19.

A VI. cím a következő fejezettel egészül ki: „4. FEJEZET Az ESMA hatáskörei 1. szakasz Hatáskörök és eljárások 48a. cikk A hatáskörök ESMA általi gyakorlása A 48b–48d. cikk által az ESMA-ra, az ESMA valamely tisztviselőjére vagy az ESMA által felhatalmazott valamely más személyre ruházott hatáskörök nem használhatók fel olyan információk vagy dokumentumok közlésének az előírására, amelyekre titoktartási kötelezettség vonatkozik. 48b. cikk Információkérés (1) Az ESMA egyszerű kérés vagy határozat útján kérheti a következő személyektől, hogy bocsássanak rendelkezésre az e rendelet szerinti feladatainak ellátását számára lehetővé tevő minden szükséges információt: a) a 40. cikk (1) bekezdésében említett referenciamutatók előállításában részt vevő személyek; b) olyan harmadik felek, akiknek vagy amelyeknek az a) pontban említett személyek a 10. cikkel összhangban funkciókat vagy tevékenységeket szerveztek ki; c) olyan személyek, akik más módon, szorosan és nagymértékben kapcsolódnak vagy kötődnek az a) pontban említett személyekhez. Az 1095/2010/EU rendelet 35. cikkének megfelelően és az ESMA kérésére az illetékes hatóságok ezt az információkérést továbbítják az e rendelet 20. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontjában említett kritikus referenciamutatók adatszolgáltatóinak és a kapott információt indokolatlan késedelem nélkül megosztják az ESMA-val. (2) Az (1) bekezdésben említett egyszerű információkérés: a) a kérés jogalapjaként e cikkre hivatkozik; b) meghatározza a kérés célját; c) részletesen meghatározza a kért információt; d) meghatározza az információnyújtás határidejét; e) tartalmaz egy nyilatkozatot arról, hogy az információszolgáltatásra kért személy nem köteles megadni az információt, viszont amennyiben önkéntesen válaszol a kérésre, a nyújtott információ nem lehet valótlan vagy félrevezető; f) feltünteti a 48f. cikkel összhangban abban az esetben kiszabandó pénzbírság összegét, ha a nyújtott információ valótlan vagy félrevezető. (3) Az (1) bekezdés szerinti, határozat útján történő információkérés esetén az ESMA: a) a kérés jogalapjaként e cikkre hivatkozik; b) meghatározza a kérés célját; c) részletesen meghatározza a kért információt; d) meghatározza az információnyújtás határidejét; e) feltünteti a 48g. cikkben arra az esetre előírt kényszerítő bírságot, ha a nyújtott információ hiányos; f) feltünteti a 48f. cikkben arra az esetre előírt pénzbírságot, ha a kérdésre adott válasz valótlan vagy félrevezető; g) feltünteti, hogy az e rendelet 48k. cikkével, valamint az 1095/2010/EU rendelet 60. és 61. cikkével összhangban a határozat ellen fellebbezni lehet az ESMA fellebbviteli tanácsa előtt, és a határozat felülvizsgáltatható az Európai Unió Bíróságával (a továbbiakban: a Bíróság). (4) A kért információkat az (1) bekezdésben említett személyek vagy képviselőik, jogi személyek vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek esetében pedig a jog vagy a létesítő okiratuk által képviseletükre felhatalmazott személyek szolgáltatják. A megfelelően meghatalmazott ügyvédek jogosultak az ügyfeleik nevében az információk benyújtására. Utóbbiak teljes felelősséggel tartoznak, ha a szolgáltatott információ hiányos, valótlan vagy félrevezető. (5) Az ESMA indokolatlan késedelem nélkül megküldi az egyszerű kérés vagy a határozata másolatát az (1) bekezdésben említett személyek tagállama illetékes hatóságának. 48c. cikk Általános vizsgálatok (1) Az ESMA a 48b. cikk (1) bekezdésében említett személyekre irányuló minden olyan vizsgálatot elvégezhet, amely az e rendeletből fakadó feladatai ellátásához szükséges. E célból az ESMA tisztviselői és az ESMA által felhatalmazott más személyek jogosultak a következőkre: a) a feladatainak végrehajtása szempontjából releváns nyilvántartások, adatok, eljárások és egyéb anyagok megvizsgálása, függetlenül attól az adathordozótól, amelyen azokat tárolják; b) az ilyen nyilvántartásokból, adatokból, eljárásokból és egyéb anyagokból hiteles másolatok vagy kivonatok készítése vagy beszerzése; c) az említett személyek bármelyikének vagy képviselőjének vagy személyzetének berendelése, és szóbeli vagy írásbeli magyarázat kérése az ellenőrzés tárgyával és céljával összefüggő tényekkel és dokumentumokkal kapcsolatban, valamint a válaszok rögzítése; d) bármely olyan egyéb, természetes vagy jogi személy kikérdezése, aki vagy amely ezt vállalja, valamely vizsgálat tárgyával kapcsolatos információgyűjtés céljából; e) a telefon- és adatforgalmi nyilvántartások kikérése. (2) Az (1) bekezdésben említett vizsgálatok céljából az ESMA tisztviselői és az ESMA által felhatalmazott más személyek hatáskörüket a vizsgálat tárgyát és célját meghatározó írásbeli felhatalmazás alapján gyakorolják. A felhatalmazásban fel kell tüntetni a 48g. cikkben előírt, abban az esetben kiszabandó kényszerítő bírságot, ha a kért nyilvántartásokat, adatokat, eljárásokat vagy egyéb anyagokat hiányosan nyújtják be, vagy ha a 48b. cikk (1) bekezdésében említett személyek a feltett kérdésekre nem vagy hiányosan válaszolnak, valamint a 48f. cikkben előírt, abban az esetben kiszabandó pénzbírságot, ha az említett személyek a feltett kérdésekre a valóságnak nem megfelelően vagy félrevezető módon válaszolnak. (3) A 48b. cikk (1) bekezdésében említett személyek kötelesek alávetni magukat az ESMA határozata alapján megindított vizsgálatoknak. A határozatban meg kell határozni a vizsgálat tárgyát és célját, a 48g. cikkben előírt kényszerítő bírságokat, az 1095/2010/EU rendelet szerint igénybe vehető jogorvoslati lehetőségeket, valamint a határozat Bírósággal történő felülvizsgáltathatóságának jogát. (4) Az ESMA az (1) bekezdésben említett vizsgálat előtt kellő időben tájékoztatja a vizsgálatról és a felhatalmazott személyek kilétéről azon tagállam illetékes hatóságát, amelynek a területén a vizsgálatra sor kerül. Az érintett illetékes hatóság tisztviselői az ESMA kérésére segítik a felhatalmazott személyeket feladataik elvégzésében. Az érintett illetékes hatóság tisztviselői kérésre jelen lehetnek a vizsgálaton. (5) Amennyiben az (1) bekezdés e) pontjában említett telefon- és adatforgalmi nyilvántartások kikéréséhez az alkalmazandó nemzeti jog szerint valamely nemzeti igazságügyi hatóság engedélyére van szükség, ezt az engedélyt kérelmezni kell. Ez az engedély elővigyázatossági intézkedésként is kérelmezhető. (6) Ha valamely nemzeti igazságügyi hatósághoz az (1) bekezdés e) pontjában említett telefon- és adatforgalmi nyilvántartások kikérésének engedélyezése iránti kérelem érkezik, e hatóság ellenőrzi a következőket: a) a (3) bekezdésben említett határozat hiteles-e; b) bármelyik megteendő intézkedés arányos-e, és nem önkényes vagy túlzott-e. A b) pont alkalmazásában a nemzeti igazságügyi hatóság részletes magyarázatot kérhet az ESMA-tól, különösen azon okokra vonatkozóan, amelyek alapján az ESMA e rendelet megsértését feltételezi, a feltételezett jogsértés súlyosságára, valamint azon személy érintettségének a jellegére vonatkozóan, akivel szemben a kényszerítő intézkedéseket hozták. A nemzeti igazságügyi hatóság azonban nem vizsgálhatja felül a vizsgálat szükségességét, és nem követelheti meg, hogy bocsássák rendelkezésére az ESMA irataira vonatkozó információkat. Az ESMA határozatának jogszerűségét kizárólag a Bíróság vizsgálhatja felül az 1095/2010/EU rendelet 61. cikkében meghatározott eljárás szerint. 48d. cikk Helyszíni ellenőrzések (1) Az ESMA az e rendelet szerinti feladatai elvégzéséhez szükséges minden helyszíni ellenőrzést elvégezhet a 48b. cikk (1) bekezdésében említett személyek üzlethelyiségeiben. (2) Az ESMA tisztviselői és az ESMA által helyszíni ellenőrzés elvégzésére felhatalmazott más személyek az ESMA vizsgálati határozatával érintett személyek bármely üzlethelyiségébe beléphetnek, és rendelkeznek a 48c. cikk (1) bekezdése szerinti összes hatáskörrel. Jogukban áll az ellenőrzés idejére és az ahhoz szükséges mértékben zár alá venni bármely üzlethelyiséget, üzleti könyvet vagy nyilvántartást. (3) Az ESMA a helyszíni ellenőrzés előtt kellő időben értesítést küld a vizsgálatról azon tagállam illetékes hatóságának, amelynek a területén az ellenőrzésre sor kerül. Amennyiben az ellenőrzés megfelelő lebonyolítása és eredményessége ezt megköveteli, az ESMA – az érintett illetékes hatóság tájékoztatása után – előzetes értesítés nélkül is elvégezheti a helyszíni ellenőrzést. Az e cikk szerinti ellenőrzéseket el kell végezni, feltéve, hogy az érintett hatóság megerősítette, hogy nem emel kifogást azokkal szemben. (4) Az ESMA tisztviselői és az ESMA által helyszíni ellenőrzés elvégzésére felhatalmazott más személyek hatáskörüket az ellenőrzés tárgyát és célját meghatározó írásbeli felhatalmazás felmutatásával gyakorolják, amelyben fel kell tüntetni a 48g. cikkben arra az esetre előírt kényszerítő bírságokat, ha az érintett személyek nem vetik alá magukat az ellenőrzésnek. (5) A 48b. cikk (1) bekezdésében említett személyek alávetik magukat az ESMA határozatával elrendelt helyszíni ellenőrzéseknek. E határozatban meg kell határozni az ellenőrzés tárgyát és célját, az ellenőrzés megkezdésének időpontját, valamint meg kell jelölni a 48g. cikkben előírt kényszerítő bírságot, az 1095/2010/EU rendelet szerint igénybe vehető jogorvoslati lehetőségeket, valamint a határozat Bírósággal történő felülvizsgáltathatóságának jogát. (6) Azon tagállam illetékes hatóságának tisztviselői vagy az általa felhatalmazott vagy kijelölt személyek, amelynek területén a helyszíni ellenőrzésre sor kerül, az ESMA kérésére aktívan segítik az ESMA tisztviselőit és az ESMA által felhatalmazott más személyeket. Az érintett illetékes hatóság tisztviselői kérésre szintén jelen lehetnek a helyszíni ellenőrzésen. (7) Az ESMA arra is felkérheti az illetékes hatóságokat, hogy végezzenek el a nevében az e cikkben és a 48c. cikk (1) bekezdésében előírt egyes vizsgálati feladatokat és helyszíni ellenőrzéseket. Az illetékes hatóságok e célból az ESMA-éval azonos – az e cikkben és a 48c. cikk (1) bekezdésében meghatározott – hatáskörrel rendelkeznek. (8) Amennyiben az ESMA tisztviselői és az ESMA által felhatalmazott más kísérő személyek megállapítják, hogy valamely személy akadályozza az e cikk alapján elrendelt vizsgálatot, úgy az érintett tagállam illetékes hatósága – adott esetben a rendőrség vagy azzal egyenértékű jogkörrel rendelkező végrehajtó hatóság közreműködésével – megadja a szükséges segítséget ahhoz, hogy a helyszíni ellenőrzést elvégezhessék. (9) Amennyiben az (1) bekezdésben előírt helyszíni ellenőrzéshez vagy a (7) bekezdésben előírt segítségnyújtáshoz az alkalmazandó nemzeti jog szerint valamely nemzeti igazságügyi hatóság engedélyére van szükség, ezt az engedélyt kérelmezni kell. Ez az engedély elővigyázatossági intézkedésként is kérelmezhető. (10) Ha valamely nemzeti igazságügyi hatósághoz az (1) bekezdésben előírt helyszíni ellenőrzés vagy a (7) bekezdésben előírt segítségnyújtás engedélyezése iránti kérelem érkezik, e hatóság ellenőrzi a következőket: a) az ESMA által elfogadott, az (5) bekezdésben említett határozat hiteles-e; b) bármelyik megteendő intézkedés arányos-e, és nem önkényes vagy túlzott-e. A b) pont alkalmazásában a nemzeti igazságügyi hatóság részletes magyarázatot kérhet az ESMA-tól, különösen azon okokra vonatkozóan, amelyek alapján az ESMA e rendelet megsértését feltételezi, a feltételezett jogsértés súlyosságára, valamint azon személy érintettségének a jellegére vonatkozóan, akivel szemben a kényszerítő intézkedéseket hozták. A nemzeti igazságügyi hatóság azonban nem vizsgálhatja felül a vizsgálat szükségességét, és nem követelheti meg, hogy bocsássák rendelkezésére az ESMA irataira vonatkozó információkat. Az ESMA határozatának jogszerűségét kizárólag a Bíróság vizsgálhatja felül az 1095/2010/EU rendelet 61. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően. 2. szakasz Közigazgatási szankciók és egyéb közigazgatási intézkedések 48e. cikk Az ESMA felügyeleti intézkedései (1) Amennyiben a 48i. cikk (5) bekezdésével összhangban az ESMA megállapítja, hogy egy személy elkövette a 48f. cikk (2) bekezdésében felsorolt valamely jogsértést, a következő egy vagy több intézkedést hozza: a) a személyt a jogsértés megszüntetésére kötelező határozatot fogad el; b) a 48f. cikk alapján pénzbírságot kiszabó határozatot fogad el; c) hirdetményt ad ki. (2) Az (1) bekezdésben említett intézkedések meghozatalakor az ESMA figyelembe veszi a jogsértés jellegét és súlyosságát, tekintettel a következő kritériumokra: a) a jogsértés időtartama és gyakorisága; b) a jogsértés okozott-e vagy elősegített-e pénzügyi bűncselekményt, illetve tulajdonítható-e egyéb módon pénzügyi bűncselekmény a jogsértésnek; c) a jogsértést szándékosan vagy gondatlanságból követték-e el; d) a jogsértésért felelős személy felelősségének mértéke; e) a jogsértésért felelős személynek a felelős jogi személy teljes árbevételében vagy a felelős természetes személy éves jövedelmében és nettó vagyonában kifejezett pénzügyi ereje; f) a jogsértés lakossági befektetők érdekeire gyakorolt hatása; g) a jogsértésért felelős személy által elért nyereség vagy elkerült veszteség jelentősége, vagy harmadik feleknek a jogsértésből származó vesztesége, amennyiben ezek meghatározhatók; h) a jogsértésért felelős személy ESMA-val való együttműködésének mértéke, amely nem érinti az adott személy által elért nyereség vagy elkerült veszteség vissza-, illetve megtérítésének kötelezettségét; i) a jogsértésért felelős személy által elkövetett korábbi jogsértések; j) a jogsértésért felelős személy által a jogsértés után, a jogsértés megismétlődésének megelőzése érdekében hozott intézkedések. (3) Az ESMA indokolatlan késedelem nélkül értesíti a jogsértésért felelős személyt az (1) bekezdés alapján tett intézkedésekről, és közli azokat a tagállamok illetékes hatóságaival és a Bizottsággal. Az intézkedés megtételének időpontjától számított 10 munkanapon belül közzéteszi azt a honlapján. Az első albekezdésben említett közzététel tartalmazza a következőket: a) a jogsértésért felelős személy azon jogának megerősítése, hogy jogorvoslattal élhet a határozat ellen; b) adott esetben a jogorvoslati kérelem benyújtásának megerősítése és annak közlése, hogy a jogorvoslatnak nincs halasztó hatálya; c) annak közlése, hogy az ESMA fellebbviteli tanácsa az 1095/2010/EU rendelet 60. cikkének (3) bekezdésével összhangban felfüggesztheti a vitatott határozat alkalmazását. 48f. cikk Pénzbírságok (1) Amennyiben a 48i. cikk (5) bekezdésével összhangban az ESMA megállapítja, hogy valamely személy – szándékosan vagy gondatlanságból – elkövetett a 42. cikk (1) bekezdése a) pontjában felsorolt egy vagy több jogsértést, e cikk (2) bekezdésének megfelelően pénzbírságot kiszabó határozatot fogad el. A jogsértés akkor minősül szándékosan elkövetettnek, ha az ESMA olyan objektív tényezőket talál, amelyek bizonyítják, hogy egy személy a jogsértés elkövetésének szándékával járt el. (2) Az (1) bekezdésben említett pénzbírság maximális összege: a) jogi személy esetében 1 000 000 EUR vagy a nemzeti pénznemben 2016. június 30-án ennek megfelelő érték azokban a tagállamokban, amelyek pénzneme nem az euro, vagy a jogi személy rendelkezésre álló legutolsó, a vezető testület által jóváhagyott beszámoló szerinti teljes éves árbevételének 10 %-a, attól függően, hogy melyik a nagyobb; b) természetes személy esetében 500 000 EUR, vagy a nemzeti pénznemben 2016. június 30-án ennek megfelelő érték azokban a tagállamokban, amelyek pénzneme nem az euro. Az első albekezdés ellenére a 11. cikk (1) bekezdése d) pontjának vagy a 11. cikk (4) bekezdésének megsértése miatt kiszabott pénzbírság maximális összege jogi személyek esetében 250 000 EUR vagy a nemzeti pénznemben 2016. június 30-án ennek megfelelő érték azokban a tagállamokban, amelyek hivatalos pénzneme nem az euro, vagy az adott jogi személy rendelkezésre álló legutolsó, a vezető testület által jóváhagyott beszámoló szerinti teljes éves árbevételének 2 %-a, attól függően, hogy melyik a nagyobb, természetes személyek esetében pedig 100 000 EUR, vagy a nemzeti pénznemben 2016. június 30-án ennek megfelelő érték azokban a tagállamokban, amelyek hivatalos pénzneme nem az euro. Az a) pont alkalmazásában amennyiben a jogi személy anyavállalat vagy anyavállalat leányvállalata, amelynek a 2013/34/EU irányelvvel összhangban összevont (konszolidált) éves pénzügyi beszámolót kell készítenie, a releváns teljes éves árbevétel a rendelkezésre álló legutolsó, a végső anyavállalat vezető testülete által jóváhagyott összevont (konszolidált) éves beszámoló szerinti teljes éves árbevétel, vagy a vonatkozó uniós számviteli jogszabályok szerinti, annak megfelelő típusú bevétel. (3) A pénzbírság (1) bekezdés szerinti összegének meghatározása során az ESMA figyelembe veszi a 48e. cikk (2) bekezdésében meghatározott kritériumokat. (4) A (3) bekezdés ellenére, ha a jogi személy közvetlenül vagy közvetve pénzügyi előnyhöz jutott a jogsértés révén, akkor a pénzbírság minimális összege ez az előny. (5) Amennyiben valamely személy által elkövetett cselekmény vagy mulasztás a 42. cikk (1) bekezdésének a) pontjában felsorolt jogsértések közül többnek is minősül, csak az ezen jogsértések valamelyikére vonatkozó, az e cikk (2) bekezdésével összhangban kiszámított magasabb pénzbírság alkalmazandó. 48g. cikk Kényszerítő bírságok (1) Az ESMA határozatban kényszerítő bírságot szab ki annak érdekében, hogy: a) kötelezzen valamely személyt a jogsértés megszüntetésére, összhangban a 48e. cikk (1) bekezdésének a) pontja alapján hozott határozattal; b) kötelezze a 48b. cikk (1) bekezdésében említett személyeket: i. a 48b. cikk szerinti határozatban kért információk teljes körű szolgáltatására; ii. arra, hogy vessék alá magukat vizsgálatnak és különösen, hogy teljeskörűen adják át az előírt nyilvántartásokat, adatokat, eljárásokat vagy egyéb anyagokat, illetve egészítsék ki és helyesbítsék a 48c. cikk szerinti határozattal megindított vizsgálat keretében benyújtott egyéb információkat; iii. arra, hogy vessék alá magukat a 48d. cikk szerinti határozattal elrendelt helyszíni ellenőrzésnek. (2) A kényszerítő bírságnak hatékonynak és arányosnak kell lennie. A kényszerítő bírságot a késedelem minden egyes napja után ki kell szabni. (3) A (2) bekezdés ellenére, a kényszerítő bírság összege az előző üzleti év átlagos napi árbevételének 3 %-a, illetve természetes személyek esetében az előző naptári évben szerzett átlagos napi jövedelem 2 %-a. Az összegeket a kényszerítő bírságot kiszabó határozatban megállapított időponttól kezdődően kell kiszámítani. (4) A kényszerítő bírság az ESMA határozatáról szóló értesítést követő legfeljebb hat hónapos időtartamra szabható ki. Ezen időszak végét követően az ESMA felülvizsgálja az intézkedést. 48h. cikk A pénzbírságok és a kényszerítő bírságok közzététele, jellege, behajtása és elhelyezése (1) Az ESMA nyilvánosságra hoz minden, a 48f. és a 48g. cikk alapján kiszabott pénzbírságot és kényszerítő bírságot, kivéve, ha az ilyen nyilvánosságra hozatal súlyosan veszélyeztetné a pénzügyi piacokat, vagy aránytalan károkat okozna az érintett feleknek. E közzététel az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*57) értelmében nem tartalmazhat személyes adatokat. (2) A 48f. és a 48g. cikk alapján kiszabott pénzbírságok és kényszerítő bírságok közigazgatási jellegűek. (3) Amennyiben az ESMA úgy határoz, hogy nem szab ki pénzbírságot vagy kényszerítő bírságot, döntéséről és annak indokairól tájékoztatja az Európai Parlamentet, a Tanácsot, a Bizottságot és az érintett tagállam illetékes hatóságait. (4) A 48f. és a 48g. cikk alapján kiszabott pénzbírságok és kényszerítő bírságok behajthatóak. A behajtásra annak a tagállamnak vagy harmadik országnak a hatályos eljárásjogi szabályai vonatkoznak, amelyben arra sor kerül. (5) A pénzbírságok és kényszerítő bírságok összege az Európai Unió általános költségvetését illeti. 3. szakasz Eljárások és felülvizsgálat 48i. cikk A felügyeleti intézkedések meghozatalának és a pénzbírságok kiszabásának eljárási szabályai (1) Amennyiben az ESMA az e rendelet szerinti feladatainak ellátása során olyan tényeket tár fel, amelyek alapján felmerül a 42. cikk (1) bekezdésének a) pontjában felsorolt egy vagy több jogsértés elkövetésének alapos gyanúja, akkor az ESMA az ESMA-n belül egy független vizsgálatvezetőt jelöl ki az ügy kivizsgálására. A kijelölt tisztviselő nem vehet részt, és a múltban sem vehetett részt sem közvetlenül, sem közvetetten azon referenciamutatók felügyeletében, amelyekhez a jogsértés kapcsolódik, és feladatait az ESMA felügyeleti tanácsától függetlenül látja el. (2) Az (1) bekezdésben említett vizsgálatvezető kivizsgálja a feltételezett jogsértéseket, figyelembe veszi a vizsgálat által érintett személyek észrevételeit, és a megállapításait tartalmazó teljes ügyiratot benyújtja az ESMA felügyeleti tanácsának. (3) A vizsgálatvezető a feladatainak elvégzése érdekében jogosult a 48b. cikkel összhangban információt kérni, valamint a 48c. és a 48d. cikkel összhangban vizsgálatokat és helyszíni ellenőrzéseket végezni. (4) A vizsgálatvezető a feladatainak végzése során hozzáférhet minden olyan dokumentumhoz és információhoz, amelyet az ESMA a felügyeleti tevékenységei során összegyűjtött. (5) A vizsgálatvezető vizsgálata befejezésekor, és mielőtt benyújtaná a megállapításait tartalmazó ügyiratot az ESMA felügyeleti tanácsának, lehetőséget ad a vizsgálat által érintett személyeknek a vizsgálat tárgyával kapcsolatos meghallgatásra. A vizsgálatvezető kizárólag olyan tényekre alapozhatja a megállapításait, amelyekkel kapcsolatban az érintett személyek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket tegyenek. (6) A vizsgálat által érintett személyek védelemhez való jogát az e cikk alapján lefolytatott vizsgálatok során teljes mértékben tiszteletben kell tartani. (7) A megállapításait tartalmazó ügyirat ESMA felügyeleti tanácsának történő benyújtásakor a vizsgálatvezető tájékoztatja a vizsgálat által érintett személyeket. A vizsgálat által érintett személyeknek jogukban áll betekinteni az ügyiratba, amennyiben ez nem sérti más személyeknek az üzleti titkaik védelméhez fűződő jogos érdekét. Az ügyiratba való betekintés joga nem terjed ki a harmadik feleket érintő bizalmas információkra. (8) A vizsgálatvezető megállapításait tartalmazó ügyirat alapján, valamint, amennyiben ezt az érintett személyek kérik, e személyeknek a 48j. cikk szerinti meghallgatását követően az ESMA határoz arról, hogy a vizsgálat által érintett személyek elkövették-e a 42. cikk (1) bekezdésének a) pontjában felsorolt egy vagy több jogsértést, és amennyiben igen, a 48e. cikkel összhangban felügyeleti intézkedést hoz, valamint a 48f. cikkel összhangban pénzbírságot szab ki. (9) A vizsgálatvezető nem vesz részt az ESMA felügyeleti tanácsának megbeszélésein, és más módon sem avatkozik bele az ESMA felügyeleti tanácsának döntéshozatali folyamatába. (10) A Bizottság 2021. október 1-jéig felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a 49. cikknek megfelelően a pénzbírságok és a kényszerítő bírságok kiszabásával kapcsolatos jogkör gyakorlására vonatkozó eljárási szabályok meghatározása érdekében, beleértve a védelemhez való jogra vonatkozó rendelkezéseket, az átmeneti rendelkezéseket, valamint a pénzbírságok és a kényszerítő bírságok beszedésére vonatkozó rendelkezéseket, továbbá a pénzbírságok és a kényszerítő bírságok kiszabása és behajtása tekintetében az elévülési időre vonatkozó rendelkezéseket is. (11) Az ESMA az ügyet büntetőeljárás megindítása céljából az érintett nemzeti hatóságok elé terjeszti, amennyiben az e rendelet szerinti feladatainak ellátása során olyan tényeket tár fel, amelyek alapján felmerül a bűncselekmény elkövetésének alapos gyanúja. Emellett az ESMA nem szab ki pénzbírságot vagy kényszerítő bírságot olyan esetekben, amikor azonos vagy lényegében azonos tényállás alapján, a nemzeti jog szerint lefolytatott büntetőeljárás eredményeképpen korábban már jogerős felmentő vagy elmarasztaló ítélet született. 48j. cikk A vizsgálat által érintett személyek meghallgatása (1) A 48f., a 48g. és a 48e. cikk szerinti határozat meghozatala előtt az ESMA meghallgatási lehetőséget biztosít az eljárás alá vont személyek számára megállapításai tekintetében. Az ESMA csak olyan megállapításokra alapozhatja határozatait, amelyekkel kapcsolatban az eljárás alá vont személyeknek lehetőségük volt észrevételt tenni. Az első albekezdés nem alkalmazandó akkor, ha a pénzügyi rendszer jelentős és várhatóan hamarosan bekövetkező kárának megelőzése érdekében a 48e. cikk szerinti sürgős intézkedésre van szükség. Ilyen esetekben az ESMA ideiglenes határozatot fogadhat el, és a határozathozatal után a lehető leghamarabb biztosítja a meghallgatási lehetőséget az érintett személyek számára. (2) Az eljárás alá vont személyek védelemhez való jogát a vizsgálat során teljes mértékben tiszteletben kell tartani. E személyeknek jogukban áll betekinteni az ESMA ügyiratába, amennyiben ez nem sérti más személyeknek az üzleti titkaik védelméhez fűződő jogos érdekét. Az ügyiratba való betekintés joga nem terjed ki a bizalmas információkra és az ESMA belső előkészítő dokumentumaira. 48k. cikk A Bíróság általi felülvizsgálat A Bíróság korlátlan hatáskörrel rendelkezik az olyan határozatok felülvizsgálatára, amelyekben az ESMA pénzbírságot vagy kényszerítő bírságot szabott ki. A Bíróság eltörölheti, csökkentheti vagy felemelheti a kiszabott pénzbírságot vagy kényszerítő bírságot. 4. szakasz Díjak és feladatátruházás 48l. cikk Felügyeleti díjak (1) Az ESMA az e cikk (3) bekezdése szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal összhangban díjakat számít fel a 40. cikk (1) bekezdésében említett referenciamutató-kezelőknek. Ezek a díjak teljes mértékben fedezik az ESMA referenciamutató-kezelők felügyeletéhez, valamint az ahhoz kapcsolódó szükséges kiadásait, hogy megtérítse az illetékes hatóságok részére az e rendelet alapján folytatott tevékenység során – különösen a feladatok 48m. cikkel összhangban történő átruházása következtében – az illetékes hatóságoknál esetlegesen felmerült költségeket. (2) A valamely referenciamutató-kezelőnek felszámított egyedi díj összege fedezi az ESMA-nál a felügyelettel kapcsolatos tevékenységei során felmerült összes adminisztratív költséget, és arányos a referenciamutató-kezelő árbevételével. (3) A Bizottság e rendelet kiegészítése érdekében a 49. cikknek megfelelően 2021. október 1-jéig felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a díjtípusok, a díjköteles ügyek, a díjak összege és megfizetésük módja meghatározása érdekében. 48m. cikk A feladatok ESMA általi átruházása az illetékes hatóságokra (1) Amennyiben valamely felügyeleti feladat megfelelő elvégzéséhez szükséges, az ESMA az 1095/2010/EU rendelet 16. cikke alapján általa kibocsátott iránymutatásokkal összhangban konkrét felügyeleti feladatokat ruházhat át egy tagállam illetékes hatóságára. E felügyeleti feladatok közé tartozhat különösen a 48b. cikk szerinti információkérések és a 48c. és 48d. cikk szerinti vizsgálatok és helyszíni ellenőrzések lefolytatására vonatkozó hatáskör. Az első albekezdésben foglaltaktól eltérve a kritikus referenciamutatók engedélyezése nem ruházható át. (2) Az ESMA a feladatok (1) bekezdéssel összhangban történő átruházását megelőzően konzultál az érintett illetékes hatósággal a következőkről: a) az átruházandó feladatok köre; b) a feladatok elvégzésének ütemezése; valamint c) a szükséges információknak az ESMA részéről, illetve az ESMA részére történő átadása. (3) A 48l. cikk (3) bekezdése alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktussal összhangban az ESMA megtéríti az illetékes hatóságok részére az átruházott feladatok elvégzésével összefüggésben felmerült költségeket. (4) Az ESMA megfelelő időközönként felülvizsgálja az (1) bekezdés szerinti átruházást. Az átruházás bármikor visszavonható. (5) A feladatok átruházása nem érinti az ESMA felelősségét, és nem korlátozza az ESMA-t az átruházott feladat elvégzésében és ellenőrzésében. 48n. cikk Az ESMA-val kapcsolatos átmeneti intézkedések (1) 2022. január 1-jén megszűnik a 40. cikk (1) bekezdésében említett referenciamutató-kezelőkre vonatkozó felügyeleti és végrehajtási tevékenységgel kapcsolatos minden olyan hatáskör és feladat, amelyet a 40. cikk (2) bekezdésében említett illetékes hatóságokra ruháztak. E hatásköröket és feladatokat az ESMA ugyanebben az időpontban átveszi. (2) A 40. cikk (1) bekezdés szerinti referenciamutató-kezelőkhöz kapcsolódó felügyeleti és végrehajtási tevékenységgel – többek között a folyamatban lévő vizsgálatokkal és végrehajtási intézkedésekkel – kapcsolatos iratokat és munkadokumentumokat vagy azok hitelesített másolatait az ESMA az e cikk (1) bekezdésében említett időpontban átveszi. Azokat a 20. cikk (1) bekezdésének a) és c) pontjában említett kritikus referenciamutatók kezelői által benyújtott, engedély iránti kérelmeket, valamint azokat a 32. cikk szerinti elismerés iránti kérelmeket azonban, amelyeket az illetékes hatóságok 2021. október 1-je előtt kézhez vettek, nem továbbítják az ESMA-nak, és az engedélyezésről vagy elismerésről szóló határozatot a megfelelő illetékes hatóság hozza meg. (3) Az illetékes hatóságok biztosítják, hogy a meglévő nyilvántartások és munkaanyagok vagy azok hitelesített másolatai minél előbb, de legkésőbb 2022. január 1-jéig átkerüljenek az ESMA-hoz. Az említett illetékes hatóságok emellett minden szükséges segítséget és tanácsot megadnak az ESMA-nak annak érdekében, hogy megkönnyítsék a 40. cikk (1) bekezdésében említett referenciamutató-kezelőkhöz kapcsolódó felügyeleti és végrehajtási tevékenységek hatékony és eredményes átadását és ESMA általi megkezdését. (4) Az ESMA az (1) bekezdésben említett illetékes hatóságok jogutódjaként jár el minden olyan közigazgatási vagy bírósági eljárásban, amely az e rendelet hatálya alá tartozó ügyekkel kapcsolatos, az említett illetékes hatóságok által végzett felügyeleti és végrehajtási tevékenységek gyakorlásából ered. (5) Az e cikk (1) bekezdésében említett illetékes hatóság által a 20. cikk (1) bekezdésének a) és c) pontjában említett kritikus referenciamutatók kezelőinek megadott bármely engedély és 32. cikk szerinti elismerés érvényben marad a hatáskörök ESMA-ra való átruházása után is. (*57) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).”"