A Bizottság 93/84/EGK irányelve

(1993. szeptember 30.)

a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról szóló 80/723/EGK irányelv módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 90. cikke (3) bekezdésére,

mivel a 85/413/EGK [1] bizottsági irányelv által módosított 80/723/EGK [2] irányelv olyan rendszert vezetett be, amely a tagállamok számára kötelezővé tette a hatóságok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságának biztosítását; mivel az irányelv megkívánta, hogy a tagállamok bizonyos pénzügyi információkat megőrizzenek, és azokat kérésre a Bizottság elé tárják;

mivel a 80/723/EGK bizottsági irányelv és különösen annak 3. és 5. cikke olyan rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek segíthetik a Bizottságot abban, hogy megfeleljen az általa vállalt kötelezettségeknek;

mivel a közvállalkozások fontos szerepet töltenek be a tagállamok gazdaságában; mivel a tagállamok és a közvállalkozásaik közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságának szükségessége a korábbinál még indokoltabbnak bizonyul, figyelembe véve a közös piaci versenyhelyzet alakulását, különös tekintettel arra, hogy a Közösség a szoros gazdasági integráció és társadalmi kohézió irányában halad;

mivel a tagállamok elfogadták az Egységes Európai Okmányt, amely az egységes piac 1993. január 1-jei hatályú megteremtéséhez vezetett; mivel ez a verseny fokozódásához vezet, valamint megköveteli a Bizottságtól, hogy éberen őrködjön afelett, hogy az egységes piac által kínált összes előny elérhető legyen; mivel az egységes piac egyre szükségesebbé teszi mind a köz-, mind pedig a magánvállalkozások közötti esélyegyenlőség biztosítását;

mivel megállapítható, hogy az állam és a közvállalkozásai közötti pénzmozgások jelentős része különféle kifizetési formákban valósul meg, és nem pusztán tőkeinjekció, illetve kvázi-tőkeinjekció formájában;

mivel a Bizottság elsősorban a feldolgozóiparban állapította meg, hogy a vállalkozások jelentős támogatáshoz jutottak úgy, hogy ez a Szerződés 93. cikkének (3) bekezdése értelmében nem került bejelentésre; mivel az állami támogatásokról készült első [3], második [4] és harmadik [5] jelentés megerősíti, hogy nagy összegű állami támogatások továbbra is jogellenesen kerülnek szétosztásra;

mivel a hatóságok és a közvállalkozások közötti pénzmozgások utólagos ellenőrzésén alapuló jelentési rendszer lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy kötelezettségeinek eleget tegyen; mivel ennek az ellenőrzési rendszernek meghatározott pénzügyi információkat kell lefednie; mivel ezek az információk nyilvánosan nem mindig hozzáférhetők, valamint – amint az a közszférában nyilvánvalóvá vált – nem kellően részletesek ahhoz, hogy az állam és a közvállalkozások közötti pénzmozgások megfelelő értékelését lehetővé tegyék;

mivel az összes kért információ a kitűzött céllal arányosnak tekinthető, figyelemmel arra a tényre, hogy az ilyen típusú információkat kötelező nyilvánosságra hozni legutóbb a 90/605/EGK [6] irányelvvel módosított, a társaságok éves beszámolójára vonatkozó 78/660/EGK [7] tanácsi irányelv értelmében is;

mivel a tagállamok adminisztratív jellegű terheinek könnyítése érdekében a jelentési rendszernek fel kellene használnia mind a nyilvánosan hozzáférhető adatokat, mind pedig a többségi tulajdonosok számára elérhető információkat; mivel engedélyezni kell az összevont (konszolidált) beszámolók benyújtását; mivel a feldolgozóiparban működő jelentősebb vállalkozások részére összeegyeztethetetlen módon nyújtott támogatások torzítják legjobban a közös piaci versenyt; mivel így az ilyen jelentési rendszer jelenleg olyan vállalkozásokra korlátozható, amelyek éves forgalma a 250 millió ECU-t meghaladja;

mivel annak ellenére, hogy a Bizottság az irányelvről adott 1980. évi értesítéskor azt az álláspontot képviselte, hogy a közvállalkozásokon vagy közvállalkozások csoportján belüli pénzmozgások nem képezik a 80/723/EGK irányelv tárgyát, a közvállalkozásokon keresztül gyakran államilag befolyásolt gazdasági élet új követelményei megkívánják ezeknek az információknak a bevonását is; mivel – ahogyan ezt 1980 [8] óta a Bíróság joggyakorlata is kiemeli – a 93. cikk (3) bekezdése rendelkezéseinek a tagállamok által történő megsértése érzékelhetően gyakoribbá vált, ami egyre nehezebbé tette a Bizottság számára, hogy a piaci versenyt ellenőrző feladatait ellássa; mivel ennek következtében a Bizottság felügyeleti hatáskörét növelni kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 80/723/EGK irányelv a következőképpen módosul:

(1) A 2. cikk a következő francia bekezdéssel egészül ki:

"– "a feldolgozóiparhoz tartozó közvállalkozás"; kifejezés jelentése:

minden olyan vállalkozás, amelynek fő tevékenységi területe, azaz a meghatározás szerint teljes éves forgalmának legalább 50 százaléka, feldolgozóipari tevékenységből származik. Ezek azok a vállalkozások, amelyeknek működése a NACE Rev 1. osztályozásban a D. szakasz – Feldolgozás alá tartozik (alszakaszok a DA-tól a DN-el bezárólag). [9]

(2) Az irányelv a következő 5a. cikkel egészül ki:

"5a cikk

(1) Azok a tagállamok, amelyeknek közvállalkozásai a feldolgozóiparhoz tartoznak, a (2) bekezdés szerinti pénzügyi információkkal látják el évente a Bizottságot a (4) bekezdésben meghatározott ütemezésnek megfelelően.

(2) A feldolgozóiparhoz tartozó minden közvállalkozás a következő pénzügyi információkat köteles megadni a (3) bekezdésben foglaltaknak megfelelően:

i) az üzleti jelentés és az éves beszámoló, a 78/660/EGK [10] tanácsi irányelv meghatározása szerint. Az éves beszámoló és az üzleti jelentés magában foglalja a mérleget, az eredménykimutatást, a kiegészítő mellékletet a számviteli politikával, az igazgatók nyilatkozataival, valamint a vállalkozás részegységeire vonatkozó és a tevékenységi jelentésekkel együtt. Ezen felül be kell nyújtani a közgyűlések jegyzőkönyveit, valamint minden más, a kérdésre vonatkozó információt is.

Amennyiben a közvállalkozások üzleti jelentésében, illetve éves beszámolójában a következő adatok nem szerepelnek, úgy azokat szintén csatolni kell:

ii) bármely, részvénytőke vagy a saját tőkéhez hasonló természetű tőkeelemek szolgáltatása, meghatározva a szolgáltatás feltételeit is (törzs-, elsőbbségi, ideiglenes vagy átváltható részvények és a kamatlábak; az ezekhez kapcsolódó osztalékok vagy átalakítási jogok);

iii) a vissza nem térítendő támogatások, illetve a meghatározott feltételek mellett visszatérítendő támogatások;

iv) a vállalkozás által kapott bármely kölcsön, beleértve a folyószámlahitelt és a tőkeinjekció esetén fizetett előlegeket, a kamatlábak és a hitelfeltételek, valamint a hitelfelvevő vállalkozás által a kölcsönt nyújtó félnek adott esetleges hitelbiztosíték pontos ismertetésével;

v) a hatóságok által a vállalkozásnak adott garanciák a hitelfinanszírozás tekintetében (meghatározva a feltételeket és minden olyan díjat, amelyet a vállalkozás ezekért a garanciákért fizet);

vi) a kifizetett osztalék és a visszatartott nyereség;

vii) az állami beavatkozás bármely más formája, különös tekintettel a közvállalkozások köztartozásainak elengedésére, beleértve, többek között, a kölcsönök, támogatások visszafizetésének, illetve a társasági adók és társadalombiztosítási járulékok, vagy bármely hasonló költségek megfizetésének elengedését.

(3) A (2) bekezdésben előírt információkat minden olyan közvállalkozás tekintetében be kell nyújtani, amelynek a legutóbbi üzleti évben árbevétele a 250 millió ECU-t meghaladta.

A fent kért információt minden egyes közvállalkozásra vonatkozóan – beleértve a tagállamokban található vállalkozásokat is – külön kell benyújtani, és adott esetben, meg kell jelölni a különböző közvállalkozások csoportjain belüli, valamint a csoportok közötti tranzakciókat, csakúgy mint a közvállalkozások és az állam közötti közvetlen tranzakciókat. A (2) bekezdés ii. pontjában említett részvénytőke magában foglalja az állam közvetlen tőke-hozzájárulását, valamint minden olyan részvénytőkét, amelyet egy – ugyanazon a vállalatcsoporton belüli vagy azon kívüli – állami holdingtársaság vagy más közvállalkozás (beleértve a pénzügyi szervezeteket is) hozzájárulásaként kapott az adott vállalkozás. A pénzügyi támogatást szolgáltató és az azt felhasználó vállalkozás kapcsolatát mindig pontosan kell meghatározni. Hasonlóképpen, a (2) bekezdésben említett jelentést minden egyes vállalkozás tekintetében külön kell benyújtani, csakúgy, mint az olyan (al-) holdingtársaság esetében, amely több közvállalkozást fog össze, amennyiben az (al-) holdingtársaság az egyesített értékesítése alapján "feldolgozónak" minősül.

Egyes közvállalkozások jogilag különálló vállalkozások között osztják meg tevékenységeiket. Az ilyen vállalkozások esetében a Bizottság elfogad egy összevont (konszolidált) jelentést. Az összevonásnak az ugyanabban, illetve egymáshoz közeli ágazatokban működő vállalkozások egy csoportjának gazdasági realitását kell tükröznie. A különböző, kizárólag pénzügyi holdingok esetében az összevont jelentések nem elégségesek.

(4) A (2) bekezdésben előírt információt évente kell benyújtani a Bizottság részére. Az 1992. pénzügyi évre vonatkozó információt az irányelv közzétételétől számított két hónapon belül kell benyújtani a Bizottságnak.

Az 1993-ra és a következő évekre vonatkozó információt az érintett közvállalkozás üzleti jelentése közzétételének dátumától számított 15 munkanapon belül kell benyújtani. Minden esetben és különösen azoknak a vállalkozásoknak az esetében, amelyek nem tesznek közzé üzleti jelentést, az előírt információt legkésőbb a vállalat pénzügyi évének végétől számított kilenc hónapon belül kell benyújtani.

A jelentési rendszerbe tartozó társaságok számának megállapítása érdekében ennek az irányelvnek a közzétételétől számított két hónapon belül a tagállamok listát nyújtanak be a Bizottságnak az e cikk hatálya alá tartozó társaságokról, valamint azok forgalmáról. A listát minden év március 31-ig aktualizálni kell.

(5) Ezt a cikket a Treuhandanstalt tulajdonába tartozó vagy általa irányított társaságokra csak a Treuhandanstalt befektetései számára létrehozott különleges jelentési rendszer lejáratát követően kell alkalmazni.

(6) A tagállamok ellátják a Bizottságot minden olyan további információval, amelyet az szükségesnek ítél a benyújtott adatok alapos értékeléséhez."

2. cikk

A tagállamok legkésőbb 1993. november 1-ig elfogadják azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljenek ennek az irányelvnek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

3. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 1993. szeptember 30-án

a Bizottság részéről

Karel Van Miert

alelnök

[1] HL L 222., 1978.8.14., 11. o.

[2] HL L 195., 1980.7.29., 35. o.

[3] ISBN 92–825–9535.

[4] ISBN 9–826–0386.

[5] ISBN 92–826–4637.

[6] HL L 317., 1990.11.16., 60. o.

[7] HL L 222., 1978.8.14., 11. o.

[8] Lásd például a Bizottság kontra Franciaország 290/83 sz. ügyben hozott ítéletet (EBHT 1985. 439. o.) (mezőgazdasági hitelalap), a Van der Kooy kontra Bizottság 67, 68 és 70/85 sz. ügyben hozott ítéletet (EBHT 1988. 219. o.), az Olaszország kontra Bizottság 303/88 sz. ügyben hozott ítéletet (EBHT 1991. I-1433. o.) (ENI-Lanerossi) és az Olaszország kontra Bizottság C-305/89 sz. ügyben hozott ítéletet (EBHT 1991. I-1603. o.) (IRI, Finmeccanica és Alfa Romeo).

[9] HL L 83., 1993.4.3.";

[10] HL L 222., 1978.8.14., 11. o.

--------------------------------------------------