6.

A XI. melléklet helyébe a következő szöveg lép: „XI. MELLÉKLET A KIADÁSOK TÁMOGATHATÓSÁGÁRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK KÜLSŐ HATÁROK ALAP I. Általános elvek I.1. Alapvető elvek 1. Az alap jogi aktus szerint egy kiadás támogatható, ha: a) az alapnak az alap jogi aktus 1. és 3. cikke szerinti hatályán és célkitűzésein belül merül fel; b) az alap jogi aktus 4. és 6. cikkében felsorolt támogatható intézkedések esetében; c) a projekt által lefedett intézkedések elvégzéséhez szükséges, a Bizottság által jóváhagyott többéves vagy éves programok részét képezi; d) ésszerű, és megfelel a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének, különös tekintettel a gazdaságosságra és a költséghatékonyságra; e) a végső kedvezményezetteknél és/vagy egy tagállamban létesített és ott bejegyzett projektpartnereknél merül fel, kivéve a kormányközi megállapodással létrehozott nemzetközi közszektorbeli szervezetek, az ilyen szervezetek által létrehozott szakosított ügynökségek, a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága, és a Vöröskereszt és Vörös Félhold Társaságok Nemzetközi Szövetsége esetében. E határozat 39. cikkére tekintettel, a végső kedvezményezettekre alkalmazandó szabályok értelemszerűen alkalmazandók a projektpartnerekre; f) a támogatási megállapodás különös rendelkezéseivel összhangban merül fel. 2. Az alap jogi aktus 16. cikkének (6) bekezdése értelmében a többéves intézkedéseknek csak az éves programból társfinanszírozott része tekinthető e támogathatósági szabályok alkalmazásában vett projektnek. 3. Az alap által támogatott projektek nem finanszírozhatók a közösségi költségvetés által fedezett más forrásokból. Az alapból támogatott projekteket köz- vagy magánforrásokból kell társfinanszírozni. I.2. Projektköltségvetés A projekt költségvetését az alábbiak szerint kell bemutatni: Kiadások Bevételek + Közvetlen költségek (KK) + Közvetett költségek (a KK-nak a támogatási megállapodásban meghatározott százaléka) + Az EK hozzájárulása (az e határozat 12. cikkében megjelölt három összeg közül a legalacsonyabbként meghatározva) + A végső kedvezményezettek és a projektpartnerek hozzájárulása + Harmadik felek hozzájárulása + A projekt által elért bevételek = Összes támogatható költség (ÖTK) = Összes bevétel (ÖB) A költségvetésnek egyensúlyban kell lennie: az összes támogatható költségnek meg kell egyeznie az összes bevétellel. I.3. A bevétel és a nonprofit elv 1. Az alap által támogatott projektek nonprofit jellegűek. Amennyiben a projekt végén a jövedelmi források – ideértve a bevételeket is – meghaladják a kiadásokat, az alapnak a projekthez nyújtott hozzájárulását ennek megfelelően csökkenteni kell. A projekttel kapcsolatos összes jövedelmi forrás rögzítésre kerül a végső kedvezményezett könyvelésében vagy adózási dokumentumaiban, azoknak azonosíthatóknak és ellenőrizhetőknek kell lenniük. 2. A projekt jövedelme az alapnak a projekt számára teljesített valamennyi pénzügyi hozzájárulásából, a köz- és magánforrásokból – ideértve a végső kedvezményezett saját hozzájárulását is –, valamint a projekt által termelt esetleges bevételekből származik. E szabály alkalmazásában »bevétel«: a projekt által az I.4. pontban leírt támogathatósági időszak során értékesítésből, bérleti díjakból, szolgáltatásokból, regisztrációs díjakból vagy egyéb bevételekből elért jövedelem. 3. A nonprofit elv alkalmazásából származó közösségi hozzájárulás – e határozat 12. cikkének c) pontja szerint – az »összes támogatható költség«, levonva ebből a »harmadik felek hozzájárulását«, illetve a »projekt által elért bevételeket«. I.4. Támogathatósági időszak 1. A projekttel kapcsolatos költségeknek és az egyes kifizetéseknek (az értékcsökkenés kivételével) a tagállamok éves programjait jóváhagyó finanszírozási határozatban említett év január 1-jét követően kell felmerülniük. A támogathatósági időszak N (2) +2. év június 30-ig tart, vagyis a projekttel kapcsolatos költségeknek ezen időpontot megelőzően kell felmerülniük. 2. Az (1) bekezdésben szereplő támogathatósági időszak alól kivételt képez a (IV.3. pontban említett) tagállamoknak nyújtott technikai segítség. I.5. Költségelszámolási rendszer 1. A kiadásoknak és a végső kedvezményezettek által eszközölt kifizetéseknek egyezniük kell. Az értékcsökkenés kivételével (készpénzes) pénzügyi műveletekként kell lebonyolítani azokat. 2. A kiadásokat főszabály szerint hivatalos számlákkal kell igazolni. Ha erre nincs mód, a kiadást számviteli dokumentumokkal vagy hasonló bizonyító erejű, igazoló dokumentummal kell igazolni. 3. A kiadásnak azonosíthatónak és ellenőrizhetőnek kell lennie. Különösen a) szerepelnie kell a végső kedvezményezett számviteli nyilvántartásában; b) a végső kedvezményezett létesítési helye szerinti ország számviteli előírásaival, továbbá a végső kedvezményezett szokásos költségszámítási módszereivel összhangban kell meghatározni; valamint c) az alkalmazandó adó- és szociális jogszabályok követelményeivel összhangban be kell jelenteni. 4. Szükség esetén a végső kedvezményezettek kötelesek megőrizni az érintett projekttel kapcsolatban a partnereknél felmerült bevételeket és kiadásokat igazoló számviteli bizonylatok másolatát. 5. A (2)–(4) bekezdés szerinti dokumentáció tárolásának és feldolgozásának meg kell felelnie a nemzeti adatvédelmi jogszabályoknak. I.6. Területi hatály 1. Az alap jogi aktus 4. és 6. cikkében leírt intézkedésekkel kapcsolatban felmerült kiadásoknak a tagállamok területén, az I.1.1. e) pontban meghatározott végső kedvezményezetteknél kell felmerülniük, kivéve: — az alap jogi aktus 3. cikke (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott általános célkitűzéssel kapcsolatos végrehajtási intézkedések kiadásait; az ezekkel kapcsolatos kiadások a tagállamok vagy harmadik országok területén merülhetnek fel, — a külső határok őrizetével kapcsolatos intézkedéseket; ezekre az intézkedésekre a tagállamok területén belül és kívül is sor kerülhet. 2. Harmadik országokban nyilvántartásba vett és létesített partnerek – a kormányközi megállapodással létrehozott nemzetközi közszektorbeli szervezetek, az ilyen szervezetek által létrehozott szakosított ügynökségek, a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága, valamint a Vöröskereszt és Vörös Félhold Társaságok Nemzetközi Szövetsége kivételével – kizárólag költségtérítés nélkül vehetnek részt a projektekben. II. A támogatható költségek kategóriái (projektszinten) II.1. Támogatható közvetlen költségek A projekt támogatható közvetlen költségei azok, amelyek – a fenti I. részben meghatározott általános támogathatósági feltételek megfelelő figyelembevételével – a projekt végrehajtásához közvetlenül kapcsolódó sajátos költségként azonosíthatók. A közvetlen költségeket a projekt előzetes átfogó költségvetésében kell feltüntetni. A következő közvetlen költségek támogathatók: II.1.1. Személyzeti költségek 1. A projekthez kijelölt személyzet költségei, beleértve a tényleges fizetéseket és társadalombiztosítási terheket, valamint más, jogszabályon alapuló költségeket, támogathatók, feltéve, hogy ezek megfelelnek a végső kedvezményezett szokásos díjazási politikájának. 2. Nemzetközi szervezetek esetében a támogatható személyzeti költségek magukban foglalhatják a jogszabályi kötelezettségek teljesítését, illetve a díjazásra vonatkozó jogosultságok kielégítését szolgáló tartalékokat is. 3. Az államháztartási szervek megfelelő személyzeti költségei olyan mértékben támogathatók, amennyiben azok olyan tevékenységek költségeihez kapcsolódnak, amelyeket az adott államháztartási szerv nem végezne, ha az érintett projekt nem folyna; az ilyen személyzetet a végső kedvezményezettnek írásbeli határozattal kell kijelölnie vagy kirendelnie a projekt végrehajtására. 4. A személyzeti költségeket részletesen szerepeltetni kell az előzetes költségvetésben, feltüntetve a személyzet feladatait és létszámát. II.1.2. Utazási és tartózkodási költségek 1. Az utazási és tartózkodási költségek a személyzet és a projektben részt vevő egyéb személyek esetében támogathatók közvetlen költségként, amennyiben az utazás szükséges a projekt végrehajtásához. 2. Az útiköltségek a ténylegesen felmerült költségek alapján támogathatók. A költségtérítések alapja a tömegközlekedés legolcsóbb formája, a repülőutak főszabályként csak az (oda-vissza) 800 km-nél hosszabb utaknál engedélyezettek, vagy amikor a földrajzi rendeltetési hely légi úton történő közlekedést indokol. Amennyiben az utazás magántulajdonú gépkocsival történik, a költségeket vagy a tömegközlekedés költsége alapján vagy a távolság arányában, az érintett tagállamban közzétett, vagy a végső kedvezményezett által alkalmazott hivatalos szabályoknak megfelelően kell téríteni. 3. A tartózkodási költségek a tényleges költségek vagy napidíjak alapján támogathatók. Abban az esetben, ha egy szervezet saját napi rátákkal (napidíjakkal) rendelkezik, azokat a tagállam által a nemzeti jogszabályokkal és a gyakorlattal összhangban megállapított felső korlátokon belül kell alkalmazni. A napidíjak rendszerint fedezik a helyi közlekedést (taxit is), a szállást, az étkezést, a helyi telefonhívásokat és egyebeket. II.1.3. Felszerelés II.1.3.1. Általános szabályok A felszerelés beszerzésével kapcsolatos költségek (a következők bármelyike alapján: a lízing vagy bérleti díj, a teljes vagy részleges költségeken alapuló beszerzés vagy a vásárolt eszközök értékcsökkenése) csak akkor támogathatók, amennyiben a projekt végrehajtása szempontjából lényegesek. A felszerelésnek rendelkeznie kell a projekthez szükséges műszaki tulajdonságokkal, és meg kell felelnie az alkalmazandó szabályoknak és szabványoknak. II.1.3.2. Bérlet és lízing A bérleti- és lízingműveletekkel kapcsolatos kiadások a tagállamokban meghatározott szabályok szerint, a nemzeti jogszabályoktól és gyakorlatoktól, továbbá a projekt céljaira történő bérlet vagy lízing időtartamától függően támogathatók társfinanszírozásból. II.1.3.3. Vásárlás 1. A felszerelések beszerzésére vonatkozó költségek (többek közt az alap jogi aktus 5. cikke (1) bekezdésének c)–f) pontjában említettek szerinti rendszerek, működést szolgáló felszerelések, közlekedési eszközök) a nemzeti szabályok szerint támogathatók. Az ilyen költségek akkor jogosultak társfinanszírozásra a beszerzés teljes vagy részleges költsége alapján, ha: a) közvetlenül kapcsolódnak a projekt megvalósításához; b) a tagállamban érvényes nemzeti beszerzési szabályoknak megfelelően történt a beszerzés; c) a felszerelés rendelkezik a projekthez szükséges műszaki tulajdonságokkal, és megfelel az alkalmazandó szabályoknak és szabványoknak; d) a felszerelést a projektével azonos célokra fogják használni a vásárlás napja után, legalább a következő időtartamig: — legalább három évig az informatikai és hírközlési technológiai felszerelések esetében, — legalább öt évig az olyan másfajta felszerelések esetében, mint például a működést szolgáló felszerelések és a közlekedési eszközök, kivéve a következő pontban említetteket, — tíz évig a helikopterek, hajók és repülőgépek esetében. 2. Emellett a fent említett felszerelések költségei értékcsökkenésük alapján, a nemzeti szabályoknak megfelelően is támogathatók. Ebben az esetben az (1) bekezdés a), b) és c) pontjának feltételei alkalmazandók. Ezen kívül a következő feltételeknek is eleget kell tenni: a) Amennyiben a felszerelést a projekt időtartamát megelőzően vagy annak során vásárolják, a felszerelés értékcsökkenése csak a projekt számára történő felhasználás időtartama és a tényleges felhasználás aránya alapján támogatható. b) Azok a felszerelések, amelyeket a projekt időtartamát megelőzően vásároltak, de a projekt céljaira használnak, az értékcsökkenés alapján támogathatók. Nem támogathatók azonban e költségek, amennyiben eredetileg közösségi támogatásból vásárolták a felszerelést. c) A felszerelések beszerzési költségeinek meg kell felelniük a szokásos piaci költségeknek, és az érintett tételeket a végső kedvezményezettre alkalmazandó adózási és számviteli szabályokkal összhangban kell leírni. II.1.4. Ingatlan II.1.4.1. Általános szabályok Az ingatlan vásárlása, építése, felújítása vagy bérlése esetén az ingatlannak rendelkeznie kell a projekthez szükséges műszaki tulajdonságokkal, és meg kell felelnie a hatályos előírásoknak és szabványoknak. II.1.4.2. Vásárlás, építés vagy felújítás 1. Amennyiben az ingatlanszerzés elengedhetetlen a projekt végrehajtása szempontjából, és egyértelműen kapcsolódik annak célkitűzéseihez, az ingatlan vásárlása, vagyis már megépített épületek vásárlása vagy ingatlan építése, a teljes vagy részleges költségek alapján, vagy az értékcsökkenés alapján támogatható társfinanszírozásból az alább meghatározott feltételekkel és a szigorúbb nemzeti szabályok alkalmazásának sérelme nélkül: a) Be kell szerezni független szakképzett értékbecslő vagy megfelelően felhatalmazott hivatalos testület igazolását arról, hogy az ár nem haladja meg a piaci értéket, és az igazolásban fel kell tüntetni, hogy az ingatlan megfelel a nemzeti rendelkezéseknek, vagy pedig részletezni kell, hogy az épület mely pontokon nem felel meg e rendelkezéseknek, és a végső kedvezményezett a projekt részeként hol tervez kiigazításokat végrehajtani. b) Az ingatlant nem a projekt végrehajtását megelőzően nyújtott közösségi támogatásból vásárolták. c) Az ingatlant a projekt záró időpontját követő legalább tíz éven át kizárólag a projektben megnevezett célra kell használni, hacsak a Bizottság kifejezetten mást nem engedélyez a teljes vagy részleges költségek alapján történő társfinanszírozás esetén; az értékcsökkenés alapján történő társfinanszírozás esetén ez az időtartam öt évre csökken. d) Az ingatlanvásárlás tiszteletben tartja az értékarányos ár és a költséghatékonyság elvét, és arányosnak tekinthető a projekt végrehajtásával elérni kívánt céllal. e) Értékcsökkenés alapján történő társfinanszírozás esetén e vagyontárgyak értékcsökkenésének csak a projekt számára történő felhasználás időtartamának és a tényleges felhasználás arányának megfelelő része jogosult támogatásra; az értékcsökkenést a nemzeti számviteli szabályok szerint kell kiszámítani. 2. Az ingatlanok felújítási költségei a teljes vagy részleges költségek, illetve az értékcsökkenés alapján jogosultak társfinanszírozásra. Felújítási költségek esetében csak az (1) bekezdés c) és e) pontjának feltételei alkalmazandók. II.1.4.3. Bérlet Az ingatlan bérlése akkor támogatható társfinanszírozásból, ha az alábbi feltételek mellett – a szigorúbb nemzeti szabályok alkalmazásának sérelme nélkül – közvetlen kapcsolat áll fenn a bérlés és az érintett projekt célkitűzései között: a) Az ingatlant nem közösségi támogatásból vásárolták. b) Az ingatlan kizárólag a projekt végrehajtására használható. Amennyiben ez nem teljesül, a költségek csak a projekt céljára történő felhasználás arányában támogathatók. II.1.5. Fogyóeszközök, ellátások és általános szolgáltatások A fogyóeszközök, ellátások és általános szolgáltatások költségei támogathatók, feltéve, hogy azonosíthatók, és a projekt végrehajtása szempontjából közvetlenül szükségesek. II.1.6. Alvállalkozói szerződések 1. Általános szabályként a végső kedvezményezettnek képesnek kell lennie a projektek önálló irányítására. A támogatási megállapodásban egyértelműen meg kell határozni az azon feladatoknak megfelelő összeget, amelyek a projekt keretében alvállalkozói szerződés tárgyát fogják képezni. 2. Az alábbi alvállalkozói szerződésekkel kapcsolatos kiadások nem támogathatók az alap általi társfinanszírozással: a) a projekt általános irányításával kapcsolatos feladatokra vonatkozó alvállalkozói szerződések; b) olyan alvállalkozói szerződések, amelyek anélkül növelik a projekt költségét, hogy azzal arányosan növelnék annak értékét; c) közvetítőkkel vagy tanácsadókkal kötött olyan alvállalkozói szerződések, amelyek a kifizetést a projekt összköltségének százalékában határozzák meg, hacsak a végső kedvezményezett nem igazolja az ilyen költséget a tevékenység vagy a nyújtott szolgáltatás valóságos értékére történő hivatkozással. 3. Az alvállalkozók valamennyi alvállalkozói szerződés tekintetében kötelezettséget vállalnak arra, hogy az alvállalkozói szerződésben foglalt intézkedésekkel kapcsolatban megadnak minden szükséges információt valamennyi könyvvizsgáló és ellenőrző testület részére. II.1.7. Közvetlenül az uniós társfinanszírozással kapcsolatos követelményekből eredő költségek A közvetlenül az EU társfinanszírozásával kapcsolatos követelmények – így a nyilvánosság, az átláthatóság, a projekt értékelése, a külső ellenőrzés, a banki kezességvállalás, a fordítási költségek stb. – teljesítéséhez szükséges költségek közvetlen költségként támogathatók. II.1.8. Szakértői díjak Támogathatók a jogi tanácsadás díjai, a közjegyzői díjak, a technikai és pénzügyi szakértők díjai. II.2. Támogatható közvetett költségek 1. Az intézkedés támogatható közvetett költségei azok, amelyek – megfelelően figyelembe véve a támogathatóság I.1.1. pontban előírt feltételeit – a projekt végrehajtásához közvetlenül kapcsolódó specifikus költségként nem azonosíthatók. 2. Az I.1.1. e) ponttól, illetve az I.5. ponttól eltérően az intézkedés végrehajtása során felmerült közvetett költségek az összes támogatható közvetlen költség legfeljebb 2,5 %-ának megfelelő átalányfinanszírozás révén támogathatók. 3. Az uniós költségvetésből részesülő szervezetek nem foglalhatják bele a közvetett költségeket előzetes költségvetésükbe. III. Támogatásra nem jogosult kiadások A következő költségek nem támogathatók: a) a hozzáadottérték-adó, kivéve abban az esetben, ha a végső kedvezményezett igazolja, hogy nem igényelheti vissza; b) tőkehozam, adósság- és adósságszolgálati terhek, hitelkamat, devizaátváltási jutalékok és árfolyamveszteségek, veszteségekre és lehetséges jövőbeni kötelezettségekre képzett tartalékok, fizetendő kamat, kétes követelések, bírságok, kötbérek, perköltségek, túlzott és felesleges kiadások; c) kizárólag a projektszemélyzetre költött reprezentációs költségek; a projekt alapján indokolt társasági események – mint például a projektet záró rendezvény, vagy a projektirányító csoport összejövetelei – reprezentációs költségei ésszerű mértékig engedélyezettek; d) a végső kedvezményezett bevallásában szereplő, de egy – közösségi támogatásban részesülő – másik projekt vagy munkaprogram által fedezett költségek; e) földvásárlás; f) természetbeni hozzájárulások. IV. Technikai segítségnyújtás a tagállamok kezdeményezésére 1. Az alap felelős hatóság, felhatalmazott hatóság, ellenőrző hatóság, hitelesítő hatóság vagy a (2) bekezdésben felsorolt feladatok kapcsán segítséget nyújtó egyéb szervezet általi végrehajtása céljából szükséges valamennyi költség támogatható technikai segítségnyújtás címén, az alap jogi aktus 18. cikkében meghatározott kereteken belül. 2. A fentiek az alábbi intézkedésekre terjednek ki: a) az intézkedések előkészítésével, kiválasztásával, értékelésével, igazgatásával, valamint nyomon követésével kapcsolatos kiadások; b) az intézkedések vagy projektek könyvvizsgálatával és helyszíni ellenőrzésével kapcsolatos kiadások; c) az intézkedések vagy projektek értékelésével kapcsolatos kiadások; d) az intézkedésekhez kapcsolódó tájékoztatással, terjesztéssel és átláthatósággal kapcsolatos kiadások; e) az alapok igazgató, nyomon követő és értékelő számítógépes rendszereinek beszerzésével, telepítésével és karbantartásával kapcsolatos kiadások; f) az intézkedés végrehajtásával kapcsolatban a felügyeletet végző bizottságok és albizottságok ülései tekintetében felmerülő kiadások; ezek a kiadások magukban foglalhatják az e bizottságokban tevékenykedő szakértők és egyéb résztvevők költségeit, beleértve harmadik országbeli résztvevők költségeit is, ha az intézkedés hatékony végrehajtásához nélkülözhetetlen a jelenlétük; g) az alap végrehajtásához szükséges igazgatási kapacitások megerősítésével kapcsolatos kiadások. 3. Az intézkedésekkel kapcsolatos technikai segítségnyújtást és a kapcsolódó kifizetéseket a tagállamok éves programjait jóváhagyó finanszírozási határozatban említett év január 1-jét követően kell teljesíteni. A támogatási időszak az éves program végrehajtásáról szóló zárójelentés benyújtási határidejének lejártáig tart. 4. Valamennyi beszerzést a tagállamban meghatározott nemzeti beszerzési szabályok szerint kell megvalósítani. 5. A tagállamok az ezen alap számára adandó technikai segítségnyújtási intézkedéseket a négy alap mindegyike vagy azok valamelyike számára adandó technikai segítségnyújtási intézkedésekkel együtt is végrehajthatják. Ebben az esetben a költségeknek csak az ezen alapnak megfelelő közös intézkedések végrehajtására fordított része jogosult az ezen alap szerinti finanszírozásra. A tagállamoknak továbbá biztosítaniuk kell, hogy: a) a közös intézkedések költségeinek részét ésszerű és ellenőrizhető módon terhelik a megfelelő alapra; valamint b) kizárják a költségek kettős finanszírozását. V. Különleges átutazási rendszerek A 40. cikk (1) bekezdésével összhangban, az alap jogi aktusnak és e határozatnak az éves programok végrehajtására vonatkozó szabályai értelemszerűen vonatkoznak a különleges átutazási rendszerek végrehajtásához nyújtott támogatásra. Ugyanakkor tekintettel az e mellékletben található támogathatósági szabályokra, különleges átutazási rendszerek esetében a következő különös szabályok alkalmazandók: a) a költségek támogathatósági időszaka megfelel e határozat 40. cikke (3) bekezdésének; b) az alap jogi aktus 6. cikke (2) bekezdésének c) pontja alapján az államháztartási szervek személyzeti költségei támogatható kiadások, amennyiben azok a különleges átutazási rendszerek végrehajtásához kapcsolódó valós többletköltségeken alapulnak, és azokat megfelelően igazolt és méltányos módszer szerint rendelik hozzá a tevékenységhez; a kiadást olyan dokumentumok alapján kell igazolni, amelyek lehetővé teszik az érintett államháztartási szerv által a különleges átutazási rendszerek kapcsán jogszabályi felelősségét és napi feladatait meghaladó mértékben fizetett valós költségek azonosítását.”