekkel érintkezésbe kerül ő 
anyagok és a takarmány-adalékanyagok terén, és további has onló területeken is il yen szerephez jut. 
A KKK továbbfejleszti e gyrészt a magas szint ű ökonometrikai modellezés és érzékenységvizsgálat 
technikáit számos szakpolitikai területen és a makrogazdasági modellezésben, másrészt a pénzügyi 
és üzleti ciklusok rövid távú elemzését, valamint az összetett mutatók kialakítását és értékelését. 
Ezenkívül a KKK továbbra is alkalmazni fogja a pé nzügyi ökonometria és st atisztika eszközeit a 
pénzügyi szolgáltatások (például az elszámolási és kiegyenlítési irányelv és a banki irányelv) 
területén. Ezentúl is részt vesz különféle kezdem ényezésekben, azáltal hogy specifikus mutatók 
kidolgozásával és vizsgálatok lefolytatásával hozzájárul el őzetes és utólagos felmérésekhez (köztük 
hatásvizsgálatokhoz is). 
A KKK fokozottan támogatni fogja a Közösség nemzet közi kereskedelmi politikájának fejlesztését, 
kiemelten kezelve a kereskedelmi  politikának a fenntartható fejl ődésre és a verse nyképességre tett 
hatását. 
L 400/384 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 A növekedés és a foglalkoztatás lisszaboni mene trendjét – a „jobb szabályozás” elvével is 
összefüggésben – társadal mi-gazdasági szemlélet ű közvetlen mennyiségi elemzés támasztja majd 
alá, amely számos politikai terüle tet érint, mint például a makrog azdasági stabilitást és növekedést, 
a pénzügyi szolgáltatásokat, a versenyképesség egyes vonatkozásait, az egész életen át tartó tanulást 
és a lisszaboni stratégiát a humán er őforrás szemszögéb ől, a mezőgazdaságot, az éghajlatváltozást, 
az energia és a közlekedés rendszereinek fe nntarthatóságát. A KKK hozzájárul annak jobb 
megértéséhez, hogy az oktatási kínálat milyen ö sszefüggésben áll a tudásalapú társadalom és a 
tudás terjesztésének igén yeivel, hogy mely tényez ők hatnak a méltányos elbánásra az oktatásban és 
hogyan lehet hatékonyan felh asználni az oktatás er őforrásait. 
A versenyképességre irányul ó és a környezeti célkit űzések középpontjában állnak az ökológiailag 
hatékony technológiák, amelyeknek a meghatáro zásán és vizsgálatán tovább dolgoznak a 
környezetszennyezés integrált megel őzésével és csökkentésével fogl alkozó európai iroda révén, 
valamint a környezettechnológiai cselekvési terv megvalósítása és nyomon követése során. E 
technológiáknál tanulmányozni f ogják a fejlesztés körülményeit, hogy kiderüljön, mi akadályozza 
az elterjedésüket, felmérés készüljön arról, hogy milyen teljesítményt és  felhasználást lehet t őlük 
várni és mérlegelni lehessen a té rnyerésüket gyorsító intézkedéseket. 
A versenyképességet olyan intézkedés ek is szolgálni fogják, mint: 
– Részvétel olyan európai szabványok felállításába n és aktualizálásában, mint az Eurocode-
ok, az Euronorm, IEC és ISO szabványok, va lamint az európai referenciaanyagok; 
– Szabványok kidolgozása a környezeti és biztons ági nyomon követési re ndszerekre és az 
adatokhoz való egységes hozzáférésre az INSPIRE  (európai térinformatikai infrastruktúra) 
és a GMES (globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés) összefüggésében; 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/385 
 – Az európai mérésügyi infrastruktúra meger ősítése kutatóintézetek közötti 
összehasonlításokkal az engedélyezési / min ősítési folyamatok támogatására. 
A KKK emellett tudományos/szakmai támogatást nyú jt az európai döntéshozat ali folyamatot segít ő 
kockázatértékelési és -kezelés i eljárások kialakításához. 
3.1.2. 1.2. menetrend: Az Európai Kutatási Térség A KKK a tudományos hálózat, a kutatóknak nyújtott  képzések, a kutatói mobilitás, a kutatási 
infrastruktúrákhoz való hozzáférés és a kutatási együttm űködés javításán keresztül közvetlenül 
hozzájárul az Európai Kutatási Térséghez. Ado tt esetben részt vesz az  európai technológiai 
platformokban, a közös technológiai kezdeményezés ekben és a 169. cikk szerinti fellépésekben is. 
Különös figyelmet fordít az új tagállamokból és  a tagjelölt országokból származó partnerek 
bevonására. 
A KKK támogatását adja a tényeken alapuló kuta tási politikai döntéshozatalhoz a Közösség és a 
tagállamok szintjén egyaránt. 
A kutatási politikai döntéshozatalna k nyújtott ezen stratégiai jelent őségű támogatáson túl a KKK 
egyes témakörökben a kutatási prioritásokr ól technológiai felm éréseket készít. 
A tudományos és technológiai el őrejelzés módszereinek megszilárdítása, kifejlesztése és 
elterjesztése szintén európai szint ű támogatást kap. 
L 400/386 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 3.1.3. 1.3. menetrend: Energiaügy és közlekedés 
A KKK energiaügyi tevékenység e arra összpontosul, hogy fokozat osan áttérjenek alacsonyabb 
szénkibocsátású, megújuló energiaforrásokra (b eleértve a hidrogént is ), és hogy javuljon az 
energiarendszerek hatékonysága és  az energiaellátás biztonsága és védelme. Az energiaügy terén a 
KKK célkit űzései a következ ők: 
– fenntartható energia-referencia rendszer elkészítése, amely a Közösség politikai igényeit 
kielégítő tudományos-technológiai sz aktudást ad a technol ógiai innováció és fejl ődés terén 
(minden energiaforrás és a végfelhaszná lás energiahatékonysága tekintetében); 
– kiválasztott (nevezetesen a tisztább fo sszilis üzemanyagokon, a biomasszán, a 
napelemeken, a tüzel őanyag-elemeken és a hidrogénen alapuló) technológiák tekintetében 
a szabályozást megel őző teljesítményellen őrzésre és tanúsításra kije lölt referenciaközpont 
szerepének betöltése; 
– tájékoztatás az európai energiaellátás megbí zhatóságáról és a megújuló energiaforrások 
rendelkezésre állásáról. Ezen túlmen ően a KKK el ősegíti az európai enrgiaigény 
kielégítéséhez szükséges energia megfelel ő összetételével kapcso latos tényeken alapuló 
vitát és a kell ő ismeretek birtokában megvalósítandó döntéshozatalt. 
A fenntartható közlekedés európa i fejlesztésében való közrem űködése során a KKK kiemelten 
foglalkozik: 
– A környezettel, azon belül a károsanyag-kibocsátás ellen őrzésével és az ökoszisztémákat 
érő hatásokkal kapcsolatos kutat ásokkal; az újonnan megjelen ő technológiák révén 
különböző politikai forgatókönyvek szerint elérhet ő károsanyagkibocsátás-csökkentéssel; 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/387 
 – A műszaki-gazdasági szempont okkal, azáltal hogy felmér ő kutatást végez a küls ő 
hatásokról, az üzemanyagok és a motorok t ovábbfejlesztett válto zatairól, az újszer ű 
járműkoncepciókról, az innovációnak és a vers enynek a gazdasági növekedésre és a 
közlekedéspolitikai alternatívák mé rlegelésére gyakorolt hatásáról; 
– A társadalmi szempontokkal, a területrendezés sel, a várostervezéssel, az egészségi 
hatásokkal és a tudatosítással ka pcsolatos kutatások révén. Az er őfeszítések a légi, földi és 
tengeri közlekedés biztonságának és vé delmének szempontjaira is kiterjednek. 
A levegő minőségére ható szennyezés f ő oka az energiaágazat és a közlekedés. A KKK támogatja a 
légszennyezésr ől szóló európai uniós tematikus st ratégiát (CAFE, Tiszta Leveg őt Európának), a 
kibocsátás korlátozására irányuló stratégiák kialakításának alátámas ztása érdekében külön figyelmet 
szentelve a kibocsátások forrás szerinti jellegének  és hányadának. A kibocsátás mérésére használt 
referenciatesztek és -módszerek harmonizálásár a/szabványosítására szintén sor fog kerülni. 
L 400/388 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 3.1.4. 1.4. menetrend: Információs társadalom 
A KKK közrem űködik az információs társadalom technol ógiáival kapcsolatos, az európai 
tudásalapú társadalom versenyképességét szolgáló politikák és eszközök k ijelölésében, a tudásalapú 
társadalommal kapcsolatos jöv őbe mutató elemzések és stratégi ák kidolgozása révén. A növekedés, 
a szolidaritás és a fenntarthatóság lesz a figyelem középpontjában. A KKK hozzájárul azon 
közösségi politikák megvalósításához is, amelyek szorosan összefüggnek az információs társadalom 
technológiáinak fejl ődésével, vagy amelyeknek jelent ős előnye származik bel őle. Ez magában 
foglalja azokat az alkalmazásokat, amelyek elektronikus kereskedelemmel és egészségüggyel, személyi védelemmel, otthoni környezettel, elektr onikus oktatással és közigazgatással, valamint a 
környezetvédelemmel kapcsolatosak, továbbá az európai növekedési, befogadási és életmin őségi 
általános stratégiák, valamint a bizalom és a me gbízhatóság érdekében kial akított IKT lehetséges 
fejleményeinek meghatározását is. 
A KKK az információs társadalom technológiái terén „konvergenciára” törekszik, hogy fel tudja 
becsülni a versenyképesség, a magánélet, a tu lajdonviszonyok és a társad alom befogadóképessége 
terén jelentkez ő társadalmi hatásokat. Konvergenciára fog törekedni az egészségügyi (bioérzékel ők, 
nanotechnológia és kognitív tudom ányok), a biztonsági (érzékel ők, közbiztonság és személyi 
sérthetetlenség) és a környezeti (felügyeleti technológiák és fenntartható környezetigazgatás) 
alkalmazásoknál. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/389 
 3.1.5. 1.5. menetrend: Tudomány és biotechnológia 
Sok politikai területen az élettudományok és  a biotechnológia nagyban hozzájárulhatnak a 
közösségi célkit űzések eléréséhez. Ezt a lehet őséget széles körben felismerték az egészségügyben, a 
mezőgazdaságban, az élelmiszeriparban, a környezetvé delemben és más ágazatokban is, ahol az 
alkalmazások gyorsan fejl ődnek. Referenciaanyagok és jóváha gyott módszerek létrehozásához 
fejlett biotechnológiai eszközök eg ész sorának a használata és is merete szükséges. Az illetékes 
nemzeti szervezetekkel való együttm űködésével összefüggésben a KKK ezen a területen is 
igyekszik szakavatottabbá válni, tekintette l a törvényi és rendeleti jogi környezetre. 
A KKK többek között tanulmányokat fog készíteni bizonyos biotec hnológiai és élettudományi 
alkalmazások társadalmi-gazdasági hatásairól a majdani szabályozás alátámasztására. A 
nanobiotechnológiának, a fizikának, a biológiának és a kémiának a detektálási technikában való 
alkalmazása érdekében tett átfogó er őfeszítései által a KKK új stra tégiák és technológiák 
kifejlesztéséhez járul hozzá a környezet- és egés zségfelügyelet, az (öko)toxikológiai tanulmányok, 
az élelmiszer- és ta karmánylánc ellen őrzése és az élelmiszerbiztonság területén. 
A tevékenységek többek között az alá bbi területeket fogják érinteni: 
(1) Biotechnológia és egészségügyi vonatkozások: 
– Színvonalas min őségbiztosítási eszközök el őteremtése a genetikai kísérletekhez; 
L 400/390 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 – Tanulmányok készítése a génállományon ala puló diagnosztikai alkalmazásokról és 
gyógyszerfejlesztésr ől (például a farmakogenomikáról); 
– A biotechnológián alapuló gyógys zerkutatás állatkísérleti el járásainak finomítására, 
visszaszorítására és kiváltására alka lmas fejlett módszerek kidolgozása és 
jóváhagyása, hogy a vegyi anyagok toxicitá sát in vitro sejtkultúrákkal, nagy 
áteresztőképességű technikákkal és génállo mányon alapuló toxikológiai 
módszerekkel állapítsák meg; 
– Az „omikák” közelítésmódját támogató, az él ettani reakcióknak az egyéni hajlam és 
életvitel szerinti módosul ásait tekintetbe vev ő újszerű bioinformatikai módszerek 
azonosítása és értékelése; 
– Módszertani keret kidolgozása a kockázatmódosító tényez ők helyes figyelembe 
vételére az emberi egészségkockázati felméréseknél; 
– A nanotechnológiák környezeti és egészségi hatásainak felmérése, beleértve a 
nanotoxikológiát is. 
(2) Biotechnológia a mez őgazdaságban, az élelmiszer- és a takarmányiparban: 
– Feltáró tanulmányok a biotechnológia legúja bb élelmiszeripari alkalmazásairól (pl. 
funkcionális élelmiszerek, klónozottállat- tartás és molekuláris „gyógyászati” 
növénytermesztés); 
– GMO-k kimutatása, azonosítása és mé rése (beleértve a nagy átereszt őképességű 
szűrés módszereinek a jóváhagyását és a GMO-k következ ő nemzedékének 
minőségbiztosítási eszközeit); 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/391 
 – Tanulmányok a génmódosított és nem gé nmódosított növények egymás melletti 
termesztésér ől; a génmódosítottnövény-termesztés közgazdaságtanának 
tanulmányozása. 
3.2. 2. politikai témakör: Szolidaritás és az er őforrások felel ősségteljes kezelése 
3.2.1. 2.1. menetrend: Vidékfejlesztés, mez őgazdaság és halászat 
A KKK a kutatásain keresztül támogatja  az európai vidékfejlesztési, mez őgazdasági és halászati 
politikákat a fenntarthatóság mindhárom vetületére kiterjed ően: 
– Termelési vonatkozások: a KAP (az egys éges kifizetési re ndszer, a kölcsönös 
megfeleltetés és a mez őgazdasági tanácsadó rends zer) megvalósításának, ellen őrzésének és 
nyomon követésének támogatása, beleértve a szántóföldek és áll ókultúrák adattárának 
integrált igazgatási és ellen őrző rendszerét, valamint a vidé ki/városi teleknyilvántartás 
megvalósítását a kereskedelem és a befekt etés támogatására (helymeghatározási és 
navigációs technikákkal). Növekedési modellek m űködésén, területi mintavételi 
módszereken, távérzékelésen és növényf enológiai hálózaton alapuló termésel őrejelzés. 
Uniós mez őgazdasági termel ői biztosítási rendszer megvalósításának támogatása. 
Módszertani hozzájárulás az új uniós mez őgazdasági statisztikai rendszerhez (beleértve a 
LUCAS projektet is). 
L 400/392 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 – Környezeti vonatkozások: a kedvez ő mezőgazdasági és környezeti körülményekb ől eredő 
következmények felmérése és a mez őgazdasági-környezeti intézkedéseknek a talaj- és 
vízkörülményekre, a biodiverzitásra és az eu rópai tájakra tett hatá sának tanulmányozása. A 
mezőgazdaság fejl ődése, a vidékfejlesztés és a regioná lis politikák, valamint ezeknek az 
európai földhasználatot módosító hatása közöt ti összefüggések elemzése mutatók és térbeli 
modellek kidolgozásával. Az alacsonyabb ráfordítással m űködő mezőgazdaságot, a 
biogazdálkodást és a talaj term őképességét támogató int ézkedések kidolgozása. 
Vidékfejlesztési programok megvalósítására irányuló célzott területi stratégiák kialakításának támogatása. Az éghajlatváltozás mez őgazdasági hatásainak felmérése 
alkalmazkodási intézkedések céljából. Hozzájárulás az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának mérsékléséhez kifejezetten en ergiatermelési célú növénytermesztéssel és 
mezőgazdaságihulladék-újrahasznosítással. 
– Termelői/fogyasztói vonatkozások: a po litikák stratégiai elemzése olyan területeken, mint: 
a KAP reformjának hatása a földm űvelési rendszerek fenntarthatóságára; a 
mezőgazdaságnak a fogyasztók igényeire való fogékonysága: élelmiszerek meghatározó 
jellemzése és ellen őrzése, a min őségbiztosítás és az ellátási láncokba beiktatott tanúsítási 
rendszerek hatása, valamint a környezeti és  állatjóléti szabvá nyokra való fogékonyság; 
feltáró és politikai hatásvizsgálati elemzések a f őbb európai mez őgazdasági árucikkekr ől a 
termelés, a világkereskedelem, az árak, a jövedelem és a f ogyasztók jóléte szempontjából; 
a kereskedelmi politikában és az árucikkek világpiacában bekövetkez ő változások keltette 
hatások; mez őgazdasági politikák a vidékfejlesz tésben, más politikákkal egybekötve. 
Különös figyelmet kap a KAP reformjának a hatása az új tagállamokra és a tagjelölt országokra, valamint a vidékfejleszté si politikák hatásainak elemzése. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/393 
 A közös halászati politika célkit űzéseinek ügyét színvonalasabb és naprakészebb 
tudományos adatok és az igazgatási döntési lehet őségek gazdasági és szociális hatásainak a 
felmérésére kifejlesztett eljárások fogják szolgálni. A hiányosságok felderítésére új 
technológiák kerülnek alkalmazásra, beleértv e a hal származási helyének azonosítását 
DNS-vizsgálat alapján. Az ér dekelt felek bevonását el őnyben részesít ő megoldások 
különös figyelmet kapnak. A kialakulófélben lév ő közösségi tengeri politikával 
összhangban a kereskedelmi hajók azonosítására is kiterjeszthet őkké válnak a halászatnak 
szánt szolgáltatások, például a hajók nyomon követése távérzékelé ssel és elektronikus 
jelentésekkel. Felmérés készül a akvakultúra-ágazat b ővülésének hatásáró l, beleértve a 
környezeti és társadalmi-gazdasági hatásokat is. 
3.2.2. 2.2. menetrend: Természeti er őforrások 
A KKK részt vesz egy holisztikus me gközelítés kimunkálásában a természeti er őforrásokban 
bekövetkez ő változások nyomon követését és az őket érő hatások és nyomások elemzését illet ően, 
hogy a fenntartható fejl ődésről átfogó elképzelést alakítson ki. A 2.1. napirendi pont 
kiegészítéseképpen ez a kutatás  szorosan igazodni fog a hét uniós tematikus környezeti 
stratégiához. Figyelmet fordít a környezeti adatok  megosztására, és segíti a GMES (globális 
környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés) sz olgáltatásainak fejlesztését is, mivel a GMES 
jelentős szerepet kap a kutatási tevékenységekben. Az alkalmazások az INSPIRE alapelveit követik. 
A tevékenységek irányai részletesebben meghatározva: 
– Vízgazdálkodás, tekintettel a ví z-keretirányelvre és a tengeri politikára, figyelmet fordítva 
az európai belvizek és part menti vizek környezeti min őségére, a szennyez őanyagok 
körforgására, a vegyi és biológiai szennyezet tség mérésének harmonizálására, a dinamikus 
modellezésre és a páneurópai információs rendszerekre. 
L 400/394 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 – A talaj-keretirányelvben szerepl ő talajvédelmi kezdeményezések, kiemelten kezelve a 
talajtani adatok európai áramlásának az ésszer űsítését, a veszélyeztetett talajú övezetek 
körülhatárolására alkalmas közös ismérvek és módszerek meghatározását, valamint a 
talajok figyelemmel kísérésének közelítésmódjait. 
– Életciklus-elemzési közelítésmódok az er őforrások nyomon követésére a kitermelést ől 
kezdve a felhasználáson és az újrahasznosításon át az anyagok végs ő ártalmatlanításáig. A 
természeti er őforrások és anyagok fenntartható kitermelése és fogyasztása, továbbá a 
termékek el őállításának természeti hatása és fennt arthatósága különféle technológiai és 
politikai forgatókönyvek szerint. 
– Erdészet; a Közösség er deit figyelemmel kísér ő, így az erd őtüzekről, az erdők természeti 
állapotáról és azok er őforrásairól is információkat szolgá ltató rendszer bevezetésére kerül 
sor. A tevékenységek körébe tartoznak az erdei biodiverzitásról tanúskodó mutatók, az 
erdőtűz utóhatásainak elemz ő eszközei, az erd őtüzek, a talajok és az éghajlatváltozás 
kölcsönhatásainak elemzése, továbbá az erdei er őforrásokról a tagállamoknál beszerezhet ő 
információk egységbe foglalása. 
– Az INSPIRE fejlesztéséhez folytonos m űszaki támogatás nyújtása: a közös uniós 
környezeti információs rendszerben való közrem űködés (az Európai Környezetvédelmi 
Ügynökséggel és az ESTAT-tal szoros együttm űködésben). 
– Strukturális és kohéziós programok hatásviz sgálata, valamint a közösségi regionális 
politikák meghatározásának és értékeléséne k támogatása regionális és városi szint ű területi 
mutatók révén. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/395 
 3.2.3. 2.3. menetrend: Környezetvédelem és egészségügy 
A környezetvédelem és az egészségügy közötti öss zefüggés mostanában került európai szinten a 
figyelem középpontjába. A KKK a következ őkkel támogatja ezt a kibontakozóban lév ő politikai 
területet: 
– az expozíció útvonalainak és mértékének felm érésére szolgáló móds zerek kidolgozása és 
jóváhagyása: környez ő levegő (légminőség), beltéri leveg ő (vegyszerek, füst), ivóvíz és 
élelmiszer (beleértve a csomagolóanya gokat és az élelmiszerláncba belép ő 
szennyezőanyagokat). Hozzájárulás a humán expozíciót egységesen kezel ő megközelítés 
kialakításához, különösen a vegyi anyagok területén; 
– az egészségi hatások felmérése kísérlete zés útján, biomonitoring rendszerrel, a 
géntoxikológiai vizsgála tokkal, számítástechnikai módszerekkel és elemz őeszközökkel; 
– a kétféle eljárás során szerzett ismeretek ki aknázása, a majdani átfogó környezetvédelmi és 
egészségügyi rendszer kifejlesztésének az el ősegítésére, a környezetvédelmi és 
egészségügyi tájékoztatási pol itikának az uniós cselekvési terv alapján elkészül ő keretével 
összhangban. 
3.2.4. 2.4. menetrend: Éghajlatváltozás A kiotói jegyz őkönyv egyik f ő célkitűzése, hogy csökkenjen az üvegházhatást okozó gázok 
kibocsátása. Ezért a KKK kiemelt teend ői közé tartozik, hogy közös kereten belül felmérés 
készüljön az üvegházhatást okozó gá zok kibocsátásban (hatáscsökkent ő intézkedések által) elérhet ő 
csökkenésr ől. Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátás ára vonatkozó adatokná l törekedni fognak 
arra, hogy ellen őrizzék min őségüket és helytállóságukat, továbbá elemezzék őket, különösen a 
nehézségeket okozó ágazatokban, mint amilyen a mez őgazdaság vagy az erdészet. Hasonló 
eljárással történik az ellen őrzés a szénkibocsátási jogok kereskedelme terén. 
L 400/396 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Elengedhetetlenné vált az éghajl atváltozáshoz alkalmazkodni, í gy a KKK továbbra is adatokat gy űjt 
és értékel arról, hogy miként hat az éghajlatváltozás  az európai gazdaság különféle érzékeny 
ágazataira. Ilyen a mez őgazdaság, az erdészet, és ilyenek a vízi er őforrások és a természeti 
kockázatok is. Az éghajlatváltozással összefügg ő kockázatok felmérése az árvizek, az aszályok, az 
erdőtüzek, a szélviharok, a leveg őminőség romlása, valamint a part menti és tengeri folyamatok 
európai szint ű előfordulására összpontosul. 
Az éghajlatváltozás világszerte mutatkozó jeleit és hatásait jól kell ismerni. A globális nyomon 
követés technikáinak továbbf ejlesztésével felmérhet ővé válnak a légkör, a tengerek és a földi 
bioszféra változásai, amelyek az éghajlatváltozás okai vagy k övetkezményei. Ez a munka az 
éghajlatváltozásról szóló ENSZ-keretegyezmény szerint hivatalo san támogatott globális megfigyel ő 
rendszerekhez való hozzájárulás (a globális éghajlatmegfigyel ő rendszerhez való hozzájárulás) 
része. Hasonló feladat lesz a kiotói jegyz őkönyv rugalmas mechanizmusaihoz (az együttes 
megvalósítási és a tiszta fejlesztési m echanizmushoz) és a 2012 után bevezetend ő rendszerekhez 
kapcsolódó szénkibocsátásijo g-kereskedelemnek az ellen őrzése. A KKK bekapcsolódik a TREES (a 
trópusi ökológiai rendszerek m űholdas megfigyelésével foglalkozó)  program harmadik szakaszába, 
amelyben aktualizálja az erd ő fedte területekr ől készült globális felméréseket. 
A KKK együttm űködik más, modellezéssel foglalkozó eu rópai kutatóintézetekkel középutas 
forgatókönyvek és költség-haszon elemzések kidol gozása érdekében. A hetedik keretprogram 
szempontjából különösen fontos lesz a Kiotó utáni id őszak kilátásainak el emzése, amely vitára 
késztet majd az éghajlati politikáknak a többi ágazati politik ába való beépítésér ől. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/397 
 3.3. 3. politikai témakör: Szabadság, biztonság és a jog érvényesülése 
3.3.1. 3.1. menetrend: Bels ő biztonság 
A KKK különösen a kutatási tevékenységei révén tudományos és m űszaki támogatást nyújt a 
szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésé n alapuló térség kialak ításához és a vámokhoz 
kapcsolódó közösségi politikákhoz. A f ő hangsúly az információs technológiák és a 
rendszerelemzési szaktudá s hasznosítására helyez ődik a bűnözés, a csalás, a csempészet és a tiltott 
kereskedelem elleni védekezésben, a polgárok és a létfontosságú, terrorizmusellenes infrastruktúrák 
védelmében, valamint a migráció és a határok fe lügyeletében. A határok egységes felügyeletét 
(például az interoperabilitást) a KKK technikailag is támogatja. 
A tevékenységek az alábbiak támogatását foglalják magukban: – A közösségi költségvetés ellen elkövetett csal ás és a sikkasztás felderítését és nyomon 
követését lehet ővé tevő automatikus hírszerzés és nagy adathalmazokra alkalmazott fejlett 
elemzési módszerek; 
– A létfontosságú infrastruktúrák (például az in formációs rendszerek, a pénzügyi rendszerek, 
az ipari üzemek, a középületek, a közlek edési rendszerek és infrastruktúrák, a 
kommunikációs hálózatok, a pénzügyi hálózatok,  a navigációs rendszerek, az áram-, gáz- 
és olajellátó infrastruktúrák stb.) fenyegetettségének és sérülékenységének uniós szint ű 
felmérése a kulcságazatokban; 
– Az infrastruktúrákat ér ő szándékos cselekmények (ipari berendezések rongálása, 
robbantás, lövedékbecsapódás, biológiai és vegyi  hatóanyagok, élelmis zerellátó rendszerek 
megtámadása) miatti eseményláncolat megel őzése, az erre való felkészülés és a kockázat 
kezelése; 
L 400/398 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 – A határok biztonsága és határig azgatás a biometrikus érzékel ők szabványosítása és 
vizsgálata, a tiltott kereskedelem  felderítésére szolgáló figyel őrendszerek és a migrációs 
áramlatok figyelemmel kísérése révén; 
– Adatgyűjtés a légi, tengeri, köz úti áruszállítás ról különféle nyomon követési 
technológiákkal; 
– Az uniós válságközpontok rendszere (A RGUS) és a válságkezelési eljárások. 
3.3.2. 3.2. menetrend: Katasz trófák és reagálás 
A természeti és technológiai katasztrófák és s zerencsétlenségek összefüggésében a KKK 
cselekvéseket hajt végre, hogy jobb megértésre és cselekv őképességre ösztönözzön a 
sérülékenység, a kockázatok, a korai el őrejelzés, a riasztórendszer ek, a nyomon követés és a 
kárfelmérés, a megel őző és hatáscsökkent ő intézkedések vonatkozásáb an. Többek között hozzájárul 
a közösségi reagálási képesség és válságkezelés fejlesztéséhez a reagálás, a nyomon követés és a 
kárfelmérés gyorsaságát illet ően (például a polgári védelmi eljá rás és a szolidaritási alap általi 
beavatkozásnál). 
A Súlyos Baleseti Veszélyek Irodája hozzájárul  a biztonság fenntartásához azáltal, hogy a 
szerencsétlenségeket és üzemzavarokat nyomon követi és levonja a tanulságokat, különösen a 
Seveso II. irányelv alá es ő létesítmények tekintetében. 
A természeti katasztrófák tekintetében a KKK a kor ai figyelmeztetésnek és a riasztórendszereknek a 
fejlesztésére összpontosít, modellekre, fö ldmegfigyelési technológiákra és mér őhálózatokra 
támaszkodva, különféle helyzetek számbavételével, be leértve az árvizet, az as zályt, az olajkiömlést, 
a földrengést, az erd őtüzet, a lavinát, a földcsuszaml ást és a szélvihart. A többszörös 
veszélyforrásból ered ő kockázatot a Földközi- és Fekete-ten ger medencéjét, valamint az Atlanti-
óceán peremét illet ően fogják tanulmányozni. A természeti ka tasztrófákról továbbra is jelentések 
készülnek és a tanul ságokat levonják bel őlük. Az e menetrend keretében végzett tevékenységek 
hozzájárulnak a válságokhoz és vészhelyzetekhez kapcsolódó GMES-szolgáltatások fejlesztéséhez 
is. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/399 
 3.3.3. 3.3. menetrend: Az élelmiszerek és  a takarmányok biztonsága és min ősége 
A tevékenységek összhangban lesznek a „konyh aasztaltól a szántóföldig” elvvel. A KKK az 
élelmiszer- és takarmányf ajták széles körét illet ően módszereket hagy jóvá és eljárásokat hangol 
össze. Fejleszti az élelmiszer- és takarmányváls ágok kezelésére irányuló képességét élelmiszer- és 
takarmányelemzési szaktudásának kihasználásával, szükség esetén új területeket elsajátítva. Az 
Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósággal való szoros együttm űködés különös figyelmet kap. 
A cselekvések által felölelt egyes területek: 
– Az élelmiszer- és takarmányellen őrzésre használt molekuláris  biológiai és kapcsolt 
technikák jóváhagyása, többek között az alle rgének, a funkcionális és az organikus 
élelmiszerek terén; 
– Azok az élelmiszerekkel és egészségüggyel kapc solatos területek, amelyek szabályozása 
küszöbön áll (például a mikrobiológia, a funkc ionális és az organikus  élelmiszerek, az 
allergének és az egészségügyi okból felmerül ő, címkézéssel kapcsolatos igények); 
– A takarmánybiztonság jelenlegi szabályozását érint ő területek (például a takarmány-
adalékanyagok engedélyezése); 
– Az élelmiszerekre és takarmányokra alka lmazott mikrobiológia, a mikroorganizmusoknak 
– különösen az ételben és a vízben el őforduló kórokozóknak – a kimutatására használt 
biomolekuláris eljárások jóváhagyása; 
– Tiltott anyagok, szennyez őanyagok, takarmány-adalékanyagok és állati fehérjék 
kimutatására, továbbá a címkézéssel kapcsolato s irányelvek teljesülésének és a megjelölt 
eredet valódiságának a megállapítására alka lmas (például izotópos) analitikus módszerek 
jóváhagyása; 
– Elektronikus nyomon követhet őség a takarmány- és élelmiszerlánc egészében. 
L 400/400 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 3.4. 4. politikai témakör: Európa  mint partner a világban 
A KKK külpolitikai eszköz ök (fejlesztési együttm űködés, kereskedelem, válságkezel ő eszközök és 
békés konfliktusmegel őzés, többek között a stabilitási eszköz  és a humanitárius segítségnyújtási 
eszköz) keretében támogatja a köz össégi döntéshozatali eljárást. 
3.4.1. 4.1. menetrend: Globális biztonság 
Kutatásai révén a KKK a Közösség rekonstrukciós és humanitárius segélyezési programjainak 
nyújtott támogatását új technológiákkal er ősíti meg (beleértve a területelemzést, a földrajzi 
analízist, az internetes hírszerzést, a valós idej ű információs rendszereket), amelyekkel a 
beavatkozást több szinten is szolgálja (a készültségt ől a gyors reagálásig és a helyszíni 
műveletekig), ezáltal foglalkozik az elfeledett vá lsághelyzetek meghatározásával, a lehetséges 
válsághelyzetek korai felismerésével, a humanitárius  igények felmérésével és kielégítésével, az 
egységes válságkezeléssel és a válság utáni kárfelméréssel.  A nemzetközi humanitárius 
segítségnyújtás támogatása a globális katasztrófajelz ő és -elhárító rendszer funkcióinak b ővítésével 
is történik, hogy az ENSZ-hiv atalokkal (különösen a Humanitárius Ügyekért felel ős Koordinációs 
Hivatallal) szoros együttm űködésben a humanitárius katasztrófák széles körére kiterjedjen a 
rendszer. 
A KKK globális földrajzi téradatbázist hoz létre és hozzájárul a válságkezelést és a biztonságot 
támogató szolgáltatásokhoz (gyors leképezés), a rendszerek interoperabili tásához és a rendszerek 
közötti adatcsere szabványaihoz, különös en a tanácsi SitCen és az uniós m űholdközpont 
vonatkozásában. E tevékenység hátterében a GM ES majdani kísérleti szolgáltatásainak a 
kifejlesztése áll. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/401 
 A KKK tudományos és technikai tá mogatást nyújt a terv ezett stabilitási es zköz összefüggésében 
hozott intézkedések végrehajtásához, amivel a határokon átnyúló kihívásoknak és a hosszabb távú 
globális stabilitás és biztonság érdekeinek ig yekszik megfelelni. A KKK a tömegpusztító fegyverek 
elterjedésének és a kett ős felhasználású áruknak és technológi áknak a kérdésével is foglalkozik, 
beleértve a árukivitel és a határok ellen őrzését, az ellátólánc biztons ágát és az országok profil 
szerinti besorolását. E célra olyan rendszereket fejlesztenek ki a kés őbbiekben, mint a kivitel 
ellenőrzésére alkalmas osztályozó rendszerek, hírszer zésen alapuló rendszere k, adatraktározó és 
többnyelv ű internetes adatbányászó hírszerzési esz közök. Szoros összefonódás várható az egyedi 
Euratom-programnak a KKK által vé grehajtandó tevékenységeivel. 
A megközelítés központjában a távérzékeléses el emzési technikák és a több forrásból (akár 
földmegfigyelésb ől vagy nyílt forrásból) származó adatokat egyesít ő és elemző rendszerek állnak; 
ezeket felhasználják a például a kimberleyi folyam at szempontjából releváns közösségi külpolitikai 
tevékenységek és a faanyaggal vagy kett ős felhasználású árucikkekkel folytatott tiltott 
kereskedelmet nyomon követ ő eljárások végrehajtásának támogatásához. Ezek a tevékenységek 
hozzájárulnak a GMES kezdeményezés globális vetületéhez. 
3.4.2. 4.2. menetrend: Fejlesztési együttm űködés 
Kezdetben az afrikai, karibi és csendes-ó ceáni országokban jön létre a fenntartható fejl ődéssel és 
környezettel foglalkozó megfigyel őközpont. A megfigyel őközpont alapját képez ő adatgyűjtő és 
kommunikációs rendszer három f ő célt fog szolgálni: a környezet állapotának felmérését, ezáltal az 
országok környezeti profiljának felállítását, fo rgatókönyvek kidolgozását és végül a politikák 
közötti kölcsönhatásokat. Az er őforrásoknak és a (például a növényzettel és erd ővel borított 
területekr ől, a tüzekr ől, a biodiverzitásról, a part menti övezetekr ől, az éghajlati sérülékenységr ől 
stb. szóló) természeti paraméterek hosszú távú megfigyelése a tendenciák elemzéséhez lesz 
hasznos. A fejlesztés a GMES-kezdeményezéssel, valamint a környezetvédelem és fenntartható 
fejlődés Afrika-felügyeleti prog ramjával szoros együttm űködésben történik.  
L 400/402 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 A megfigyel őközponton belül a globális növénytermeszté si területfigyelés kifejlesztése az 
élelmiszerbiztonsággal, valamint a szegénys ég megszüntetésére és a fenntartható fejl ődésre irányuló 
közösségi kezdeményezéssel áll ös szefüggésben. A kutatómunka az élel miszerellátás és -szükséglet 
felmérésére alkalmas új módszerekre, az élelmi szerbiztonsági információs rendszerekre és a 
sérülékenység felmérésére összpontosul. 
A végtermékek „ügyfélközpontúak” lesznek, azaz e bben az esetben olyan el gondolással készülnek, 
hogy a fejl ődő országok szempontjából megfeleljenek a szükségleteknek és kezelhet ők legyenek. 
A főbb szerepl őkkel (UNEP, FAO, EUMETSAT, Világéle lmezési program, ESA, GMES-GMFS) 
való szorosabb együttm űködésre kell törekedni. 
Etikai szempontok Az egyedi program és az abból ered ő kutatási tevékenységek végreha jtása során tiszteletben kell 
tartani az etikai alapelveket. Ide tartoznak t öbbek között az Európai Unió alapjogi chartájában 
foglalt elvek, beleértve a következ őket: az emberi méltóság és az embe ri élet védelme, a személyes 
adatok és a magánélet védelme, továbbá a közösségi jognak és a vonatkozó nemzetközi 
egyezmények, útmutatások és magatartás i kódexek legújabb változatának megfelel ően az állatok és 
a környezet védelme, például a Helsinki Nyila tkozat, az Európa Tan ács 1997. április 4-én, 
Oviedóban aláírt, az emberi jogokr ól és a biogyógyászatról szól ó egyezménye és kiegészít ő 
jegyzőkönyvei, a gyermek jogairól szóló ENSZ-e gyezmény, az UNESCO által elfogadott, az 
emberi génállományról és az emberi jogokról szól ó egyetemes nyilatkozat, a biológiai és mérgez ő 
fegyverekr ől szóló ENSZ-egyezmény (BTWC), az élelmiszer- és mez őgazdasági felhasználású 
növényi genetikai er őforrásokról szóló nemzetközi szerz ődés, valamint az Egészségügyi 
Világszervezet (WHO) vonat kozó határozatai alapján. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/403 
 Figyelembe kell venni továbbá a biotechnológia etikai vonatkozásaiva l foglalkozó európai 
tanácsadó csoport véleménye it (1991–1997), valamint a tudomány és az új technológiák etikájával 
foglalkozó európai csoport véleményeit (1998-tól). 
A szubszidiaritás elvének megfelel ően és az Európában fellelhet ő megközelítések sokféleségére 
figyelemmel a kutatási projektek résztvev ői kötelesek betartani azon országok hatályos 
jogszabályait, el őírásait és etikai szabályait, amel yekben a kutatást végzik. A nemzeti 
rendelkezéseket minden esetben alkalmazni kell, és a valamely tagállamban vagy más országban 
tiltott kutatás az adott tagállamban vagy országban történ ő elvégzés esetén közösségi forrásból nem 
támogatható. 
Szükség esetén a kutatási projekteket megvalósí tó személyek a KTF-tevékenységek megkezdése 
előtt kötelesek megszerezni az illetékes nemzeti vagy helyi etikai bizo ttságok jóváhagyását. A 
Bizottság rendszeresen etikai szempontú felülvizsgál atnak veti alá az etikaila g érzékeny kérdésekre 
irányuló, valamint az etikai  vonatkozásokkal nem kielégít ő módon foglalkozó pály ázatokat. Egyedi 
esetekben etikai felülvizsgálat a proj ekt végrehajtása idején is végezhet ő. 
L 400/404 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 A Szerződéshez csatolt, az állatok védelmér ől és kíméletér ől szóló jegyz őkönyv előírja, hogy a 
Közösségnek teljes mértékben figyelembe ke ll vennie az állatok kíméletére vonatkozó 
követelményeket a közösségi politikák – beleértve a kutatást – kialakítása és  végrehajtása során. A 
kísérleti és egyéb tudományos célokra felhasznál t állatok védelmére vonatkozó tagállami törvényi, 
rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítésér ől szóló, 1986. november 24-i 86/609/EGK 
tanácsi irányelv1 megköveteli, hogy a kísérleteket úgy terv ezzék meg, hogy ezek során a kísérleti 
állatok ne szenvedjenek nélkülöz ést, és hogy e kísérletek ne okoz zanak szükségtelen fájdalmat és 
szenvedést, minél kevesebb állat használatát ig ényeljék, az idegélettani  szempontból legkevésbé 
érzékeny állatokat vegyék igénybe és a lehet ő legkevesebb fájdalmat, szenvedést, nélkülözést vagy 
maradandó károsodást okozzák. Az állatok genetik ai örökségének megváltoztatása és az állatok 
klónozása csak etikailag indokolt célok érdekében és az állatok jó létét, valamint a biológiai 
sokféleség alapelveinek figyelembevételét  biztosító körülmények között jöhet szóba. 
A program végrehajtása során az esetleges fejl emények figyelembevétele érdekében a Bizottság 
rendszeresen figyelemmel kíséri a tudományos el őrehaladást, valamint a nemzeti és nemzetközi 
rendelkezéseket. 
 
                                                 
1 HL L 358., 1986.12.18., 1. o. A 2003/65/EK európai pa rlamenti és tanácsi irányelvvel (HL 
L 230., 2003.9.16., 32. o.) módosított irányelv.