HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 61/22

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. szeptember 29.)

a Franciaország által a rádiós műsorszolgáltatásnak nyújtott C 4/09 (korábbi N 679/97) számú támogatási programról

(az értesítés a C(2010) 6483. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2011/147/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára (2),

miután az érdekelt feleket az említett rendelkezéseknek megfelelően felkérte észrevételeik megtételére (3),

mivel:

1. AZ ELJÁRÁS

(1) A Francia Köztársaság 1997. október 2-án kelt levelében bejelentette a Bizottságnak a 679/97. számú támogatási programot, amely a rádiós műsorszolgáltatásnak nyújtott már meglévő támogatási program módosítását célzó rendelettervezet (4). A Bizottság 1997. november 10-i határozatával (5) jóváhagyta a rádiós műsorszolgáltatásnak nyújtott ezen támogatási program tíz éves időtartamra történő meghosszabbítását.

(2) A Bizottság 2003. július 28-i határozatával (6) engedélyezte a szóban forgó támogatási program módosítását. A francia hatóságok által javasolt módosítás többek között a támogatási program finanszírozási módjára vonatkozott (7). A Bizottság az említett határozatában megállapította, hogy a fentiek szerint módosított támogatási program az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethető. A módosítás 2003. január 1-jén lépett hatályba tízéves időtartamra.

(3) 2008. december 22-én az Európai Unió Bírósága érvénytelennek nyilvánította a Bizottság 1997. november 10-i határozatát az 1997–2002 közötti időszakra vonatkozóan. A Bizottság ennek megfelelően minden szükséges intézkedést megtett a megállapított jogellenesség orvosolására, és ismételten megvizsgálta a francia hatóságok által benyújtott információkat (ezen eljárás részletes leírása a 3. részben [„Az eljárás megindításának okai”] olvasható).

(4) A Bizottság 2009. február 11-i levelében tájékoztatta a Francia Köztársaságot határozatáról, miszerint e támogatás tekintetében megindítja az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást.

(5) Az eljárás megindítására vonatkozó bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (8). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be a szóban forgó támogatással kapcsolatos észrevételeiket.

(6) A Francia Köztársaság 2009. április 23-i levelében benyújtotta az intézkedésre vonatkozó észrevételeit.

(7) A Bizottsághoz további észrevételek nem érkeztek az érdekelt felek részéről.

2. A TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA

(8) A szóban forgó intézkedés tárgya egy, a franciaországi kis helyi rádióállomások támogatására irányuló támogatási program. A kedvezményezett rádióállomások fontos szerepet töltenek be a helyi társadalmi kommunikációban, és a hirdetésből és szponzoroktól származó kereskedelmi bevételeik nem haladják meg a forgalom 20 %-át.

(9) A támogatást a rádiós és televíziós műsorszórás útján terjesztett reklámokból származó források után kivetett adójellegű járulékból finanszírozták.

(10) Az illetékes hatóság – nevezetesen a rádiós műsorszolgáltatást segítő támogatási alap (a továbbiakban: FSER) – három fajta támogatást ítélhet oda, melyek a következők: a) indulási támogatás az Audiovizuális Legfelsőbb Tanács (Conseil Supérieur de l’Audiovisuel) által újonnan engedélyezett közösségi rádiók számára, melynek összege nem halad meg egy skálán rögzített felső határértéket; b) működési támogatás, melynek összegét egy, a támogatások odaítélését végző bizottság által meghatározott, kezdetben emelkedő, majd csökkenő skála szerint állapítják meg. E bizottság meghatározott határokon belül megemelheti a támogatás összegét, tekintettel a kedvezményezett által a belső igazgatás, valamint az oktatási, közösségi, kulturális területen, illetve a helyi társadalmi kommunikáció terén véghezvitt erőfeszítésekre; c) berendezések beszerzéséhez nyújtott támogatás, amely mintegy 50 %-ban járul hozzá a támogatható rádiók berendezéseinek cseréjéhez. Berendezési támogatás csak ötévente nyújtható, és az összege nem haladhatja meg egy skála felső határösszegét.

(11) A programot az 1989-es bevezetése óta több ízben módosították. Valamennyi módosítást bejelentették a Bizottságnak, amely azokat 1990-ben, 1992-ben, 1997-ben és 2003-ban hagyta jóvá.

2.1. A támogatási program kedvezményezettjei

(12) A francia hatóságok által bejelentett tervezet az 1989. január 17-i 89-25. sz. törvény 25. cikkével és az 1990. december 29-i 90-1170. sz. törvény 27. cikkével módosított, a közlés szabadságáról szóló 1986. szeptember 30-i 86-1067. sz. törvény 80. cikke szerinti támogatási programot hajtja végre. E bekezdés a következőképpen rendelkezik: „Az olyan földfelszíni rádiós műsorszolgáltatók, amelyeknek az élő adásokban elhangzó márka- vagy szponzorált reklámokból származó kereskedelmi bevételei a teljes bevételüknek kevesebb, mint 20 %-át teszik ki, az Államtanács rendeletében meghatározott szabályok szerint támogatásban részesülnek. A támogatás finanszírozását a rádiós és televíziós műsorszórás útján terjesztett hirdetésekből származó források után kivetett járulék biztosítja. A közösségi vagy közérdeket szolgáló tevékenységek támogatására irányuló reklámüzenetek terjesztése során a földfelszíni rádiós műsorszolgáltatóknak kifizetett díjakat nem veszik figyelembe a jelen cikk (1) bekezdésében említett küszöbérték meghatározásánál.”

2.2. A támogatási program finanszírozási módja

(13) Ami a támogatási program finanszírozását illeti, a francia hatóságok által 1997. október 2-án bejelentett tervezet – amely jelenleg az 1997. december 29-i 97-1263. rendeletnek (9) felel meg – adójellegű járulékot hozott létre a rádiós műsorszolgáltatást segítő támogatási alap javára. E tervezet 1. cikke a következőképpen rendelkezik: „1998. január 1-jétől kezdődően ötéves időtartamra egy, a rádiós és televíziós műsorszórás útján terjesztett reklámokból származó bevételek után kivetett adójellegű járulék (a továbbiakban: reklámokra kivetett járulék) bevezetésére, kerül sor, amelynek célja az olyan, engedéllyel rendelkező földfelszíni rádiós műsorszolgáltatók támogatási alapjának finanszírozása, amelyeknek az adásokban elhangzó márka- vagy szponzorált reklámokból származó kereskedelmi bevételei a teljes bevételüknek kevesebb mint 20 %-át teszik ki. Ez a járulék a rádiós műsorszolgáltatás elősegítését szolgálja.” Ugyanezen rendelet 2. cikke kimondja: „A járulékot a hirdetők által a Franciaország területére irányuló reklámüzeneteik terjesztéséért fizetett, ügynökségi jutalék és héa nélküli összegek után vetik ki. A járulékot a reklámüzenetek készítőinek kell megfizetniük. A költségvetésért és a kommunikációért felelős miniszter közös rendeletben határozta meg az érintett vállalkozások negyedéves bevétele alapján lépcsőzetes rendszerben számított adómértéket, a következő határok között: […]” A fenti rendelet 4. cikke előírja, hogy a 2. cikkben szereplő járulékot az adóügyi főigazgatóság veti ki, számolja el és hajtja be a rádiós műsorszolgáltatást segítő támogatási alap javára, ugyanolyan szabályok, garanciák és szankciók szerint, mint a héa esetében.

(14) E rendelkezéseket a támogatási alap bejelentett, és a 2003. július 28-i bizottsági határozattal (10) jóváhagyott módosítása alkalmával módosították. Az új szabályok értelmében az adójellegű járulékot csak a Franciaország területén letelepedett vállalkozásokra vetik ki.

3. AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

(15) 1997-ben a Bizottság az N 679/97. számú határozatával jóváhagyta a támogatási program módosítását, amely szerint a támogatás finanszírozása a rádiós és televíziós műsorszórás útján terjesztett reklámokra kivetett adójellegű járulék kivetésével történik. E határozat semmilyen elemzést nem tartalmaz a finanszírozás módjára vonatkozóan. Az 1997. évi határozat egészen 2003-ig hatályban volt; ekkor az NN 42/2003. számú új engedélyezési határozat (11) váltotta fel.

(16) 2004. augusztus 3-án a Régie Network, az egyik nagy francia rádiócsatorna – nevezetesen az NRJ – reklámozással foglalkozó leányvállalata a lyoni bíróság előtt vitatta a 2001-ben fizetett járulékot (152 524 EUR). Az ügy előzetes döntéshozatalra az Európai Bíróság elé került, amelynek a támogatás engedélyezését tartalmazó 1997. november 10-i bizottsági határozat érvényességéről kellett állást foglalnia.

(17) A Bíróság 2008. december 22-i ítéletében (12) érvénytelennek nyilvánította az 1997-es határozatot azzal az indokolással, hogy a Bizottság elmulasztotta a vizsgált intézkedés finanszírozási módjának értékelését.

(18) A Bíróság az ítélet 89. pontjában emlékeztet rá, hogy valamely támogatási intézkedés Bizottság általi vizsgálatának szükségszerűen figyelembe kell vennie a támogatás finanszírozási módját akkor, ha az az intézkedés szerves részét képezi. Az ítélet 99. pontjában a Bíróság megállapítja, hogy ahhoz, hogy a járulék valamely támogatási intézkedés szerves részének minősüljön, a vonatkozó nemzeti szabályozás alapján kötelező hozzárendeltségi viszonynak kell fennállnia a járulék és a támogatás között abban az értelemben, hogy a járulékbevételt szükségképpen a támogatás finanszírozására fordítják, és az közvetlenül befolyásolja ez utóbbi nagyságát, ebből következően annak megítélését is, hogy a támogatás összeegyeztethető-e a közös piaccal.

(19) Annak vizsgálatát követően, hogy a fenti feltételek mindegyike fennáll, a Bíróság az ítéletének 112. pontjában arra a következtetésre jutott, hogy a reklámokra kivetett járulék szerves részét képezi annak a rádiós műsorszolgáltatási célú támogatásnak, amelynek finanszírozására szolgál. Fentiekre tekintettel a Bizottságnak szükségszerűen figyelembe kellett vennie a szóban forgó járulékot a kérdéses támogatási program vizsgálata során, ennek megtételét azonban az NN 42/03 számú határozatában elmulasztotta.

(20) Az 1997. november 10-i határozat érvénytelenségét megállapító ítéletet követően a Bizottság minden szükséges intézkedést megtett a feltárt jogellenesség orvosolása érdekében, és ismételten megvizsgálta a francia hatóságok által benyújtott információkat. Következésképpen a Bizottság 2009. február 11-én C 4/2009 eljárási számon (13) megindította az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást.

4. FRANCIAORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

(21) A francia hatóságok 2009. április 23-án kelt levelükben a következő észrevételeket nyújtották be a Bizottsághoz: a) a kérdéses időszakban beszedett és kifizetett támogatási alap összege éves átlagban 20 millió EUR, amely több mint 500 kedvezményezett között kerül felosztásra; b) Franciaország nem vitatja, hogy olyan külföldi rádiós műsorszolgáltatók is fizették a szóban forgó adójellegű járulékot, amelyek jóllehet Franciaország területén sugározták műsoraikat, a rádióállomásuk vagy telephelyük más tagországban van; ezek azonosítása azonban nem lehetséges; c) A támogatás visszafizettetésére nincs mód lényegében két okból kifolyólag, nevezetesen: egyrészt a támogatási programot a francia hatóságok több alkalommal megfelelően bejelentették, a Bizottság pedig mindannyiszor jóváhagyta azt, ami jogos bizalmat ébresztett a kedvezményezettekben, másrészt tekintettel a jelenlegi gazdasági viszonyokra, a kedvezményezettek pénzügyi helyzete nem tenné lehetővé a francia hatóságok számára a folyósított összegek visszafizettetését.

5. A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

5.1. Az értékelés jogalapja

(22) A szóban forgó támogatási program értékelése az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdésén alapul.

5.2. Támogatás fennállása az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében

(23) Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik: „Ha a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”.

(24) A jelen ügy vizsgálata az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételekkel összhangban.

a) Állami források igénybevételével nyújtott állami támogatás

A támogatási program finanszírozása egy jogszabályi és rendeleti intézkedésekkel bevezetett adójellegű járulékból származó források igénybevételével történik. A járulékot az adóhatóság szedi be, és a rádiós és televíziós műsorszórás útján terjesztett reklámok után fizetendő.

A támogatást tehát Franciaország állami forrásainak igénybevételével finanszírozzák.

b) Versenytorzulás vagy annak veszélye bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által

A támogatási program kizárólag a földfelszíni rádiós műsorszolgáltatókra terjed ki. A támogatási program kedvezményezettjei olyan szolgáltatók, amelyek reklámokból származó forrásai nem érik el a teljes bevételük 20 %-át. E szolgáltatók versenyhelyzetben vannak a hallgatók megnyerése és a reklámbevételek tekintetében a többi olyan Franciaország területén sugárzó rádiós műsorszolgáltatóval, amelynek a kereskedelmi bevételei az adott küszöböt meghaladják, és így nem részesül a támogatási program nyújtotta állami támogatásban.

A kérdéses támogatás tehát torzítja a kedvezményezett műsorszolgáltatók és a támogatásban nem részesülő műsorszolgáltatók közötti versenyt, vagy legalábbis a versenytorzulás veszélyével fenyeget.

c) A tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás

A támogatási program kedvezményezettjei által Franciaország területéről sugárzott földfelszíni rádióműsorok más tagállamokban is foghatók, még ha csak a határ menti övezetekben is. Ugyanakkor megállapítható az is, hogy a bejelentett jogszabályi és rendeleti intézkedésekkel bevezetett adójellegű járulékot a más tagállamokból franciaországi területek felé sugárzó rádiós műsorszolgáltatók reklámbevételei után is kivetik.

Következésképpen a bejelentett támogatási program hatást gyakorol vagy hatást gyakorolhat a tagállamok közötti kereskedelemre.

d) Következtetés az állami támogatás fennállásáról

Fentiekre tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy a francia hatóságok bejelentésének tárgyát képező, a rádiós műsorszolgáltatásnak nyújtott támogatási program az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik. Amennyiben a szóban forgó program állami támogatást képez, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia annak a belső piaccal való összeegyeztethetőségét. A fent említett Régie Networks ügyben hozott ítélet értelmében a program belső piaccal való összeegyeztethetőségének vizsgálatakor tekintetbe kell venni a reklámokra kivetett járulékot, amely a vitatott támogatás finanszírozására szolgál.

5.3. A támogatás összeegyeztethetősége az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdése alapján

(25) A bejelentett támogatás a tárgya és hatálya miatt nyilvánvalóan nem felel meg az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének a) és b) pontjában foglalt feltételeknek.

(26) Mivel a támogatás célja a franciaországi területen sugárzó földfelszíni rádióállomások szolgáltatásainak előmozdítása – nevezetesen azoké, amelyek a legalacsonyabb reklámbevételekkel rendelkeznek –, a támogatás a franciaországi média pluralitásának biztosítására irányul, ami általánosságban jogos célkitűzésnek tekinthető. Így a kedvezményezetteknek nyújtott támogatási elem vizsgálatát az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában említett feltételek szerint vizsgálhatnánk meg. E szöveg így rendelkezik: „A belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető: (…) az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben (…)”. Ebben az esetben a Bizottságnak mérlegelnie kell az intézkedés pozitív és negatív hatásait egyaránt.

(27) Előző határozataiban a Bizottság megállapította, hogy a kérdéses támogatási program pozitív hatású és a belső piaccal összeegyeztethető, nevezetesen azért, mert hozzájárul egy pontosan meghatározott közérdekű célkitűzés megvalósításához. A célja ugyanis a Franciaország területén földfelszíni rádiós műsorszolgáltatást nyújtó adóállomások pluralitásának előmozdítása. A helyi hallgatóságot szolgáló kis rádióállomásokat támogatja a társadalmi, kulturális és helyi érdekek figyelembevételével, ami általánosságban jogos törekvés. Továbbá az e rádióállomásokat előnyben részesítő támogatási program által esetlegesen okozott versenytorzulás igen csekély, és nem változtatja meg a kereskedelmi feltételeket a közérdekkel ellentétes mértékben. Tekintettel az említett rádióállomások feladatára és nagyságára, az utóbbiak és a valamely más tagállamban ugyanolyan jellegű szolgáltatásokat nyújtó műsorszolgáltatók közötti versenytorzulás különösen csekély. Következésképpen a támogatási program kereskedelemre gyakorolt hatása rendkívül elenyésző.

(28) Mindazonáltal a 97-1263. rendelet 3. és 6. cikkének vizsgálata alapján úgy tűnik, hogy a támogatási programnak a vitatott adójellegű járulékból történő finanszírozási módja az intézkedés szerves részét képezi, ahogyan azt már a Bíróság is megállapította a Régie Networks ügyben hozott ítéletében (99–112. pont).

(29) A Bíróság az ítélet 89. pontjában az alábbi következtetést vonja le: „valamely támogatás finanszírozási módja az egész finanszírozni kívánt támogatási rendszert a közös piaccal összeegyeztethetetlenné teheti. Ezért valamely támogatást nem lehet a finanszírozási módjának hatásaitól elkülönítve vizsgálni. Éppen ellenkezőleg, valamely támogatási intézkedés Bizottság általi vizsgálatának szükségszerűen figyelembe kell vennie a támogatás finanszírozási módját akkor, ha az az intézkedés szerves részét képezi (lásd ebben az értelemben többek között a fent hivatkozott Van Calster és társai ügyben hozott ítélet 49. pontját, valamint a C-345/02. sz., Pearle és társai ügyben hozott ítélet [EBHT 2004., I-7139. o.] 29. pontját)”.

(30) Fentiek értelmében a Bizottságnak figyelembe kell vennie a szóban forgó járulékot a támogatási program belső piaccal való összeegyeztethetőségének vizsgálatakor. Ezzel összefüggésben a reklámbevételekre kivetett járulék látszólag ellentétes azzal az alapelvvel, amelyet a Bizottság több ízben hangsúlyozott és azt a Bíróság is megerősítette a 47/69 sz. Franciaország kontra Bizottság ügyben hozott ítéletében (EBHT., 487. o.), miszerint az importált termékeket vagy szolgáltatásokat mentesíteni kell minden olyan adójellegű járulék alól, amely olyan támogatási program finanszírozására szolgál, amelynek egyedüli kedvezményezettjei a nemzeti vállalkozások. A Bíróság e véleményét a Régie Networks ügyben hozott ítélete 115. pontjában fogalmazta meg.

(31) A Bizottság úgy véli, hogy amennyiben nem mentesítik a járulékfizetési kötelezettség alól az olyan földfelszíni rádiós műsorszolgáltatókat, amelyek más tagállamokban található adóállomásokról franciaországi területekre sugároznak és a bejelentett program alapján nyújtott támogatást nem vehetik igénybe, az a kereskedelmi feltételeknek a közérdekkel ellentétes mértékű megváltozását eredményezi. Jóllehet a bejelentett program támogatási eleme általánosságban jogos célkitűzésnek minősülhet, és az a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, ugyanez a program finanszírozási módjáról már nem mondható el.

6. KÖVETKEZTETÉS

(32) Tekintettel a fenti körülményekre, a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy az adott támogatási programot a belső piaccal összeegyeztethetőnek lehet nyilvánítani, különösen az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt egyik feltétel vonatkozásában. A Bizottság ezzel szemben a program finanszírozási módját nem hagyhatja jóvá.

(33) Ezzel összefüggésben a Bizottság tudomásul vette, hogy a francia hatóságoknak – ahogyan azt 2009. április 23-i levelükben állították – nincs lehetőségük arra, hogy azonosítsák (a támogatási program finanszírozását biztosító adójellegű járulék fizetésére kötelezett vállalkozások közül) azon külföldi rádiós műsorszolgáltatókat, amelyek adásaikat a vitatott támogatási program által érintett időszakban Franciaország területére sugározták, de adóállomásaik vagy székhelyeik más tagállamokban voltak. Tekintettel az események óta eltelt hosszú időre, a Bizottság kész elfogadni, hogy az érintettek azonosítása adminisztratív nehézségekbe ütközhet. Mindazonáltal a francia hatóságok által adott magyarázat alapján az adott esetben az eltelt idő önmagában nem jelenthet leküzdhetetlen akadályt a járulékfizetésre kötelezett vállalkozások azonosítását illetően. A francia hatóságok ezzel szemben azt állították, hogy a rendelkezésükre álló adatok alapján nem mindig volt lehetőségük annak megállapítására, hogy a járulékfizetésre kötelezett műsorszolgáltatók franciaországi területről vagy valamely más tagállam területéről sugározták-e adásaikat. Ebben az esetben a francia hatóságoknak e határozat közlésétől számított hat hónapon belül egyenként tájékoztatnia kell a járulékfizetésre kötelezetteket visszatérítési jogosultságukról, amely akkor illeti meg azokat, ha valamely más tagállamból sugározták adásaikat Franciaország területeire. A hatóságoknak valamennyi rendelkezésükre álló eszközzel meg kell kísérelniük a járulékfizetésre kötelezett vállalkozások azonosítását. Mivel azonban nem valószínű, hogy a francia hatóságok saját erejükből képesek az összes járulékfizetésre kötelezett azonosítására, a visszatérítési eljárásról egy megfelelő hirdetést kell közzétenniük, amely lehetővé teszi, hogy az érintett vállalkozások jelentkezzenek igényükkel.

(34) Nincs akadálya annak, hogy Franciaország ezen ismeretlen szolgáltatók számára lehetővé tegye az 1997–2002 közötti időszakban jogalap nélkül kivetett járulék visszatérítésére irányuló jogaik érvényesítését. Franciaország orvosolhatja a támogatási program finanszírozási módja tekintetében felmerült összeegyeztethetetlenséget, amennyiben a belső piaccal összeegyeztethetetlennek bizonyult járulék visszatérítését az alábbi feltételek figyelembevételével végzi el: — Franciaországnak valamennyi olyan érintett műsorszolgáltatót egyénileg kell tájékoztatnia a visszatérítési jogosultságáról, amelyet a rendelkezésre álló eszközeivel azonosítani tud, az ismeretlen műsorszolgáltatók felkutatása érdekében pedig felhívást kell közzétennie az Európai Unió területén (14) megjelenő szaklapokban, — a járulékfizetésre kötelezettek a felhívás megjelenésétől számított három éven belül nyújthatják be visszatérítési kérelmüket (15), — a visszatérítésnek a kérelem benyújtását követően legfeljebb hat hónapon belül meg kell történnie (16), — a visszatérített összegnek magában kell foglalnia a járulékfizetés napjától a tényleges visszatérítésig terjedő időszakra esedékes, kamatos kamattal számított kamatokat. Referenciaként egy célrátát kell figyelembe venni, az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet (17) 9. cikkében szereplő referenciával megegyezően, — a francia hatóságoknak az érintett szolgáltatók által benyújtott minden olyan ésszerű igazolást el kell fogadniuk, amely hitelt érdemlően bizonyítja a járulék megfizetését, — a visszatérítéshez való jog további feltételekhez nem köthető, — a francia hatóságok az e határozatról szóló értesítés időpontjától számítva hat havonként rendszeres jelentést küldenek a Bizottságnak a visszatérítési eljárás alakulásáról,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Franciaország által végrehajtott támogatási program a 2. cikkben foglalt feltételek szerint a belső piaccal összeegyeztethető.

2. cikk

Azon hátrányos megkülönböztetés megszüntetésére, amely a külföldi műsorszolgáltatókat sújtotta azáltal, hogy a reklámbevételeik után járulékot kellett fizetniük a francia államnak, miközben a támogatási program előnyeiből nem részesülhettek, a francia hatóságoknak vissza kell téríteniük az 1997–2002 közötti időszakban a külföldi műsorszolgáltatókra kivetett adójellegű járulékokat. Jelen értesítés időpontjától számított hat hónapon belül valamennyi járulékfizetésre kötelezett szolgáltatót értesíteniük kell a visszatérítésre való jogosultságukról, amennyiben az azonosításuk eredményes volt, valamint egy megfelelő felhívást kell közzétenniük, amely lehetővé teszi, hogy az érintett vállalkozások jelentkezzenek igényükkel. A visszatérítési kérelmek benyújtására hároméves határidőt kell biztosítani az érintett vállalkozások számára (18). A felhívást követően és az érintett műsorszolgáltatók által benyújtott igazolások alapján Franciaországnak a visszatérítési kérelem benyújtását követő legfeljebb hat hónapon belül vissza kell térítenie a belső piaccal összeegyeztethetetlen járulék összegét, amelynek magában kell foglalnia a kamatos kamattal számított tényleges kamatokat. Referenciaként egy célrátát kell figyelembe venni, a 794/2004/EK rendelet 9. cikkében szereplő referenciával megegyezően.

3. cikk

Franciaország az e határozatról szóló értesítés napjától számított két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot azon intézkedésekről, amelyeket a határozatban foglaltaknak való megfelelés érdekében tett.

Franciaország hat havonként rendszeres jelentést küld a Bizottságnak a 2. cikk szerinti visszatérítési eljárás alakulásáról, az e határozatról szóló értesítés időpontjától kezdődően a 2. cikkel összhangban közzétett legutolsó felhívás időpontjától számított három éves határidő leteltéig.

4. cikk

Ennek a határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 29-én. a Bizottság részéről Joaquín ALMUNIA alelnök

(1) 2009. december 1-jei hatállyal az EK-Szerződés 87. és 88. cikkét az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 107., illetve 108. cikke váltotta fel. A két-két rendelkezés tartalmilag azonos. E határozat alkalmazásában az EUMSZ 107. és 108. cikkére tett utalások adott esetben az EK-Szerződés 87. és 88. cikkére értendők.

(2) HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

(3) HL C 223., 2009.9.16., 15. o. http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri = OJ:C:2009:223:0015:0019:EN:PDF

(4) 1992. szeptember 30-i 92-1053. sz. rendelet.

(5) A francia hatóságokhoz címzett 1997. november 10-i levél, N 679/97. számú állami támogatás, HL C 120., 1999.5.1., 2. o. http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri = OJ:C:1999:120:0002:0002:FR:PDF

(6) NN 42/03 (korábbi N 752/02) számú állami támogatás, HL C 219., 2003.9.16., 3. o http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri = OJ:C:2003:219:0002:0003:FR:PDF http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2003/nn042-03.pdf

(7) Lásd a (14) preambulumbekezdést.

(8) Lásd az 1. lábjegyzetet.

(9) A Francia Köztársaság Hivatalos Lapja, 1997.12.30., 19194. o.

(10) NN 42/03 (korábbi N 752/02). számú állami támogatás, HL C 219., 2003.9.16., 3. o. Lásd az 5. lábjegyzetet.

(11) L. 10. lábjegyzetet.

(12) C-333/07. sz. Régie Networks ügy; http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri = CELEX:62007C0333:FR:HTML

(13) L. 1. lábjegyzetet.

(14) Az Unió 2003-as határainak figyelembevételével.

(15) Franciaországban nevezetesen három év az adóhatóság és az adófizetők közötti ügyekben a válaszadási idő, mely időtartam ésszerűnek tekinthető.

(16) Ezt a határidőt a Franciaország által végrehajtott húsfelvásárlási adóról (tetemeltakarítási adó) szóló bizottsági határozat állapította meg. Az említett időtartam ésszerűnek tűnik, és az adott esetben semmi sem indokolja az attól való eltérést.

(17) HL L 140., 2004.4.30., 1. o.

(18) A (34) preambulumbekezdésben foglaltak szerint.