30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/61 
 II 
(Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelez ő) 
TANÁCS 
A Tanács határozata 
(2006. december 18.) 
az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nuk leáris kutatási és képzési tevékenységekre 
vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2011) 
(2006/970/Euratom)  
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Atomener gia-közösséget létrehozó szerz ődésre és különösen annak 7. cikkére, 
tekintettel a Bizottság javaslatára, 
tekintettel az Európai Parlament véleményére1, 
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére2, 
                                                 
1 2006. június 15-i vélemény (a Hivata los Lapban még nem tették közzé). 
2 HL C 65., 2006.3.17., 9. o. 
L 400/62 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 mivel: 
(1) Az együttes nemzeti és európai er őfeszítések a kutatás és a képzés területén els őrendű 
fontosságúak a gazdasági növekedés és az európai polgárok jólé tének biztosítása 
szempontjából. 
(2) A hetedik keretprogram – különösen az okt atás, a képzés, a versenyképesség és az 
innováció, az ipar, a foglalkozta tás és a környezetvédelem te rületére vonatkozó fellépések 
mellett – kiegészíti a kutatá spolitika területén végze tt, a lisszaboni stratégia 
végrehajtásához szükséges más uniós fellépéseket. 
(3) A hetedik keretprogram az európai kuta tási térség létrehozása érdekében az el őző 
keretprogram eredményeire épít, és az eu rópai tudásalapú gazdaság és társadalom 
kifejlesztése érdekében továbbfejleszti azokat. 
(4) A Bizottságnak „Az energiaellátás biztons ágára vonatkozó európai stratégia felé” cím ű 
zöld könyve kiemeli a nukleáris energiának az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának, 
és Európa importált en ergiától való függ őségének csökkentéséhez való hozzájárulását. 
(5) A Bizottság 2005. augusztus 24-én benyújtotta az el őző öt évben végzett közösségi 
tevékenységek végrehajtásának és eredményeinek küls ő felméréséb ől levont 
következtetéseket, amelyekhez sajá t megfigyeléseit is csatolta. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/63 
 (6) A Nemzetközi Termonukleáris Kísérleti Reaktorra (ITER) vonatkozó tárgyalási 
irányelveket módosító, 2004 november 26-i tan ácsi határozat értelmében az ITER európai 
megvalósítása – a fúziós energia tágabb megközelítésének keretében – a hetedik 
keretprogram alapján végzett, fúziós ener giával kapcsolatos kutatási tevékenységek 
központi eleme lesz. 
(7) A hetedik keretprogram végrehajtása lehet őséget teremt közös vállalkozásoknak a 
Szerződés 45–51. cikke szerin ti létrehozására. 
(8) A hetedik keretprogram keretében támoga tott kutatási tevékenység eknek tiszteletben kell 
tartaniuk az alapvet ő etikai elveket, beleértve azokat, amelyeket az Európai Unió alapjogi 
chartája tükröz. A tudomány és  az új technológiák etikájával  foglalkozó európai csoport 
véleményeit továbbra is figyelembe kell venni. 
(9) E határozat a program teljes id őtartamára meghatároz egy pé nzügyi keretösszeget, amely 
az Európai Parlament, a Tanács és a Bizotts ág között létrejött a költségvetési fegyelemr ől 
és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodá sról szóló, 2006. május 17-i intézményközi 
megállapodás3 37. pontja értelmében a költsé gvetési hatóság számára a f ő hivatkozási 
alapot jelenti. 
                                                 
3 HL C 139., 2006.6.14., 1. o. 
L 400/64 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 (10) A hetedik keretprogram tekintetében fontos a pénzgazdálkodás hatékonyságának és 
eredményességének biztosítása, és a végrehajtást a lehet ő leghatékonyabb és a leginkább 
felhasználóbarát módon kell vég ezni, valamint minden résztvev ő számára könny ű 
hozzáférést kell nyújtani. 
(11) A hetedik keretprogramban kell ő figyelmet kell fordítani a n őknek a tudományban és a 
kutatásban betöltött szerepére és arra, hogy tovább fokozzák a n ők aktív szerepvállalását a 
kutatásban. 
(12) A Közös Kutatóközpontnak (KKK) el ő kell segítenie a közösségi politikák 
megfogalmazásához, kialakításához, végr ehajtásához és nyomon követéséhez nyújtott 
ügyfélközpontú tudományos és technológiai támoga tás nyújtását. E tekintetben hasznos, ha 
a KKK saját kompetenciája területein továbbr a is független tudományos és technológiai 
referenciaközpontként m űködik az EU-ban.  
(13) A kölcsönös el őnyhöz jutás érdekében a nemzetközi és  a globális dimenziónak fontos 
szerepe van az európai kutatási tevékenysége kben. A hetedik keretprogram nyitva áll az 
ehhez szükséges megállapodásokat megköt ő országok számára, továbbá – projektek 
szintjén és kölcsönös el őnyök alapján – harmadik országok intézményei és nemzetközi 
tudományos együttm űködési szervezetek részvételére is. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/65 
 (14) A hetedik keretprogram a tagjelöl t országok részére a közösségi vívmányok 
végrehajtásához és az Európa i Kutatási Térségbe történ ő beilleszkedé sükhöz nyújtott 
tudományos és technológiai támogatás révén el ősegíti az Európai Unió b ővítését. 
(15) Megfelel ő intézkedéseket kell hozni a s zabálytalanságok és a csalás megel őzésére, és meg 
kell tenni a szükséges lépéseket az elt űnt, alaptalanul kifizete tt vagy szabálytalanul 
felhasznált pénzeszközök visszaszerzésére az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek 
védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet4, az Európai 
Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni 
védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellen őrzésekről és vizsgálatokról szóló, 
1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendelet5 és az Európai Csalás Elleni 
Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgála tokról szóló május 25- i 1074/1999/EK tanácsi 
rendelet6 értelmében. 
(16) A Bizottság konzultált a tudományos és m űszaki bizottsággal, és az véleményt nyilvánított, 
A KÖVETKEZ ŐKÉPPEN HATÁROZOTT: 
                                                 
4 HL L 312., 1995.12.23., 1. o. 
5 HL L 292., 1996.11.15., 2. o. 
6 HL L 136., 1999.5.31., 8. o. 
L 400/66 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 1. cikk 
A hetedik keretprogram elfogadása 
A nukleáris kutatási és képzési te vékenységekre vonatkozó többéves ke retprogram (a továbbiakban: 
hetedik keretprogram) a 2007. január 1-jét ől 2011. december 31-ig terjed ő időtartamra elfogadásra 
kerül. 
2. cikk 
Célkitűzések 
(1) A hetedik keretprogram a Szerz ődés 1. cikkében és 2. cikkének a) pontjában meghatározott 
általános célkit űzéseket követi, miközben hozzájárul az  Európai Kutatási Térségre épül ő 
tudásalapú társadalom megteremtéséhez. 
(2) A hetedik keretprogram a Közösség kut atási, technológiafejlesztési, nemzetközi 
együttműködési, technikai információ-terjesztési és -hasznosítási, valamint képzési 
tevékenységeit foglalja magában, két egyedi programra tagolódva: 
Az első egyedi program a következ őkre terjed ki:  
a) a fúziós energiára irányuló kutatás egy biztonságos, fenntartható, környezettisztel ő és 
gazdaságilag életképes energiaf orrás kifejlesztésének céljából; 
b) atommaghasadás és sugárvédelem különöské ppen az atommaghasadás és az ionizáló 
sugárzás ipari és gyógyászati felhasználása biztonsági teljesítményének, forrás- és 
költséghatékonyságának növelése céljából. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/67 
 A második egyedi program a Közös Kutat óközpont (KKK) nukleáris  energia területén 
folytatott tevékenységeire terjed ki. 
(3) Az egyedi programok f őbb irányvonalait az I. melléklet mutatja be. 
3. cikk 
A legnagyobb teljes összeg és az egyes tevékenységek részesedése 
(1) A 2007–2011-es id őszakra vonatkozó hetedik kere tprogram végrehajtására el őirányzott 
teljes összeg 2751 millió EUR. Ennek az összegnek a felosztása a következ ő (millió EUR-
ben): 
Kutatások a fúziós energia területén7 1947 
Atommaghasadás és sugárvédelem 287 
A KKK nukleáris tevékenységei 517 
(2) A hetedik keretprogramban való közösségi pénzügyi részvétel rész letes szabályait a II. 
melléklet tartalmazza.  
                                                 
7 A fúziós energia kutatására el őirányzott összegb ől legalább 900 millió EUR-t az ITER 
építésén kívüli, az I. mellékletben fels orolt tevékenységekre kell fordítani.  
L 400/68 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 4. cikk 
A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme 
Az e határozat keretében fina nszírozott közösségi fellépések esetében a 2988/95/EK, Euratom 
rendeletet és a 2185/96/EK, Euratom rendeletet kell alkalmazni a közösségi jog rendelkezéseit 
érintő bármely jogsértésre, beleértve a hetedik keretprogram alapján el őírt szerződési 
kötelezettségnek egy gazdasági szerepl ő cselekedetéb ől vagy mulasztásából ered ő megsértését is, 
amely egy indokolatlan kiadási téte l következtében hátrányosan érin ti vagy érintheti az Európai 
Unió általános költségvetését vagy az általa keze lt költségvetéseket egy i ndokolatlan kiadási tételen 
keresztül. 
5. cikk 
Etikai alapelvek 
A hetedik keretprogram keretében végzett valamennyi  kutatási tevékenységet az etikai alapelvekkel 
összhangban kell végezni. 
6. cikk  
Felügyelet, értékelés és felülvizsgálat 
(1) A Bizottság folyamatosan és módszeresen felügyeli a hetedik keretprogram és annak 
egyedi programjai végrehajtását, és  e felügyeleti tevékenység eredményeir ől rendszeresen 
jelentést tesz, illetve terjeszti azokat. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/69 
 (2) Legkés őbb 2010-ben a Bizottság – küls ő szakértők bevonásával, a hatodik keretprogram 
utólagos értékelésére építve – a hetedik ke retprogramra és annak egyedi programjaira 
irányuló, igazolt tényeken alapuló id őközi értékelést készít. Ez az értékelés kiterjed a 
folyamatban lév ő kutatási tevékenységek min őségére, a végrehajtás és az irányítás 
minőségére, valamint a meghatározott célkit űzések megvalósítása terén elért 
előrehaladásra. 
(3) A hetedik keretprogram befejezését követ ően a Bizottság független szakért őkkel a hetedik 
keretprogram alapjait, végrehajtá sát és eredményeit vizsgáló küls ő értékelést végeztet. 
 A Bizottság az értékelés következtetéseit, va lamint kapcsolódó észrevételeit közli az 
Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Eur ópai Gazdasági és Szociális Bizottsággal, 
valamint a Régiók Bizottságával. 
L 400/70 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 7. cikk 
Hatálybalépés 
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történ ő kihirdetését követ ő napon lép hatályba.  
Kelt Brüsszelben, 2006. december 18-án. 
 a Tanács részér ől 
 az elnök 
 J.-E. ENESTAM 
 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/71 
 I. MELLÉKLET  
TUDOMÁNYOS ÉS TECHNOLÓGIAI CÉLKIT ŰZÉSEK, TÉMÁK ÉS TEVÉKENYSÉGEK  
BEVEZETÉS Az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukl eáris kutatási és képzési tevékenységekre 
vonatkozó hetedik keretprogramja két f ő részre tagolódik: a fúziós energiára irányuló kutatásra, 
valamint az atommaghasadásra és sugárvédelem re vonatkozó „közvetett”  fellépésekre és a KKK 
„közvetlen” kutatási tevékenységeire. 
I.A. A FÚZIÓS ENERGI ÁRA IRÁNYULÓ KUTATÁS 
Célkitűzés 
Az ITER-tervhez szükséges tudásalap megterem tése és az ITER megvalósítása, ami jelent ős lépést 
képvisel a biztonságos, fe nntartható, környezettisztel ő és gazdaságilag életképes er őművek 
reaktorprototípusaina k létrehozása felé. 
L 400/72 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Indokolás 
Európa energiaellátása komoly hiányosságokat mutat rövid, közép- és hosszú távon egyaránt. 
Különösen szükséges az ellátás biztonsága, az éghajlatváltozás és a fenntartatható fejl ődés 
kérdésének kezelése, miközben biztosítani kell, hogy a jöv őbeli gazdasági növekedés ne legyen 
veszélyben. 
Az EU által a megújuló energia kutatása terén jelenleg tett er őfeszítéseken túlmen ően a fúziós 
energia a kereskedelmi célú fúziós reaktor pi acra törése után, azaz mostantól számítva néhány 
évtizeden belül járulhat hozzá nagymértékben az EU  fenntartható és biztonságos energiaellátásának 
megvalósításához. Sikeres fejlesztés esetén a fúziós energia biztonságos, fenntartható és 
környezetbarát energiaforrást je lentene. A fúziós energiára irányuló, a tagállamok és társult 
harmadik országok fúziós energiára v onatkozó összes tevékenységét felölel ő európai kutatás hosszú 
távú célja az e követelményeknek eleget tev ő és gazdaságilag életképe s reaktorprototípusok közös 
létrehozása a technológiai és tudományos el őrelépésekt ől függően körülbelül harminc vagy 
harmincöt éven belül.  
A hosszú távú célok eléréséhez kidolgozott stratégia els ő prioritásként az I TER (az egyik jelent ős 
kísérleti létesítmény, amely a fúziós energia tudo mányos és technikai megvalósíthatóságát hivatott 
igazolni) megépítését, majd a DE MO, egy „demonstrációs” fúziós er őmű megépítését tartalmazza. 
Ezt a stratégiát egy dinamikus, az ITER-t támogató  és a DEMO-hoz szükséges fúziós alapanyagok, 
technológiák és a fúziós fizika ki fejlesztésére irányuló kut atási és fejlesztési program kíséri. Ebben 
a programban az európai ipar, a fúziós energiával  foglalkozó szövetségek és harmadik országok, 
nevezetesen az ITER-megállapodás részes felei vesznek részt. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/73 
 Tevékenységek 
1. Az ITER megvalósítása 
Az ITER (mint nemzetközi kutatási infrastrukt úra) közös megvalósításának tevékenységeit 
foglalja magában, nevezetesen a telephely el őkészítését, az ITER szervezeti felépítését és 
az ITER-rel foglalkozó európai közös vállal kozás létrehozását, az igazgatást és a 
munkaerő-felvételt, az általános technikai és igazgatási támogatást, a felszerelések és 
berendezések felépítését és a proj ekt építés közbeni támogatását. 
2. K+F az ITER m űködésének el őkészítésében 
Egy célzott, a fizika és a tec hnológia területére összpontosító program hasznosítja majd a 
fúziós program megfelel ő létesítményeit és forrásait, azaz a JET-et és más, létez ő vagy 
építés alatt álló mágneses pl azmaösszetartó berendezéseket  (tokamakok, sztellarátorok, 
RFP-k). Ez a program értékeli az ITER alaptechnológiáit, meger ősíti az ITER 
projektkiválasztásait, és kísérleti és  elméleti tevékenységek segítségével el őkészíti az ITER 
működését. 
3. Technológiai tevékenységek a DEMO el őkészítésében 
Ezek a tevékenységek a fúziós anyagok és a fúzió lényeges technol ógiáinak, többek között 
az árnyékolásnak a lendülete s kifejlesztésére és a DE MO-hoz szükséges anyagok 
minősítését végz ő nemzetközi fúziósanyag-besugárzó berendezés (IFMIF: International 
Fusion Materials Irradiation Facility) építésének el őkészítésére létrehozott projektcsapat 
felállítását tartalmazzák. Magukban foglaljá k az anyagok besugárzásvizsgálatát és 
modellezését, a DEMO tervrajzaira vonatkoz ó tanulmányokat, valamint a fúziós energia 
biztonsági, környezeti és társadalmi-g azdasági vonatkozásainak tanulmányozását. 
L 400/74 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 4. Hosszabb távú K+F tevékenységek 
Ezek a tevékenységek a mágneses plazm aösszetartás javított, a fúziós er őművek számára 
potenciális el őnyöket nyújtó (a W7-X stellarátor ép ítésének befejezésére összpontosító) 
koncepciójának továbbfejlesztésére, a fúziós pl azma viselkedésének mélyreható megértését 
célzó elméletre és modellezésre, valamint a tehetetlenségi összetartás területén folyó tagállami polgári kutatási tevékenységek folyamatos kapcsolattartás formájában 
megvalósuló koordinálására terjednek ki. 
5. Emberi er őforrás, oktatás és képzés 
Az ITER rövid és középtávú igényeire és a fúzi ós energia további fejlesztésére tekintettel 
folytatni kell a számban, a képességi területekkel , valamint a különösen a fúziós fizikával 
és a fúziós technológiával kapcsolatos  magas képzettségi és tapasztalati szint 
szempontjából megfelel ő munkaer ő biztosítását célzó kezdeményezéseket.  
 
6. Infrastruktúrák 
A nemzetközi fúziósenergia kuta tási projekt keretében épül ő ITER építése az új, jelent ős 
európai dimenzióval rendelkez ő kutatási infrastruk túrák részét képezi. 
7. Technológiaátadási folyamatok 
Az ITER-hez új és rugalmasabb szervezeti struktúrákra van szükség, amelyek lehet ővé 
teszik az általa generált innov ációs és technológiafejlesztési  folyamat gördülékeny átadását 
az iparnak, hogy e kihívásokkal szembenézve az  európai ipar vers enyképesebbé váljon.  
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/75 
 I.B. ATOMMAGHASADÁS ÉS SUGÁRVÉDELEM 
Célkitűzés 
Szilárd tudományos és m űszaki alapok megteremtése a hosszú élettartamú radioaktív hulladékok 
biztonságosabb kezelésére vonatkoz ó gyakorlati fejlesztések felgyor sítása érdekében, különösen a 
biztonsági teljesítmény, a forrás- és költséghatéko nyság javítása, valamint az ember és a környezet 
ionizáló sugárzás elleni védelme er ős és társadalmilag elfogado tt rendszerének biztosítása. 
Indokolás Az atomenergia jelenleg az Európai Unióban öss zesen fogyasztott villamos energia egyharmadát 
fedezi, és a legjelent ősebb alap villamosenergia-forrást képezi, amely – mivel az atomer őmű 
működése során nem bocsát ki szén-dioxidot – az éghajlatváltozás és Európa importált 
energiahordozóktól való függ ősége elleni küzdelem eszközeir ől folyó vita fontos eleme. Az európai 
nukleáris ágazatot egészében véve a csúcstechnol ógia jellemzi, és magas képesítést igényl ő 
munkahelyeket teremt több százezer ember számár a. A még fejlettebb nukleáris technológia pedig 
jelentős javulást ígérhet a hatékonyság és a források felhasználása terén, a jelenlegi technológiákhoz 
képest még magasabb biztonsági szint biztosít ása és kevesebb hulladék termelése mellett. 
L 400/76 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Az atomenergia azonban jelent ős aggodalmakat is kelt, amelyek befolyásolják ezen 
energiaforrásnak az EU-ban megvalósuló  további felhasználását. További er őfeszítésekre van 
szükség a Közösség kiemelked ő biztonsági eredményeinek folyamatos  biztosításához, és a sugárzás 
elleni védelem továbbra is kiemelt terüle t. Kulcsfontosságú kérdés a reaktorok m űködési biztonsága 
és a hosszú élettartamú hulladék kezelése, amelyekre m űszaki szinten folyamatos munkával 
igyekeznek megoldást találni, de amelyhez hasonló politikai és társ adalmi ráfordításra is szükség 
van. A radioaktivitás mindenfajta, mind az ipar , mind a gyógyászat egész területén való 
felhasználása során a legfontos abb szempont az ember és a kör nyezet védelme. Valamennyi itt 
megcélzott tematikus terület esetében els ődleges fontosságú szempont a nagyfokú biztonság 
biztosítása. Hasonlóképpen, a nukleáris tudomány és technika  egész területén világosan 
azonosíthatóak a kutatási infrastruktúrák és a szakértelem megléte von atkozásában fennálló 
szükségletek. Ezenkívül az egyes technikai te rületeket kulcsfontossá gú, több területet érint ő 
kérdések kötik össze, úgymint a nukleáris üzemanyagciklus, az aktinidák kémiája, a 
kockázatelemzés és a biztonságértékelés, s őt társadalmi és a kormányzásra vonatkozó kérdések is. 
A kutatás ugyanakkor az új tudom ányos és technológiai lehet őségek feltárásához, valamint a 
keretprogram során felmerül ő új szakpolitikai igények rugalmas kezeléséhez is szükséges. 
Tevékenységek 1. A radioaktív hulladék kezelése 
A kiégett üzemanyag és a hosszú élettartam ú radioaktív hulladék mélységi geológiai 
elhelyezésének megvalósításával kapcsolatos valamennyi további kulcsfontosságú szempontra irányuló kutatási és fejlesztés i tevékenységek, és amennyiben szükséges, a 
technológiákra és a biztonságra vonatkozó dem onstrációs tevékenységek, valamint a közös 
európai álláspont kialakításána k alátámasztása a hulladék k ezeléséhez és elhelyezéséhez 
kapcsolódó f ő kérdésekben. A szétválasztásra és a transzmutációra és/vagy egyéb, az 
elhelyezésre váró hulladék mennyiségének és/v agy veszélyességének csökkentését célzó 
koncepciókra irányuló kutatás. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/77 
 2. Reaktorrendszerek 
A létező reaktorrendszerek valamennyi megfelel ő típusának (beleértve az üzemanyagciklus 
berendezéseit) tová bbi biztonságos m űködését alátámasztó kutatás, figyelembe véve az új 
kihívásokat, mint az élettartam meghoss zabbítása és az új, fejlett biztonságértékel ő 
módszerek létrehozása (mind m űszaki szempontból, mind az emberi tényez ő 
vonatkozásában), a súlyos balesetekkel kapc solatban is, valamint az Unióban már elért 
magasszint ű  biztonsági követelmények fenntartá sával a rövid és középtávon megjelen ő 
reaktorrendszerek lehet őségeit, és biztonsági, valamint hulladékkezelési szempontból 
történő értékelését célzó kutatás, továbbá a radi oaktív hulladék hosszú távú kezelésének 
jelentős javítása. 
3. Sugárvédelem 
Különösen a gyógyászati célú felhasználásra, a kis dózisokból ered ő kockázatra és a 
balesetek kezelésére ir ányuló kutatás egy er ős, kiegyensúlyozott és társadalmilag 
elfogadható védelmi rendszer tudományos al apjának biztosítása érdekében, amely nem 
korlátozza indokolatlan mértékben az ionizá ló sugárzás hasznos és széleskör ű gyógyászati 
és ipari felhasználását. A nukleáris és ra diológiai terrorizmus, valamint a nukleáris 
anyagok jogellenes felhasználása hatásának mi nimálisra csökkentésére irányuló kutatás. 
L 400/78 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 4. Infrastruktúrák 
Az európai nukleáris ágazatban a technikai er edmények, az innováció és a biztonság magas 
szintjének fenntartásához szükséges kutatási in frastruktúrák – mint pé ldául anyagvizsgálati 
létesítmények, felszín alatti kutatólaboratóriumok, sugárbiológiai létesítmények és szövetbankok – rendelkezés re állásának és együttm űködésének támogatása. 
5. Humán er őforrás, mobilitás és képzés 
A tudományos szakértelem és munkaer ő-kapacitás megtartásának és továbbfejlesztésének 
támogatása (például közös képzési tevékenys égek révén) annak bi ztosítása érdekében, 
hogy a nukleáris ágazatban hosszú távon megfelel ően képzett kutatók, mérnökök és 
alkalmazottak álljanak rendelkezésre. 
II. A KÖZÖS KUTATÓKÖZPONT ( KKK) NUKLEÁRIS TEVÉKENYSÉGEI 
Célkitűzés 
A Közösség politikai döntéshozatali folyamatához ügyfélközpontú tudományos és m űszaki 
támogatás nyújtása nukleáris területen, a meglév ő politikák végrehajtásához és nyomon 
követéséhez nyújtott támogatás biztos ításával, az új szakpolitikai igén yekre való rugalmas reagálás 
mellett. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/79 
 Indokolás 
A KKK támogatja az európai energiaellátási stratégia célkit űzéseit, különösen a kiotói célkit űzések 
elérésének el ősegítése érdekében. A Közösség elismert szakértelemmel rendelkezik a nukleáris 
technológia számos területén, aminek szilárd alap ját az e területen elért mú ltbeli sikerek képezik. A 
KKK hasznossága a közösségi politikák támogatásá ban és a nukleáris kuta tás új irányvonalaihoz 
való hozzájárulásában az általa  képviselt tudományos szakértelemnek és a nemzetközi tudományos 
közösségbe való integrálódásának, valamint  az egyéb kutatóközpont okkal való együttm űködésének 
és az ismeretek terjesztésének köszönhet ő. A KKK rendelkezik az elismerésre méltó tudományos és 
műszaki munkavégzéshez szükséges hozzáért ő munkaerővel és csúcstechnológiai berendezésekkel, 
és célja, hogy tudományos és technikai munkájának min ősége által az európai kutatást az 
élmezőnyben tartsa.. A Közös Kutatóközpont támogatja az alapszakképzettség és -szakértelem 
jövőbeni fenntartását célzó közösségi politikát az által, hogy hozzáférést ad infrastruktúráihoz más 
kutatók számára, hogy fiatal  tudósokat képez és el ősegíti mobilitásukat, és ezáltal fenntartja a 
nukleáris know-how-t Európában. Új igény merült fel különösen a külkapcsolatok és a 
biztonsághoz kapcsolódó politikák területén. Ezekben az esetekben bels ő és biztos információra, 
elemzésre és rendszerekre van szükség, amel yeket nem mindig lehet a piacon beszerezni. 
A KKK nukleáris tevékenységei nek célja a K+F-követelményekne k való megfelelés mind a 
Bizottság, mind a tagállamok támogatása érdeké ben. E program célja tudás kifejlesztése és 
összegyűjtése, a nukleáris energiatermelésr ől, annak biztonságáról és megbízhatóságáról, 
fenntarthatóságáról és ellen őrzéséről, veszélyeir ől és kihívásairól, többe k között az innovatív és 
jövőbeni rendszerek értékelésér ől folyó vitához való hozzájárulás. 
L 400/80 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Tevékenységek 
A KKK-tevékenységek a következ őkre összpontosítanak: 
1. A nukleáris hulladék kezelése és a környezeti hatás, amelynek célja a nukleáris üzemanyag 
folyamatainak megértése az energia termelését ől a hulladék elhelyezéséig, és a nagy 
aktivitású nukleáris hulladék kezelésére  hatékony megoldások kidolgozása a két f ő 
lehetőség mentén (közvetlen elhelyezés vagy s zétválasztás és transzmutáció). Olyan 
tevékenységeket kell kidolgozni, amelyek növe lik a tudásalapot és javítják a hosszú 
élettartamú radioaktív hulladékok feldolgo zásának vagy kondicionálá sának eljárásait és 
elősegítik az aktinidákra vonatkozó alapkutatást. 
2. Nukleáris biztonság: a létez ő és az új üzemanyagciklusokra, és mind a nyugati, mind az 
orosz reaktortípusok reaktorbiztonságára, va lamint új reaktorter vekre irányuló kutatás. 
Ezenkívül a KKK hozzájárul a IV. Generációs Nemzetközi Fórum (Generation IV 
International Forum) munkájához és koor dinálja az európai részvételt ezen K+F-
kezdeményezésben, amelyben a világ legjobb kuta tási szervezetei vesznek részt. A KKK 
az e területen folyó kutat ást összefogó szervként m űködik, melynek célja, hogy biztosítsa a 
GIF-hez való min őségi európai hozzájárulást . A KKK kizárólag azon területekhez fog 
hozzájárulni, amelyek javítják az innovatív üz emanyagciklusok biztonsági és biztosítéki 
szempontjait, különös tekinte ttel az új üzemanyagok jellemzésére, vizsgálatára és 
elemzésére; a biztonsági és min őségi célok, biztonsági követe lmények fejlesztésére a 
rendszerek továbbfejlesztett értéke lési módszereinek kidolgozására. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/81 
 3. Nukleáris fizikai védelem: a Közösség kötelezettségei teljesítésének támogatása, 
különösen az üzemanyagciklus lezárására hangsúlyt fektet ő üzemanyagciklus 
létesítmények ellen őrzése, a környezet radioaktiv itásának nyomon követése vagy a 
kiegészítő jegyzőkönyv és az integrált bizt osítéki rendszerek végr ehajtása, valamint a 
nukleáris és radioaktív anyagoknak az illegális kereskedelemmel összefügg ő eltérítésének 
megelőzése. 
Ezen túlmen ően a KKK megkönnyíti az európai energiaigé ny kielégítéséhez sz ükséges energia 
megfelelő összetételével (köztük a megújuló energiafo rrásokkal és az atomenergiával) kapcsolatos 
tényeken alapuló vitát és a kell ő ismeretek birtokában megva lósítandó döntéshozatalt.  
 
L 400/82 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 II. MELLÉKLET  
FINANSZÍROZÁSI RENDSZEREK 
A hetedik keretprogram végrehajtására megá llapított részvételi szab ályok szerint a Közösség 
finanszírozási rendszerek sorozat án keresztül támogatja a kutatá si és technológiafejlesztési 
tevékenységeket, beleértve az egye di programokban meghatározott demonstrációs tevékenységeket. 
E rendszerek felhasználása vagy önmagukban, vagy más finanszíro zási rendszerekkel 
kombinációban történik, a hetedik keretpro gram során végrehajto tt fellépések különböz ő 
kategóriáinak finanszírozása érdekében. 
1. FINANSZÍROZÁSI RENDSZEREK A FÚZIÓS ENERGIA TERÜLETÉN A fúziós energiára irányuló kutatási tevékenység ek sajátos jellege különleges rendelkezések 
végrehajtását teszi szükségessé. A pénzügyi támogatást a következ ő dokumentumokban 
meghatározott eljárások alapján végrehajtott tevékenységekre nyújtják: 
1.1. A Bizottság és a tagállamok, vagy te ljes jogú társult tagként részt vev ő harmadik országok, 
vagy a tagállamok vagy teljes j ogú társult tagként részt vev ő harmadik országok jogalanyai 
közötti társulási szerz ődések, amelyek a Szerz ődés 10. cikke értelmében a fúziós energiára 
irányuló közösségi kutatás i program egy részének vé grehajtásáról rendelkeznek; 
1.2. Az Európai Fúziós Fejlesztési Megálla podás (EFDA), a Bizottság és a tagállamokban, 
valamint a társult országokban lév ő, vagy azok nevében eljáró sz ervezetek között létrejött 
többoldalú megállapodás, amely többek között a társult szervezetekben és az iparban a 
fúziós technológia, a JET-létesítmén yek használata és a nemzetközi együttm űködéshez 
való európai hozzájárulás területén foly tatott további kutatás okhoz biztosít keretet; 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/83 
 1.3. Az ITER-rel foglalkozó európa i közös vállalkozás, a Szerz ődés 45–51. cikke alapján; 
1.4. A fúziós energiára irányuló kutatási és fe jlesztési tevékenységekre vonatkozó, az Euratom 
és harmadik országok közötti nemzetközi megállapodások, különösen az ITER-megállapodás; 
1.5. Bármely más többoldalú megá llapodás, amely a Közösség és a társult szervezetek között 
jött létre, különösen a személyzet mobilitásáról szóló megállapodás; 
1.6. A fúziós energiára irányuló kutatást el őmozdító vagy az ahhoz hozzájáruló, 
költségmegosztáson alapuló fellépések a ta gállamok vagy a hetedi k keretprogramhoz 
társult, társulási szerz ődéses kapcsolatban nem álló országok testületei körében. 
A fenti tevékenységeken kívül a humán er őforrások és a tudományos ösztöndíjak el őmozdítását és 
fejlesztését célzó fellépések, integrált infrastr uktúrához kapcsolódó kezdeményezések, valamint 
egyedi támogatási fellépések va lósíthatók meg, különösen a fúziósen ergia-kutatás koordinálásához, 
az e tevékenységeket támogató felmérések  végzéséhez, kiadványok támogatásához, 
információcseréhez; valamint a technológia-átadás el őmozdítását célzó képzéshez. 
2. FINANSZÍROZÁSI RENDSZEREK MÁS TERÜLETEKEN A hetedik keretprogramhoz tartozó egyéb, a fúziós energia területén kívüli területeken megvalósuló 
tevékenységek támogatása finans zírozási rendszerek sorozatán kere sztül valósul meg. E rendszerek 
felhasználása vagy önmagukban, vagy más finanszíro zási rendszerekkel ko mbinálva történik, a 
hetedik keretprogram során végrehajtott fellépések különböz ő kategóriáinak finanszírozása 
érdekében. 
L 400/84 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Az egyedi programokra, munkaprogramokra és aj ánlattételi felhívásokra vonatkozó határozatokban 
― ahogyan és amikor helyénvaló ― utalni kell a következ őkre: 
– a különböz ő fellépés-kategóriák finanszírozására  használt rendszer(ek) típusa(i); 
– azoknak a résztvev őknek a kategóriái (pl. kutatás i szervezetek, egyetemek, ipar, 
hatóságok), amelyek ezekb ől részesülhetnek; 
– az egyes rendszereken keresztül finanszírozhat ó tevékenységek típusai (kutatás, fejlesztés, 
demonstráció, képzés, ismeretterjesztés, tudásá tadás és egyéb kapcsolódó tevékenységek). 
Amennyiben lehetséges különböz ő finanszírozási rendszerek használata, a munkaprogramok 
meghatározhatják azt a finanszírozási rendszer t, amelyet használni kell azzal a témával 
kapcsolatban, amelyre ajánlatokat várnak. 
A finanszírozási rendszerek a következ ők: 
a) Az els ősorban az ajánlattételi felhívások alapján megvalósuló fellépések támogatása: 
1. Együttm űködésen alapuló projektek 
A különböz ő országok résztvev őiből álló konzorciumok által végrehajtott kutatási 
projektek támogatása, amelyeknek célja a kutatáshoz új ismeretek, új technológia, 
termékek vagy közös források fejlesztése. A projektek mérete, alkalmazási köre és bels ő 
szervezete kutatási területt ől és témától függ ően változhat. A projektek a kis- és 
középméret ű célzott kutatási fellépésekt ől a nagyobb, egy meghatározott célkit űzés elérése 
érdekében jelent ős mennyiség ű forrást mozgósító integráló projektekig terjedhetnek.  
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/85 
 2. Kiválósági hálózatok 
Adott területen belüli tevékenységeiket inte gráló több kutatószerveze t által végrehajtott 
olyan közös kutatóprogramok támogatása, amelyeket a kutatócsoportok hosszabb távú 
együttműködés keretében valósítanak meg. E közös programok végrehajtása a forrásaik és 
tevékenységeik egy részét inte gráló szervezetek hivatalos kötelezettségvállalását teszi 
szükségessé. 
3. Koordinációs és támogatási fellépések 
A kutatás koordinálását vagy támogatását célzó tevékenységek (hálózatok kiépítése, 
cserék, tanulmányok, konferenciák stb.) támoga tása. Ezek a fellépések az ajánlattételi 
felhíváson kívül egyéb esz közökkel is végrehajthatók. 
4. A humán er őforrásokat és a mobilitást támogató és fejleszt ő fellépések 
A kutatók képzésének és karrie rfejlesztésének támogatása. 
b) A Bizottság javaslatán alapuló tanácsi határozatok alapján vé grehajtott fellépések 
támogatásához a Közösség pénzügyi támogatá st nyújt a több forrásból finanszírozott 
nagyszabású kezdeményezésekhez: 
– Szerződés 45–51. cikkében meghatározott eljá rások és rendelkezések alapján 
megvalósított közös vállalkozásokhoz nyújto tt közösségi pénzügyi hozzájárulás. 
– közösségi pénzügyi hozzájárul ás európai érdekeltség ű új infrastruktúrák 
kifejlesztésére. 
L 400/86 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 A Közösség a vállalkozások, a kutatóközpontok és e gyetemek részvételi s zabályai tekintetében 
elfogadandó szabályozás rendelkezéseinek, a vonatkozó állami támogatási eszközökkel kapcsolatos szabályoknak, különösen a kutatás és fejlesztés állami támogatá sához biztosított közösségi 
keretszabályoknak, továbbá az e területen érvényes nem zetközi szabályoknak megfelel ően 
alkalmazza a finanszírozási rendszereke t. E nemzetközi keretnek megfelel ően az e program szerinti 
pénzügyi hozzájárulás mértékét és formáját eset i alapon szabályozhatóvá kell tenni, különösen, ha 
más közszférabeli támogatás is rendelkezésre áll, ideértve a közösségi finanszírozás más forrásait is, 
mint például az Európai Beruházási Bankot (EBB). 
Valamely fejl ődésben lemaradt régióban (konvergencia régiók
1 és a legküls ő régiók) létrehozott 
közvetett fellépés résztvev ői esetében ― amikor lehetséges és helyénvaló ― a strukturális 
alapokból kiegészít ő finanszírozási lehet őségek mobilizálására kerül sor. 
3. KÖZVETLEN FELLÉPÉSEK – KÖZÖS KUTATÓKÖZPONT 
A Közösség a Közös Kutatóközpont által végr ehajtott, közvetlen fellépéseknek nevezett 
tevékenységeket valósít meg. 
 
                                                 
1 A konvergenciarégiók az Európai Regionális Fejle sztési Alapra, az Európai Szociális Alapra 
és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános re ndelkezések megállapításáról szóló, 2006. július 
11-i 1083/2006/EK tanácsi rendelet  (HL L 210., 2006.7.31., 25. o.) 5. cikkében 
meghatározott régiók. Ez magában foglalja a „konvergencia” célkit űzés címén támogatható 
régiókat és a Kohéziós Alapból történ ő finanszírozásra jogosult régiókat.