(8)

A sérülékenységek ERKT általi elemzése a következőkre mutatott rá Franciaországgal kapcsolatban: a) A rendelkezésre álló jövedelemhez képest Franciaországban viszonylag magas a háztartások eladósodottsága. Az elmúlt tíz évben jelentősen nőtt, és a legutóbbi középtávú dinamikák arra utalnak, hogy ez a trend folytatódhat. A háztartások eladósodottságának ilyen szintjéhez kapcsolódó fő kockázat a fogyasztás visszaesésének lehetősége, és a pénzügyi stabilitást érintő másodlagos hatások makrogazdasági sokk esetén. Mindazonáltal van néhány enyhítő tényező a francia gazdaságban. Először, a háztartások megtakarítási aránya nemzetközi viszonylatban magas. Másodszor, fontos szociális védőhálók léteznek, amelyek célja a hitelfelvevők jövedelmének munkanélküliség esetén bekövetkező hirtelen csökkenése miatt fellépő hatások enyhítése, csökkentve ezáltal a makrogazdasági sokk lehetséges másodlagos hatásait. Harmadszor, a hitelfelvevők nagy részét nem érinti kamatlábkockázat, mert magas a rögzített kamattal rendelkező lakáshitelek aránya. b) A lakáshitelek növekedése viszonylag fokozott volt rövid- és középtávon egyaránt. Az új lakáshitelek növekedése figyelemreméltó, és ez tovább növeli a háztartások általános eladósodottságát. Néhány mutató arra utal továbbá, hogy bizonyos lakáshitellel rendelkező franciaországi háztartások sérülékenyek lehetnek a gazdasági és pénzügyi sokkhatásokkal szemben, különösen a fiatal és alacsonyabb jövedelemmel rendelkező háztartások, amelyek adósságszolgálat-jövedelem (DSTI) aránya magas. Továbbá az új lakáshitelek mintegy egyharmada 95 % feletti hitelfedezeti (LTV) aránnyal rendelkezik, és az új hitelek átlagos hitel-jövedelem aránya történelmi csúcsra ért 2017-ben. A lakáshitelek átlagos futamideje is nőtt, miközben romlott a DSTI-arányok megoszlása. A francia hatóságok által e folyamatok nyomon követéséhez használt előzetes mikroadatok arra utalnak, hogy a magas LTV vagy magas DSTI mellett hitelt felvevők nagy százaléka vagyonos háztartás, hiteleiket fedezet és garanciák biztosítják. c) Bár nincs konkrét bizonyíték arra, hogy Franciaországban elterjedt a lakóingatlanárak felülértékelése, a lakóingatlanárak jelentősen emelkedtek néhány nagyvárosban (12) – különösen Párizs környékén –, és ez néhány településen visszavethette a lakáshoz jutás megfizethetőségét. Helyi szinten vannak arra utaló jelek, hogy a jövedelemhez és a bérleti díjakhoz képest emelkedtek a lakóingatlanárak. Mivel az összes nyújtott hitel harmada magas LTV-aránnyal rendelkezik, és a jövőben a lakóingatlanárakat kiigazíthatják, néhány háztartás vagyoni helyzete romolhat. A jelzáloghitelek fedezeti értékében bekövetkező lehetséges csökkenésből eredő közvetlen hitelezési veszteség azonban a várakozások szerint alacsony lesz, néhány országspecifikus tényezőnek köszönhetően. Először, a biztosítási rendszer lakáshitelek fedezetére való felhasználása (13) csökkenti a hitelintézetek közvetlen hitelezési veszteségét a lakóingatlanárak csökkenése esetén. Másodszor, a háztartások vagyoni helyzetére gyakorolt lehetséges hatásokat gyengébbnek várják más fejlett gazdaságokhoz képest, mivel a lakóingatlanok átértékeléséből nem lehet készpénzhez vagy vagyonhoz jutni. d) A kedvezőtlen gazdasági és pénzügyi fejlemények vagy a lakóingatlan-piacon bekövetkező kedvezőtlen fejlemények a pénzügyi stabilitást fenyegető közvetlen és közvetett kockázatok megjelenéséhez vezethetnek, a fent említett sérülékenységek ismeretében. A franciaországi bankrendszert fenyegető lehetséges közvetlen kockázatok egyaránt kapcsolódnak az erősen növekvő lakóingatlanárakkal és alacsony kamatlábakkal jellemezhető környezetben nyújtott hitelek lehetséges nemteljesítéséhez, valamint az eladósodott háztartásokhoz és a versenynyomáshoz, amely a hitelezési szabályok lazulásához és a biztosítékok csökkenéséhez vezethet. Franciaországban a várakozások szerint számos tényező csökkenteni fogja a lakóingatlanpiac sokkjaihoz kapcsolódó közvetlen hitelezési veszteségeket, ilyen például a viszonylag gyengének tartott fedezeti csatorna, a fontos szociális védőhálók és a fix kamatlábbal rendelkező hitelek túlsúlya. Mindazonáltal, ha például nő a munkanélküliség és/vagy lassul a háztartások jövedelmének növekedése, lehetséges, hogy néhány háztartás nehezebben tudja törleszteni adósságait. A háztartásokat érintő, ehhez kapcsolódó negatív jövedelemhatások és vagyonhatások felerősíthetik az eredeti sokkot, ha a háztartásoknak a lakáshiteleik törlesztése érdekében csökkenteniük kell a fogyasztást. Ez másodlagos hatásokhoz vezethet, valamint a hitelintézetek és a pénzügyi rendszer kockázatának emelkedéséhez. e) Az ERKT tudomásul veszi, hogy Franciaország 0,5 %-os anticiklikus tőkepufferrátát jelentett be az intézmények ellenálló képességének megelőző jellegű kialakítása érdekében. E makroprudenciális intézkedés kalibrálása figyelembe vette tágabb értelemben a nem pénzügyi szektor eladósodottságát Franciaországban, konkrétabban pedig a háztartási szektor eladósodottságát, mivel a háztartásoknak nyújtott hiteleket támogatja a lakóingatlanárak helyreállása is. A tőkeintézkedés ezért várhatóan javítja a banki ágazat ellenálló képességét a felhalmozott sérülékenységekkel szemben. Nem várható azonban ettől a háztartások eladósodási dinamikájának visszafogása, vagy a hitelezési szabályok gyengülésének megállítása. Jóllehet a nemzeti hatóságok Franciaországban figyelik a hitelfeltételeket, nincs hivatalos iránymutatás arról, hogy mit lehet prudens hitelfeltételeknek tekinteni. f) A jelenlegi politikai intézkedéseket részben megfelelőnek és részben elegendőnek lehet tekinteni a lakóingatlan-szektor sérülékenységeihez kapcsolódó azonosított rendszerszintű kockázatok mérsékléséhez Franciaországban. Különösen a jelenlegi tőkealapú makroprudenciális intézkedéseket lehetne kiegészíteni más intézkedésekkel a háztartások növekvő eladósodottságához és a lazuló hitelezési szabályok jeleihez kapcsolódó sérülékenységek kezelése érdekében. Az ERKT elismeri a francia hatóságok erőfeszítéseit a lakóingatlan-szektor kockázatainak nyomon követése érdekében, valamint azon célkitűzésüket, hogy az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2016/14 ajánlása (14) szerint tovább javítsák a kockázatfigyelési keretrendszert. Ezzel együtt további intézkedésekre lehet szükség a Franciaországban azonosított sérülékenységek kezeléséhez. Különösen, a háztartások fokozódó eladósodottsága és a lazuló hitelezési szabályok jelei ismeretében a francia nemzeti hatóságok megfontolhatják további megelőző jellegű intézkedések – például a hitelezési szabályokra vonatkozó kifejezett iránymutatások – szükségességét, ajánlás vagy formális hitelfelvevői alapú intézkedések formájában.