MELLÉKLET

SZABÁLYZAT A PÁLYÁZATOK BENYÚJTÁSÁRÓL, VALAMINT A KAPCSOLÓDÓ ÉRTÉKELÉSI, KIVÁLASZTÁSI ÉS ODAÍTÉLÉSI ELJÁRÁSOKRÓL

(4. változat)

TARTALOMJEGYZÉK

Háttér és hatály

1. Bevezetés

2. A pályázat benyújtása

2.1. Pályázati felhívások

2.2. Ellenőrzések a benyújtás előtt

2.3. A pályázatok benyújtása

2.4. A pályázatok érkeztetése a Bizottságnál

2.5. Az elfogadhatóság ellenőrzése

2.6. Elfogadhatóságvizsgáló bizottság

3. A pályázatok elbírálása

3.1. A szakértők szerepe

3.2. A szakértők kijelölése

3.3. A kijelölés feltételei, etikai kódex, összeférhetetlenség

3.4. Független megfigyelők

3.5. Az elbírálás kritériumai

3.6. A pályázatok pontozása

3.7. Küszöbértékek, súlyozás

3.8. A pályázatok elbírálásának lépései részletesen

3.9. Visszajelzés a pályázóknak

4. Az értékelés eredményeinek véglegesítése

4.1. A Bizottság által megállapított rangsor

4.2. A Bizottság által megállapított tartaléklista

4.3. A Bizottság elutasító határozatai

5. Tárgyalások, a támogatás odaítélése

5.1. A támogatási megállapodás megkötését előkészítő tárgyalások

5.2. A támogatás odaítélése

5.3. Segítségnyújtás, tájékoztatás, jogorvoslat

5.4. Adatszolgáltatás a pályázati felhívások eredményeiről

A. melléklet – Az etikai felülvizsgálat eljárásai

B. melléklet – Biztonsági szempontból érzékeny KTF-cselekvések kezelése

C. melléklet – A kétlépcsős pályázatbenyújtás és a kétlépcsős elbírálás eljárásai

D. melléklet – Folyamatos pályázatbenyújtás

E. melléklet – Eljárás a pályázatok papíron történő benyújtásához

F. melléklet – Kijelölési okmányok független szakértők számára

G. melléklet – Az »Emberek« egyedi program keretében benyújtott pályázatok elbírálása

HÁTTÉR ÉS HATÁLY

Ez a dokumentum – a vállalkozásoknak, a kutatóközpontoknak és az egyetemeknek a hetedik keretprogramban történő részvételére, valamint a keretprogram kutatási eredményeinek terjesztésére vonatkozó szabályok (1) (a továbbiakban: az EK részvételi szabályai, az Euratom részvételi szabályai) rendelkezéseinek megfelelően – megállapítja a Bizottságnak (2) az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramja, (3) valamint az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramja (4) (a továbbiakban együtt: hetedik keretprogram) alá tartozó pályázatok benyújtására, valamint a kapcsolódó értékelési, kiválasztási és odaítélési eljárásokra vonatkozó szabályzatát (a továbbiakban: szabályzat). Azokat az alapvető eljárásokat ismerteti, amelyek alapján a Bizottság a részvételi szabályok, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet (5) (a továbbiakban: költségvetési rendelet), valamint saját eljárási szabályzata (6) rendelkezéseinek megfelelően el fog járni.

A szabályzat nem vonatkozik: (a) a közbeszerzési eljárásokra; (7) (b) a közös vállalkozásokra, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 187. cikke és az EUMSZ 185. cikke vagy az Euratom-Szerződés 45. cikke alapján létrehozott más struktúrákra; (c) az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontja által végrehajtott közvetlen cselekvésekre; valamint (d) az »Ötletek« egyedi programra.

1. BEVEZETÉS

A hetedik keretprogramból általában a Bizottsághoz benyújtott pályázatok útján lehet finanszírozáshoz jutni. A pályázatok részletesen ismertetik a tervezett munkát, a munka elvégzésében részt vevő személyeket és szervezeteket, valamint a kapcsolódó költségeket.

A Bizottság a pályázatok elbírálása útján határozza meg, hogy mely pályázatok minősége éri el a finanszírozáshoz szükséges szintet. A Bizottság a pályázatok elbírálásának segítésére független szakértőket (a továbbiakban: szakértők) jelöl ki.

A Bizottság ezt követően tárgyalásokat kezd azon pályázatok koordinátoraival, amelyek az elbírálásban sikeresnek bizonyultak, és amelyekhez elegendő költségvetés áll rendelkezésre.

Ha a tárgyalásokon sikerül megállapodást elérni, megtörténik a projekt kiválasztása, és a Bizottság a pályázóval támogatási megállapodást köt, amely rendelkezik az Európai Unió vagy az Euratom által nyújtandó pénzügyi hozzájárulásról.

Ez a szabályzat a következő, jól meghatározott tartalmú alapelveken alapul:

i. Kiválóság: A finanszírozásra kiválasztott projekteknek a pályázati felhívásokban megjelölt témák és kritériumok (8) figyelembevételével magas színvonalat kell képviselniük.

ii. Átláthatóság: A finanszírozásra vonatkozó döntéseket egyértelműen rögzített szabályok és eljárások alapján kell meghozni, és a pályázóknak megfelelő visszajelzést kell kapniuk pályázatuk elbírálásának eredményeiről.

iii. Méltányosság és pártatlanság: Az egyazon pályázati felhívásra benyújtott pályázatokat egyenlő bánásmódban kell részesíteni. Az elbírálásnak részrehajlástól mentesen, a pályázatok érdemei alapján, származásuktól, illetőleg a pályázó személyétől függetlenül kell történnie.

iv. Titoktartás: Valamennyi pályázatot és a pályázatokkal kapcsolatban a Bizottságnak átadott valamennyi adatot, információt és iratot titkosként kell kezelni. (9)

v. Hatékonyság és gyorsaság: Az elbírálást, az odaítélést és a támogatási megállapodások előkészítését a lehető leggyorsabban, ugyanakkor azonban az elbírálás minőségének fenntartása mellett és az irányadó jogszabályi rendelkezéseket betartva kell elvégezni.

vi. Etikai és biztonsági megfontolások: Az alapvető etikai elveket tiszteletben nem tartó, (10) valamint az irányadó biztonsági eljárásoknak nem megfelelő (11) pályázatok bármely időpontban kizárhatók az elbírálásra, a kiválasztásra és az odaítélésre irányuló eljárásokból (lásd A. és B. melléklet).

Az egyedi programok végrehajtását szolgáló munkaprogramok különös elbírálási kritériumokat állapíthatnak meg, illetőleg további részleteket tartalmazhatnak az értékelési kritériumok alkalmazására vonatkozóan. Ezeknek a pályázati felhívásokban is meg kell jelenniük.

A pályázati felhívás és a vonatkozó pályázati útmutató részletesebben meghatározhatja e szabályzat alkalmazásának és a kapcsolódó eljárások végrehajtásának módját, illetve rögzítheti, hogy az esetleges különböző választási lehetőségek közül az adott eljárásra melyek alkalmazandók.

A pályázatok elkészítésére, benyújtására, elbírálására és kiválasztására irányuló eljárások különböző lépéseit a következő folyamatábra foglalja össze:

2. A PÁLYÁZAT BENYÚJTÁSA

2.1. Pályázati felhívások

A pályázatok benyújtása pályázati felhívások alapján történik (12). A pályázati felhívások tartalmát és időütemezését a munkaprogramok határozzák meg. A pályázati felhívásokról hirdetmény jelenik meg az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A pályázati felhívások teljes szövege a Bizottság internetes oldalain kerül közzétételre, és tartalmazza a munkaprogram azon témáinak megjelölését, amelyekre vonatkozóan pályázatok nyújthatók be, a pályázati felhívás indikatív költségvetését, az igénybe vehető finanszírozási mechanizmusokat, a benyújtási határidőket, valamint az elektronikus pályázatbenyújtási rendszer (EPSS, lásd a 2.3. szakaszt) internetes elérhetőségét. Az internetes oldalak mindazokat az információkat tartalmazzák, amelyekre a pályázni kívánóknak szükségük lehet. Minden pályázati felhíváshoz készül egy vagy több pályázati útmutató is. Ezek az útmutatók a pályázatbenyújtás folyamatát ismertetik, és megjelölik, hogy a pályázók milyen úton juthatnak segítséghez, illetőleg tájékoztatáshoz, ha kérdésük merül fel a pályázati felhívással kapcsolatban. A pályázati útmutató tartalmazza a nemzeti kapcsolattartó pontok, valamint a Bizottság által a hetedik keretprogram céljára fenntartott tudakozószolgálat elérhetőségét. Külön ügyfélszolgálat foglalkozik az elektronikus pályázatbenyújtási rendszerrel kapcsolatban felmerülő problémákkal.

A pályázati felhívás a benne meghatározott határidőig »áll nyitva« a pályázatok előtt.

A pályázati felhívás célkitűzéseitől függően a munkaprogram és a pályázati felhívás különbséget tehet az együttműködésen alapuló projektek különböző típusai, az »adott csoportok javára végzett kutatás« különböző formái, illetőleg a koordinációs és támogatási cselekvések típusai között.

A pályázati felhívásban meg kell adni, hogy a pályázatok benyújtása, illetőleg elbírálása egy- vagy kétlépcsős eljárás keretében fog-e történni. Kétlépcsős pályázatbenyújtás esetén a pályázók az első lépcsőben csak egy vázlatos pályázatot nyújtanak be. A második lépcsőben csak azok a pályázók kapnak felkérést teljes pályázatuk benyújtására, akiknek a pályázata az első lépcsőben végrehajtott elbírálás során erre érdemesnek bizonyult (13) (az eljárást részletesen a C. melléklet ismerteti).

Az átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult felelős tisztviselő minden pályázati felhíváshoz kijelöl egy koordinátort (»a pályázati felhívás koordinátora«). Ez a személy kapcsolattartóként szolgál, akihez a pályázati felhívással összefüggésben felmerülő kérdésekkel fordulni lehet, továbbá gondoskodik a pályázatok érkeztetésével és elbírálásával kapcsolatos folyamatok általános tervezéséről és szervezéséről.

A pályázati felhívás koordinátora mellé ki kell jelölni a Bizottság tisztviselői közül egy vagy több olyan személyt, akik iránymutatást fognak adni a pályázatok érkeztetésével és elbírálásával kapcsolatos folyamatok során felmerülő érzékeny kérdésekben, így egyebek mellett az összeférhetetlenség eseteivel kapcsolatban (3.3. szakasz).

2.2. Ellenőrzések a benyújtás előtt

Ha a pályázati felhívás sajátosságai szükségessé teszik, a Bizottság felkínálhatja azt a lehetőséget, hogy a pályázatokat benyújtásuk előtt előzetes informális ellenőrzésnek veti alá. Ennek az ellenőrzésnek az a célja, hogy segítse a leendő pályázókat annak eldöntésében, hogy pályázatuk vélhetően elfogadható lesz-e, illetőleg a pályázati felhívás által megjelölt területre vonatkozik-e. A benyújtás előtti ellenőrzés eljárását részletesen a vonatkozó pályázati útmutató ismerteti.

2.3. A pályázatok benyújtása

A pályázatok benyújtása elektronikus úton, (14) a webalapú elektronikus pályázatbenyújtási rendszeren (EPSS) keresztül történik.

A pályázat benyújtására a pályázatban részt vevő konzorcium tagjai közül egyedül a pályázat koordinátora jogosult (a jogosultság ellenőrzése felhasználónév és jelszó alapján történik).

A pályázónak a pályázat benyújtása előtt elő kell készítenie és a rendszerbe fel kell töltenie a pályázathoz kapcsolódó összes adatot, és el kell fogadnia a rendszer használatára és az elbírálásra vonatkozó feltételeket.

Az EPSS elvégez bizonyos alapellenőrzéseket: ellenőrzi egyebek mellett a pályázat teljességét, az adatok ellentmondásoktól való mentességét, a vírusfertőzés hiányát és a fájlok típusára és méretére vonatkozó korlátozások betartását. Ezek az ellenőrzések nem helyettesítik az elfogadhatóság formális ellenőrzését (2.5. szakasz), ugyanakkor azonban az EPSS csak ezen ellenőrzések elvégzése után engedi a pályázat benyújtását. A pályázat abban az időpillanatban minősül benyújtottnak, amikor a pályázat koordinátora kezdeményezi a végleges benyújtási folyamat megkezdését, ahogyan azt az EPSS jelzi; a pályázat ezen időpontot megelőzően nem tekinthető benyújtottnak.

Az EPSS-en keresztül benyújtott pályázatok a pályázati felhívásban megjelölt véghatáridő után kerülnek be az adatbázisba. A Bizottság a pályázati felhívásban megjelölt határidőig (folyamatos pályázatbenyújtás esetén a közbenső határidőig, lásd a D. mellékletet) nem rendelkezik hozzáféréssel a pályázatokhoz.

A papíron (kivéve az E. mellékletben megjelölt eljárás alkalmazása esetén, az ugyanott megjelölt esetekben), hordozható elektronikus tárolóeszközön (például CD-ROM-on vagy hajlékonylemezen), e-mailben vagy telefaxon beküldött pályázatokat a Bizottság nem tekinti benyújtottnak.

A pályázatot a pályázat koordinátora a pályázati útmutatóban megállapított eljárással visszavonhatja. A visszavont pályázatot a Bizottság az eljárás további szakaszaiban nem veszi figyelembe.

Ha egy adott pályázat a pályázati felhívásban megjelölt határidőig több példányban is benyújtásra kerül, akkor az elfogadhatóság vizsgálatában és az esetleges elbírálásban csak a legutolsó benyújtott változat vesz részt.

A pályázatok tárolása mindenkor biztonságos körülmények között történik. Az elbírálás és, ha vannak, az azt követő tárgyalások lezárását követően – az archiválás és/vagy az auditok céljából szükséges példányok kivételével – a pályázatok valamennyi példánya megsemmisítésre kerül.

2.4. A pályázatok érkeztetése a Bizottságnál

Feljegyzésre kerül a benyújtott pályázatok legutolsó változatának beérkezési dátuma és időpontja. A pályázati felhívásban megjelölt véghatáridőt (folyamatos pályázatbenyújtás esetén a közbenső határidőt) követően a pályázatok koordinátorai e-mail útján visszaigazolást kapnak pályázatuk beérkezéséről, a következő adatok megjelölésével:

— a pályázat címe, rövidítése és egyedi azonosítója (pályázatszám),

— annak a programnak és/vagy tevékenységnek/kutatási területnek a megjelölése, valamint annak a pályázati felhívásnak az azonosítója, amelyhez a pályázat tartozik,

— a beérkezés dátuma és időpontja (az elektronikus úton benyújtott pályázatok esetében ez megegyezik a pályázati felhívásban megjelölt határidővel).

Az elbírálás lezárásáig általában csak abban az esetben van további kapcsolat a Bizottság és a pályázók között, ha a pályázatok elbírálása meghallgatást is magában foglal (3.8. szakasz). A Bizottság azonban – például az elfogadhatóság vizsgálata során – bizonyos kérdések tisztázása végett felveheti a kapcsolatot a pályázókkal (általában a koordinátoron keresztül, lásd a 2.5. szakaszt).

2.5. Az elfogadhatóság ellenőrzése

Ahhoz, hogy egy pályázat részt vehessen az elbírálásban, az elfogadhatóság valamennyi kritériumát teljesítenie kell. E kritériumok teljesülését szigorúan kell ellenőrizni. Ha a pályázatok benyújtása kétlépcsős eljárás keretében történik, az elfogadhatóságot mindkét szakaszban ellenőrizni kell. Minden egyes pályázati felhívásra beérkezett minden egyes pályázatra a következő elbírálási kritériumok vonatkoznak (15):

— a pályázat beérkezése a Bizottsághoz a pályázati felhívásban megjelölt határidő (nap és időpont) előtt,

— a pályázati felhívásban megjelölt minimumfeltételek (például minimális résztvevőszám) teljesülése,

— a pályázat teljessége, azaz az összes kért nyomtatvány és a pályázat leírásának megléte (megjegyzés: a pályázatban megadott információk teljességét a szakértők fogják megvizsgálni, az elfogadhatóság vizsgálata során a Bizottság csak a pályázat szükséges részeinek meglétét ellenőrzi),

— a pályázati felhívás tárgyterülete: a pályázat tartalmának a munkaprogram azon részében megjelölt tématerületekhez és finanszírozási rendszerekhez kell tartoznia, amelyre a pályázati felhívás vonatkozik. A pályázat a »tárgyterületre« való tekintettel az eljárás e szakaszában csak a teljesen nyilvánvaló esetekben utasítható el.

Ha az elbírálás előtt, közben vagy után kiderül, hogy egy pályázat nem teljesíti az elfogadhatóság egy vagy több kritériumát, akkor a Bizottság a pályázatot nem elfogadhatónak nyilvánítja, és további vizsgálatra nem bocsátja. Ha egy pályázatnak az elfogadhatóságával kapcsolatban kétség merül fel, akkor a Bizottság az elbírálást az elfogadhatósággal kapcsolatos végleges döntés meghozataláig folytathatja. E pályázatok esetében az elbírálás folytatásának ténye nem tekinthető az elfogadhatóság bizonyítékának.

2.6. Elfogadhatóságvizsgáló bizottság

Ha az elfogadhatóság nem ítélhető meg egyértelműen, és szükségesnek mutatkozik az eset alaposabb vizsgálata, akkor a pályázati felhívás koordinátora belső elfogadhatóságvizsgáló bizottságot hívhat össze.

Ennek a bizottságnak az a feladata, hogy biztosítsa az ilyen esetek koherensebb jogi megítélését és a pályázók közötti egyenlő bánásmódot.

Az elfogadhatóságvizsgáló bizottság tagjai a Bizottság kellő jogi, tudományos-technológiai tartalmi és/vagy informatikai ismeretekkel rendelkező munkatársai közül kerülnek ki, elnöke pedig a pályázati felhívás koordinátora. A bizottság a pályázatnak magának és – szükség esetén – a pályázat benyújtási körülményeinek vizsgálata alapján szaktanáccsal szolgál annak megítéléséhez, hogy a pályázat elbírálásra bocsátható-e, vagy pedig az elfogadhatóság hiánya miatt el kell utasítani. A bizottság konkrét kérdések tisztázása végett felveheti a kapcsolatot a pályázóval.

3. A PÁLYÁZATOK ELBÍRÁLÁSA

3.1. A szakértők szerepe

Annak érdekében, hogy csak a legjobb minőségű pályázatok részesülhessenek finanszírozásban, a Bizottság a pályázatok elbírálásáról független (16) szakértők igénybevételével gondoskodik. A keretprogramok hatálya alá tartozó kutatási területek széles skálája és sokfélesége miatt ezek a szakértők nem a Bizottság munkatársai.

A szakértők felkérése vonatkozhat arra, hogy az elbírálást teljes egészében vagy részben otthonukban vagy munkahelyükön (»távoli munkavégzés« formájában) vagy a Bizottság helyiségeiben végezzék el.

Esetenként, ha a megfelelő szaktudás házon belül is rendelkezésre áll, az elbírálásban a külső szakértők mellett a Bizottság érintett munkatársai is részt vehetnek. Ezek a belső szakértők mindig a pályázati felhívásban előírt minimális szakértőszám (3.8. szakasz b) pont) felett vesznek részt a munkában (17).

A szakértők igénybevétele tekintetében egyedül az EK részvételi szabályai 14. cikkének, illetve az Euratom részvételi szabályai 13. cikkének hatálya alá tartozó koordinációs és támogatási cselekvések képeznek kivételt, amelyekkel kapcsolatban csak akkor kell független szakértőket kijelölni, ha a Bizottság azt szükségesnek tartja (18).

3.2. A szakértők kijelölése

A szakértőknek megfelelő készségekkel és felkészültséggel kell rendelkezniük azokon a tevékenységi területeken, ahol közre fognak működni. Szakértőként olyan személyek jelölhetők ki, akik – akár a köz-, akár a magánszektorban – magas fokú szakmai tapasztalatokat szereztek az érintett tudományágban vagy műszaki szakterületen, projektek adminisztrációjában, vezetésében vagy értékelésében, a tudományos és a technológiafejlesztési projektek eredményeinek felhasználásában, a technológiaátadásban és az innovációban, a tudomány és a technológia területén folytatott nemzetközi együttműködésben vagy a humánerőforrás-fejlesztés területén. A szakértővel szemben nem követelmény, hogy valamely tagállam vagy a keretprogramokhoz társult valamely harmadik ország állampolgára legyen.

A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában e célból közzétett pályázati felhívások alapján szakértői adatbázist hoz létre, amely az alkalmasnak ítélt jelöltek adatait tartalmazza. Külön-külön pályázati felhívás fog vonatkozni a magánszemélyekre, illetőleg az érintett szervezetekre (például országos kutatási ügynökségek, kutatóintézetek, vállalkozások).

A Bizottság az adatbázisba olyan, megfelelő felkészültséggel rendelkező magánszemélyeket is felvehet, akik nem szerepelnek az említett pályázati felhívások keretében felállított jegyzékeken. Az adatbázisban található szakértők, amennyiben jelezték, hogy ilyen feladatokban készek részt venni, felkérést kaphatnak arra is, hogy a Bizottságnak a kutatási pályázatok elbírálásán kívül eső tevékenységekben nyújtsanak segítséget. Az adatbázis kérésre a közfeladatot ellátó, a tagállamokban vagy a keretprogramokhoz társult országokban működő kutatásfinanszírozó szervezetek, valamint a Szerződés rendelkezéseivel összhangban európai uniós kutatási tevékenységek végrehajtására létrehozott más struktúrák rendelkezésére bocsátható. Erről a rendelkezésre bocsátásról a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság főigazgatója vagy az ő képviseletében eljáró személy vagy személyek döntenek. Az adatbázist a Bizottság Közös Kutatóközpontja is felhasználhatja olyan szakértők kiválasztására, akik a közvetlen cselekvés formájában végrehajtott kutatási tevékenységekben vesznek részt (19).

A pályázati felhívásokra beérkező pályázatok elbírálása céljából a Bizottság összeállítja a feladat elvégzésére alkalmasnak ítélt szakértők listáját (és szükség esetén tartaléklistáját). A listák összeállítása elsősorban a következő kiválasztási kritériumok alapján történik:

— magas szintű szakmai hozzáértés,

— megfelelő kompetenciatartomány.

A fenti kritériumok teljesülése mellett a következő további kritériumok is figyelembevételre kerülnek:

— megfelelő egyensúly az akadémiai és az ipari hátterű szakértők, illetőleg a felhasználók között,

— ésszerű egyensúly a nemek között (20),

— a szakértők földrajzi hovatartozás szerinti ésszerű megoszlása (21),

— a szakértők rendszeres rotációja (22).

A szakértőket tartalmazó lista összeállítása során a Bizottság szükség szerint figyelembe veszi azt is, hogy a szakértők milyen mértékben képesek átlátni a pályázati felhívás tárgyterületeinek ipari és/vagy társadalmi vetületeit, illetőleg szakpolitikai relevanciáját. A szakértőknek a pályázatok elbírálásához szükséges nyelvi készségekkel is rendelkezniük kell.

A minősített információkat kezelő szakértők kijelölését megfelelő biztonsági vizsgálatnak is meg kell előznie (23).

Az egyes elbírálási munkafolyamatokban részt vevő szakértők jegyzékéről az átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult érintett tisztviselő vagy annak szabályszerűen kijelölt képviselői döntenek. Az egyes pályázatokhoz hozzárendelt szakértők névsora nem nyilvános. A Bizottság azonban az interneten évente egyszer közzéteszi a keretprogramok, illetőleg az egyes egyedi programok keretében igénybe vett szakértők jegyzékét.

3.3. A kijelölés feltételei, etikai kódex, összeférhetetlenség

A Bizottság az F. mellékletben található minta felhasználásával minden szakértő számára kijelölési okmányt bocsát ki.

A kijelölési okmány kötelezi a szakértőt egy etikai kódex betartására, megállapítja a titoktartással kapcsolatos alapvető rendelkezéseket, és rendelkezik egyebek mellett az elvégzendő munka leírásáról, a kifizetések feltételeiről, valamint a költségtérítés szabályairól (F. melléklet).

A szakértők kijelölésekor a Bizottságnak (24) minden szükséges lépést meg kell tennie annak biztosítására, hogy a szakértő részéről az általa véleményezendő pályázattal kapcsolatban ne álljon fenn összeférhetetlenség. Ennek érdekében a szakértőknek nyilatkozatot kell aláírniuk arról, hogy kijelölésük időpontjában ilyen összeférhetetlenség nem áll fenn (F. melléklet), arra az esetre pedig, ha az összeférhetetlenség feladataik ellátása közben merül fel, vállalják, hogy tájékoztatják a Bizottságot mind az összeférhetetlenség meglétéről, mind annak természetéről. Ha ilyen tájékoztatást kap, a Bizottság minden szükséges lépést megtesz az összeférhetetlenség megszüntetése érdekében. A szakértőknek emellett az elbírálás időpontjában is meg kell erősíteniük, hogy a megvizsgálandó pályázatok egyike kapcsán sem áll fenn részükről összeférhetetlenség.

A nyilatkozat különbséget tesz »kizáró jellegű« és »potenciális« összeférhetetlenség között.

Ha a szakértő kizáró jellegű összeférhetetlenség fennállását jelzi vagy a Bizottság bárminemű rendelkezésre álló információforrás alapján kizáró jellegű összeférhetetlenség fennállását állapítja meg, a kérdéses szakértő nem vehet részt az érintett pályázat elbírálásában (konszenzuskereső csoport), sem azokban a bírálóbizottsági értékelésekben (ideértve az esetleges meghallgatásokat is), amelyek foglalkoznak az érintett pályázattal (25).

Általában kizáró jellegű összeférhetetlenség fennállását kell megállapítani azon szakértők esetében, akik a pályázatban részt vevő szervezetek valamelyikének alkalmazásában állnak. Ha azonban a rendelkezésre álló legjobb szakértők igénybevételének követelménye és a kellően felkészült szakértők szűk köre indokolja, a Bizottság dönthet úgy, hogy ilyen szakértőt is meghív a bírálóbizottsági értékelésben való részvételre, amennyiben a kérdéses szakértő nem annál a szervezeti egységnél (osztályon, laboratóriumban, intézetben) dolgozik, amelyben a munkavégzés történni fog, és az egyes szervezeti egységek nagyfokú autonómiával rendelkeznek. Ebben az esetben amikor a bírálóbizottság az érintett szervezet részvételével benyújtott pályázatot részletesen megvitatja, a szakértőnek tartózkodnia kell a vitában (vagy az elektronikus fórumon) való részvételtől. Ha az érintett pályázat eljut a meghallgatások szakaszába, a kérdéses szakértők a meghallgatásokon sem vehetnek részt.

Kellően indokolt, kivételes esetekben a fent körülírt helyzetben lévő szakértők a kérdéses pályázattal foglalkozó konszenzuskereső csoport munkájában is részt vehetnek. A Bizottság ilyenkor tájékoztatja a csoport munkájában részt vevő többi szakértőt az érintett szakértő munkáltatójáról.

Ha a szakértő potenciális összeférhetetlenség fennállását jelzi vagy a Bizottság bármilyen módon potenciális összeférhetetlenség fennállásáról szerez tudomást, a Bizottság megvizsgálja az eset körülményeit, és a rendelkezésére álló objektív információelemek alapján eldönti, hogy fennáll-e valós összeférhetetlenség (26). Valós összeférhetetlenség megállapítása esetén a szakértőt a kizáró jellegű összeférhetetlenség esetével azonos módon kell kizárni az elbírálás folyamatából. Ellenkező esetben – az eset konkrét körülményeitől függően, a kapcsolódó kockázatok kellő figyelembevételével – a Bizottság engedélyezheti a szakértő részvételét az elbírálás folyamatában. A szakértőnek ilyenkor nyilatkozatot kell aláírnia arról, hogy pártatlan módon fog eljárni.

A Bizottság jogosult megtenni az összeférhetetlenség eseteinek megelőzéséhez szükséges lépéseket. A szakértő részvétele a bírálóbizottsági értékelés szakaszára korlátozható. Ilyen esetben amikor a bírálóbizottság az összeférhetetlenséggel érintett pályázat egyedi esetét tárgyalja, a szakértő köteles elhagyni a termet, illetőleg az elektronikus fórumot.

Ha az elbírálás közben addig ismeretlen összeférhetetlenség fennállására derül fény, a szakértő köteles azt a Bizottság valamely tisztviselőjének haladéktalanul jelezni. Ha az összeférhetetlenségről bebizonyosodik, hogy kizáró jellegű, a szakértő köteles tartózkodni az érintett pályázat elbírálásában való mindennemű további részvételtől. Az érintett szakértő által az adott pályázatra vonatkozóan korábban tett észrevételeket és az általa az adott pályázatra vonatkozóan korábban megállapított pontszámokat érvényteleníteni kell. Szükség esetén a szakértő helyett új szakértőt kell kijelölni.

Ha egy szakértő a kizáró jellegű vagy a potenciális összeférhetetlenség fennállását tudatosan eltitkolja, és erre az elbírálás közben fény derül, a szakértőt a kijelölési okmányban és/vagy a költségvetési rendeletben és annak végrehajtási szabályaiban előírt szankciók alkalmazása mellett azonnal ki kell zárni az elbírálásból. Semmisnek kell nyilvánítani mindazon konszenzuskereső csoportok munkáját, amelyben az adott szakértő részt vett, és az érintett pályázatot vagy pályázatokat újból el kell bírálni.

A költségvetési rendelet végrehajtási szabályai 265a. cikkének (3) bekezdésével analóg módon az a körülmény, hogy egy szakértő az etikai kódexet megszegi vagy más súlyos kötelességszegést követ el, alapot adhat a súlyos szakmai kötelességszegés megállapítására, valamint a szóban forgó szakértő kizárására a költségvetési rendelet 179a. cikke alapján szándéknyilatkozat benyújtására vonatkozóan közzétett felhívás alapján összeállított jegyzékről. E kizárás eredményeképpen a szakértő nevét törölni kell az adatbázisból, és a kizárás időtartamának elteltéig a szakértő ismételten nem regisztrálható.

3.4. Független megfigyelők

A nagyfokú átláthatóság biztosítása érdekében a Bizottság kijelölhet olyan független szakértőket, akik az elbírálás folyamatát vizsgálják annak működése és végrehajtása szempontjából (a továbbiakban: megfigyelők). A megfigyelőknek az a feladata, hogy független tanácsadással szolgáljanak a Bizottság részére az elbírálás valamennyi szakaszának méltányos lefolytatásáról, az elbírálási kritériumok szakértők általi alkalmazásának módjáról, valamint az eljárások jobbá tételének lehetséges módjairól. Ennek érdekében ellenőrzik, hogy az e szabályzatban megállapított és hivatkozott eljárásokat a résztvevők betartják-e, és megállapításaikról és ajánlásaikról beszámolnak a Bizottságnak. Kívánatos, hogy a megfigyelők emellett informális módon a Bizottságnak az elbírálás egyes munkafolyamataiban részt vevő munkatársaival is egyeztessenek, és észrevételeket fogalmazzanak meg a Bizottság számára minden olyan esetleges jobbítási lehetőségről, amely azonnal átültethető a gyakorlatba. A megfigyelők ugyanakkor munkájuk keretében nem fejthetik ki nézeteiket az elbírálás tárgyát képező pályázatokról vagy a szakértőknek a pályázatokkal kapcsolatos véleményéről.

Ennek megfelelően a megfigyelőkkel szemben nem követelmény, hogy az elbírálás tárgyát képező pályázatok tárgyterületén szakértelemmel rendelkezzenek. Mivel kívánatos, hogy a megfigyelőnek az elbírálás eredményével kapcsolatos véleménye a lehető legkisebb mértékben befolyásolja a munkafolyamatok működésével kapcsolatos megállapításait, általában éppen az tekinthető előnyösnek, ha a megfigyelő a kérdéses tudományos-műszaki szakterülettel kapcsolatban nem rendelkezik túlságosan bennfentes ismeretekkel. A megfigyelők mindenesetre semminemű körülmények között nem fejtik ki nézeteiket a vizsgált pályázatokról vagy a független szakértőknek a pályázatokkal kapcsolatos véleményéről.

A megfigyelők már az elbírálás munkafolyamatainak kezdetétől, a Bizottság által a szakértőknek tartott felkészítéstől fogva jelen lehetnek a folyamatban. Ha az elbírálás részben távoli munkavégzés formájában, a Bizottság helyiségein kívül történik, a megfigyelő ezt a szakaszt utólag, a Brüsszelben (vagy az elbírálás más központi helyszínén) összegyűlő szakértőkkel folytatott megbeszélések alapján is értékelheti.

A Bizottság tájékoztatja a programbizottságokat a megfigyelőként kiválasztott szakértőkről, feladatmeghatározásukról, valamint a megfigyelők által megfogalmazott megállapításokról, és beszámolójuk összefoglalóját nyilvánosan is közzéteheti.

A megfigyelőkre a titoktartás és az összeférhetetlenség kizárása területén ugyanazok a kötelezettségek vonatkoznak, mint a többi szakértőre, és ebből a célból ugyanazt a nyilatkozatot kötelesek aláírni (F. melléklet). A megfigyelők a pályázatok adataival, a pályázatok vizsgálatára kijelölt szakértőkkel, valamint a bírálóbizottságokban lefolytatott vitákkal kapcsolatban megszerzett ismereteiket másnak át nem adhatják. A megfigyelőknek tiszteletben kell tartaniuk a kijelölési okmányukhoz csatolt etikai kódexet.

3.5. Az elbírálás kritériumai

A Bizottság – a vonatkozó szabályoknak megfelelően szakértők bevonásával vagy anélkül – valamennyi elfogadható pályázatot elbírálásnak vet alá, és a pályázati felhívás szempontjából releváns elbírálási kritériumokkal összevetve értékeli érdemeiket.

Az elbírálás kritériumait és másodlagos kritériumait (27), valamint az alkalmazandó súlyokat és küszöbértékeket az egyedi programokban meghatározott elvek és a részvételi szabályokban meghatározott kritériumok alapján a munkaprogramok állapítják meg részletesen. A kritériumok a költségvetési rendelet (115. cikk) és végrehajtási szabályai (28) (176. és 177. cikk) értelmében kiválasztási és odaítélési kritériumokat (szempontokat) képeznek.

A kritériumok alkalmazásának módját a pályázati felhívások és a pályázati útmutatók részletesebben is kifejtik.

3.6. A pályázatok pontozása

A szakértők az elbírálás minden egyes kritériuma kapcsán megvizsgálják az összes vonatkozó kérdést, és mindegyikre 0-tól 5-ig terjedő pontszámot adnak. A pontozás során fél pont is adható.

A pontszámok valamennyi megvizsgált kritérium esetében a következő értékítéletet számszerűsítik:

0 – A pályázat a vizsgált kritériummal nem foglalkozik, vagy hiányoznak vagy hiányosak azok az információk, amelyek alapján a kritérium teljesülése megítélhető volna.

1 – Gyenge: A pályázat a vizsgált kritériummal elégtelen módon foglalkozik, vagy a pályázatnak komoly és lényeges gyenge pontjai vannak.

2 – Közepes: A pályázat általában véve foglalkozik a vizsgált kritériummal, azonban komoly gyenge pontjai is vannak.

3 – Jó: A pályázat a vizsgált kritériummal magas színvonalon foglalkozik, bár több ponton javításra szorulna.

4 – Nagyon jó: A pályázat a vizsgált kritériummal nagyon magas színvonalon foglalkozik, bár bizonyos pontokon még lehetséges volna további javítás.

5 – Kiváló: A pályázat a vizsgált kritériummal minden lényeges szempontból sikeresen foglalkozik. Legfeljebb csekély hiányosságokat tartalmaz.

3.7. Küszöbértékek, súlyozás

Küszöbértékek

A kritériumokhoz vagy azok egy részéhez küszöbértékek is tartoznak, ami azt jelenti, hogy a küszöbértéket el nem érő pontszámú pályázatokat a Bizottság elutasítja. Emellett az összpontszámra is vonatkozhat küszöbérték. Az egyes kritériumok esetében, illetőleg az összpontszámra alkalmazandó esetleges küszöbértékeket a munkaprogram és a pályázati felhívás rögzíti.

Ha a pályázat valamely kritérium esetében nem éri el a küszöbértéket, akkor az adott pályázat a további elbírálásból kivehető.

Az elbírálás folyamata különálló lépésekben is végezhető, oly módon, hogy a különböző lépésekben különböző szakértők különböző kritériumokat vizsgálnak. Ha az eljárás több egymást követő lépésben történik, akkor a valamely lépésben a küszöbértéket el nem érő pályázatok a következő lépésből kivehetők. Ezek a pályázatok ettől fogva elutasítottnak tekinthetők.

Súlyozás

A finanszírozási rendszerek és a pályázati felhívás sajátosságaira való tekintettel az egyes kritériumokhoz különböző súlyok rendelhetők. Az egyes kritériumokhoz tartozó súlyokat a munkaprogram és a pályázati felhívás rögzíti.

3.8. A pályázatok elbírálásának lépései részletesen (29)

a) A szakértők felkészítése

A Bizottság köteles az elbírálás egyes munkameneteinek megkezdése előtt felkészíteni a szakértőket. A szakértők felkészítése során foglalkozni kell az elbírálás menetével és eljárásaival, az alkalmazandó elbírálási kritériumokkal, valamint az eljárás tárgyát képező kutatási területek tartalmával és várt hatásaival. A felkészítés konkrét figyelmeztetéseket is tartalmaz a titoktartással, a pártatlansággal és az összeférhetetlenség eltitkolásával kapcsolatban.

A Bizottság különös figyelmet fordít azoknak a szakértőknek a felkészítésére, akik feladataikat távoli munkavégzés formájában látják el; ebben az esetben speciális oktatóanyagok (CD-ROM, internetes előadás) lehetnek szükségesek. Az esetleg felmerülő kérdések megválaszolása érdekében a Bizottság az egyes szakértőkkel szoros kapcsolatot tart fenn.

b) A pályázatok egyenkénti elbírálása

A pályázatok elbírálását legalább három szakértő végzi. A kiválósági hálózatok esetében, valamint a vonatkozó pályázati útmutatóban megjelölt más esetekben az elbírálást legalább öt szakértő végzi.

Az elbírálás első szakaszában a szakértők önállóan dolgoznak, és a munkaprogramban és a pályázati felhívásban körülírt minden egyes kritérium esetében pontoznak és észrevételeket fogalmaznak meg.

Jelzik továbbá, ha a pályázat:

— teljes egészében a pályázati felhívás tárgyterületén kívül esik,

— etikai szempontból érzékeny kérdésekkel foglalkozik,

— biztonsági szempontból további ellenőrzést igényel (B. melléklet).

Ha az elbírálás távoli munkavégzés formájában történik, akkor a Bizottság minden egyes szakértőnek egy-egy példányban továbbítja a megvizsgálandó pályázatokat. Ennek érdekében vagy postán vagy futárszolgálat útján, papíron küldi meg a pályázatokat, vagy elektronikus formában teszi őket hozzáférhetővé.

A pontszámok indokolása

A szakértőknek minden egyes megállapított pontszámhoz észrevételeket kell fűzniük. Ezeknek az észrevételeknek összhangban kell lenniük a pontszámokkal, és arra szolgálnak, hogy megalapozzák a későbbi konszenzuskereső egyeztetést és a kapcsolódó konszenzusos jelentést.

Az egyenkénti elbírálás eredménye

A szakértő minden egyes pályázat elbírálását követően egyedi értékelőjelentést készít, amelyben rögzíti megállapításait és értékelését. Távoli munkavégzés esetén az eredményeket postán vagy elektronikus úton megküldi a Bizottságnak. A szakértő egyedi értékelőjelentése utólag nem módosítható. Az egyedi értékelőjelentés aláírásával (vagy elektronikus jóváhagyásával) a szakértő egyben arról is nyilatkozik, hogy az adott pályázat elbírálása kapcsán nem áll fenn a részéről összeférhetetlenség.

Bizonyos esetekben a szakértők csak az egyenkénti elbírálásban való részvételre kapnak felkérést. Ilyenkor az általuk készített egyedi értékelőjelentés a konszenzus kialakításában (lásd lejjebb) részt vevő szakértőkhöz kerül, akik azt a konszenzusos jelentés elkészítése során figyelembe veszik.

Ha egy pályázatról az egyenkénti elbírálást végző valamennyi szakértő azt állapítja meg, hogy a pályázati felhívás tárgyterületén kívül esik, akkor ez a pályázat nem elfogadhatónak nyilvánítható, és a konszenzus kialakítására irányuló eljárásból kizárható.

c) A konszenzus kialakítása

Miután minden érintett szakértő elvégezte a pályázatok egyenkénti értékelését, az elbírálás következő szakaszában a szakértők konszenzusos álláspont kialakítására törekszenek.

Ennek érdekében általában konszenzuskereső ülést tartanak (vagy ebből a célból elektronikus fórumot szerveznek), amelynek keretében megvitatják a pontszámokat, és közös észrevételeket fogalmaznak meg.

A konszenzuskeresés folyamatát a Bizottság egy képviselője (a továbbiakban: moderátor) koordinálja. A moderátornak az a feladata, hogy segítse az egyedi szakértői vélemények konszenzusos véleménnyé formálását anélkül, hogy ennek során bármely pályázat jogosulatlanul előnyhöz jutna vagy hátrányba kerülne, továbbá az, hogy biztosítsa az egyes pályázatoknak az elbírálás kritériumai alapján történő, igazságos és méltányos elbírálását.

A csoport moderátora a konszenzusos jelentés elkészítésére kijelölheti valamelyik szakértőt (a továbbiakban: referens).

A szakértők minden elbírálási kritérium esetében megkísérelnek megegyezésre jutni egy-egy konszenzusos pontszámban, valamint a pontszámot alátámasztó észrevételek szövegében. Olyan észrevételeket kell megfogalmazni, amelyek alkalmasak a pályázat koordinátorának való továbbításra. A pontszámokat és az észrevételeket a konszenzusos jelentésben kell rögzíteni.

Ha szükséges, a szakértők közös álláspontot alakítanak ki a tárgyterülethez tartozás, valamint az etikai és a biztonsági szempontok tekintetében is (lásd a fenti b) pontot).

Ha a szakértők a konszenzuskereső egyeztetésen egy adott pályázattal kapcsolatban bármely kérdésben nem képesek közös álláspontra jutni, akkor a Bizottság elbírálásért felelős tisztviselője a pályázat megvizsgálására felkérhet további három szakértőt.

A konszenzuskeresés eredménye

A konszenzuskeresés eredménye a konszenzusos jelentés, amelyet a moderátor és az összes szakértő, de legalább a moderátor és a referens ír alá (vagy hagy jóvá elektronikus úton). A moderátor köteles gondoskodni arról, hogy a konszenzusos jelentés – pontszámok és észrevételek formájában – az elért konszenzust tükrözze. Ha a szakértőknek nem sikerül konszenzusra jutniuk, a jelentésben a szakértők többségének álláspontját kell ismertetni, ugyanakkor azonban rögzíteni kell benne – például egy mellékletben – a szakértők esetleges különvéleményeit is.

A Bizottság – különösen az egyértelműség, a következetesség és a kellő fokú részletesség tekintetében – megteszi a konszenzusos jelentések minőségének biztosításához szükséges lépéseket. Ha nagyobb változtatás szükséges, akkor a Bizottság a jelentést visszaküldi az érintett szakértőknek.

Az eljárásnak a konszenzus kialakítására irányuló szakaszát a konszenzusos jelentés aláírása (vagy elektronikus úton történő jóváhagyása) zárja le.

Az ismételten benyújtott pályázatok elbírálása

Ha a pályázatot a hetedik keretprogram keretében korábban már benyújtották a Bizottságnak, és a pályázat akkori elbírálása hasonló feltételek mellett történt (például a munkaprogram nagy vonalakban hasonló tématerületet és kritériumokat jelölt meg), akkor a moderátor az eljárásnak a konszenzus kialakítására irányuló szakaszában a szakértők rendelkezésére bocsátja az összefoglaló értékelőjelentést (lásd lejjebb). A szakértőknek szükség esetén egyértelműen meg kell indokolniuk, ha pontszámaik és észrevételeik jelentősen eltérnek a korábbi pályázatra vonatkozó jelentésben szereplő pontszámoktól és észrevételektől.

d) A bírálóbizottság értékelése

Ez az utolsó olyan lépés, amelyben a szakértők részt vesznek. Az eljárás e szakasza arra ad lehetőséget, hogy a szakértők a konszenzuskereső lépés eredményeinek áttekintése után megfogalmazzák ajánlásaikat a Bizottságnak. A gyakorlati végrehajtás szabályainak pontos meghatározása a pályázati felhívás jellege és a beérkezett pályázatok száma alapján történik.

Előfordulhat, hogy egy adott pályázati felhívás vagy a pályázati felhívás egy adott része esetében megszervezhető, hogy valamennyi szakértő valamennyi pályázatot megvizsgálja, és a szakértők a bírálóbizottsági értékelést a konszenzusos jelentés elkészítésével egy időben végezzék el. Ilyenkor ezek a szakértők egyben a bírálóbizottság szerepét is ellátják.

Ha erre nincs lehetőség, akkor – akár a konszenzuskereső lépésben részt vevő szakértőkből, akár újakból, akár pedig részben az előbbiekből, részben az utóbbiakból – külön bírálóbizottságot kell létrehozni. Vagy a teljes pályázati felhívással egyetlen bírálóbizottság foglalkozik, vagy külön-külön bírálóbizottságok tartoznak a különböző tevékenységekhez, tématerületekhez vagy finanszírozási rendszerekhez.

A bírálóbizottság feladatai

A bírálóbizottság első számú feladata az egy adott területre vonatkozó konszenzusos jelentések megvizsgálása és egymással való összevetése, a konszenzuskereső egyeztetéseken megállapított pontszámok és megfogalmazott észrevételek következetességének ellenőrzése, valamint, ha szükséges, új javasolt pontszámok megállapítása vagy az észrevételek felülvizsgálata.

A bírálóbizottság feladatai kiterjedhetnek továbbá:

— a küszöbértékeket teljesítő pályázatok benyújtóinak meghallgatására (lásd alább),

— azoknak a helyzeteknek a feloldására, amikor a konszenzusos jelentés különvéleményt is tartalmaz,

— arra, hogy ajánlást fogalmazzon meg az azonos pontszámot elérő pályázatok rangsorolásáról (csak szükség esetén, figyelemmel a rendelkezésre álló költségvetésre vagy a munkaprogramban meghatározott és a pályázati felhívásban megjelölt más szempontokra),

— arra, hogy ajánlást fogalmazzon meg bizonyos pályázatok esetleges együttes kezeléséről vagy egyesítéséről.

A bírálóbizottságban az elnöki teendőket a Bizottság egy képviselője vagy egy, a Bizottság által kijelölt szakértő látja el. A Bizottság mindkét esetben gondoskodik arról, hogy a bírálóbizottságban folyó egyeztetések során valamennyi pályázat méltányos, egyenlő elbírálásban részesüljön. A bírálóbizottság véleményének megfogalmazására bírálóbizottsági referens jelölhető ki (ez a személy lehet a bírálóbizottság elnöke is).

A pályázók meghallgatása

A bírálóbizottság meghallgatásokat szervezhet a pályázók részére. A meghallgatás különösen akkor lehet hasznos, ha a pályázati felhívásra vagy felhívásrészre beérkező pályázatok nagy léptékű, integráló jellegű együttműködésen alapuló projektekre, illetőleg kiválósági hálózatokra irányulnak.

Meghallgatásra azon pályázatok koordinátorait kell behívni, amelyek konszenzusos pontszámai meghaladják mind a kritériumonkénti küszöbértékeket, mind az összpontszámra vonatkozó küszöbértéket. Bizonyos pályázati felhívások esetében a bírálóbizottság azon pályázatok képviselőit is behívhatja meghallgatásra, amelyek a kritériumonkénti küszöbértékeket teljesítették, az összpontszámra vonatkozót azonban nem.

A meghallgatásra való behívás feltételeit mindkét esetben az adott pályázati felhívásra (ha a munkaprogram a pályázati felhívás valamely részéhez külön indikatív költségvetést jelöl meg, akkor a pályázati felhívás e részére) beérkező valamennyi pályázatra következetesen kell alkalmazni.

A meghallgatások a pályázatokkal kapcsolatos nyitott kérdések további tisztázására adnak lehetőséget, és segítik a bírálóbizottságot a pályázatok végleges pontszámainak megállapításában. Céljuk az, hogy a szakértők jobban megérthessék a pályázatban foglaltakat, nem pedig az, hogy a pályázók módosíthassák vagy kijavíthassák pályázatukat. A meghallgatások keretében a pályázóknak ezért nem pályázatukat kell bemutatniuk, hanem a nekik előzetesen megküldött kérdésekkel kapcsolatban kell magyarázattal és egyértelműbb információkkal szolgálniuk.

Ha egy adott pályázat olyan kérdést vet fel, amely különleges szakértelmet igényel, akkor a pályázattal kapcsolatos meghallgatásra további szakértők is meghívhatók. Ilyenkor ezek a további szakértők csak abban a kérdésben foglalhatnak állást, amelyben különleges szakértelemmel rendelkeznek, a pályázat egészével kapcsolatban nem fogalmazhatnak meg észrevételt.

Ha a pályázó konzorcium a meghallgatáson nem jelenik meg, de a neki megküldött kérdésekre írásban válaszol, akkor a bírálóbizottság ezt az írásos választ veszi figyelembe. Ha a konzorcium sem a kérdésekre nem válaszol, sem a meghallgatáson nem jelenik meg, akkor a bírálóbizottság a végleges pontszámot és a pályázathoz fűzött észrevételeket az eredetileg benyújtott dokumentumok alapján állapítja meg.

Bizonyos esetekben a meghallgatás teljes egészében írásos eljárás formájában is lebonyolítható.

A meghallgatások telefonon vagy videokonferencia formájában is lebonyolíthatók.

A meghallgatások konkrét szabályait a pályázati útmutató ismerteti.

A bírálóbizottsági értékelés eredményei

A bírálóbizottsági értékelés eredményeképpen jelentés készül, amely elsősorban a következő információkat tartalmazza:

— minden egyes pályázat összefoglaló értékelőjelentését, amelyek észrevételeket és pontszámokat tartalmaznak, és figyelembe veszik az esetleges meghallgatások eredményeit. A jelentésekben szükség szerint a felmerülő etikai kérdésekre, illetőleg biztonsági szempontokra is utalni kell,

— az összes küszöbértéket teljesítő pályázatok jegyzékét a küszöbértéket teljesítő összes pályázat pontszámának megjelölésével, valamint a bírálóbizottságnak a rangsorolásra vonatkozó ajánlásaival,

— az elbírálás során megvizsgált, de egy vagy több küszöbértéket nem teljesítő pályázatok jegyzékét,

— azoknak a pályázatoknak a jegyzékét, amelyekről az elbírálás során megállapítást nyert, hogy nem elfogadhatóak,

— a meghallgatásokról készült feljegyzéseket (ha alkalmazandó),

— a bírálóbizottság esetleges további ajánlásainak összefoglalását.

Ha ugyanaz a bírálóbizottság egy adott pályázati felhívás több része vonatkozásában (például különböző finanszírozási mechanizmusok vagy olyan különböző tématerületek vonatkozásában, amelyekhez a munkaprogram külön indikatív költségvetést jelöl meg) is foglalkozott a pályázatok elbírálásával, akkor a jelentés ennek megfelelően a fenti felsorolásban szereplő listákból többet is tartalmazhat.

A bírálóbizottság munkájában részt vevő szakértők közös álláspontját tükröző összefoglaló értékelőjelentések ajánlásokat fogalmazhatnak meg a már enélkül is magas pontszámú pályázatok további jobbítására vonatkozóan.

Ezek az ajánlások a pályázatban előirányzott munka hatékonyságának például a módszertan módosítása vagy a felesleges munkarészek elhagyása útján történő növelését célozzák. A szakértők jelzik a módosításoknak a munkamennyiségre és az eszközigényre vonatkozó lehetséges hatásait, és jelezhetik a költségvetési vonatkozásokat is. Kellően alapos ok fennállása esetén a szakértők a tartalom módosítása nélkül is javasolhatják az elvégzendő munkamennyiség és/vagy a költségvetés csökkentését.

Indokolt esetekben a bírálóbizottság javasolhatja több pályázat összevonását vagy azt, hogy a finanszírozás csak egy meghatározott projektszakaszig történő teljesítést támogasson, egyúttal lehetőséget adva arra, hogy a pályázat fennmaradó része egy későbbi pályázati felhívás keretében kiegészítő finanszírozásban részesüljön.

Ha alkalmazandó, a szakértők ajánlásokat fogalmaznak meg azoknak a projekteknek a finanszírozásával kapcsolatban is, amelyek a biztonsági vonatkozású kutatási és technológiafejlesztési tevékenységekre való tekintettel nagyobb mértékű közösségi finanszírozást igényelnek, olyan esetekben, amikor ezt az erősen korlátozott méretű piacon és a piaci hasznosítás nehézségeivel kapcsolatos kockázatok mellett végrehajtott kapacitásfejlesztés vagy az újszerű fenyegetések nyomán szükségessé váló gyorsított eszközfejlesztés igénye indokolja (30).

A bírálóbizottság jelentését legalább három, a bírálóbizottság munkájában részt vevő szakértőnek, köztük – ha bírálóbizottsági referensként szakértő működött közre – a bírálóbizottsági referensnek, valamint az elnöknek kell aláírnia.

3.9. Visszajelzés a pályázóknak

A Bizottság elektronikus levelet (»első tájékoztató levél«) küld minden elbírált pályázat koordinátorának. A levélhez – a kétlépcsős eljárás első szakaszában sikeresnek bizonyuló pályázatok kivételével, lásd a C. mellékletet – csatolja az összefoglaló értékelőjelentést. A levél és az összefoglaló értékelőjelentés papíron is elküldhető. Ennek a visszajelzésnek az a célja, hogy a pályázók gyors jelzést kapjanak arról, hogy pályázatuk hogyan szerepelt a szakértők által végrehajtott elbírálás során. A Bizottság ebben a szakaszban nem vállalhat semminemű kötelezettséget a kiválasztást és a finanszírozást illetően.

A pályázati útmutató megjelöli e levelek megküldésének várható időpontját (31).

A Bizottság a bírálóbizottság jelentésének részét képező összefoglaló értékelőjelentést nem módosíthatja, de kisebb változtatásokat eszközölhet az olvashatóság javítása érdekében, és – kivételes esetekben – kiküszöbölheti azokat a ténybeli hibákat és nem megfelelő észrevételeket, amelyeken a korrektorok figyelme addig átsiklott. A Bizottság a pontszámokat nem módosíthatja. Az összefoglaló értékelőjelentés a szakértők által (ideértve a végső bírálóbizottsági értékelést is) kialakított konszenzust tükrözi. A dokumentum minden egyes kritériummal kapcsolatban tartalmaz észrevételeket és pontszámokat, megjelöli a pályázat által elért összpontszámot, és szükség szerint általános jellegű észrevételeket is tesz. Az észrevételeknek kellő mértékben és világosan meg kell indokolniuk a pontszámokat, valamint mindazokat az esetleges ajánlásokat, amelyeket a jelentés a pályázat módosítása vonatkozásában arra az esetre megfogalmaz, ha a pályázat finanszírozásáról megindulhatnak a tárgyalások. A dokumentum kivételes esetekben jelzi a más pályázatokkal való együttes kezelés vagy egyesítés lehetőségét is.

Az elbírálás során figyelembe vett küszöbértékek valamelyikének el nem érése miatt elutasított pályázatok esetében előfordulhat, hogy az összefoglaló értékelőjelentés csak a küszöbérték el nem érésének megállapításáig megvizsgált kritériumokkal kapcsolatban tartalmaz észrevételeket.

A nem elfogadhatónak ítélt pályázat koordinátora tájékoztatást kap e döntés indokairól.

A biztonsági megfontolásból elutasított pályázat koordinátora tájékoztatást kap e döntés indokairól.

4. AZ ÉRTÉKELÉS EREDMÉNYEINEK VÉGLEGESÍTÉSE

Az eljárás e szakaszában a Bizottság munkatársai áttekintik a szakértők által végrehajtott elbírálás eredményeit, és a szakértők által megfogalmazott ajánlások alapján – különösen az Európai Uniótól, illetőleg az Euratomtól igényelt pénzügyi hozzájárulás tekintetében – elkészítik saját értékelésüket a pályázatokról.

4.1. A Bizottság által megállapított rangsor

A pályázatokat az értékelés eredményeinek megfelelően rangsorolni kell. A finanszírozásra vonatkozó döntéseket e rangsor alapján kell meghozni (32).

Azokból a pályázatokból, amelyek kapcsán a szakértők által végrehajtott elbírálás azt állapította meg, hogy teljesítik az elbírálás során figyelembe vett küszöbértékeket, a Bizottság felelős szervezeti egysége összeállítja a finanszírozásra bocsátható pályázatok jegyzékét. Ennek során kellőképpen figyelembe kell venni a pályázatok pontszámait és a szakértők által megfogalmazott esetleges ajánlásokat. Figyelembe kell továbbá venni a rendelkezésre álló költségvetést, a program stratégiai célkitűzéseit, az Európai Unió és az Euratom szakpolitikáit, valamint a finanszírozásban részesítendő pályázatok megoszlásával kapcsolatos elvárásokat is.

A jegyzékre felkerülő pályázatok száma a rendelkezésre álló költségvetéstől függ. A jegyzék a pályázatokat elsőbbségi sorrendben tartalmazza, kivéve abban az esetben, ha a rendelkezésre álló költségvetés a figyelembe veendő küszöbértékeket teljesítő összes pályázat finanszírozására elegendő.

A Bizottság főszabályként a szakértők által javasolt elsőbbségi sorrendet követi. Kivételes esetekben, kellő indokolással és a megfelelő szinten meghozott jóváhagyó döntés alapján egy-egy pályázat a rangsorban a szakértők által javasolt helytől eltérő helyre is kerülhet. A megállapított rangsort meg kell indokolni.

A rangsorolt pályázatok esetében – a szakértők által megfogalmazott észrevételek és a felelős szervezeti egység saját elemzése alapján – ebben a lépésben történik az Unió, illetőleg az Euratom pénzügyi hozzájárulása javasolt összegének megállapítása. Előfordulhat, hogy ebben a lépésben a költségvetés összege csökkentésre kerül, ez azonban nem szolgálhatja azt a célt, hogy olyan további projektek is finanszírozásban részesüljenek, amelyekre másként nem volna elegendő forrás.

Ezt követően a felelős szervezeti egység az általa finanszírozásra kiválasztani tervezett pályázatok jegyzékét megküldi a többi érintett szervezeti egységnek és főigazgatóságnak, és a jegyzékben minden egyes pályázat esetében megjelöli az uniós, illetőleg az Euratom-finanszírozás javasolt összegét. A jegyzékhez csatolható a tartaléklista is (lásd lejjebb).

A belső konzultáció kiterjed azokra a kérdésekre is, amelyek a támogatási megállapodás odaítélésére irányuló tárgyalások során a szakértők ajánlásai szerint módosítást fognak igényelni. Ide tartoznak azok a különleges feltételek is, amelyeket a szakértők a pályázatok összevonására és a feltételes finanszírozásra vonatkozóan javasoltak (lásd a 3.8. szakaszban).

A belső konzultációt követően történik a Bizottság végleges rangsorának megállapítása és a tárgyalási megbízások kiadása. Ha a konzultáció során kiderül, hogy nagyon hasonló tevékenység másutt már részesül finanszírozásban, vagy a pályázatban előirányzott tevékenység nyilvánvalóan ellentétes az Európai Unió vagy az Euratom valamely meglévő szakpolitikai törekvésével, akkor előfordulhat, hogy a felelős szervezeti egység által eredetileg finanszírozásra előterjesztett projekt mégsem fog szerepelni a Bizottság által megállapított végleges jegyzéken.

4.2. A Bizottság által megállapított tartaléklista

A támogatási megállapodás megkötésére irányuló tárgyalások céljára kiválasztott pályázatok jegyzékének összeállításakor figyelembe kell venni a rendelkezésre álló költségvetést (amelyet a pályázati felhívás tartalmaz). A pályázatok egy részéből tartaléklista képezhető arra az esetre, ha valamely projekttel kapcsolatban eredménytelenül zárulnak a tárgyalások, valamely pályázatot a pályázó visszavon, valamely projektnek a tárgyalások során csökken a költségvetése, vagy más forrásból további költségvetés válik felhasználhatóvá.

A tartaléklistán szereplő pályázatok koordinátorai arról kapnak értesítést, hogy abban az esetben, ha további költségvetés válik felhasználhatóvá, a Bizottság a támogatási megállapodás megkötésének előkészítése érdekében tárgyalásokat kezdeményezhet velük. Ebben az értesítésben megjelölhető az a határidő, amely után ilyen kezdeményezés már nem várható.

A pályázati felhívás rendelkezésére álló költségvetés teljes mértékű felhasználását követően a tartaléklistán szereplő, de finanszírozásban nem részesülő pályázatok koordinátorai erről a körülményről tájékoztatást kapnak, és a Bizottság meghozza az elutasító határozatokat (lásd alább).

4.3. A Bizottság elutasító határozatai

A Bizottság hivatalos határozatot hoz azoknak a pályázatoknak az elutasításáról, amelyekről – akár az elbírálás előtt, akár annak folyamán – megállapítást nyert, hogy nem elfogadhatóak, amelyek nem teljesítették az elbírálás során figyelembe vett küszöbértékek valamelyikét, valamint amelyek a rangsorban olyan kedvezőtlen helyet foglaltak el, hogy a rendelkezésre álló költségvetés nem bizonyult elegendőnek finanszírozásukra. A Bizottság a rendelkezésre álló költségvetéstől és a szakértők észrevételeitől függetlenül az egy bizonyos helynél kedvezőtlenebbül rangsorolt valamennyi pályázatot elutasíthatja, ha úgy ítéli meg, hogy ezek a pályázatok minőségük folytán nem érdemesek finanszírozásra. A Bizottság etikai felülvizsgálatot követően, etikai megfontolásból (A. melléklet), valamint a B. mellékletben előírt eljárás nyomán, biztonsági megfontolásból is elutasíthat pályázatokat.

Az elutasító határozat meghozását követően az elutasított pályázatok koordinátorai a döntésről írásos tájékoztatást kapnak. A tájékoztató levél az elutasítás indokait is tartalmazza.

A Bizottság nem utasíthatja el azokat a pályázatokat, amelyekkel kapcsolatban jogorvoslati eljárás van folyamatban (5.3. szakasz).

5. TÁRGYALÁSOK, A TÁMOGATÁS ODAÍTÉLÉSE

5.1. A támogatási megállapodás megkötését előkészítő tárgyalások

A támogatási megállapodás megkötését előkészítő tárgyalásokra azon pályázatok koordinátorai kapnak meghívást, amelyek nem kerültek elutasításra, és amelyekre elegendő költségvetés áll rendelkezésre. Ha a tárgyalások azelőtt kezdődnek meg, hogy a Bizottság véglegesítette volna a pályázatok rangsorát és kiadta volna a végleges tárgyalási megbízásokat, akkor a meghívásban egyértelműen jelezni kell, hogy a többi szervezeti egységgel folytatott konzultáció kimenetelétől függően sor kerülhet a tárgyalások megszüntetésére vagy a tárgyalási megbízás módosítására.

A tárgyalásokon a Bizottság munkáját szakértők – köztük esetleg az elbírálásban is igénybe vett szakértők – segíthetik.

Az összefoglaló értékelőjelentésben megjelölt kérdéseken túlmenően a pályázók felkérhetők arra, hogy a támogatási megállapodás előkészítéséhez további igazgatási, jogi, technikai és pénzügyi információkat bocsássanak rendelkezésre (33). A Bizottság a fentiekben említett tárgyalási megbízással (4.1. szakasz) összhangban módosításokat kérhet, ideértve a költségvetés esetleges módosítását is. A Bizottság valamennyi módosítási kérését megindokolja.

A vezetési és a tudományos jellegű módosítások körében a Bizottság kérni fogja különösen az előirányzott munkának a 4.1. szakasz szerinti tárgyalási megbízásban meghatározott módosításait. A jogi jellegű kérdések körében a Bizottság egyebek mellett ellenőrzi a résztvevők létezését és jogállását, megvizsgálja a támogatási megállapodás esetleges külön kikötéseit és a projektre vonatkozóan meghatározandó külön követelményeit, továbbá áttekinti a támogatási megállapodás véglegesítéséhez szükséges további kérdéseket (ideértve különösen a projekt megkezdésének időpontját, a jelentéstételi kötelezettségek teljesítésének határidejét és más jogi követelményeket). A pénzügyi kérdések körében a Bizottság megállapítja a közösségi hozzájárulás összegének felső határát, az előfinanszírozás összegét, valamint a költségvetés és az EU, illetőleg az Euratom pénzügyi hozzájárulása tevékenységek és részvevők szerinti becsült bontását, továbbá szükség szerint ellenőrzi a koordinátor és más résztvevők pénzügyi képességeit.

A támogatás odaítélése megtagadható olyan leendő résztvevők esetében, amelyek a támogatás odaítélésére irányuló eljárás időpontjában a költségvetési rendelet 93. és 94. cikke szerinti helyzetek valamelyikében vannak (például csődeljárással, elmarasztaló ítélettel, súlyos szakmai kötelességszegéssel, társadalombiztosítási hozzájárulási kötelezettséggel, más jogellenes tevékenységgel, korábbi szerződésszegéssel, összeférhetetlenséggel vagy megtévesztő információszolgáltatással összefüggésben).

A kiválasztási eljárásból – az arányosság elvének kellő figyelembevétele mellett – a leendő résztvevő bármely időpontban kizárható, ha korábban az Európai Unió vagy az Euratom bármely programja alá tartozó bármely más fellépés vagy cselekvés végrehajtása során szabálytalanságot követett el. Nem választható ki finanszírozásra az a pályázat, amely alapvető etikai elveket sért, vagy nem felel meg a munkaprogramban vagy a pályázati felhívásban meghatározott feltételeknek (34).

Az 1083/2006/EK rendelet 54. cikkének (5) bekezdésével összhangban a hetedik keretprogramból társfinanszírozásban részesített kiadások nem támogathatók a strukturális alapokból.

Ebben a szakaszban kerül sor szükség szerint az esetleges projektegyesítésekre, valamint az etikai kérdések (A. melléklet) és a biztonsági jellegű megfontolások (B. melléklet) tisztázására és megoldására.

Ha a konzorcium nevében eljáró koordinátorral egy adott, a tárgyalások tárgyát képező kérdésre vonatkozóan a Bizottság által megállapított határidőn belül lehetetlennek bizonyul megállapodásra jutni, akkor a Bizottság a tárgyalásokat megszüntetheti, és a pályázatot határozat útján elutasíthatja.

A Bizottság a tárgyalásokat akkor is megszüntetheti, ha a koordinátor a projekt célkitűzéseit vagy tudományos-műszaki tartalmát, a konzorcium összetételét vagy a projekt más aspektusát illetően olyan módosítást javasol, hogy annak eredményeképpen a projekt jelentős mértékben vagy a tárgyalási megbízással össze nem egyeztethető módon eltérne az elbírált pályázattól.

A tartaléklistán lévő pályázatok esetében a támogatási megállapodás előkészítésére irányuló tárgyalások akkor kezdhetők meg, amikor nyilvánvalóvá válik, hogy elegendő költségvetés áll rendelkezésre egy vagy több ilyen projekt finanszírozásához. A rendelkezésre álló költségvetés függvényében a tárgyalásokat a tartaléklistán legelőkelőbben rangsorolt pályázatokkal kell megkezdeni, majd a rangsorban lejjebb található pályázatokkal, a rangsorban elfoglalt helyük szerint haladva kell folytatni.

5.2. A támogatás odaítélése

Ha a tárgyalások sikeresnek bizonyultak (vagyis sikerült véglegesíteni a pályázóval a támogatási megállapodás tartalmát érintő kérdéseket, és az összes szükséges ellenőrzés lezárult), a Bizottság lefolytatja belső pénzügyi és jogi eljárásait, lefolytatja a programbizottsággal az egyedi programban előírt konzultációt, és elfogadja a vonatkozó kiválasztási határozatot. A kiválasztási határozat elfogadását követően a Bizottság a finanszírozás odaítélése érdekében formálisan is megköti a támogatási megállapodást a koordinátorral és a többi résztvevővel.

5.3. Segítségnyújtás, tájékoztatás, jogorvoslat

A pályázati útmutató megjelöli, hogy a pályázók milyen úton juthatnak segítséghez, illetőleg tájékoztatáshoz, ha kérdésük merül fel a pályázati felhívással kapcsolatban, és ennek nyomán milyen eljárások lefolytatására van lehetőség. A pályázati útmutató tartalmazza a nemzeti kapcsolattartó pontok, valamint a Bizottság ügyfélszolgálatának elérhetőségét. Külön ügyfélszolgálat foglalkozik az elektronikus pályázatbenyújtási rendszerrel kapcsolatban felmerülő problémákkal.

Ezen túlmenően a 3.9. szakaszban említett »első tájékoztató levél« tartalmazza azt a címet, amelyen keresztül az érdeklődők feltehetik az adott pályázat elbírálása kapcsán felmerülő kérdéseiket.

A levél egy olyan címet is tartalmaz, amelyen keresztül a koordinátor jelezheti, ha úgy ítéli meg, hogy pályázatával a Bizottság nem bánt megfelelő módon, és ez károsan befolyásolta az elbírálás kimenetelét. A levélben a Bizottság a levél keltétől számított egy hónapban szabja meg e panaszok beérkezésének határidejét. Panaszában a koordinátornak meg kell jelölnie a pályázati felhívás elnevezését és azonosítóját, a pályázatszámot (ha van), a pályázat címét és rövidített címét, valamint a panasz tartalmának teljes leírását. A panasz benyújtásának módját az első tájékoztató levélben kell meghatározni (például az erre a célra felhasználható internetes oldal címének megadásával).

Ezt követően összehívásra kerül egy belső elbírálás-felülvizsgáló bizottság (a továbbiakban: jogorvoslati bizottság), amely megvizsgálja a koordinátorok által az első tájékoztató levélben meghatározott módon az ugyanott kitűzött határidőig beterjesztett panaszokat. A bizottság nem vizsgálja meg azokat a panaszokat, amelyek nem felelnek meg ezeknek a feltételeknek, valamint amelyek nem egy adott pályázat elbírálására vagy elfogadhatóságának ellenőrzésére vonatkoznak.

A bizottság a panaszok tárgyát képező pályázati felhívásoktól függően különböző konfigurációkban ülésezhet. A bizottságnak az a feladata, hogy biztosítsa a panaszok koherens jogi megítélését és a pályázók közötti egyenlő bánásmódot. A bizottság a pályázattal és annak elbírálásával kapcsolatban rendelkezésére álló valamennyi információ figyelembevételével véleményt alkot az elbírálási eljárás végrehajtásáról. A bizottság működésében független. A bizottság maga nem bírálja el a javaslatot. Ha a bizottság úgy ítéli meg, hogy az elfogadhatóság vizsgálata vagy az elbírálás során olyan hiba történt, amely kedvezőtlenül befolyásolhatta a pályázat finanszírozásával kapcsolatos döntést, javaslatot tehet a pályázat vagy annak egy része független szakértők általi újbóli elbírálására. A bizottság a kellő felkészültséggel rendelkező szakértőkből összeállított szakértői testületek által kifejezésre juttatott értékítéletet nem vonhatja kétségbe.

A jogorvoslati bizottság tagjai a Bizottság kellő anyagi jogi és eljárásjogi, tudományos-technológiai tartalmi és/vagy informatikai ismeretekkel rendelkező munkatársai közül kerülnek ki; a bizottság összetétele a megvizsgálandó esetek függvényében változik. A bizottság elnöke a Bizottság egy olyan tisztviselője, aki nem a pályázati felhívásért felelős szervezeti egységnél dolgozik. A bizottságnak tagja a pályázati felhívás koordinátora (vagy a pályázati felhívásért felelős szervezeti egység másik, erre a célra kijelölt munkatársa).

Ha a bizottságnak az elfogadhatóság kérdéskörét is vizsgálnia kell, e tekintetben tanácsot kérhet az elfogadhatóságvizsgáló bizottságtól, vagy igényelheti az elfogadhatóságvizsgáló bizottság egyes tagjainak a közreműködését (2.6. szakasz).

Vizsgálatai alapján a bizottság ajánlást fogalmaz meg a pályázati felhívásért felelős engedélyezésre jogosult tisztviselő számára a további teendőkről.

A jogorvoslati kérelmek benyújtására előírt fenti határidő után három héten belül visszajelzést kell adni a panaszosnak. A visszajelzésben meg kell jelölni a végleges válasz várható időpontját.

A jogorvoslati eljárás nem helyettesíti a Bizottság tevékenységével kapcsolatban rendelkezésre álló rendes csatornákat: a Bizottság Főtitkárságához való fordulás lehetőségét a helyes hivatali magatartásra vonatkozó szabályzat (társadalmi kapcsolatok) megszegésekor, az európai ombudsmanhoz való fordulás lehetőségét hivatali visszásság esetén, illetőleg az Európai Bíróságnál történő keresetindítás lehetőségét természetes vagy jogi személyt érintő határozattal szemben. Ezeket a csatornákat a pályázók a fent megjelölt határidő után is igénybe vehetik panaszaik benyújtására.

5.4. Adatszolgáltatás a pályázati felhívások eredményeiről

A Bizottság a pályázati felhívás eredményeiről – az »Együttműködés« és a »Kapacitások« egyedi program V. mellékletének és az »Emberek« egyedi program II. mellékletének megfelelően – statisztikai adatokat szolgáltat a programbizottságnak.