II
(Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező)
BIZOTTSÁG
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2006. július 28.)
a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer „járművek –teherkocsik” alrendszerére vonatkozó
átjárhatósági műszaki előírásról
(az értesítés a C(2006) 3345. számú dokumentummal történt)
(EGT vonatkozású szöveg)
(2006/861/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a hagyományos transzeurópai vasúti rendszer kölcsö-
nös átjárhatóságáról szóló, 2001. március 19-i 2001/16/EKeurópai parlamenti és tanácsi irányelvre (
1), és különösen annak
6. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1) A 2001/16/EK irányelv 2. cikkének c) alpontjával össz-
hangban a hagyományos transzeurópai vasúti rendszer
strukturális és funkcionális alrendszerekre oszlik.
(2) Az irányelv 23. cikke (1) bekezdésének megfelelően
a„járművek –teherkocsik” alrendszerre ki kell dolgozni
a kölcsönös átjárhatóság műszaki előírásait (ÁME).
(3) Az ÁME létrehozásának első lépéseként a közös képviseleti
testületként jelölt Vasutak Kölcsönös Átjárhatóságának
Európai Szövetsége (AEIF) egy ÁME-tervezetet készít.
(4) A 2001/16/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdésével össz-
hangban az AEIF megbízást kapott arra, hogy ÁME-
tervezetet készítsen a „járművek –teherkocsik” alrend-
szerről. Ennek az ÁME-tervezetnek az alapparamétereita 2004. április 29-i 2004/446/EK bizottsági határozatafogadta el, mely meghatározta a 2001/16/EK irányelvben (
2)említett, zajra, teherkocsikra és telematikai alkalmazásokra
vonatkozó kölcsönös átjárhatóság műszaki előírásait.
(5) Az alapparaméterek alapján létrehozott ÁME-tervezetet egy
bevezető jelentés is kísérte, mely az irányelv 6. cikke
(5) bekezdésében meghatározott költség-haszon elemzést istartalmazta.
(6) Az ÁME-tervezeteket a bevezető jelentés fényében meg-
vizsgálta a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer
kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 1996. július 23-i 96/48/EK tanácsi irányelv (
3) 21. cikke alapján létrehozott
bizottság.
(7) A 2001/16/EK irányelv és az ÁME-k a felújításokra vonat-
koznak, de a karbantartással összefüggő alkatrészcserékre
nem. A tagállamokat azonban arra bíztatják, hogy amikor
módjukban áll, és ahol a karbantartással összefüggő munka
mértéke indokolttá teszi, alkalmazzák az ÁME-t a karban-tartással összefüggő alkatrészcserékre.
(8) Az új, felújított vagy korszerűsített kocsik üzembe
helyezésénél figyelembe kell venni a környezetre gyakorolt
hatást, amelybe beletartozik a zaj hatása is. Ezért fontos,hogy az e határozat tárgyát képező ÁME végrehajtása a zaj
ÁME előírásaival egyezve történjen, oly mértékben hogya zaj ÁME vonatkozzon a teherkocsikra is.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/1
(1) HL L 110., 2001.4.20., 1. o. A 2004/50/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelvvel (HL L 164., 2004.4.30., 114. o.) módosított
irányelv.
(2) HL L 155., 2004.4.30., 1. o.(3) HL L 235., 1996.9.17., 6. o. A legutóbb a 2004/50/EK irányelvvel
módosított irányelv.
(9) Jelenlegi változatában az ÁME nem foglalkozik kimerítően
a kölcsönös átjárhatóság minden aspektusával; azokat
a tételeket, amelyek kimaradtak, az ÁME JJ. mellékletébena„Nyitott Pontok” alá sorolták. Mivel a kölcsönös átjárha-
tóság hitelesítését –a 2001/16/EK irányelv 16. cikkének
(2) bekezdésével összhangban –az ÁME-k előírásaira
történő hivatkozással kell kialakítani, az ennek a határozat-
nak a kihirdetése és a csatolt ÁME maradéktalan végre-hajtása közötti átmeneti időszakban meg kell állapítani,a csatolt ÁME-kban világosan említett feltételeken túl,a teljesítendő feltételeket.
(10) Az egyes tagállamok kötelesek a többi tagállamot és
a Bizottságot tájékoztatni azokról a vonatkozó nemzeti
műszaki szabályokról, melyeket a kölcsönös átjárhatóságelérése érdekében, és a 2001/16/EK irányelv alapvetőkövetelményeinek eleget téve alkalmaznak, továbbá azáltaluk kinevezett olyan szervekről, amelyek végrehajtjáka megfelelőség vagy a használat alkalmasság értékelésfolyamatát, valamint arról az ellenőrző folyamatról, melyet
az alrendszerek kölcsönös átjárhatóságának igazolásárahasználnak a 2001/16/EK irányelv 16. cikkének (2) bekez-dése értelmében. Ez utóbbi célból a 2001/16/EK irány-elvben a 16. cikk (2) bekezdésének végrehajtása érdekébenmeghatározott elveket és kritériumokat a tagállamoklehetőség szerint alkalmazzák a 2001/16/EK irányelv20. cikke értelmében bejelentett szervek alkalmazásakor.A Bizottság elemzést készít a tagállamok által a nemzeti
szabályokra, eljárásokra, az eljárások végrehajtásával meg-
bízott szervekre és az eljárások időtartamára vonatkozóantovábbított információról, és adott esetben tárgyal a bizott-sággal további intézkedések elfogadásának szükségességé-ről.
(11) A szóban forgó ÁME esetében csak akkor legyen szükséges
az egyedi technológiák vagy műszaki megoldások haszná-
lata, ha ez elengedhetetlen a transzeurópai hagyományosvasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságának eléréséhez.
(12) Az ÁME a vonatkozó tervezet készítésének idején fellelhető
legjobb szakértői tudáson alapul. A technológiában történt
előrelépések, illetve a működési, biztonsági vagy társadalmikövetelmények szükségessé tehetik az ÁME módosításátvagy kiegészítését. Adott esetben a 2001/16/EK irányelv6. cikke (3) bekezdésének megfelelően felülvizsgálati vagykorszerűsítési eljárást kezdeményeznek.
(13) Az innováció ösztönzésére és a megszerzett tapasztalat
figyelembevételére a csatolt ÁME-t rendszeres időközön-
ként vizsgálják felül.
(14) Ahol innovatív megoldásokat javasolnak, a gyártó vagy az
ajánlatkérő nyilatkozik arról, hogy ezek mennyiben térnek
el az ÁME érintett szakaszától. Az Európai VasútiÜgynökség véglegesíti a megfelel őfunkcionális és kap-
csolódási pontokra vonatkozó előírásokat a megoldástekintetében, és kidolgozza az értékelési módszereket.
(15) A teherkocsik jelenleg létez őnemzeti, kétoldalú, több
nemzetet érintő, illetve nemzetközi megállapodások szerint
működnek. Fontos, hogy ezek a megállapodások neakadályozzák a kölcsönös átjárhatóság felé vezető jelenlegi
és jövőbeli fejlődést. Ezért szükséges, hogy a Bizottságmegvizsgálja a megállapodásokat annak meghatározásaérdekében, hogy a határozatban szereplő ÁME felülvizsgá-
latra szorul-e.
(16) A zavar elkerülése érdekében szükséges kijelenteni, hogy
a 2004/446/EK bizottsági határozat azon rendelkezései,
melyek a transzeurópai hagyományos vasúti rendszeralapparamétereire vonatkoznak, hatályukat vesztik.
(17) E határozat rendelkezései összhangban vannak a 96/48/EK
tanácsi irányelv 21. cikke által létrehozott bizottság
véleményével,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2001/16/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdésében említett,
transzeurópai hagyományos vasúti rendszer „járművek –teher-
kocsik” alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírást
(„ÁME”) a Bizottság elfogadja.
Az ÁME e határozat mellékletében kerül meghatározásra.Az ÁME-t a 2001/16/EK irányelv I. mellékletében meghatáro-
zottak szerint teljes mértékben kell alkalmazni a transzeurópaihagyományos vasúti rendszer teherkocsi járműveire, figyelembevéve e határozat 2. és 3. cikkét.
2. cikk
(1) Tekintettel azokra a kérdésekre, melyeket az ÁME JJ. mel-
lékletében a „Nyitott pontok” alá soroltak, a 2001/16/EK irányelv
16. cikke (2) bekezdésének értelmében a kölcsönös átjárhatóságellenőrzéséhez szükséges feltételek azok a tagállamokban alkal-
mazandó technikai szabályok, melyek engedélyezik az e határozat
hatálya alá tartozó alrendszer üzembe helyezését.
(2) Az e határozatról szóló értesítést követő hat hónapon belül
minden tagállam értesíti a többi tagállamot és a Bizottságot:
a) az első bekezdésben említett alkalmazandó műszaki
szabályokról;
b) a megfelel őségértékelési és ellenőrzési eljárásokról, ame-
lyeket e szabályok alkalmazása során kell alkalmazni;
c) az említett megfelel őségértékelési és ellenőrzési eljárások
végrehajtására kinevezett szervekről.
3. cikk
A csatolt ÁME hatálybalépésétől számított hat hónapon belül
a tagállamok a következő típusú megállapodásokról értesítik
a Bizottságot:
a) nemzeti, kétoldalú vagy több nemzetet érintő megállapo-
dások a tagállamok és vasúti vállalkozások vagy infrastruk-túra-működtetők között, melyek vagy állandó, vagyideiglenes jellegűek, és amelyeket a szándékolt szállításiszolgáltatás nagyon egyedi vagy helyi jellege tesz indokolttá;L 344/2 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
b) kétoldalú vagy többoldalú megállapodások vasúti vállalko-
zások, infrastruktúra-működtetők vagy biztonsági hatósá-gok között, melyek helyi vagy regionális szinten jelentősmértékben biztosítják a kölcsönös átjárhatóságot;
c) nemzetközi megállapodások egy vagy több tagállam és
legalább egy harmadik ország között, illetve tagállamokvasúti vállalkozásai vagy infrastruktúra-működtetői éslegalább egy harmadik ország vasúti vállalkozásai vagyinfrastruktúra-működtetői között, és amelyek helyi vagyregionális szinten jelentős mértékben biztosítják a kölcsönösátjárhatóságot.
4. cikk
A 2004/446/EK határozat azon rendelkezései, melyek a transz-
európai hagyományos vasúti rendszer alapparamétereit érintik,hatályukat vesztik e határozat hatálybalépésének napjátólkezdődően.5. cikk
Ez a határozat 6 hónappal a róla szóló értesítés megtételét
követően lép életbe.
6. cikk
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2006. július 28-án.
a Bizottság részéről
Jacques BARROT
alelnök2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/3
MELLÉKLET
Az átjárhatósági műszaki előírások Alrendszer: Gördülőállomány Hatály: Áruszállító kocsik
1. Bevezetés . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
1.1. MŰSZAKI HATÁLY . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 191.2. TERÜLETI HATÁLY . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
1.3. EZEN ÁME TARTALMA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
2. Az alrendszer/hatály meghatározása . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
2.1. AZ ALRENDSZER MEGHATÁROZÁSA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
2.2. AZ ALRENDSZER FUNKCIÓI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 20
2.3. AZ ALRENDSZER KAPCSOLÓDÁSI PONTJAI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 203. Alapvető követelmények . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21
3.1. ÁLTALÁNOS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21
3.2. AZ ALAPVETŐ KÖVETELMÉNYEK A KÖVETKEZŐKET ÉRINTIK: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22
3.3. ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22
3.3.1. Biztonság . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22
3.3.2. Megbízhatóság és rendelkezésre állás . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 24
3.3.3. Egészségvédelem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 24
3.3.4. Környezetvédelem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 24
3.3.5. Műszaki összeegyeztethetőség . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 253.4. A GÖRDÜLŐÁLLOMÁNY ALRENDSZERRE VONATKOZÓ KÜLÖNLEGES KÖVETELMÉNYEK . . . . . . 26
3.4.1. Biztonság . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 26
3.4.2. Megbízhatóság és rendelkezésre állás . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 27
3.4.3. Műszaki összeegyeztethetőség . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 27
3.5. A KARBANTARTÁSSAL KAPCSOLATOS KÜLÖNLEGES KÖVETELMÉNYEK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
3.5.1. Egészség és biztonság . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
3.5.2. Környezetvédelem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
3.5.3. Műszaki összeegyeztethetőség . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
3.6. MÁS ALRENDSZEREKRE JELLEMZŐ, DE A GÖRDÜLŐÁLLOMÁNY ALRENDSZERT IS ÉRINTŐ
KÖVETELMÉNYEK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
3.6.1. Infrastruktúra alrendszer . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
3.6.1.1. Biztonság . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28L 344/4 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
3.6.2. Energiaellátási alrendszer . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 29
3.6.2.1. Biztonság . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 293.6.2.2. Környezetvédelem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 293.6.2.3. Műszaki összeegyeztethetőség . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 293.6.3. Ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 29
3.6.3.1. Biztonság . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 29
3.6.3.2. Műszaki összeegyeztethetőség . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 293.6.4. Üzemeltetés és forgalomirányítás . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 30
3.6.4.1. Biztonság . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 303.6.4.2. Megbízhatóság és rendelkezésre állás . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 303.6.4.3. Műszaki összeegyeztethetőség . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 303.6.5. Telematikai alkalmazások személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatásokhoz . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 30
3.6.5.1. Műszaki összeegyeztethetőség . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 303.6.5.2. Megbízhatóság és rendelkezésre állás . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 313.6.5.3. Egészségvédelem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 313.6.5.4. Biztonság . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 314. Az alrendszer jellemzői . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 31
4.1. BEVEZETÉS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 314.2. AZ ALRENDSZER MŰKÖDÉSI ÉS MŰSZAKI ELŐÍRÁSAI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 31
4.2.1. Általános . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 31
4.2.2. Szerkezetek és mechanikus alkatrészek: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 33
4.2.2.1. Kapcsolódás (pl. összekapcsolás) a járművek, járműszerelvények és vonatok között . . . . . . . . . . . . . . . . . 334.2.2.1.1. Általános . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 334.2.2.1.2. Funkcionális és műszaki előírások . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 334.2.2.1.2.1. Ütközők . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 334.2.2.1.2.2. Vonókészülék . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 334.2.2.1.2.3. A vonó- és ütközőkészülék kölcsönhatása . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 344.2.2.2. Biztonságos elérés és kijárat a gördülőállomány esetében . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 344.2.2.3. A jármű főszerkezetének szilárdsága és a rakomány rögzítése . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 352006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/5
4.2.2.3.1. Általános . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 35
4.2.2.3.2. Kivételes terhelések . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 364.2.2.3.2.1. Hosszanti irányú tervezési terhelések . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 364.2.2.3.2.2. Maximális függőleges terhelés . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 364.2.2.3.2.3. Terhelések kombinációja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 37
4.2.2.3.2.4. Emelés . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 37
4.2.2.3.2.5. Berendezések csatlakoztatása (a felépítményt / forgóvázat is ideértve) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374.2.2.3.2.6. Más kivételes terhek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374.2.2.3.3. Használati (kifáradást okozó) terhelések . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374.2.2.3.3.1. A terhelés forrásai. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374.2.2.3.3.2. A kifáradási határ bemutatása . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384.2.2.3.4. A jármű főszerkezetének merevsége . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 38
4.2.2.3.4.1. Deformálódások . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384.2.2.3.4.2. A vibráció módjai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384.2.2.3.4.3. Torziós merevség . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384.2.2.3.4.4. Tartozékok . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384.2.2.3.5. A rakomány rögzítése . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384.2.2.4. Az ajtók zárása és reteszelése . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384.2.2.5. Az áruszállító kocsik jelölése . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 39
4.2.2.6. Veszélyes áruk . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 39
4.2.2.6.1. Általános . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 394.2.2.6.2. A veszélyes áruk szállítására szolgáló gördülőállományra vonatkozó jogszabályok . . . . . . . . . . . . . . . . . . 394.2.2.6.3. A szállítótartályokra vonatkozó további jogszabályok . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 404.2.2.6.4. Karbantartási szabályok . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 404.2.3. A jármű és a vágány kölcsönhatása és annak méretezése . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 40
4.2.3.1. Kinematikus űrszelvény . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 40
4.2.3.2. Statikus tengelyterhelés és lineáris terhelés . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 414.2.3.3. A földi vonatfigyelő rendszereket befolyásoló gördülőállomány-paraméterek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 43
4.2.3.3.1. Elektromos ellenállás: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 43L 344/6 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
4.2.3.3.2. Forró csapágy észlelés . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 43
4.2.3.4. A járművek futásjósága . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 434.2.3.4.1. Általános . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 434.2.3.4.2. Funkcionális és műszaki előírások . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 444.2.3.4.2.1. Kisiklás elleni biztonság és menetstabilitás . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 44
4.2.3.4.2.2. Kisiklás elleni biztonság csavart vágányon való futáskor . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 45
4.2.3.4.2.3. Karbantartási szabályok . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454.2.3.4.2.4. Felfüggesztés . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454.2.3.5. Hosszanti irányú nyomóerők . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454.2.3.5.1. Általános . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454.2.3.5.2. Funkcionális és műszaki előírások . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 464.2.4. Fékezés . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 47
4.2.4.1. Fékteljesítmény . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 474.2.4.1.1. Általános . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 474.2.4.1.2. Funkcionális és műszaki előírás . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 474.2.4.1.2.1. A vonat vezérlő vezetéke . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 47
4.2.4.1.2.2. A fékteljesítmény elemei . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 474.2.4.1.2.3. Mechanikai részegységek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 524.2.4.1.2.4. Energiatárolás . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 52
4.2.4.1.2.5. Az energia határértékei: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 52
4.2.4.1.2.6. Kerékcsúszás elleni védelem (WSP) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 534.2.4.1.2.7. Levegőellátás . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 534.2.4.1.2.8. Rögzítőfék . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 534.2.5. Kommunikáció . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 54
4.2.5.1. A jármű képessége a járművek közötti információtovábbításra . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 54
4.2.5.2. A jármű képessége a föld és a jármű közötti információtovábbításra . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 54
4.2.5.2.1. Általános . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 544.2.5.2.2. Funkcionális és műszaki előírás . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 544.2.5.2.3. Karbantartási szabályok . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 552006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/7
4.2.6. Környezeti feltételek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 55
4.2.6.1. Környezeti feltételek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 554.2.6.1.1. Általános . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 554.2.6.1.2. Funkcionális és műszaki előírások . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 554.2.6.1.2.1. Magasság . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 55
4.2.6.1.2.2. Hőmérséklet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 55
4.2.6.1.2.3. Páratartalom . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 564.2.6.1.2.4. Légmozgás . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 564.2.6.1.2.5. Eső . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 56
4.2.6.1.2.6. Hó, jég és jégeső . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 57
4.2.6.1.2.7. Napsugárzás . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 574.2.6.1.2.8. Szennyezésnek való ellenállás . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 574.2.6.2. Aerodinamikai hatások . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 574.2.6.3. Oldalszél . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 574.2.7. Rendszervédelem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 57
4.2.7.1. Szükséghelyzeti intézkedések . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 574.2.7.2. Tűzbiztonság . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 574.2.7.2.1. Általános . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 574.2.7.2.2. Funkcionális és műszaki előírás . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 58
4.2.7.2.2.1. Fogalom-meghatározások . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 58
4.2.7.2.2.2. Normatív hivatkozások . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 584.2.7.2.2.3. Tervezési szabályok . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 584.2.7.2.2.4. Az anyagokra vonatkozó követelmények . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 584.2.7.2.2.5. A tűzvédelmi intézkedések fenntartása . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 604.2.7.3. Elektromos védelem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 604.2.7.3.1. Általános . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 604.2.7.3.2. Funkcionális és műszaki előírások . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 604.2.7.3.2.1. Az áruszállító kocsik tartós kötései . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 604.2.7.3.2.2. Az áruszállító kocsik elektromos berendezéseinek rögzítése . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 60L 344/8 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
4.2.7.4. A zárjelzők felszerelése . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 61
4.2.7.4.1. Általános . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 614.2.7.4.2. Funkcionális és műszaki előírások . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 614.2.7.4.2.1. Jellemzők . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 614.2.7.4.2.2. Pozíció . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 61
4.2.7.5. Az áruszállító kocsik hidraulikus és pneumatikus berendezéseire vonatkozó rendelkezések . . . . . . . . . . 61
4.2.7.5.1. Általános . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 614.2.7.5.2. Funkcionális és műszaki előírások . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 614.2.8. Karbantartás: Karbantartási dokumentáció . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 61
4.2.8.1. A karbantartási dokumentáció definíciója, tartalma és kritériumai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 624.2.8.1.1.1. Karbantartási dokumentáció . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 624.2.8.1.2. A karbantartási dokumentáció kezelése . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 644.3. A KAPCSOLÓDÁSI PONTOK MŰKÖDÉSI ÉS MŰSZAKI ELŐÍRÁSAI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 654.3.1. Általános . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 65
4.3.2. Ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek alrendszer –. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 66
4.3.2.1. Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés (4.2.3.2. szakasz) . . . . . . . . . . . . . . 664.3.2.2. Kerekek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 664.3.2.3. A földi vonatfigyelő rendszereket befolyásoló gördülőállomány-paraméterek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 67
4.3.2.4. Fékezés . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 67
4.3.2.4.1. Fékteljesítmény . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 67
4.3.3. Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 67
4.3.3.1. Kapcsolódási pontok a járművek, járműszerelvények és vonatok között . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 674.3.3.2. Az ajtók zárása és reteszelése . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 674.3.3.3. A rakomány rögzítése . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 674.3.3.4. Az áruszállító kocsik jelölése. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 674.3.3.5. Veszélyes áruk . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 674.3.3.6. Hosszanti irányú nyomóerők . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 674.3.3.7. Fékteljesítmény . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 684.3.3.8. Kommunikáció . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 682006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/9
4.3.3.8.1. A jármű képessége a föld és a jármű közötti információtovábbításra . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 68
4.3.3.9. Környezeti feltételek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 684.3.3.10. Aerodinamikai hatások . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 684.3.3.11. Oldalszél . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 684.3.3.12. Szükséghelyzeti intézkedések . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 68
4.3.3.13. Tűzbiztonság . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.3.4. A fuvarozási szolgáltatások telematikai alkalmazásai alrendszer . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.3.5. Infrastruktúra alrendszer . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.3.5.1. Kapcsolódási pontok a járművek, járműszerelvények és vonatok között . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.3.5.2. A jármű főszerkezetének szilárdsága és a rakomány rögzítése . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.3.5.3. Kinematikus űrszelvény . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.3.5.4. Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.3.5.5. A járművek futásjósága . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.3.5.6. Hosszanti irányú nyomóerők . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.3.5.7. Környezeti feltételek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.3.5.8. Tűzvédelem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.3.6. Energiaellátási alrendszer . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.3.7. A Tanács 96/49/EK irányelve és annak melléklete (RID). . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.3.7.1. Veszélyes áruk . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.3.8. Hagyományos vasúti zaj ÁME . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.4. ÜZEMELTETÉSI SZABÁLYOK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.5. KARBANTARTÁSI SZABÁLYOK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 704.6. SZAKMAI KÉPESÍTÉSEK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 704.7. EGÉSZSÉGVÉDELMI ÉS BIZTONSÁGI FELTÉTELEK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 704.8. INFRASTRUKTÚRA- ÉS GÖRDÜLŐÁLLOMÁNY-NYILVÁNTARTÁS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 714.8.1. Infrastruktúra-nyilvántartás . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71
4.8.2. Gördülőállomány-nyilvántartás . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71
5. Kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71
5.1. MEGHATÁROZÁS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71L 344/10 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
5.2. INNOVATÍV MEGOLDÁSOK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71
5.3. A RENDSZERELEMEK FELSOROLÁSA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.1. Szerkezetek és mechanikus alkatrészek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.1.1. Ütközők . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.1.2. Vonókészülék . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.1.3. Jelölési matricák . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.2. A jármű és a vágány kölcsönhatása és annak méretezése . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.2.1. Forgóváz és futómű . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.2.2. Kerékpárok . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.2.3. Kerekek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.2.4. Tengelyek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3. Fékezés . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.3.1. Forgalmazó . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3.2. A raksúlyváltó relészelepe / Automatikus fékezésváltás az üres és a terhelt állapot között . . . . . . . . . . . 725.3.3.3. Kerékcsúszás ellen védő eszköz . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.3.4. Hézagállító . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3.5. Fékhenger / működtető elem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.3.6. Pneumatikus csatlakozó fél . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3.7. Végcsap . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.3.8. Az elosztó leválasztó eszköze . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.3.9. Fékbetét . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3.10. Féktuskók . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3.11. Fékvezeték-ürítő gyorsítószelep . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.3.12. Automatikus terhelésérzékelő és automatikus raksúlyváltó eszköz . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.4. Kommunikáció . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.5. Környezeti feltételek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.6. Rendszervédelem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.4. A RENDSZERELEMEK TELJESÍTMÉNYE ÉS ELŐÍRÁSAI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.4.1. Szerkezetek és mechanikus alkatrészek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 722006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/11
5.4.1.1. Ütközők . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.4.1.2. Vonókészülék . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 735.4.1.3. Jelölési matricák . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 735.4.2. A jármű és a vágány kölcsönhatása és annak méretezése . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 73
5.4.2.1. Forgóváz és futómű . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 73
5.4.2.2. Kerékpárok . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 745.4.2.3. Kerekek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 745.4.2.4. Tengelyek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 745.4.3. Fékezés . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 74
5.4.3.1. A jelen ÁME kiadásának idejére jóváhagyott rendszerelemek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 745.4.3.2. Forgalmazó . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 745.4.3.3. A raksúlyváltó relészelepe / Automatikus fékváltás az üres és a terhelt állapot között . . . . . . . . . . . . . . . 74
5.4.3.4. Kerékcsúszás ellen védő eszköz . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 74
5.4.3.5. Hézagállító . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 755.4.3.6. Fékhenger / működtető elem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 75
5.4.3.7. Pneumatikus csatlakozó fél . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 755.4.3.8. Végcsap . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 755.4.3.9. Az elosztó leválasztó eszköze . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 755.4.3.10. Fékbetét . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 755.4.3.11. Féktuskók . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 755.4.3.12. Fékvezeték-ürítő gyorsítószelep . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 75
5.4.3.13. Automatikus terhelésérzékelő és az üres és az automatikus raksúlyváltó eszköz . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 75
6. A rendszerelemek megfelelőségének és/vagy használatra való alkalmasságának vizsgálata és az
alrendszer hitelesítése . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 75
6.1. KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGOT LEHETŐVÉ TEVŐ RENDSZERELEMEK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 75
6.1.1. Vizsgálati eljárások . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 75
6.1.2. Modulok . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 76
6.1.2.1. Általános . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 766.1.2.2. A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek meglévő megoldásai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 76
6.1.2.3. A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek innovatív megoldásai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 77L 344/12 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
6.1.2.4. A használatra való alkalmasság értékelése . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 77
6.1.3. A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek értékelési előírásai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 77
6.1.3.1. Szerkezetek és mechanikus alkatrészek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 776.1.3.1.1. Ütközők . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 77
6.1.3.1.2. Vonókészülék . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 77
6.1.3.1.3. Az áruszállító kocsik jelölése . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 776.1.3.2. A jármű és a vágány kölcsönhatása és annak méretezése . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 77
6.1.3.2.1. Forgóváz és futómű . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 77
6.1.3.2.2. Kerékpárok . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 786.1.3.2.3. Kerekek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 796.1.3.2.4. Tengely . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 796.1.3.3. Fékezés . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 79
6.2. HAGYOMÁNYOS VASÚTI GÖRDÜLŐÁLLOMÁNY –ÁRUSZÁLLÍTÓ KOCSIK ALRENDSZER . . . . . . 79
6.2.1. Vizsgálati eljárások . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 79
6.2.2. Modulok . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 79
6.2.2.1. Általános . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 796.2.2.2. Innovatív megoldások . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 806.2.2.3. A karbantartás értékelése . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 806.2.3. Az alrendszer értékelésének előírásai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 80
6.2.3.1. Szerkezetek és mechanikus alkatrészek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 80A jármű főszerkezetének ereje és a rakomány rögzítése . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 80
6.2.3.2. A jármű és a vágány kölcsönhatása és annak méretezése . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 80
6.2.3.2.1. A járművek futásjósága . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 806.2.3.2.1.1. A részleges típus-jóváhagyási eljárás alkalmazása . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 806.2.3.2.1.2. Az új kocsik tanúsítása . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 816.2.3.2.1.3. A futásjóság vizsgálata alóli mentességek a 100 vagy 120 km/h sebességig való közlekedésre épített
vagy átalakított kocsik esetében . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 81
6.2.3.2.2. Az oldalsó ütközőkkel rendelkez őáruszállító kocsikra ható hosszanti irányú nyomóerők . . . . . . . . . . . 81
6.2.3.2.3. Az áruszállító kocsik mérése . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 816.2.3.3. Fékezés . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 822006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/13
6.2.3.3.1. Fékteljesítmény . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 82
6.2.3.3.2. A fékrendszer minimális vizsgálata . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 826.2.3.4. Környezeti feltételek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 846.2.3.4.1. Hőmérséklet és más környezeti viszonyok . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 84
6.2.3.4.1.1. Hőmérséklet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 84
6.2.3.4.1.2. Más környezeti viszonyok . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 846.2.3.4.2. Aerodinamikai hatások . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 856.2.3.4.3. Oldalszél . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 857. Megvalósítás . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 85
7.1. ÁLTALÁNOS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 857.2. AZ ÁME FELÜLVIZSGÁLATA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 857.3. A JELEN ÁME ALKALMAZÁSA ÚJ GÖRDÜLŐÁLLOMÁNYRA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 85
7.4. MEGLÉVŐ GÖRDÜLŐÁLLOMÁNY . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 85
7.4.1. A jelen ÁME alkalmazása meglév őgördülőállományra . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 85
7.4.2. A meglév őáruszállító kocsik korszerűsítése és felújítása . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 86
7.4.3. A kocsik jelölésére vonatkozó további követelmények . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 86
7.5. A NEMZETI, KÉTOLDALÚ, TÖBBOLDALÚ VAGY NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK ALAPJÁN
ÜZEMELŐ KOCSIK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 86
7.5.1. Meglévő megállapodások . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 86
7.5.2. Jövőbeni megállapodások . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 87
7.6. A KOCSIK ÜZEMBE HELYEZÉSE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 877.7. KÜLÖNLEGES ESETEK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 877.7.1. Bevezetés . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 87
7.7.2. A különleges esetek felsorolása . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 87
7.7.2.1. Szerkezetek és mechanikus alkatrészek: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 887.7.2.1.1. Kapcsolódás (pl. összekapcsolás) a járművek, járműszerelvények és vonatok között . . . . . . . . . . . . . . . . . 887.7.2.1.1.1. Nyomtáv: 1 524 mm1 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 887.7.2.1.1.2. Nyomtáv: 1 520 mm1 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 887.7.2.1.1.3. Nyomtáv: 1 520 mm / 1 524 mm . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 917.7.2.1.1.4. Nyomtáv: 1 520mm . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 91L 344/14 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
7.7.2.1.1.5. 1 668 mm-es nyomtáv –Az ütközők középvonalai közötti távolság . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 91
7.7.2.1.1.6. A járművek közötti kapcsolódás . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 91
7.7.2.1.1.7. Általános speciális eset az 1 000 mm-es vagy kisebb nyomtávú hálózaton . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 917.7.2.1.2. Biztonságos elérés és kijárat a gördülőállomány esetében . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 92
7.7.2.1.2.1. A gördülőállomány biztonságos elérése és kivezetése az Ír Köztársaságban és Észak-Írországban . . . . 92
7.7.2.1.3. A jármű főszerkezetének ereje és a rakomány rögzítése . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 92
7.7.2.1.3.1. 1 520 mm-es nyomtávú vonalak . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 92
7.7.2.1.3.2. 1 668 mm-es nyomtáv –Emelés . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 94
7.7.2.2. A jármű és a vágány kölcsönhatása és annak méretezése . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 95
7.7.2.2.1. Kinematikus űrszelvény . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 95
7.7.2.2.1.1. Kinematikus űrszelvény, Nagy-Britannia . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 95
7.7.2.2.1.2. 1 520 és 1 435 mm-es nyomtávú kocsik . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 95
7.7.2.2.1.3. Kinematikus űrszelvény, Finnország . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 95
7.7.2.2.1.4. Kinematikus űrszelvény, Spanyolország és Portugália . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 95
7.7.2.2.1.5. Kinematikus űrszelvény, Írország . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 96
7.7.2.2.2. Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 96
7.7.2.2.2.1. Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés, Finnország0 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 96
7.7.2.2.2.2. Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés, Nagy-Britannia . . . . . . . . . . . . . . . . 96
7.7.2.2.2.3. Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés, Litvánia, Lettország, Észtország 967.7.2.2.2.4. Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés, Ír Köztársaság és Észak-Írország 96
7.7.2.2.3. A földi vonatfigyelő rendszereket befolyásoló gördülőállomány paraméterek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 97
7.7.2.2.4. A járművek futásjósága . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 977.7.2.2.4.1. A különböző nyomtávokkal kapcsolatos kerékátmérők speciális eseteinek felsorolása.1 . . . . . . . . . . . . . 97
7.7.2.2.4.2. A kerekek anyaga: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 97
7.7.2.2.4.3. Különleges terhelési esetek: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 97
7.7.2.2.4.4. A jármű futásjósága, Spanyolország és Portugália . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 97
7.7.2.2.4.5. A jármű futásjósága, Ír Köztársaság és Észak-Írország . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 98
7.7.2.2.5. Hosszanti irányú nyomóerők . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 982006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/15
7.7.2.2.5.1. Hosszanti irányú nyomóerők, Lengyelország és Szlovákia, a kiválasztott 1 520 mm-es vonalakon,
Litvánia, Lettország, Észtország . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 98
7.7.2.2.6. Forgóváz és futómű . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 98
7.7.2.2.6.1. Forgóváz és futómű, Lengyelország és Szlovákia, a kiválasztott 1 520 mm-es vonalakon, Litvánia,
Lettország, Észtország . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 98
7.7.2.2.6.2. Forgóváz és futómű, Spanyolország és Portugália . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 99
7.7.2.3. Fékezés . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 100
7.7.2.3.1. Fékteljesítmény . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 100
7.7.2.3.1.1. Fékteljesítmény, Nagy-Britannia . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1007.7.2.3.1.2. Fékteljesítmény, Lengyelország és Szlovákia, a kiválasztott 1 520 mm-es vonalakon, Litvánia,
Lettország, Észtország . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 100
7.7.2.3.1.3. Fékteljesítmény, Finnország . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 102
7.7.2.3.1.4. Fékteljesítmény, Spanyolország és Portugália . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1027.7.2.3.1.5. Fékteljesítmény, Finnország, Svédország, Norvégia, Észtország, Lettország és Litvánia . . . . . . . . . . . . . . . 102
7.7.2.3.1.6. Fékteljesítmény, Ír Köztársaság és Észak-Írország . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 102
7.7.2.3.2. Rögzítőfék . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1037.7.2.3.2.1. Rögzítőfék, Nagy-Britannia . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1037.7.2.3.2.2. Rögzítőfék, Ír Köztársaság és Észak-Írország . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 103
7.7.2.4. Környezeti feltételek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 103
7.7.2.4.1. Környezeti feltételek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1037.7.2.4.1.1. Környezeti feltételek, Spanyolország és Portugália . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 103
7.7.2.4.2. Tűzbiztonság . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 103
7.7.2.4.2.1. Tűzbiztonság, Spanyolország és Portugália . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1037.7.2.4.3. Elektromos védelem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 104
7.7.2.4.3.1. Elektromos védelem, Lengyelország és Szlovákia, a kiválasztott 1 520 mm-es vonalakon, Litvánia,
Lettország, Észtország . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 104
7.7.3. A tagállamok által előírt speciális esetek táblázata . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 104L 344/16 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Tartalomjegyzék: Mellékletek
Hiv. Jogosultság
A Szerkezetek és mechanikus alkatrészek
B Szerkezetek és mechanikus alkatrészek, Az áruszállító kocsik jelölése
C A jármű és a vágány kölcsönhatása és méretezés, Kinematikus űrszelvény
D A jármű és a vágány kölcsönhatása és méretezés, Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és
lineáris kerékterhelés
E A jármű és a vágány kölcsönhatása és méretezés, A kerékpár méretei és tűréshatárok a normál nyomtáv
esetén
F Kommunikáció, A jármű képessége a földi állomás és a jármű közötti információtovábbításra
G Környezeti feltételek, PáratartalomH Infrastruktúra- és gördülőállomány-nyilvántartás, Az áruszállító kocsik nyilvántartásának követelményei
I Fékezés, A fékezéssel kapcsolatos kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek kapcsolódási
pontjai
J A jármű és a vágány kölcsönhatása és méretezés, Forgóváz és futómű
K A jármű és a vágány kölcsönhatása és méretezés, Kerékpár
L A jármű és a vágány kölcsönhatása és méretezés, Kerekek
M A jármű és a vágány kölcsönhatása és méretezés, Tengely
N Szerkezetek és mechanikus alkatrészek, Megengedhető igénybevételek a statikus tesztelési módszerek
esetében
O Környezeti feltételek, T
RIVkövetelmények
P Fékteljesítmény, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek értékelése
Q Vizsgálati eljárások, A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek
R A jármű és a vágány kölcsönhatása és méretezés, Hosszanti irányú erők
S Fékezés, Fékteljesítmény
T Különleges esetek, Kinematikus űrszelvény, Nagy-Britannia
U Konkrét esetek, Kinematikus űrszelvény, 1 520 mm-es nyomtáv
V Különleges esetek, Fékteljesítmény, Nagy-Britannia
W Különleges esetek, Kinematikus űrszelvény, FIN1 statikus űrszelvény
X Különleges esetek, Tagállamok, Spanyolország és PortugáliaY Rendszerelemek, Forgóvázak és futómű
Z Szerkezetek és mechanikus alkatrészek, Ütközésvizsgálat
AA Vizsgálati eljárások, Az alrendszerek hitelesítéseBB Szerkezetek és mechanikus alkatrészek, A hátsó lámpák rögzítése
CC Szerkezetek és mechanikus alkatrészek, A kifáradást okozó terhelés forrásai
DD A karbantartási előírások vizsgálataEE Szerkezetek és mechanikus alkatrészek, Lépcsők és korlátokFF Fékezés, A jóváhagyott fékalkatrészek felsorolása2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/17
Hiv. Jogosultság
GG Különleges esetek, Írországi rakszelvények
HH Különleges esetek, Ír Köztársaság és Észak-Írország, Járművek közötti kapcsolódási pontokII Vizsgálati eljárás: Az áruszállító kocsik új jóváhagyást nem igénylő módosításainak határértékei
JJ Nyitott kérdések
KK Infrastruktúra- és gördülőállomány-nyilvántartás: Infrastruktúra-nyilvántartás
YY Szerkezetek és mechanikus alkatrészek, Meghatározott típusú kocsialkatrészek erősségével kapcsolatos
követelmények
ZZ Szerkezetek és mechanikus alkatrészek, Megengedhető igénybevétel a fajlagos nyúlás kritériumai alapjánL 344/18 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
HAGYOMÁNYOS TRANSZEURÓPAI VASÚTI RENDSZER
Az átjárhatósági műszaki előírások Gördülőállomány alrendszer Áruszállító kocsik hatály
1. BEVEZETÉS
1.1. MŰSZAKI HATÁLY
Ez az ÁME a 2001/16/EK irányelv II. melléklet 1. pontjában felsorolt gördülõállomány alrendszert érinti.
A gördülőállomány alrendszerrel kapcsolatos bővebb tájékoztatás a 2. szakaszban található.Az ÁME hatálya csak az áruszállító jármûvekre terjed ki.
1.2. TERÜLETI HATÁLY
Ezen ÁME területi hatálya a 2001/16/EGK irányelv I. mellékletében leírt hagyományos transzeurópai vasúti
rendszer.
1.3. EZEN ÁME TARTALMA
A 2001/16/EK irányelv 5. cikk (3) bekezdésével összhangban ez az ÁME
(a) jelzi annak előirányzott kiterjedését (az irányelv I. mellékletében említett hálózatrész vagy
gördülőállomány; az irányelv II. mellékletében említett alrendszer vagy annak egy része) –2. szakasz;
(b) alapvető követelményeket állapít meg minden érintett alrendszerre és azok más alrendszerekkel való
kapcsolódási pontjaira vonatkozóan –3. szakasz;
(c) megállapítja az alrendszer és annak más alrendszerekkel való kapcsolódási pontjai által elérendő
működési és műszaki előírásokat. Szükség esetén ezek az előírások változhatnak az alrendszerhasználatától függően, például az irányelv I. mellékletében megadott vonal-, csomópont- és/vagygördülőállomány-kategóriáktól függően –4. szakasz.
(d) meghatározza az európai előírások, köztük az európai szabványok tárgyát képező, a kölcsönös
átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeket és kapcsolódási pontokat, amelyek szükségesek
a hagyományos transzeurópai vasúti rendszer átjárhatóságának eléréséhez –5. szakasz;
(e) megállapítja a megfelelőség vagy használatra való alkalmasság értékelési eljárásait az összes szóban forgó
esetben. Ez különösen kiterjed a 93/465/EGK Határozatban definiált modulokra, vagy indokolt esetbenaz átjárhatósági összetevő k megfelelőségének, illetve használatra való alkalmasságának vizsgálatára
használt konkrét eljárásokra és az alrendszerek „EK”-hitelesítésére –6. szakasz;
(f) jelzi az ÁME végrehajtásának stratégiáját. Ez különösen az annak érdekében teljesítendő fázisok
pontosításához szükséges, hogy a jelenlegi helyzet fokozatosan átalakuljon a végleges helyzetté, amelybenaz ÁME-nek való megfelelés a norma –7. szakasz;
(g) az érintett személyzet esetében jelzi az érintett alrendszer működéséhez és karbantartásához, valamint az
ÁME végrehajtásához szükséges szakmai képesítéseket, illetve a munkaegészségügyi és biztonsági
feltételeket –4. szakasz.
Továbbá, az 5. cikk (5) bekezdésével összhangban valamennyi ÁME esetében rendelkezni lehet különös
esetekről; ezek a 7. szakaszban találhatók.
Végül ez az ÁME a 4. szakaszban tartalmazza a fenti 1.1. és 1.2. bekezdésben jelzett hatókörre vonatkozó
üzemeltetési és karbantartási szabályokat.
2. AZ ALRENDSZER/HATÁLY MEGHATÁROZÁSA
2.1. AZ ALRENDSZER MEGHATÁROZÁSA
A jelen ÁME tárgyát képező gördülőállományhoz tartoznak a hagyományos transzeurópai vasúthálózat
egészén vagy egy részén valószínűleg közleked őáruszállító kocsik. Az áruszállító kocsik közé tartoznak
a teherautók szállítására szánt járművek is.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/19
Jelen ÁME az annak hatálybalépése után üzembe helyezett új, korszerûsített vagy felújított áruszállító kocsikra
vonatkozik.
Jelen ÁME nem vonatkozik az annak hatálybalépése előtt már aláírt szerződés tárgyát képező kocsikra.
A 7.3., 7.4. és 7.5. szakasz leírja, milyen feltételekkel és milyen kivételekkel kell teljesíteni az ÁME
követelményeit.
A gördülőállomány –áruszállító kocsik alrendszer a járművek szerkezetére, a fékberendezésekre,
a kapcsolódásokra és futóművekre (forgóvázakra, tengelyekre stb.), a felfüggesztésekre, ajtókra éskommunikációs rendszerekre terjed ki.
A jelen ÁME azokat a karbantartási munkákat is tartalmazza, amelyek lehetővé teszik a biztonságos működés
és a kívánt teljesítmény biztosítását célzó kötelez őjavító és megelőző karbantartási munkákat. Ezeket
a 4.2.8. szakasz határozza meg.
Jelen ÁME nem tartalmazza az áruszállító járművek által keltett zajjal kapcsolatos követelményeket,
a karbantartási kérdések kivételével, mivel külön ÁME vonatkozik az áruszállító járművek, mozdonyok,motorvonatok és személykocsik által keltett zajra.
2.2. AZ ALRENDSZER FUNKCIÓI
Az áruszállító járművek a következő funkciókhoz járulnak hozzá:
„Rakományszállítás” – az áruszállító kocsik eszközt biztosítanak a rakomány biztonságos kezeléséhez és
szállításához.
„A gördülőállomány mozgása” – az áruszállító kocsikat biztonságosan lehet mozgatni a vasúthálózaton, és
hozzájárulnak a vonat fékezéséhez.
„A gördülőállománnyal, infrastruktúrával és menetrenddel kapcsolatos adatok nyilvántartása és szolgáltatása” –
A karbantartási dokumentáció előírásai és a karbantartási létesítmények tanúsítása lehetővé teszik az áruszállítókocsik karbantartásának ellenőrzését. Az áruszállító kocsikkal kapcsolatos adatokat a gördülőállomány-nyilvántartásban, a kocsik jelzésein és esetleg a járművek közötti vagy a járművek és a földi állomás közöttikommunikációs eszközök segítségével adják meg.
„Vonat üzemeltetése” – az áruszállító kocsiknak minden várható környezeti körülmény mellett és
meghatározott várható helyzetekben biztonságosan üzemeltethetőknek kell lenniük.
„Szolgáltatások nyújtása a fuvarozási ügyfelek számára” – Az áruszállító kocsikkal kapcsolatos, az ügyfeleknek
nyújtott fuvarozási szolgáltatásokat támogató adatokat a járműnyilvántartásban, a kocsik jelzésein és esetlega járművek és a földi állomás közötti kommunikációs eszközök segítségével adják meg.
2.3. AZ ALRENDSZER KAPCSOLÓDÁSI PONTJAI
A gördülőállomány –áruszállító kocsik alrendszer az alábbi kapcsolódási pontokkal rendelkezik:
Ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek alrendszer –
— A gördülőállománynak a földi vonatfigyelő rendszereket befolyásoló paraméterei
— Forró csapágy-érzékelők
— A kerékpár elektromos érzékelése
— Tengelyszámlálók
— Fékteljesítmény
Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer
— Kapcsolódási pontok a járművek, járműszerelvények és vonatok között
— Az ajtók zárása és reteszeléseL 344/20 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
— A rakomány rögzítése
— Rakodási szabályok
— Veszélyes áruk
— Hosszanti irányú nyomóerők
— Fékteljesítmény
— Aerodinamikai hatások
— Karbantartás
A fuvarozási szolgáltatások telematikai alkalmazásai alrendszer
— A gördülőállomány referencia-adatbázisai
— A kocsik és intermodális egységek üzemeltetési adatbázisa
Infrastruktúra alrendszer
— Kapcsolódási pontok a járművek, járműszerelvények és vonatok között
— Ütközők
— Kinematikus űrszelvény
— Statikus tengelyterhelés, dinamikus tengelyterhelés és lineáris terhelés
— A járművek dinamikus viselkedése
— Fékteljesítmény
— Tűzvédelem
Energiaellátási alrendszer
— Elektromos védelem
Zaj szempont
— Karbantartás
A Tanács 96/49/EK irányelve és annak melléklete (RID).
— Veszélyes áruk
3. ALAPVETŐ KÖVETELMÉNYEK
3.1. ÁLTALÁNOS
Jelen ÁME alkalmazásában az előírásoknak való megfelelés az alábbi helyeken található leírva:
— a 4. szakaszban az alrendszer esetében
— és az 5. szakaszban a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek esetében,
amit az alábbiak pozitív vizsgálati eredményei is tanúsítanak:— a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelősége és/vagy használatra való
alkalmassága,
— és az alrendszer hitelesítése a 6. szakaszban leírtak szerint.
biztosítja jelen ÁME 3. szakaszában említett vonatkozó alapvetõ követelmények teljesítését.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/21
Ennek ellenére, ha az alapvető követelmények egy részére nemzeti szabályok vonatkoznak
— az ÁME-ben közölt nyitott és fenntartott pontok,
— a 2001/16/EK irányelv 7. cikke szerinti derogáció,
— a jelen ÁME 7.7. részében leírt különleges esetek
miatt, az érintett tagállam felelőssége alatti eljárásokkal összhangban el kell végezni a vonatkozó megfelelőségi
vizsgálatot.
A 2001/16/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a hagyományos transzeurópai vasúti rendszer,
annak alrendszerei és az átjárhatóság összetevői –a kapcsolódási pontokat is ideértve –meg kell hogy
feleljenek a 2001/16/EK irányelv III. mellékletében megállapított alapvető követelményeknek.
3.2. AZ ALAPVETŐ KÖVETELMÉNYEK A KÖVETKEZŐKET ÉRINTIK:
— Biztonság
— Megbízhatóság és rendelkezésre állás
— Egészségvédelem
— Környezetvédelem
— Műszaki összeegyeztethetőség.
Ezek a követelmények általános és az egyes alrendszerekre vonatkozó konkrét követelményeket tartalmaznak.
3.3. ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK
3.3.1. BIZTONSÁG
A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 1.1.1. alapvető követelménye.
A biztonság szempontjából kritikus rendszerelemek és különösen a szerelvények mozgásában részt vevő
rendszerelemek tervezésének, megépítésének vagy összeszerelésének, üzemeltetésének és ellenőrzésénekolyannak kell lennie, hogy a hálózatra vonatkozóan előírt céloknak megfelelően –beleértve egyes korlátozott
üzemmód által meghatározott helyzeteket is –garantálja a biztonságot.
Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:
— 4.2.2.1 (járművek közötti kapcsolódási pontok)
— 4.2.2.2 (biztonságos elérés és kijárat)
— 4.2.2.3 (a jármű főszerkezetének szilárdsága)
— 4.2.2.5 (az áruszállító kocsik jelölése)
— 4.2.3.4 (a jármű dinamikus viselkedése)
— 4.2.3.5 (hosszanti irányú nyomóerők)
— 4.2.4 (fékezés)
— 4.2.6 (környezeti feltételek)
— 4.2.7 (rendszervédelem), kivéve: 4.2.7.3 (elektromos védelem)
— 4.2.8 (karbantartás)L 344/22 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
1.1.2. alapvet őkövetelmény:
A kerék/sín érintkezésre vonatkozó paramétereknek meg kell felelniük a szükséges futóstabilitási
követelményeknek, amelyek biztosítják a legnagyobb engedélyezett sebesség melletti biztonságos közlekedést.
Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:— 4.2.3.2 (tengely- és kerékterhelés)
— 4.2.3.4 (a jármű dinamikus viselkedése)
— 4.2.3.5 (hosszanti irányú nyomóerők)
A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 1.1.3. alapvet őkövetelménye.
A felhasznált rendszerelemeknek használati időtartamuk alatt bírniuk kell a számukra meghatározott rendes
vagy kivételes terheléseket. Az esetleges véletlen meghibásodások biztonsági utóhatásait a megfelelőeszközökkel a legkisebbre kell csökkenteni.
Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:
— 4.2.2.1 (járművek közötti kapcsolódási pontok)
— 4.2.2.2 (biztonságos elérés és kijárat a gördülőállomány esetében)
— 4.2.2.3 (a jármű főszerkezetének szilárdsága)
— 4.2.2.4 (az ajtók zárása)
— 4.2.2.6 (veszélyes áruk)
— 4.2.3.3.2 (forró csapágy érzékelése)
— 4.2.4 (fékezés)
— 4.2.6 (környezeti feltételek)
— 4.2.8 (karbantartás)
A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 1.1.4. alapvet őkövetelménye.
A helyhez kötött létesítmények és a járművek tervezése és az igénybe vett anyagok kiválasztása során arra kell
törekedni, hogy tűz esetén a tűz és füst keletkezése, terjedése és hatása a lehető legnagyobb mértékig
korlátozható legyen.
Ezt az alapvető követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és műszaki előírások teljesítik
— 4.2.7.2 (tűzbiztonság)
A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 1.1.5. alapvet őkövetelménye.
A felhasználók általi kezelésre szánt eszközöket úgy kell megtervezni, hogy azok abban az esetben se
veszélyeztessék az eszköz biztonságos működését vagy a felhasználók egészségét és biztonságát, ha előreláthatóan olyan módon használják őket, amely nem felel meg a kiadott használati utasításnak.
Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:
— 4.2.2.1 (járművek közötti kapcsolódási pontok)
— 4.2.2.2 (biztonságos elérés és kijárat a gördülőállomány esetében)2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/23
— 4.2.2.4 (az ajtók zárása)
— 4.2.4 (fékezés)
3.3.2. MEGBÍZHATÓSÁG ÉS RENDELKEZÉSRE ÁLLÁS
A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 1.2. alapvető követelménye.
A szerelvény mozgásában részt vevő rögzített és mozgó rendszerelemek felügyeletét és karbantartását úgy kell
megszervezni, elvégezni és mennyiségileg meghatározni, hogy üzemeltetésük a rendeltetés szerinti feltételekmellett folytatódhasson.
Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:— 4.2.2.1 (járművek közötti kapcsolódási pontok)
— 4.2.2.2 (biztonságos elérés és kijárat a gördülőállomány esetében)
— 4.2.2.3 (a jármű főszerkezetének szilárdsága)
— 4.2.2.4 (az ajtók zárása)
— 4.2.2.5 (a kocsik jelzései)
— 4.2.2.6 (veszélyes áruk)
— 4.2.4.1 (fékrendszer)
— 4.2.7.2.2.5 (a tűzvédelmi intézkedések fenntartása)
— 4.2.8 (karbantartás)
3.3.3. EGÉSZSÉGVÉDELEM
A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 1.3.1. alapvet őkövetelménye.
Nem szabad a vonatokon és a vasúti infrastruktúrában olyan anyagokat felhasználni, amelyek használati
módjuknál fogva valószínűsíthetően veszélyeztethetik a hozzáférők egészségét.
Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:
— 4.2.8 (karbantartás)
A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 1.3.2. alapvető követelménye:
Ezeket az anyagokat olyan módon kell kiválasztani, felhasználni és alkalmazni, amely korlátozza a káros és
veszélyes gőzök és gázok kibocsátását, különösen tűz esetén.
Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:— 4.2.7.2 (tűzbiztonság)
— 4.2.8 (karbantartás)
3.3.4. KÖRNYEZETVÉDELEM
A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 1.4.1. alapvet őkövetelménye.
A hagyományos transzeurópai vasúti rendszer létrehozásának és üzemeltetésének környezeti hatásait a rendszer
tervezési szakaszában a Közösség érvényben levõ rendelkezéseivel összhangban kell felmérni és figyelembevenni.
Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki a jelen ÁME hatálya.L 344/24 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 1.4.2. alapvető követelménye.
A vonatokban és az infrastruktúra létesítményeiben használt anyagoknak meg kell akadályozniuk a környezetre
káros és veszélyes gőzök és gázok kibocsátását, különösen tűz esetén.
Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:— 4.2.7.2 (tűzbiztonság)
— 4.2.8 (karbantartás)
A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 1.4.3. alapvető követelménye.
A gördülőállományt és az energiaellátási rendszereket úgy kell tervezni és gyártani, hogy elektromágnesesség
szempontjából összeegyeztethetők legyenek azokkal a létesítményekkel, berendezésekkel és köz-, illetve
magánhálózatokkal, amelyekkel esetlegesen kölcsönhatásba lépnek.
Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:
— 4.2.3.3 (a jármű és a földi állomás közötti kommunikáció)
A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 1.4.4. alapvető követelménye.
A hagyományos transzeurópai vasúti rendszer üzemeltetése során be kell tartani a zajszennyezésre vonatkozó,
érvényben lévõ rendelkezéseket.
Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:
— 4.2.8 (karbantartás)
— 4.2.3.4 (a jármű futásjósága)
A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 1.4.5. alapvető követelménye:
A hagyományos transzeurópai vasúti rendszer üzemeltetése átlagos karbantartási állapot esetén nem okozhat
megengedhetetlen mértékű talajrezgést a pálya közelében elhelyezkedő területeken.
Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:
— 4.2.3.2 (statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés)
— 4.2.3.4 (a jármű futásjósága)
— 4.2.8 (karbantartás)
3.3.5. MŰSZAKI ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG
A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 1.5. alapvető követelménye.
Az infrastruktúra és a helyhez kötött létesítmények műszaki jellemzőinek összhangban kell lenniük egymással és
a hagyományos transzeurópai vasúti rendszerben alkalmazott vonatok jellemzőivel.
Amennyiben a hálózat bizonyos szakaszain nehezen valósítható meg a megfelelõség biztosítása, úgy lehetõség
van átmeneti, a jövõbeni megfelelõséget garantáló megoldások bevezetésére.
Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:
— 4.2.3.1 (kinematikus űrszelvény)
— 4.2.3.2 (statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés)2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/25
— 4.2.3.4 (a jármű futásjósága)
— 4.2.3.5 (hosszanti irányú nyomóerők)
— 4.2.4 (fékezés)
— 4.2.8 (karbantartás)
3.4. A GÖRDÜLŐÁLLOMÁNY ALRENDSZERRE VONATKOZÓ KÜLÖNLEGES KÖVETELMÉNYEK
3.4.1. BIZTONSÁG
A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 2.4.1. alapvető követelménye.
A gördülõállomány, illetve a jármûvek között levõ kapcsolóelemek szerkezetét úgy kell megtervezni, hogy
ütközés vagy kisiklás esetén védjék az utasteret és a vezetõfülkét.
Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki a jelen ÁME hatálya.
A villamos berendezések nem veszélyeztethetik az ellenõrzõ-irányító és jelzõrendszerek biztonságát és
mûködését.
Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki a jelen ÁME hatálya.
A fékezési technikáknak és a kifejtett nyomásnak összeegyeztethetõnek kell lenniük a pálya, a mûszaki
építmények és a jelzõrendszerek konstrukciójával.
Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:
— 4.2.3.5 (hosszanti irányú nyomóerők)
— 4.2.4 (fékezés)
Megfelelõ intézkedéseket kell hozni a feszültség alatt levõ elemekhez való hozzáférés megakadályozására,
a személyi biztonság védelme érdekében.
Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:
— 4.2.2.5 (az áruszállító kocsik jelölése)
— 4.2.7.3 (elektromos védelem)
— 4.2.8 (karbantartás)
Rendelkezésre kell állniuk olyan eszközöknek, amelyek veszély esetén lehetõvé teszik az utasok számára, hogy
értesítsék a mozdonyvezetõt és a kísérõszemélyzetet.
Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki a jelen ÁME hatálya.
A peronajtókat az utazók biztonságát garantáló záró- és nyitórendszerrel kell ellátni.Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki a jelen ÁME hatálya.
Gondoskodni kell vészkijáratokról és azok jelzésérõl.
Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki a jelen ÁME hatálya.Megfelelõ rendelkezéseket kell hozni a nagyon hosszú alagutak sajátos biztonsági feltételeinek figyelembevétele
érdekében.
Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki a jelen ÁME hatálya.L 344/26 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
A vonatok fedélzetén kötelezõ a megfelelõ fényerejû és mûködési idejû vészvilágítási rendszer.
Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki a jelen ÁME hatálya.A vonatokat fel kell szerelni kihangosító rendszerrel, amely lehetővé teszi, hogy az utazószemélyzet és
a forgalomirányítás tájékoztathassa az utasokat.
Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki a jelen ÁME hatálya.
3.4.2. MEGBÍZHATÓSÁG ÉS RENDELKEZÉSRE ÁLLÁS
A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 2.4.2. alapvető követelménye.
A létfontosságú berendezések: a futó-, vontató-, fékberendezések és az ellenőrző-irányító rendszer tervezésének
lehetővé kell tennie, hogy a vonat különleges korlátozó feltételek esetén is folytathassa útját, a működőképesberendezések károsítása nélkül.
Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:— 4.2.4.1.2.6 (kerékcsúszás elleni védelem, lásd még: 5.3.3.3. szakasz és I. melléklet)
— 5.4.1.2 (Vonókészülék)
— 5.4.2.1 (Forgóváz és futómű)
— 5.4.2.2 (kerékpárok)
— 5.4.3.8 (Az elosztó leválasztó eszköze)
3.4.3. MŰSZAKI ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG
A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 2.4.3. alapvető követelménye:
A villamos berendezéseknek alkalmasnak kell lenniük az együttmûködésre az ellenõrzõ-irányító és
jelzõrendszerekkel.
Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki jelen ÁME hatálya.Villamos vontatás esetén az áramszedõk tulajdonságainak olyanoknak kell lenniük, hogy lehetõvé tegyék
a hagyományos transzeurópai vasúti rendszer energiaellátási rendszerét használó közlekedést.
Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki a jelen ÁME hatálya.A gördülőállomány jellemzőinek olyanoknak kell lenniük, hogy lehetővé tegyék az azokon a vonalakon történő
közlekedést, amelyeken tervezik az üzemeltetésüket.
Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:— 4.2.2.3 (a jármű főszerkezetének szilárdsága)
— 4.2.3.1 (kinematikus űrszelvény)
— 4.2.3.2 (statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés)
— 4.2.3.3 (A gördülőállománynak a földi vonatfigyelő rendszereket befolyásoló paraméterei)
— 4.2.3.4 (a jármű futásjósága)
— 4.2.3.5 (hosszanti irányú nyomóerők)
— 4.2.4 (fékezés)
— 4.2.6 (környezeti feltételek)2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/27
— 4.2.8 (karbantartás)
— 4.8.2 (gördülőállomány-yilvántartás)
3.5. A KARBANTARTÁSSAL KAPCSOLATOS KÜLÖNLEGES KÖVETELMÉNYEK
3.5.1. EGÉSZSÉG ÉS BIZTONSÁG
A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 2.5.1. alapvető követelménye.
A központokban alkalmazott műszaki berendezéseknek és eljárásoknak garantálniuk kell az alrendszer
biztonságos működtetését, és nem jelenthetnek veszélyt egészségügyi és biztonsági szempontból.
Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:
— 4.2.8 (karbantartás)
3.5.2. KÖRNYEZETVÉDELEM
A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 2.5.2. alapvető követelménye.
A karbantartási központokban alkalmazott műszaki berendezések és eljárások nem léphetik túl a környezet
szempontjából engedélyezett szennyezési szintet.
Ezt az alapvető követelményt nem teljesítik a jelen ÁME hatálya alá tartozó funkcionális és műszaki előírások.
3.5.3. MŰSZAKI ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG
A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 2.5.3. alapvető követelménye.
A hagyományos gördülőállomány karbantartási létesítményeinek lehetővé kell tenniük biztonsági és
egészségvédelmi, valamint kényelemre irányuló műveletek elvégzését mindazon állományon, amelyhez
tervezték őket.
Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:
— 4.2.8 (karbantartás)
3.6. MÁS ALRENDSZEREKRE JELLEMZŐ, DE A GÖRDÜLŐÁLLOMÁNY ALRENDSZERT IS ÉRINTŐ
KÖVETELMÉNYEK
3.6.1. INFRASTRUKTÚRA ALRENDSZER
3.6.1.1. Biztonság
A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 2.1.1. alapvető követelménye.
Megfelelõ lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy megakadályozzák a létesítményekhez való hozzáférést
vagy a jogosulatlan behatolást.
Intézkedéseket kell tenni a személyi sérülés kockázatával járó veszélyek korlátozására, különösen a vonatok
állomásokon való áthaladásánál.
A mindenki számára hozzáférhetõ infrastruktúrát a személyi biztonságot kockáztató veszélyforrások
legkisebbre való csökkentése mellett kell megtervezni és létrehozni (stabilitás, tûzvédelem, átjárás, evakuálás,
peronok stb.).
Megfelelő rendelkezéseket kell hozni a nagyon hosszú alagutak sajátos biztonsági feltételeinek figyelembevétele
érdekében.
Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki a jelen ÁME hatálya.L 344/28 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
3.6.2. ENERGIAELLÁTÁSI ALRENDSZER
3.6.2.1. Biztonság
A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 2.2.1. alapvető követelménye.
Az energiaellátási rendszer működtetése nem veszélyeztetheti a szerelvények vagy személyek (felhasználók,
üzemeltető személyzet, a pálya mellett lakók és harmadik felek) biztonságát.
Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki a jelen ÁME hatálya.
3.6.2.2. Környezetvédelem
A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 2.2.2. alapvető követelménye.
A villamos vagy a hőenergia-ellátási rendszerek működése a meghatározott értéken túl nem terhelheti
a környezetet.
Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki a jelen ÁME hatálya.
3.6.2.3. Műszaki összeegyeztethetőség
A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 2.2.3. alapvető követelménye.
A villamos- és hőenergia-ellátási rendszereknek:
— biztosítaniuk kell, hogy a vonatok elérjék a meghatározott teljesítményszinteket,
— a villamosenergia-ellátási rendszereknek alkalmasnak kell lenniük az együttmûködésre a vonatokra
szerelt áramszedõkkel.
Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki a jelen ÁME hatálya.
3.6.3. ELLENŐRZŐ-IRÁNYÍTÓ ÉS JELZŐRENDSZEREK
3.6.3.1. Biztonság
A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 2.3.1. alapvető követelménye:
Az ellenőrző-irányító és jelzőrendszereknek és eljárásoknak lehetővé kell tenniük, hogy a vonatok olyan
biztonsági szinten közlekedjenek, amely megfelel a hálózatra vonatkozóan kitűzött céloknak. Az ellenőrző-
irányító és jelzőrendszereknek korlátozott üzemmód idején is biztosítaniuk kell a közlekedni engedélyezettvonatok biztonságos haladását.
Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki a jelen ÁME hatálya.
3.6.3.2. Műszaki összeegyeztethetőség
A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 2.3.2. alapvető követelménye:
Minden olyan új infrastruktúra-elemet és az összes új gördülõállományt, amelyet az összeegyeztethetõ
ellenõrzõ-irányító és jelzõrendszerek elfogadása után gyártottak vagy fejlesztettek ki, ezeknek a rendszerekneka használatához kell igazítani. A vonatok vezetõállásában üzembe helyezett ellenõrzõ-irányító ésjelzõrendszereknek a hagyományos transzeurópai vasúti rendszer teljes hálózatán lehetõvé kell tenniüka meghatározott feltételek melletti folyamatos mûködést.
Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:— 4.2.3.3.1 (elektromos ellenállás)
— 4.2.4 (fékezés)2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/29
3.6.4. ÜZEMELTETÉS ÉS FORGALOMIRÁNYÍTÁS
3.6.4.1. Biztonság
A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 2.6.1. alapvető követelménye.
A hálózatüzemeltetési szabályokat, valamint a mozdonyvezetõk és az utazószemélyzet képesítését, illetve az
irányító központok személyzetének képesítését oly módon kell összehangolni, hogy biztosítható legyen
a biztonságos üzemeltetés, tekintetbe véve a határokon átnyúló és a belföldi szolgáltatások követelményeinekeltéréseit.
A magas biztonsági szintet a karbantartási tevékenységek és rendszerességük, a karbantartási és irányítási
központok személyzetének képzése és képesítése, valamint az érintett üzemeltetők által az irányítási éskarbantartási központokban bevezetett minőségbiztosítási rendszer útján kell elérni.
Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:
— 4.2.2.5 (az áruszállító kocsik jelölése)
— 4.2.4 (fékezés)
— 4.2.8 (karbantartás)
3.6.4.2. Megbízhatóság és rendelkezésre állás
A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 2.6.2. alapvető követelménye.
A magas megbízhatósági és rendelkezésre állási szintet a rendszeres karbantartási tevékenység, a karbantartási
és irányítási központok személyzetének képzése és képzettsége, valamint az érintett üzemeltetők által azirányítási és karbantartási központokban bevezetett minőségbiztosítási rendszer útján kell elérni.
Ezt az alapvetõ követelményt az alábbi szakaszokban leírt funkcionális és mûszaki elõírások teljesítik:
— 4.2.8 (karbantartás)
3.6.4.3. Műszaki összeegyeztethetőség
A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 2.6.3. alapvető követelménye.
A hálózatüzemeltetési szabályokat, valamint a mozdonyvezetők és az utazószemélyzet, illetve a forgalomi-
rányítók képesítését oly módon kell összehangolni, hogy biztosítható legyen a hagyományos transzeurópaivasúti rendszer hatékony üzemeltetése, tekintetbe véve a határokon átnyúló és a belföldi szolgáltatásokkövetelményeinek eltéréseit.
Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki a jelen ÁME hatálya.
3.6.5. TELEMATIKAI ALKALMAZÁSOK SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSI ÉS ÁRUFUVAROZÁSI SZOLGÁLTATÁSOKHOZ
3.6.5.1. Műszaki összeegyeztethetőség
A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 2.7.1. alapvet őkövetelménye.
A telematikai alkalmazásokra vonatkozó alapvető követelmények garantálják a szolgáltatások minőségének egy
minimális szintjét az utasok és árufuvarozók részére, különösen a műszaki összeegyeztethetőség tekintetében.
Lépéseket kell tenni a következők biztosítása érdekében:
— az adatbázisok, szoftverek és adatkommunikációs protokollok fejlesztését úgy kell megoldani, hogy az
lehetővé tegye a maximális adatcserét a különböző alkalmazások és üzemeltetők között, kivéve
a bizalmas kereskedelmi adatok kezelését,
— az információk könnyen hozzáférhetőek legyenek a felhasználók számára.
Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki a jelen ÁME hatálya.L 344/30 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
3.6.5.2. Megbízhatóság és rendelkezésre állás
A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 2.7.2. alapvető követelménye.
Az adatbázisok, szoftverek és adatátviteli protokollok használati, kezelési, aktualizálási és karbantartási
módjának biztosítania kell a rendszerek hatékonyságát és a szolgáltatás minőségét.
Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki jelen ÁME hatálya.
3.6.5.3. Egészségvédelem
2.7.3. alapvető követelmény:
Az adott rendszerek és felhasználók közötti kapcsolódási pontoknak ki kell elégíteniük a minimális ergonómiai
és egészségvédelmi előírásokat.
Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki jelen ÁME hatálya.
3.6.5.4. Biztonság
A 2001/16/EK irányelv III. mellékletének 2.7.4. alapvető követelménye.
Garantálni kell az adatok megfelelő integritását és megbízhatóságát a biztonsággal kapcsolatos információk
tárolása és továbbítása során.
Erre az alapvetõ követelményre nem terjed ki jelen ÁME hatálya.
4. AZ ALRENDSZER JELLEMZŐI
4.1. BEVEZETÉS
A 2001/16/EK irányelv tárgyát képezõ hagyományos transzeurópai vasúti rendszer, amelynek része
a gördülõállomány –áruszállító kocsik alrendszer, olyan integrált rendszer, amelynek összeegyeztethetõségét
igazolni kell. Ezt az összeegyeztethetõséget különösen az alrendszer mûszaki elõírásai, a felsõbb szintûrendszerhez való kapcsolódási pontjai és az üzemeltetési és karbantartási szabályok szempontjából kell
ellenõrizni.
Az alrendszer funkcionális és műszaki előírásai és annak kapcsolódási pontjai, amelyek leírása a 4.2. és
a 4.3. szakaszban található, nem teszik kötelező vé meghatározott technológiák vagy műszaki megoldások
alkalmazását, kivéve, ha ez szigorúan szükséges a hagyományos transzeurópai vasúthálózat átjárhatóságához.Az átjárhatóság műszaki megoldásai azonban új előírásokat és/vagy új vizsgálati módszereket tehetnek
kötelezővé. A műszaki újítás lehetővé tétele érdekében ezen előírások és vizsgálati módszerek kidolgozása
a 6.1.2.3. és 6.2.2.2. szakaszban ismertetett folyamat szerint történik.
Figyelembe véve az összes vonatkozó alapvető követelményt, a gördülőállomány –áruszállító kocsik alrendszer
jellemzése a 4. szakaszban olvasható.
4.2. AZ ALRENDSZER MŰKÖDÉSI ÉS MŰSZAKI ELŐÍRÁSAI
4.2.1. ÁLTALÁNOS
A 3. szakasz alapvető követelményeinek fényében a gördülőállomány –áruszállító kocsik alrendszer
funkcionális és műszaki jellemzőit az alábbiak szerint vannak rendezték el:
— Szerkezetek és mechanikus alkatrészek
— A jármű és a vágány kölcsönhatása és annak méretezése
— Fékezés
— Kommunikáció
— Környezeti feltételek
— Rendszervédelem2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/31
— Karbantartás
Ezek a címek tartalmazzák a következő alapparamétereket:
Szerkezetek és mechanikus alkatrészek
Kapcsolódás (pl. összekapcsolás) a járművek, járműszerelvények és vonatok között
Biztonságos elérés és kijárat a gördülőállomány esetében
A jármű főszerkezetének szilárdsága
A rakomány rögzítése
Az ajtók zárása és reteszelése
Az áruszállító kocsik jelölése
Veszélyes áruk
A jármű és a vágány kölcsönhatása és annak méretezése
Kinematikus űrszelvény
Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelésA földi vonatfigyelő rendszereket befolyásoló gördülőállomány-paraméterek
A járművek futásjósága
Hosszanti irányú nyomóerők
Fékezés
Fékteljesítmény
Kommunikáció
A jármű képessége a járművek közötti információtovábbításra
A jármű képessége a föld és a jármű közötti információtovábbításra
Környezeti feltételek
Környezeti feltételek
Aerodinamikai hatások
Oldalszél
Rendszervédelem
Szükséghelyzeti intézkedések
Tűzbiztonság
Elektromos védelemKarbantartás
Karbantartási dokumentáció
Valamennyi alapparaméter esetében egy „Általános tudnivalók” című bekezdés vezeti be a következ ő
bekezdéseket.
E következő bekezdések részletezik az „Általános tudnivalók” című bekezdésben bevezetett követelmények
teljesítéséhez szükséges feltételeket.L 344/32 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
4.2.2. SZERKEZETEK ÉS MECHANIKUS ALKATRÉSZEK:
4.2.2.1. Kapcsolódás (pl. összekapcsolás) a járművek, járműszerelvények és vonatok között
4.2.2.1.1. Általános
A kocsik mindkét végükön rugalmas ütköző- és vonókészülékkel rendelkeznek.
Az üzem közben egy egységként működő kocsicsoportok egyetlen kocsinak számítanak e követelmény
alkalmazása szempontjából. Az ilyen kocsik közötti kapcsolat tartalmaz egy rugalmas összekapcsolásirendszert, amely képes ellenállni a rendeltetésszerű üzemi körülmények által keltett erőknek.
Az üzem közben egy egységként működő vonatok egyetlen kocsinak számítanak e követelmény alkalmazása
szempontjából. Ezek is tartalmaznak egy rugalmas összekapcsolási rendszert a fentiek szerint. Ha nem
rendelkeznek normál csavarkapcsos készülékkel és ütközőkkel, akkor minkét végükre szükséghelyzetikapcsolókészülék szerelhető.
4.2.2.1.2. Funkcionális és műszaki előírások
4.2.2.1.2.1. Ütközők
Ha ütközők vannak felszerelve, akkor a kocsi végére két azonos ütközőt szerelnek. Ezek az ütközők
összenyomható típusúak. Az ütköző berendezés középvonalának magassága a sín szintjétől számított 940 és
1 065 mm között van minden terhelési viszony esetén.
Az ütközõk középvonalai közötti normál távolság névlegesen 1 750 mm, szimmetrikusan az áruszállító kocsi
középvonalához képest.
Az ütközõket úgy kell méretezni, hogy ívekben és S-kanyarokban a jármûvek ütközõit ne lehessen reteszelni.
Az elfogadható minimális átfedés 50 mm.
Az Infrastruktúra ÁME meghatározza a minimális ív sugarát és az S-kanyar jellemzõit.
A 105 mm-nél hosszabb löketû ütközõkkel felszerelt kocsikat négy azonos (elasztikus rendszerrel, lökethosszal
rendelkezõ) ütközõvel szerelik fel, amelyek tervezési karakterisztikái azonosak.
Ha biztosítani kell az ütközők csereszabatosságát, a mellgerendán szabad helyet kell biztosítani a tartólemez
számára. Az ütközőt négy darab, legalább 640 N/mm
2képlékenységi küszöbű, M24 reteszelt minőségi
rögzítővel szerelik rá a kocsi mellgerendájára (lásd az A. melléklet 1. ábráját).
— Az ütköző jellemzői
Az ütközők minimális lökethossza 105 mm0–5mm, és dinamikus energiaelnyelési kapacitása legalább
30 kJ.
Az ütközõfejek konvex alakúak, és a szférikus munkafelületük görbületi sugara 2 750 mm ± 50 mm.
Az ütközõfej minimális magassága 340 mm, egyenlõ távolságra az ütközõ hosszanti tengelyétõl.
Az ütközõk azonosító jellel rendelkeznek. Az azonosító jel tartalmazza legalább az ütközõ lökethosszát
„mm”-ben és az ütközõ energiaelnyelési kapacitását.
4.2.2.1.2.2. Vonókészülék
A járművek közötti normál vonókészülék nem folytonos, és a horogra állandóan rögzített csavarkapocsból, egy
vonóhorogból és egy elasztikus rendszerű vonórúdból áll.
A vonóhorog középvonalának magassága a sínkorona szintjétől számított 920 és 1 045 mm között van
minden terhelési viszony esetén.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/33
Az összes vagon végén található egy tartó a használaton kívüli csatlakozó számára. A csatlakozószerkezet
egyetlen része sem nyúlik a sínkorona szintjétõl számított 140 mm fölé, amikor a legalacsonyabb szinten vana kopás és a felfüggesztés elmozdulása miatt.
— A vonókészülék jellemzői:
Az elasztikus rendszerű vonókészülék minimális statikus elnyelési kapacitása 8 kJ.
A vonóhorognak és a vonórúdnak 1 000 kN erőt kell kibírnia törés nélkül.
A csavarkapocsnak 850 kN erőt kell kibírnia törés nélkül. A csavarkapocs szakító szilárdsága
alacsonyabb, mint a vonókészülék többi részének szakítószilárdsága.
A csavarkapcsot úgy kell megtervezni, hogy a kapcsolószerkezet ne csavarozódhasson szét magától
a vonaton belüli erőhatások miatt.
A csavarkapcsok legnagyobb súlya nem haladhatja meg a 36 kg-ot.
Az A. melléklet A6. ábráján lévõ csavarkapcsok és a vonóhorgok méreteit az A. melléklet A2. és A3.
ábrája mutatja be. A csavarkapocs forgópontjának távolsága a csavarkapocs-fõcsapszeg középpontjától:
— -86 mm
+10-5teljesen kicsavart kapcsolószerkezettel
— -0 mm+10teljesen becsavart kapcsolószerkezettel
4.2.2.1.2.3. A vonó- és ütközőkészülék kölcsönhatása
Az ütközõk és a vonókészülék jellegzetességeit úgy kell megtervezni, hogy lehetõvé tegyék a vágány 150
m sugarú ívein történõ biztonságos áthaladást.
Két, egyenes vágányon érintkezõ ütközõkkel összekapcsolt forgóvázas kocsi legfeljebb 250 kN nyomóerõt
fejthet ki egy 150 m sugarú ívben.
A kéttengelyes kocsik esetében nincs meghatározott követelmény.
— A vonó- és ütközõkészülékek jellegzetességei
A vonóhorog nyílásának elülsõ széle és a nyugalmi állapotban levõ ütközõk elülsõ oldala közötti távolság
355 mm + 45 / - 20 mm az A. melléklet A4. ábráján bemutatott új körülmények között.
4.2.2.2. Biztonságos elérés és kijárat a gördülőállomány esetében
A jármûveket úgy tervezik, hogy a személyzet ne legyen kitéve indokolatlan kockázatnak az össze- és
szétkapcsolás során. Ha csavarkapcsot és oldalütközõket használnak, az A. melléklet A5. ábráján bemutatottszükséges tereknek menteseknek kell lenniük a rögzített alkatrészektõl. A vezetékek és rugalmas tömlõkcsatlakoztatása ezen a területen belül lehetséges. Az ütközõk alatt nem lehetnek olyan szerkezetek, amelyekakadályoznák a hozzáférést ehhez a területhez.
A vonóhorog fölötti távolság az A. melléklet A7. ábráján látható.
Ha kombinált automatikus és csavarkapcsos készülék van felszerelve, megengedhető, hogy az automatikus
kapcsoló készülék feje a bal oldali Berne-háromszögön belül legyen (az A. melléklet A5. ábrája szerint)vontatáskor és a csavarkapocs használata közben.
Valamennyi ütközõ alján mellfogantyúnak kell lennie. A mellfogantyúknak ellen kell állniuk az ütközõk közötti
térhez való hozzáférés során a tolatásvezetõk által kifejtett erõnek.
A kocsi végein nem lehetnek rögzített alkatrészek a teljesen benyomott ütközõk végei által meghatározott
függõleges síktól számított 40 mm-en belül.
A csak zárt vonatszerelvényben használt kocsik kivételével a jármû mindkét oldalán legalább egy hágcsónak és
egy kapaszkodónak kell lennie a tolatómunkások számára. A hágcsó fölött és körül elegendõ helynek kellL 344/34 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
lennie a tolatásvezetõk biztonságának biztosításához. A hágcsókat és a kapaszkodókat úgy kell megtervezni,
hogy ellenálljanak a tolatómunkás által kifejtett terhelésnek. A hágcsóknak legalább 150 mm-re kell lenniüka teljesen benyomott ütközõk végei által meghatározott függõleges síktól (lásd az A. melléklet A5. ábráját).A mûködtetéshez, be- és kirakodáshoz hozzáférést biztosító hágcsók és területek felületének csúszásgátlónakkell lennie (lásd az EE függeléket).
A vonat végén elhelyezhető kocsik mindkét végét a zárjelző elhelyezésére szolgáló eszközzel kell ellátni.
Szükség esetén hágcsókat és kapaszkodókat kell biztosítani a könnyű hozzáférés érdekében.
A hágcsókat és kapaszkodókat a normál karbantartás periódusai szerint kell megvizsgálni, és intézkedni kell
javításukról, ha jelentős sérülésre, repedésre vagy korrózióra utaló jelet találnak.
4.2.2.3. A jármű főszerkezetének szilárdsága és a rakomány rögzítése
4.2.2.3.1. Általános
A kocsi szerkezetének tervezése az EN 12663 szabvány 3. szakaszának követelményeivel összhangban
történik, és a szerkezet megfelel az említett szabvány 3.4–3.6. pontjában meghatározott kritériumoknak.
A már meghatározott kritériumok mellett az EN 12663 szabvány 3.4.3. pontjában meghatározott biztonsági
tényező kiválasztásakor megengedhető az anyag szakadási nyúlásának figyelembe vétele. A ZZ melléklet előírja,
hogyan kell meghatározni a biztonsági tényezőt és a megengedett igénybevételt.
A kifáradási élettartam vizsgálatakor fontos biztosítani, hogy a terhelési esetek a rendeltetésszerű alkalmazást
tükrözzék, és az elfogadott tervezési kóddal összhangban lévő módon legyenek kifejezve. A kiválasztott
tervezési kód értelmezésével kapcsolatos minden vonatkozó útmutatást be kell tartani.
A kocsik építésére használt anyagok megengedett igénybevételét az EN 12663 szabvány 5. szakaszában
meghatározottak szerint állapítják meg.
A kocsi szerkezetét a normál karbantartás periódusai szerint vizsgálják meg, és intézkedni kell a javításról, ha
jelentős sérülésre, repedésre vagy korrózióra utaló jelet találnak.
Ez a rész meghatározza a kocsik fő terhet hordozó (elsődleges) szerkezetére vonatkozó minimális szerkezeti
követelményeket, valamint a berendezés és a hasznos teher közötti érintkezési felületet.
E követelmények az alábbiakra terjednek ki:— Kivételes terhek:
— Hosszanti irányú tervezési terhelések
— Maximális függőleges terhelés
— Terhelések kombinációja
— Emelés
— Berendezések rögzítése (a felépítményt / forgóvázat is ideértve)
— Más kivételes terhek
— Szolgálati (kifáradást okozó) terhelések:
— A terhelési bemenet forrásai
— A hasznos terhelés spektruma
— A vágány által keltett terhelés
— Vontatás és fékezés2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/35
— Aerodinamikus terhelés
— Kifáradást okozó terhelések az érintkezési felületeknél
— A felépítmény és a forgóváz csatlakozása
— Berendezések csatlakoztatása
— A kapcsolószerkezet terhelései
— A kifáradási terhelések kombinációi
— A jármű főszerkezetének merevsége
— Elgörbülés
— A vibráció módja
— Torziós merevség
— Tartozékok
— A rakomány rögzítése
Intézkedéseket kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy a teher vagy annak részei ne hagyják el
véletlenül a kocsit.
A rögzítési rendszerekkel vagy eszközökkel, pl. csapokkal vagy rögzítőgyűrűkkel kapcsolatos követelmények
nem kötelező k ebben az ÁME-ben.
4.2.2.3.2. Kivételes terhelések
4.2.2.3.2.1. Hosszanti irányú tervezési terhelések
A különböző fajta áruszállító járművekre az EN 12663 szabványban azonosított különböző értékek
vonatkoznak, nevezetesen:
F-I Korlátozás nélkül tolatható kocsik;
F-II A gurítódombos vagy szabad tolatásból kizárt kocsik.
A szerkezeti tervezés alapkövetelményei azt feltételezik, hogy a fenti kategóriákba tartozó kocsikat
a műveleteknek megfelelő ütközőkkel és kapcsolószerkezetekkel látják el.
A szerkezet megfelel az EN 12663 szabvány 3.4. pontja követelményeinek, amikor minden kivételes terhelési
esetnek ki van téve.
A kocsik felépítményei megfelelnek az EN 12663 szabvány 1., 2., 3. és 4. táblázatában meghatározott hosszanti
irányú erővel kapcsolatos követelményeknek indokolt esetben, ahol terhelési útvonalak vannak.
1. MEGJEGYZÉS A kocsi felépítményének egyik végén kifejtett erő ellenhatást kelt a megfelelő ponton a másik
végén.
2. MEGJEGYZÉS Az erőket vízszintesen fejtik ki a felépítményre, és egyenlően osztják el a kétoldali
ütközőhelyek tengelyén vagy a kapcsolószerkezet tengelyén.
3. MEGJEGYZÉS Ha egy ütközési tesztet (lásd: Z melléklet) nem kell elvégezni, a számításokat annak
bemutatására kell használni, hogy a kocsi szerkezete képes ellenállni az üzem közbenvárhatóan tapasztalható legnagyobb ütközési terhelésnek.
4.2.2.3.2.2. Maximális függőleges terhelés
A kocsi felépítménye megfelel az EN 12663 szabvány 8. táblázat követelményeinek az alábbi 1. megjegyzésben
jelzett módosításokkal.
A kocsi felépítményét úgy tervezik meg, hogy elbírja a berakodási és a kirakodási módszer miatt várható
legnagyobb terhelést. A terhelési esetek meghatározhatók vagy az erők, vagy pedig a hozzáadandó tömegre,
illetve a felépítmény tömegére és bármilyen meglévő hasznos tömegre kifejtett gyorsítások alapján. A tervezési
esetek azokat a legkedvezőtlenebb eseteket szemléltetik, amelyeket a kezelő figyelembe kíván venni a kocsi
használatával kapcsolatban (ideértve az előre látható visszaélést is).L 344/36 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
1. MEGJEGYZÉS Az EN 12663 szabvány 8. táblázatában említett 1,95 helyett az 1,3 tényezőt használják, és az
„a”megjegyzés nem érvényes.
2. MEGJEGYZÉS A terhek egyenletesen oszthatók el a teljes teherhordó felületen, egy korlátozott területen vagy
meghatározott helyeken. A tervezési eset(ek) alapja a legnagyobb igénybevételt jelentőalkalmazás.
3. MEGJEGYZÉS Ha azt tervezik, hogy kerékkel ellátott járművek (például emelővillás targoncák stb.) fognak
működni a kocsi padlóján, a konstrukciónak ki kell bírnia az ilyen műveletekkel járó
legnagyobb helyi nyomásterhelést.
4.2.2.3.2.3. Terhelések kombinációja
Ezen kívül a szerkezetnek meg kell felelnie az EN 12663 szabvány 3.4. pontja követelményeinek, amikor az EN
12663 szabvány 4.4. pontjában meghatározott legkedvezőtlenebb terhelési kombinációnak van kitéve.
4.2.2.3.2.4. Emelés
A kocsi felépítményén emelési pontok találhatók, amelyeknél fogva az egész kocsi biztonságosan felemelhető.
A kocsit az egyik végénél fogva is fel lehet emelni (a futóművével együtt), hogy a másik vége a másikfutóművön marad.
Az EN 12663 szabvány 4.3.2. pontjában meghatározott terhelési esetek a szerelőműhelyi és szervizelési
körülmények közötti emelésre is vonatkoznak.
A kisiklást és a rendellenes eseményt követő mentéssel kapcsolatos emelés esetén, ahol elfogadható a szerkezet
állandó deformálódása, megengedett a 9. és 10. táblázatban lévő terhelési tényező 1,1-ről 1,0-ra való
csökkentése.
Ha a hitelesítési teszthez 1,0 értékű tényezőt használnak, a mért igénybevételeket extrapolálják a magasabb
tényezőnek való megfelelés bizonyításához.
Az emelés a kialakított emelési pontokon történik. Az emelési pontok helyeit a vevõ üzemeltetési körülményei
határozzák meg.
4.2.2.3.2.5. Berendezések csatlakoztatása (a felépítményt / forgóvázat is ideértve)
A berendezések rögzítését vagy úgy tervezik, hogy
— elbírják az EN 12663 szabvány 12., 13. és 14. táblázatában meghatározott terheléseket
Vagy úgy, hogy— hitelesíthető legyen a Z. mellékletben ismertetett ütközési teszt elvégzésével.
4.2.2.3.2.6. Más kivételes terhek
A kocsi felépítményének, például az oldal- és homlokfali szerkezetek, ajtók, rakoncák és teherrögzítõ
rendszerek terhelési követelményeit úgy tervezik, hogy azok kibírják a rendeltetésszerû használat során fellépõlegnagyobb terhelést. A terhelési eseteket az EN 12663 szabványban megadott szerkezeti tervezési elveksegítségével határozzák meg.
Az YY. melléklet megfelelő tervezési követelményeket biztosít a kocsik általános használatban lévő
szerkezeteinek leggyakoribb típusaira vonatkozóan. Ezeket azonban csak indokolt esetben kell használni.
Az új típusú kocsik esetében a tervezõ határozza meg a konkrét követelmények eléréséhez szükséges megfelelõ
terhelési eseteket az EN 12663 szabványban megadott elvek segítségével.
4.2.2.3.3. Használati (kifáradást okozó) terhelések
4.2.2.3.3.1. A terhelés forrásai.
Azonosítani kell az esetlegesen kifáradási kárt okozó ciklikus terhelés minden forrását. Az EN 12663 4.6.
pontjával összhangban az N. mellékletben felsorolt bemeneteket a feltüntetésük módjával összhangban veszikfigyelembe, és azokat a teherszállító kocsi rendeltetésszerű használatával összhangban lévő módon
kombinálják. A terhelési esetek meghatározásának is összhangban kell lennie az EN 12663 szabvány 5.2.pontjában ismertetett anyagfáradási tervezési kóddal és a 6.3. pontban említett hitelesítési módszerrel.
Amennyiben a kifáradást okozó terhelési esetek együttesen lépnek fel, azokat a terhek jellemzőivel, az
alkalmazott tervezési elemzés formájával és a kifáradási tervezési kóddal összhangban lévő módon veszik
figyelembe.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/37
A leghagyományosabb kocsifelépítés esetén az EN 12663 szabvány 16. táblázatában lévõ terhelést úgy veszik
figyelembe, mint amely elegendõ a kifáradást okozó terhelési ciklusok teljes hatékony kombinációjánakbemutatására.
Ahol nem állnak rendelkezésre részletes adatok, a CC. melléklet segítségével határozzák meg a kifáradást okozó
terhelés fő forrásait.
4.2.2.3.3.2. A kifáradási határ bemutatása
Az EN 12663 szabvány 5.2. pontjával összhangban az anyagok kifáradást okozó terhelés alatti viselkedését
a mindenkori európai szabványokra vagy más, egyenértékű alternatív forrásokra alapozzák, ha ezek a források
rendelkezésre állnak. Az anyagkifáradás elfogadható tervezési kódjai az Eurocode 3 és az Eurocode 9, valamintaz N. mellékletben ismertetett módszer.
4.2.2.3.4. A jármű főszerkezetének merevsége
4.2.2.3.4.1. Deformálódások
A terhelések vagy azok kombinációi alatti deformálódások nem lehetnek olyanok, hogy a kocsi vagy az általa
szállított hasznos teher túllépje a megengedett üzemi burkológörbét (lásd a C és T mellékletet).
A deformálódások nem gátolhatják a kocsi egészének vagy az arra rászerelt bármely alkatrésznek vagy
rendszernek a működését.
4.2.2.3.4.2. A vibráció módjai
A tervezési folyamat során figyelembe veszik, hogy a kocsi felépítménye természetes vibrációjának módjai
a tárázást is ideértve az összes terhelési körülmény között kellően elkülönülnek, vagy más módonkapcsolódnak szét a felfüggesztési frekvenciáktól, hogy minden üzemi sebességen elkerülhető legyen a nem
kívánatos frekvenciák előfordulása.
4.2.2.3.4.3. Torziós merevség
A kocsi felépítményének csavarási merevsége összhangban van a felfüggesztés jellegzetességeivel oly módon,
hogy a kisiklási kritériumok a tárázást is ideértve az összes terhelési körülmény között elérhetők legyenek.
4.2.2.3.4.4. Tartozékok
A szerelvényeken lévő berendezések vibrációjának természetes módjai kellően elkülönülnek, vagy más módon
kapcsolódnak szét a felfüggesztési frekvenciáktól, hogy minden üzemi sebességen elkerülhető legyen a nem
kívánatos frekvenciák előfordulása.
4.2.2.3.5. A rakomány rögzítése
Az YY. melléklet megfelelő tervezési követelményeket biztosít az általános használatban lévő szerkezetek
leggyakoribb típusaira vonatkozóan. Ezeket azonban csak indokolt esetben kell használni.
4.2.2.4. Az ajtók zárása és reteszelése
Az áruszállító jármûvek ajtói és nyílásait úgy tervezik, hogy azok becsukhatók és reteszelhetõk legyenek. Ez
akkor is érvényes marad, miközben a jármûvek mozgó vonatban vannak (kivéve, ha ez része a hasznos teher
kirakodási folyamatának). Ehhez az állapotot (nyitott / zárt) a vonaton kívüli kezelõ számára látható módon
jelzõ záró szerelvényeket használnak.
A záró szerelvényeket úgy tervezik, hogy menet közben megakadályozható legyen azok véletlenszerû kinyílása.
A záró és reteszelõ rendszereket úgy tervezik, hogy azok nem jelentenek indokolatlan kockázatota kezelõszemélyzet számára.
Megfelelő, egyértelmű és a kezelő számára látható használati utasításokat alkalmaznak minden egyes záró
szerelvény mellé.
A záró és reteszelõ szerelvényeket úgy tervezik, hogy ellenálljanak a hasznos teher által a normális, szabályos
körülmények között és az elõrelátható módon történõ áthelyezés közben keltett terhelésnek.
A záró és reteszelõ szerelvényeket úgy tervezik, hogy ellenálljanak az olyan körülmények között fellépõ
terheléseknek, amikor a jármûvek más vonatok mellett haladnak el bármely körülmények között, az alagutakat
is ideértve.
A záró és reteszelõ szerelvények mûködtetéséhez szükséges erõk nagyságrendje lehetõvé teszi, hogy azokat
a kezelõ további szerszámok nélkül mûködtesse. Kivételek megengedettek, amikor kifejezetten rendelékezésreL 344/38 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
bocsátanak más szerszámokat, vagy amikor motoros hajtású rendszereket használnak.
A záró és reteszelő szerelvényeket a normál karbantartás periódusai szerint vizsgálják meg, és intézkednek
a javításukról, ha sérülésre vagy működési hibára utaló jelet találnak.
4.2.2.5. Az áruszállító kocsik jelölése
A kocsikon jelzéseket kell elhelyezni az alábbiak érdekében:
— Az egyes kocsik egyedi szám alapján történő azonosítása a forgalmi műveletek és forgalomirányítás ÁME-
ben meghatározottak és a nyilvántartásban bejegyzettek szerint.
— A vonat összeállításához szükséges információ szolgáltatása, ideértve a fékezett tömeget, az ütközők
közötti hosszt, az önsúlyt és a sebesség-terhelés viszony táblázatot a menetvonal különféle szakaszairavonatkozóan.
— Az üzemeltetési korlátozások azonosítása a személyzet számára, ideértve a földrajzi és tolatási
korlátozásokat.
— Megfelelő biztonsági információk biztosítása a kocsikat üzemeltető vagy szükséghelyzetben segédkező
személyzet számára, ideértve a feszültség alatti felső vezetékek és elektromos berendezések figyelmeztető
jelzéseit, az emelési pontokat és a járműre vonatkozó specifikus biztonsági utasításokat.
E jelzések felsorolása a B. mellékletben található, szükség esetén piktogramokkal együtt. A jelzéseket
megfelelő, de legfeljebb a sín szintjétől számított 1 600 mm magasságban helyezik el a kocsi szerkezetén.A veszélyjelzéseket oda helyezik el, ahol a veszélyes terület elérése előtt láthatók. A függőleges (+/- 10 fok
dőlésszögű) oldallal nem rendelkez őkocsik esetében ezeket speciális táblákra helyezik el.
A jelöléseket festéssel vagy matricával helyezik el.A veszélyes áruk jelölésére vonatkozó követelményekre a 96/49/EK irányelv és annak hatályos melléklete
az irányadó.
Ha a kocsin olyan változtatásokat hajtanak végre, amelyek a jelölések cseréjét teszik szükségessé, az ilyen
változtatások összhangban vannak a Járműnyilvántartásban szereplő adatok változásaival.
A jelöléseket meg kell tisztítani vagy ki kell cserélni, ha ez szükséges ahhoz, hogy olvashatók maradjanak.
4.2.2.6. Veszélyes áruk
4.2.2.6.1. Általános
A veszélyes árukat szállító kocsik megfelelnek a jelen ÁME és azonkívül a RID követelményeinek.
Az e jogszabályi terület továbbfejlesztését egy nemzetközi munkacsoport (a RID-bizottság) vagy a COTIF
tagállamai kormányainak képviselői végzik.
4.2.2.6.2. A veszélyes áruk szállítására szolgáló gördülőállományra vonatkozó jogszabályok
Gördülőállomány A Tanács 96/49/EK irányelve és annak melléklete
a hatályos formában
Jelölés és címkézés A Tanács 96/49/EK irányelve és annak melléklete
a hatályos formában
Ütközők A Tanács 96/49/EK irányelve és annak melléklete
a hatályos formában
Szikravédelem A Tanács 96/49/EK irányelve és annak melléklete
a hatályos formában2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/39
Kocsik használata veszélyes áruk szállítására hosszú
alagutakbanAz Európai Bizottság által megbízott munkacsopor-
tok (AEIF és RID) vizsgálata alatt
4.2.2.6.3. A szállítótartályokra vonatkozó további jogszabályok
Szállítótartály A Tanács 1999/36/EK irányelve a hordozható nyo-
mástartó berendezésekről (TPED), a hatályos formá-
ban
A szállítótartályok vizsgálata, ellenőrzése és jelölése En 12972 Szállítótartályok veszélyes anyagok szállí-
tására –a fém szállítótartályok vizsgálata, ellenőrzése
és megjelölése 2001. áprilistól
4.2.2.6.4. Karbantartási szabályok
A tartály- és áruszállító kocsik karbantartása összhangban van a következő európai szabvánnyal és tanácsi
irányelvvel:
— Vizsgálat és ellenőrzés En 12972 Szállítótartályok veszélyes anyagok szállí-
tására –a fém szállítótartályok vizsgálata, ellenőrzése
és megjelölése 2001. áprilistól
— A szállítótartály és berendezéseinek karban-
tartásaA Tanács 96/49/EK irányelve és annak melléklete
a hatályos formában
— Kölcsönös megállapodás a szállítótartályok
ellenőreirőlA Tanács 96/49/EK irányelve és annak melléklete
a hatályos formában
4.2.3. A JÁRMŰ ÉS A VÁGÁNY KÖLCSÖNHATÁSA ÉS ANNAK MÉRETEZÉSE
4.2.3.1. Kinematikus űrszelvény
Ez a rész a kocsik legnagyobb külső méreteit határozza meg annak biztosítása érdekében, hogy azok az
infrastruktúra-szelvényen belül maradjanak. Ennek eléréséhez figyelembe veszik a kocsi legnagyobbmegengedett mozgását; ezt kinematikus burkológörbének hívják.
A gördülõállomány kinematikus burkológörbéjét a hivatkozási profil és az ahhoz kapcsolódó szabályok
segítségével állapítják meg. Ezt úgy kapják meg, hogy alkalmazzák a hivatkozási profillal kapcsolatoscsökkentéseket megadó szabályokat, amelyeknek a gördülõállomány különbözõ részeinek meg kell felelniük.
E csökkentések a következőktől függnek:— a szóban forgó gördülőállomány geometriai jellemzői,
— a keresztmetszet helyzete a forgóváz forgócsapjához vagy a tengelyekhez képest,
— a figyelembe vett pont magassága a futási felülethez képest,
— konstrukciós tűrések,
— a legnagyobb kopási tűrés,
— a felfüggesztés rugalmassági jellemzői.
A maximális szerkesztési szelvény egyaránt figyelembe veszi a gördülőállomány oldalirányú és függőleges
mozgásait, és a különféle terhelési körülmények alatti jármű geometriai és felfüggesztési karakterisztikái alapján
rajzolják meg.
Az adott menetpálya-szakaszon közlekedő gördülőállomány szerkesztési szelvénye egy megfelelő biztonsági
tartalékot figyelembe véve kisebb, mint az adott menetpálya minimális szerkesztési szelvénye.
A gördülőállomány űrszelvénye két alapvető elemből áll: egy hivatkozási profilból és a profilhoz tartozó
szabályokból. Ez lehetővé teszi a gördülőállomány legnagyobb méreteinek és a menetvonalon lévő rögzített
szerkezetek elhelyezésének meghatározását.L 344/40 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Ahhoz, hogy egy gördülőálomány-űrszelvény alkalmazható legyen, a szelvény következ őhárom részét kell
meghatározni:
— a hivatkozási profil,
— a kocsik legnagyobb szerkesztési szelvényének meghatározására vonatkozó szabályok,
— a szerkezetek közötti térközök és a vágányköz meghatározására vonatkozó szabályok.
A hivatkozási profilt és a kocsik legnagyobb szerkesztési szelvényére vonatkozó szabályokat a C. melléklet
határozza meg.
A szerkezetek felszerelési térközeinek meghatározásáról szóló kiegészítő szabályok az Infrastruktúra ÁME-ben
találhatók.
A megfelelő karbantartási időközönként ellenőrzik a keresztirányú és függőleges elmozdulásnak kitett összes
berendezést és kocsi-alkatrészt.
Ahhoz, hogy a kocsit a kinematikus ûrszelvényen belül tartsák, a karbantartási terv rendelkezéseket tartalmaz
a következõ elemek ellenõrzésére:
— kerékprofil és kopás,
— forgóváz keret,
— rugók,
— oldalsó tartók,
— a felépítmény szerkezete,
— konstrukciós tűrések,
— legnagyobb kopási tűrés,
— a felfüggesztés rugalmassági jellemzői,
— a tengelyvezető kopása,
— a jármű rugalmassági együtthatóját befolyásoló elemek,
— a gördülési központot befolyásoló elemek.
— A szelvényt befolyásoló mozgásokat okozó berendezések
4.2.3.2. Statikus tengelyterhelés és lineáris terhelés
A járművek tengelyterhelése és tengelytávja meghatározza a vágány függőleges kvázi statikus terhelését.
A kocsik terhelési határértékei figyelembe veszik azok geometriai jellemzőit, tengelyenkénti súlyait és
folyóméterenkénti súlyait.
Ezek összhangban vannak a menetvonalak vagy menetvonalszakaszok osztályozásával: az alábbi táblázatban
meghatározott A, B1, B2, C2, C3, C4, D2, D3, D4 kategóriákkal.
Ez az ÁME nem határozza meg a 22,5 tonnánál nagyobb tengelyterheléseket; az ilyen nagy tengelyterhelések
fogadására képes menetvonalakra továbbra is a nemzeti szabályok az irányadók.
Besorolás Tengelyenkénti tömeg = P
A B C D E F G
Hosszegységenkénti tömeg = p 16 t 18 t 20 t 22,5 t 25,0 t 27,5 t 30 t
5,0 t/m A B12006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/41
Besorolás Tengelyenkénti tömeg = P
A B C D E F G
6,4 t/m B2 C2 D2
7,2 t/m C3 D38,0 t/m C4 D4 E4
8,8 t/m E5
10 t/m
p = Hosszegységenkénti tömeg, azaz a kocsi tömege plusz a teher tömege, elosztva a kocsi méterben kifejezett
és nem összenyomott ütközőkkel mért hosszával.
P = Tengelyenkénti tömeg.
A D. melléklet D.1. táblázata olyan adatokat tartalmaz, amelyekből egy két darab kéttengelyes forgóvázas
kocsikból álló vonat használható annak a kategóriának a meghatározására, amelybe egy adott menetvonal
tartozik.
Egy adott menetvonal vagy menetvonalszakasz akkor tartozik az egyik ilyen kategóriába, ha képes korlátlan
számú, a fenti táblázatban szereplő súlyjellemzőkkel rendelkező kocsit kezelni.
A„P”legnagyobb tengelyenkénti tömeg szerinti tömeg szerinti osztályozást nagybetűkkel (A, B, C, D, E, F, G),
a„p”hosszegységenkénti legnagyobb tömeg szerinti osztályozást pedig –az„A”kategória kivételével –arab
számokkal (1, 2, 3, 4, 5, 6) fejezik ki.
Az így osztályozott menetvonalak az alább felsorolt kocsikat képesek kezelni:
— A két- vagy háromtengelyes, illetve kéttengelyes forgóvázzal rendelkez őkocsik, amelyek esetében az a és
b mérések nagyobbak vagy egyenl ők a D. melléklet D.1. táblázatában feltüntetett értékekkel, feltéve, ha
a P és a p nem haladja meg a fenti táblázatban feltüntetett értékeket.
— Két darab kéttengelyes kocsi, ahol az a és a b érték kisebb, mint a D. melléklet D.2. táblázatában
feltüntetett értékek, feltéve, ha azok a D. melléklet D.3. táblázatában megadott értékeknek megfelelő, aza és b mérések értékeihez képest csökkentett Pr tengelyenkénti tömeggel rendelkeznek.
— Két forgóvázas kocsik, forgóvázanként 3 vagy 4 tengellyel, feltéve, ha azok a D. melléklet D.4. és D.5.
táblázatában megadott értékeknek megfelelő, az a és b méretek értékeihez képest csökkentett Prtengelyenkénti tömeggel rendelkeznek.
— Három vagy négy kéttengelyes forgóvázzal ellátott kocsik, feltéve, hogy azok csökkentett Pr
tengelyenkénti tömege nem haladja meg a D. melléklet D.6. táblázatában azok geometriai jellemzőivelkapcsolatban megadott értékeket, és feltéve, ha azok az ilyen típusú kocsikra vonatkozó speciálisszabályoknak is megfelelnek.
MEGJEGYZÉS: A 20 tonnás tengelyterhelés alóli kivételként ez a határérték tengelyenként legfeljebb 0,5
tonnával léphető túl a C kategóriájú menetvonalakon az alábbi esetekben:
— kéttengelyes hosszú kocsik, amelyeknél 14,10 m < LOB (ütközők fölötti hossz) < 15,50
m a hasznos teher 25 t-ra emeléséhez;
— 0,5 tonnás tengelyterhelésre tervezett kocsik az azok ilyen tengelyterhelésre való
alkalmassá tétele közben felmerülő plusz önsúly kiegyenlítésére.
A D. melléklet D.3., D.4. és D.5. szakaszának nem megfelelő, szabálytalan tengelytávú kocsikat további
számításos ellenőrzéseknek vetik alá annak biztosítása érdekében, hogy a bármely áthidalási hossz egyetlengerendájára ható legnagyobb hajlító nyomatékok és nyíró erők ne haladják meg a D. melléklet D.1. szakaszábanmeghatározott kocsik esetében számított értékeket. Ezt korlátlan számú kocsira alkalmazzák.
A vágány és a szerkezetek szempontjából a kocsi által szállítható legnagyobb hasznos teher az alábbi képletek
eredményei közül a legalacsonyabb érték:
X = n × P –T
Y = L × p –TL 344/42 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Z = n × Pr –T
ahol:
n: a kocsi tengelyeinek száma
p: a hosszegységenkénti tömeg t/m-ben
L: az ütközők fölötti hossz m-ben
T: a kocsi önsúlya t-ben, az első tizedes jegyre kerekítve
P: tengelyenkénti tömeg t-ben
Pr: csökkentett tengelyenkénti tömeg t-ban
Azt az átlagos önsúlyt kell figyelembe venni, amelyet a kocsik következ őcsoportjainak esetében kell
meghatározni valamennyi fő gyártási sorozat esetében:
— légfékekkel ellátott kocsik,
— légfékekkel és csavarorsós fékkel rendelkező fékezőállással ellátott kocsik.
Az áruszállító kocsik új jóváhagyást nem igénylő módosításainak határértékei a II. mellékletben találhatók
felsorolva.
A D. melléklet D.6. és D.7. szakaszai adják meg a kéttengelyes kocsik és a kéttengelyes forgóvázzal ellátott
kocsik leggyakoribb típusainak az összehasonlításból eredő terhelési határértékeit (a = 1,80 m, b = 1,50
m (a definíciót lásd a D. mellékletben)).
Az összehasonlítás alapján kiválasztott X, Y vagy Z értéket vagy a legközelebbi fél vagy a legközelebbi egytized
tonnára kerekítik, és minden ajánlatkérő szabadon választhat ezen alternatívák közül a kocsi típusától függően.
A szigetelt, hűtőberendezéssel ellátott vagy mechanikusan hűtött kocsik, tartálykocsik, és por alakú áru
szállítására használt zárt kocsik esetében azonban az X, Y és Z értéket a legközelebbi egytized tonnára kerekítik.
A kocsin feltüntetett érték nem szükségszerűen az, amit fent állapítanak meg. Azokban az esetekben, amikor
a kocsi szerkezeti jellemzői, vagy a RID-előírások (COTIF megállapodás, D. melléket, D.3. szakasz) alacsonyabb
terhelési határértéket eredményeznek, ezeket az alacsonyabb értékeket kell feltüntetni.
Az alábbiakkal rendelkező kocsik kerékpáronkénti minimális terhelése:
Általában két vagy több tengely 5,0 t
Négytengelyes és féktuskókkal ellátott 4,0 t
Négynél több tengelyes és féktuskókkal ellátott 3,5 t
Ha az infrastruktúra-nyilvántartás megengedi (pl. a „rollende Landstrasse” különleges esete)
8 tengelyes 2,0 t
12 tengelyes 1,3 t
4.2.3.3. A földi vonatfigyelő rendszereket befolyásoló gördülőállomány-paraméterek
4.2.3.3.1. Elektromos ellenállás:
Az egyes kerékpároknak a két kerék talpának sínnel érintkezõ részén mért elektromos ellenállás nem
haladhatja meg a 0,01 ohmot az új vagy új alkatrészeket tartalmazó felújított kerékpárok esetében.
Ezeket az ellenállásméréseket 1,8–2,0 egyenáramú feszültség alkalmazása mellett kell elvégezni.
4.2.3.3.2. Forró csapágy észlelés
Jelen ÁME legközelebbi felülvizsgálatakor meghatározandó nyitott pont.
4.2.3.4. A járművek futásjósága
4.2.3.4.1. Általános
A jármű futásjósága erőteljes hatással van a kisiklás elleni biztonságra és a futási stabilitásra. A jármű
futásjóságát az alábbiak határozzák meg:
— a legnagyobb sebesség2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/43
— vágány statikus jellemzői (párhuzamosság, nyomtáv, a sín dőlése, a vágány szakaszos és periodikus
egyenetlenségei)
— a vágány dinamikus tulajdonságai (a vágány vízszintes és függőleges merevsége és a vágány csillapítása)
— a kerék és a sín érintkezési paraméterei (kerék- és sínprofil, nyomtáv)
— kerékhibák (laposodások, egyenetlenségek)
— a kocsi felépítményének, forgóvázainak és kerékpárjainak tömege és tehetetlensége
— a járművek felfüggesztési jellemzői
— a hasznos teher eloszlása.
A biztonság és a futási stabilitás biztosítása érdekében különbözõ üzemi körülmények között méréseket és
a bevált konstrukciókkal való összehasonlítási tanulmányokat (pl. szimulációkat, számításokat) kell végeznia futásjóság értékelése érdekében.
A gördülőállománynak olyan jellemzőkkel kell rendelkeznie, amelyek lehetővé teszik a stabil futást a vonatkozó
sebességhatárokon belül.
4.2.3.4.2. Funkcionális és műszaki előírások
4.2.3.4.2.1. Kisiklás elleni biztonság és menetstabilitás
A kisiklás elleni biztonság és menetstabilitás biztosítása érdekében korlátozni kell a kerék és a sín közötti
erőket. A kérdéses erők a vágány Y keresztirányú szilárdsága és a Q függőleges erők.
— A vágány Y keresztirányú szilárdsága
A vágány eltolódásának megakadályozása érdekében az átjárható járművek megfelelnek a legnagyobb
keresztirányú erőre vonatkozó Prud’homme kritériumoknak.
(ÓY)lim = α(10 + P / 3), ahol α= 0,85 és P = legnagyobb statikus tengelyterhelés
vagy
(H
2m)lim(A (H 2m) az oldalsó irányú erő lebegő átlagértéke egy 2 m hosszon mért tengelyen)
Ezt az értéket az Infrastruktúra ÁME határozza meg
Ívekben a külső kerékre ható kvázi statikus oldalirányú erő határértéke
Yqst, lim
Ezt az értéket az Infrastruktúra ÁME határozza meg
— Y/Q erők
A kerék sínen való kúszási kockázatának korlátozása érdekében az Y oldalirányú erő és a Q függőleges
irányú erő hányadosa nem haladja meg az alábbi értéket
(Y/Q) lim= 0,8 a nagy (R ≥250 m) ívekben
(Y/Q) lim= 1,2 a kicsi (R < 250 m) ívekben
— Függőleges irányú erő
A sínre gyakorolt legnagyobb dinamikus függőleges irányú erő
Qmax
Ezt az értéket az Infrastruktúra ÁME határozza megL 344/44 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Az ívekben a külső kerékre ható kvázi statikus függőleges irányú erő határértéke
Qqst, lim
Ezt az értéket az Infrastruktúra ÁME határozza meg
4.2.3.4.2.2. Kisiklás elleni biztonság csavart vágányon való futáskor
A kocsik akkor képesek csavart vágányon haladni, ha az (Y/Q) nem haladja meg a 4.2.3.4.2.1. szakaszban
megadott határértéket egy R = 150 m sugarú ívben és az adott csavart vágány esetében:
1,3 m tengelytáv esetében ≤2a*
— glim= 7‰, ha 2a+< 4m
— glim= 20/2a++ 2, ha 2a+> 4m
— glim= 20/2a* + 2, ha 2a* < 20m
— glim= 3‰, ha 2a* > 20 m
A 2a* tengelytáv a kéttengelyes kocsik tengelytávját vagy a forgóvázas kocsi forgócsapjai közötti távolságot
jelenti. A 2a+tengelytáv a forgóváz tengelytávját jelenti.
4.2.3.4.2.3. Karbantartási szabályok
Az alábbi kulcsfontosságú, a biztonság és a menetstabilitás szempontjából alapvető paramétereket fenn kell
tartani a karbantartási terv során:
— felfüggesztési jellemzők
— a felépítmény és a forgóváz csatlakozásai
— a keréktalp sínnel érintkező részének profilja
A kerékpárok és a kerekek legnagyobb és legkisebb méretei a normál nyomtávhoz az E. mellékletben
találhatók.
A más nyomtávok esetei a 7. szakaszban találhatók.
4.2.3.4.2.4. Felfüggesztés
Az áruszállító kocsik felfüggesztését úgy kell megtervezni, hogy a 4.2.2.1.2.2. és 4.2.2.1.2.3. szakaszban
megadott értékeket betartsák „üres” és„terhelési határig rakodott” körülmények között. A felfüggesztési
számításnak szemléltetnie kell, hogy a felfüggesztés elgörbülése nem merül ki, amikor a kocsikat teljesen
megterhelik, és figyelembe veszik a dinamikus hatásokat.
4.2.3.5. Hosszanti irányú nyomóerők
4.2.3.5.1. Általános
Ez a paraméter azokat a legnagyobb hosszanti irányú nyomóerõket írja le, amelyek egy átjárható áruszállító
kocsira, illetve egy átjárható vonatszerelvényben lévõ egyedi jármûre vagy speciálisan összekapcsoltjármûcsoportra hathatnak fékezés vagy kanyarban való bedõlés közben a kisiklás bármilyen kockázata nélkül.
Amikor hosszanti irányú nyomóerõnek van kitéve, a kocsi biztonságosan halad. A kisiklás elleni biztonság
biztosítása érdekében a kocsit vagy az összekapcsolt kocsik rendszerét vizsgálatokkal, számításokkal vagy a márjóváhagyott (tanúsított) kocsikkal való összehasonlítás útján értékelik.
A járműre a kisiklás kockázata nélkül megengedett hosszanti irányú erők nagyobbak, mint a küszöbérték
a jármű konstrukciójától függően (kéttengelyes, forgóvázas kocsi, rögzített járműcsoport, Combirail, Road-
Railer™stb.) UIC kapcsolókészülék vagy elfogadott központi kapcsolókészülék vagy kapcsolórúd/rövidkapcsolókészülék alkalmazása esetén.
A kocsik, rögzített kocsicsoportok és összekapcsolt kocsicsoportok tanúsítási feltételei a 4.2.3.5.2. szakaszban
olvashatók.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/45
Olyan maximális hosszanti irányú nyomóerőket befolyásoló feltételek, amelyeket egy kocsi kisiklás nélkül képes
kibírni:
— a lejtésszög hiányossága
— vonat- és kocsifékező rendszer
— a vonókészülék és az ütközők rendszere a kocsikon vagy a speciálisan összekapcsolt kocsicsoportokon
— a kocsi tervezési jellemzői
— a menetvonal jellemzői
— a vonat mozdonyvezető általi kezelése, különösen fékezés
— a kerék és a sín érintkezési paraméterei (kerék- és sínprofil, nyomtáv)
— az egyes áruszállító kocsik terhelésének elosztása
A hosszanti irányú nyomóerők erőteljesen befolyásolják a jármű kisiklási biztonságát. Ezért különböző üzemi
körülmények között méréseket végeznek annak érdekében, hogy megtalálják a járműre a kisiklás kockázata
nélkül ható hosszanti nyomóerők elfogadható határértékeit. Nem kell vizsgálat alá vetni a korábban a nemzetibiztonsági hatóságok által vagy nevében jóváhagyott kocsik jellemzőinek megfelelő vagy a kocsik jóváhagyott
tervezési jellemzőinek megfelelően építend őés jóváhagyott részegységekkel, például tanúsított forgóvázakkal
felszerelendő kocsikat.
A hivatkozási vizsgálat a 6.2. szakaszban található. A különféle kocsitípusok esetében szerzett tapasztalat
különböző elfogadási módszereket eredményezett olyan tényezőktől függően, mint az önsúly, a hossz,
a túlnyúlás, a forgócsapok közötti távolság stb.
4.2.3.5.2. Funkcionális és műszaki előírások
Az alrendszer kisiklás vagy a jármű sérülése nélkül ellenáll a vonatban fellépő hosszanti irányú nyomóerőknek.
A meghatározó tényezők különösen
— –Y– keresztirányú kerék-sín erők
— –Q– függőleges irányú erők
— – H
ij–a tengelycsapágyra ható oldalirányú erők
— fékezési erők (a kerék és a sín érintkezése, a dinamikus fékezés és a kocsik és vonatok dinamikus fékezési
csoportjai miatt)
— átlós és függőleges irányú ütközőerők
— összekapcsolási erők ±Z
— ütközési és összekapcsolási erők csillapítása
— a kapcsolókészülék feszességének eredménye
— a kapcsolókészülék lazaságának eredménye
— a vonat hosszanti irányú erői és a kapcsolókészülék lazasága miatti hirtelen rántások
— Kerékemelő
— A tengelyvezető elhajlása
A hosszanti irányú nyomóerőket több tényező befolyásolja. A különböző tényezők a kocsik konstrukciójáról és
az üzemi körülményeiről szóló dokumentumokban találhatók, amelyek alapján a kocsikat tanúsítani kella különböző menetvonalakon és különböző körülmények között történő normál közlekedéshez.L 344/46 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
A kocsik európai hálózaton való vegyes közlekedésre való tanúsítása céljából speciális tesztvágányokon és
különböző menetvonalakon közlekedő vonatokon vizsgálatokat végeztek annak biztosítása érdekében, hogy
a kocsik kisiklás nélkül képesek legyenek ellenállni egy minimális hosszanti irányú erőnek. Az alábbi definíciótalkották:
A kocsik és (kapcsolórúddal / a kocsik közötti rövid kapcsolókészülékkel összekapcsolt) a külső végükön
csavaros összeköttetéssel és oldalütközővel ellátott kocsicsoportok ellenállnak egy az alábbi referenciavizsgálat
feltételei szerint mért minimális hosszanti irányú erőnek:
— -0 kN az UIC kapcsolókészülékkel rendelkező kéttengelyes áruszállító kocsik esetében
— -0 kN az UIC kapcsolókészülékkel rendelkez őkéttengelyes forgóvázzal ellátott áruszállító kocsik esetében
— -0 kN a mindenfajta középső rudas kapcsolókészülékkel ellátott és ütközők nélküli áruszállító kocsik
esetében
Más kapcsolási rendszerek esetében még nem határoztak meg határértékeket.Az ütköző tányér olyan súrlódási együtthatóval rendelkezik, amely a legnagyobb oldalirányú erők
szempontjából megfelel a jelen ÁME követelményeinek.
Karbantartási szabályok:
Ha az ütköző tányérokat kenése szükséges az előírt súrlódási együttható biztosítása érdekében, a karbantartási
terv ezen a szinten tartalmazza a súrlódási együttható fenntartására vonatkozó előírásokat.
4.2.4. FÉKEZÉS
4.2.4.1. Fékteljesítmény
4.2.4.1.1. Általános
A vonatfékező rendszer célja annak biztosítása, hogy a vonat sebessége csökkenthető legyen, illetve a vonat
megállítható legyen a megengedett legnagyobb féktávolságon belül. A fékezési folyamatot befolyásolóelsődleges tényezők a fékerő, a vonat tömege, a sebesség, a megengedett féktávolság, a tapadás és a pálya lejtése.
A vonat vagy a jármű fékezési teljesítménye a vonat meghatározott határértékeken belüli lassításához elérhető
fékezési erő, illetve az energia átalakításához és disszipációjához szükséges minden tényező eredője, a vonat
ellenállását is ideértve. A járművek egyéni teljesítményét úgy határozzák meg, hogy abból származtatható
legyen a vonat általános fékezési teljesítménye.
A jármûveket folyamatosa automatikus fékkel szerelik fel.A fék akkor folyamatos, ha lehetővé teszi a központi vezérlőegységtől kapott jelek vagy energia egész vonatnak
való átadását.
A folyamatos fék akkor automatikus, ha a vonat vezérlő vezetékén (pl. fékvezetéken) végrehajtott összes nem
szándékos fékezés azonnal hat az egész vonatra.
Amennyiben nem lehetséges a fék állapotának észlelése, az állapotot mutató visszajelzőt helyeznek el a jármű
mindkét oldalán.
A fékerőtároló berendezéseket (pl. a közvetett pneumatikus légfékrendszert ellátó tartályokat és a fékcsövekben
lévő levegőt) és a fékerő felhalmozására használt fékenergiát (pl. a közvetett pneumatikus légfékrendszer
munkahengereiben lévő levegőt) csak fékezésre használják fel.
4.2.4.1.2. Funkcionális és műszaki előírás
4.2.4.1.2.1. A vonat vezérlő vezetéke
A fékjel minimális terjedési sebessége 250 m/s.
4.2.4.1.2.2. A fékteljesítmény elemei
A fékteljesítmény figyelembe veszi az átlagos alkalmazási idõt, a pillanatnyi lassítást, a tömeget és a kiindulási
sebességet. A fékteljesítményt egyszerre határozzák meg a lassítási profilok és a fékezett tömeg százaléka.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/47
Lassítási profil:
A lassítási profil (a jármű szintjén) a jármű vagy (a vonat szintjén) a vonat normál körülmények melletti előre
jelzett pillanatnyi lassítását írja le.
Az egyes járművek lassítási profiljának ismerete lehetővé teszi a vonat átfogó lassítási profiljának kiszámítását.A lassítási profil tartalmazza az alábbiak hatásait:a) a fékezési parancs és a teljes fékerő elérése között eltelt reakcióidő.
Teaz egyenértékű felfutási alkalmazási idő, definíciója:
Te= t1+ (t 2/ 2)
A pneumatikus fékek esetében a t 2idővége megfelel a fékhenger megállapított nyomása 95 %-ának.
b) a megfelelő függvény (lassítás = F(sebesség)) az állandó lassítással rendelkező szakaszok sorozataként
meghatározva.
Megjegyzés: Az „a”a pillanatnyi lassítás, a „V”pedig a pillanatnyi sebesség.L 344/48 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
A fékezett tömeg százaléka:
A fékezett tömeg százaléka (lambda) a fékezett tömegek összegének és a jármű tömegei összegének aránya.
A fékezett tömeg / fékezett tömeg arányának megállapítási módszere továbbra is alkalmazható a lassítási
profilok módszere mellett; ezeket az értékeket a gyártó közli. Ezt az információt fel kell tüntetnia gördülőállomány-nyilvántartásban.
Az egyes jármûvek fékerejét vészfékezéssel határozzák meg a jármûvön elérhetõ egyes fékezési módok (azaz
G, P, R, P + ep) és több terhelési állapot esetében, ideértve legalább az önsúlyt és a teljes terhelést.
G fékezési mód: ezt a fékezési módot a meghatározott fékezési idővel és fék leoldási idővel rendelkez ő
áruszállító vonatokon alkalmazzák.
P fékezési mód: ezt a fékezési módot a meghatározott fékezési és fék leoldási idővel, valamint a fékezett tömeg
meghatározott százalékával rendelkező áruszállító vonatokon alkalmazzák.
R fékezési mód: a P fékezési módhoz hasonlóan meghatározott fékezési és fék leoldási idővel és a fékezett
tömeg meghatározott minimális százalékával rendelkező személyszállító és gyors áruszállító vonatok fékezési
módja.
Ep fék (közvetett elektro-pneumatikus fék): a közvetett légfékrendszer rásegítése, amely a vonat elektromos
vezérlése és a járművön lévő elektro-pneumatikus szelepek segítségével gyorsabban és kevésbé rángatva kezd
működni, mint a hagyományos légfék rendszer.
Vészfékezés: A vészfékezés egy olyan fékezési parancs, amely a fékrendszer bármiféle romlása nélkül leállítja
a vonatot egy meghatározott biztonsági szint elérése érdekében.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/49
A minimális fékteljesítmény G és P fékezési üzemmódok esetében: összhangban van az alábbi táblázattal:
Fékezési üzemmód
—
Tetartomány (s)Kocsi Típus Parancs Tartozékok Terhelés A menetsebességre vonatkozó követelmény 100 km/h mellett A menetsebességre vonatkozó követelmény 120km/h mellett
Max. Min. Max. Min.
Fékezési üzemmód „P”-
1,5≤Te≤3sÖsszes Összes ÜRES S = 480 m
λ= 100 % (1)
γ= 0,91 m/s2(1)A- eset –kompozit fék-
tuskók:
S = 390 m, λ= 125 %, γ=
1,15 m/s2
B- eset –más esetek:
S = 380 m, λ= 130 %, γ=
1,18 m/s2S = 700 m
λ= 100 %
γ= 0,88 m/s2A-eset –kompozit féktus-
kók:
S = 580 m, λ= 125 %, γ=
1,08 m/s2
B- eset –más esetek:
S = 560 m, λ= 130 %, γ=
1,13 m/s2
„S1” (2) Üres/
TerhelésBerendezésKözbenső Terhelés S = 810 m
λ= 55 %
γ= 0,51 m/s
2A- eset –kompozit fék-
tuskók:
S = 390 m, λ= 125 %, γ=
1,15 m/s2
B- eset –más esetek:
S = 380 m, λ= 130 %, γ=
1,18 m/s2
TERHELVE
(Maximum =22,5 t/
tengely)S = 700m
λ= 65 %
γ= 0,60 m/s2A.-eset –A fékek csak
a kerekeken (féktuskók):
S = a (S = 480 m, λ= 100 %,
γ= 0,91 m/s2) közül
a nagyobb vagy (a tenge-
lyenként 16,5 kN átlagos
lassítási erővel kapott S (5).
B- eset –más esetek:
S = 480 m, λ= 100 %, γ=
0,91 m/s2
„S2” (3) Változó terhelés
ReléTERHELVE
(Maximum = 22,5 t/
tengely)S = 700 m
λ= 65 %
γ= 0,60m/s2A- eset –A fékek csak
a kerekeken (féktuskók):
S = a (S = 480 m, λ= 100 %,
γ= 0,91 m/s2) közül
a nagyobb vagy (a tenge-
lyenként 16,5 kN átlagos
lassítási erővel kapott S (5).
B.-eset –más esetek:
S = 480 m, λ= 100 %, γ=
0,91 m/s2L 344/50 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Fékezési üzemmód
—
Tetartomány (s)Kocsi Típus Parancs Tartozékok Terhelés A menetsebességre vonatkozó követelmény 100 km/h mellett A menetsebességre vonatkozó követelmény 120km/h mellett
„SS” (4) Változó terhelés relé TERHELVE
(Maximum = 22,5 t/
tengely)A- eset –A fékek csak a kerekeken (féktuskók):
S = a (S = 700 m, λ= 100 %, γ= 0,88 m/s2) közül
a nagyobb vagy (a tengelyenként 16 kN átlagos
lassítási erővel kapott S (6).
B-eset –más esetek:
S = 700 m, λ= 100 %, γ= 0,88 m/s2
„G”fékezési üzemmód –
9≤T e≤15sG pozícióban nem vizsgálják külön a kocsik fékerejét.
G pozícióban a kocsi fékezett tömege megegyezik
a P pozícióban fékezett tömeggel.
(1) Az S értékét az S. melléklettel összhangban kapják meg, „λ”= ((C/S)-D) az S. melléklet szerint, „γ”= ((Sebesség (Km/h))/3,6)2)/ (2 × (S-((Te) × (Sebesség (Km/h)/3,6)))), Te = 2 mp mellett.
(2) az „S1” kocsi a raksúlyváltó eszközzel rendelkező kocsi
(3) az „S2” kocsi a változó terhelési relével rendelkező kocsi
(4) az „SS” kocsit változó terhelési relével kell felszerelni.
(5) A megengedett legnagyobb átlagos lassítási erő (100 km/h menetsebesség mellett) 18 × 0,91 = 16,5 kN/tengely. Ez az érték a [920 mm –1 000 mm] tartományban lévő új névleges átmérőjű kétpofás fékkel szerelt keréken fékezés közben
megengedett legnagyobb fékezési energiából származik (a fékezett tömeget 18 tonnára korlátozzák). A 920 mm-nél nagyobb új névleges átmérőjű kerekek és/vagy a nyomófékek elfogadhatók a nemzeti szabályokkal összhangban.
(6) A megengedett legnagyobb átlagos lassítási erő (120 km/h menetsebesség mellett) 18 × 0,88 = 16 kN/tengely. Ez az érték a [920 mm –1 000 mm] tartományban lévő új névleges átmérőjű kétpofás fékkel szerelt keréken fékezés közben
megengedett legnagyobb fékezési energiából származik (a fékezett tömeget 18 tonnára korlátozzák). A 920 mm-nél nagyobb új névleges átmérőjű kerekek és/vagy a nyomófékek elfogadhatók a nemzeti szabályokkal összhangban.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/51
A táblázat alapja 100 km/h hivatkozási sebesség és 22,5 tengelyterhelés, valamint 120 km/h és 22,5 t. Nagyobb
tengelyterhelések meghatározott üzemi körülmények között fogadhatók el a nemzeti szabályokkal össz-hangban. A megengedett legnagyobb tengelyterhelésnek összhangban kell lennie az infrastrukturáliskövetelményekkel.
Ha a kocsi WSP-vel van felszerelve, a fenti teljesítményt a WSP aktiválása nélkül és az S. mellékletben
meghatározott feltételek szerint kell elérni.
Más fékezési módok (például R fékezési mód) megengedett a nemzeti szabályokkal és a WSP
4.2.4.1.2.6. szakaszban meghatározott kötelezõ használatával összhangban.
Fékvezeték-ürítő gyorsítószelep
Ha a kocsira külön fékvezeték-ürítő gyorsítót szerelnek, annak egy speciális eszközzel leválaszthatónak kell
lennie a fékvezetékről. A kocsi egyértelmű megjelölésével jelölni kell ezt a leválasztó eszközt, vagy „nyitott”
állásban rögzíteni kell plombával.
4.2.4.1.2.3. Mechanikai részegységek
A fék részegységei összeállításának célja az ilyen részegységek részleges vagy teljes leválásának megakadá-
lyozása.
— Hézagállító
A súrlódási pár közötti tervezési hézag automatikus fenntartására szolgáló eszköz.Legalább 15 mm-es távolságot kell biztosítani a hézagállító burkolat és más részegységek között.
Rendelkezni kell a hézagállító széleinek szükséges szabad távolságairól és az állandóan fenntartandó
összeköttetésekről.
A forgóvázon belüli hézagállítóknak nincs speciális burkolata. De minden tervezési állapot esetében
biztosítani kell a minimális távolságot a hézagállító és más részegységek között az érintkezés
megakadályozása érdekében. Amennyiben kisebb távolságra van szükség, bizonyítani kell, hogy miért
nem történik érintkezés.
— Pneumatikus csatlakozó fél
A jármű vége felől nézve az automatikus légfék csatlakozófejének nyílása bal felé áll. A jármű vége felől
nézve a fő légtartály csatlakozófejének nyílása jobb felé áll.
A járműveket olyan berendezésekkel látják el, amelyek lehetővé teszik a használaton kívüli csatlakozók
felfüggesztését legalább 140 mm-rel a sín szintje fölé mind a sérülés, mind –amennyire lehetséges –az
idegen tárgyak csatlakozóba jutásának megakadályozása érdekében.
4.2.4.1.2.4. Energiatárolás
Az energiatárolásnak elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy legnagyobb sebesség melletti vészfékezéskor
kiegészítő energiaforrás nélkül maximális fékerő legyen elérhető a jármű terhelési állapotától függetlenül (pl.
közvetett sűrített levegős fékrendszer esetében: Csak fékvezeték a töltővezeték újbóli feltöltése nélkül).Amennyiben a jármű WSP-vel van felszerelve, a fenti feltétel akkor érvényes, ha a WSP teljesen működőképes
(azaz a WSP levegőfogyasztása esetén).
4.2.4.1.2.5. Az energia határértékei:
A fékrendszert úgy kell megtervezni, hogy a jármű haladni tudjon a hagyományos transzeurópai vasúti
rendszer minden meglévő vonalán.
A fékrendszer megállítja a megterhelt járművet, és hő- vagy mechanikai károsodás nélkül fenntartja a jármű
sebességét az alábbi körülmények között:
1. Két egymást követő vészfékezés legnagyobb sebességről megállásig egyenes és vízszintes pályán,
minimális szél mellett és száraz sínen.L 344/52 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
2. km/h sebesség tartása 21 ‰átlagos lejtésű és 46 km hosszú lejtőn. (A referencialejtő a St. Gothard déli
lejtője Airolo és Biasca között.)
4.2.4.1.2.6. Kerékcsúszás elleni védelem (WSP)
A kerékcsúszás elleni védelem (WSP) a rendelkezésre álló tapadás legjobb kihasználására tervezett rendszer
a fékerõ ellenõrzött csökkentésével és helyreállításával, a kerékpárok blokkolásának és az ellenõrizetlen
csúszásnak a megakadályozása és így a féktávolság optimalizálása érdekében. A WSP nem változtathatja meg
a fékek funkcionális jellemzõit. A jármû pneumatikus berendezését úgy tervezik, hogy a WSP levegõfogyasztásane gátolja a pneumatikus fékek mûködését. A WSP tervezése során figyelembe kell venni, hogy a WSP nemgyakorolhat hátrányos hatást a jármûvet alkotó részegységekre (fékberendezés, kerék futófelület, tengelycsapágystb.).
A következő típusú kocsikat kell felszerelni WSP-vel:
a) öntöttvasból vagy szinterezett anyagból készült féktuskók, amelyek esetében a tapadás legnagyobb
átlagos felhasználása (δ) nagyobb mint 12 % (lambda ≥135 %). A tapadás legnagyobb átlagos
felhasználását az átlagos tapadásnak (δ) a jármű tömegének lehetséges tartományából kapott egyedi
féktávolságok alapján történő kiszámításával bizonyítják. A δígy a fékteljesítmény meghatározásához
szükséges mért féktávolságoktól függ. (δ = f(V, Te, megállási féktávolság).
b) csak tárcsafékekkel felszerelt kocsik, amely esetben a tapadás legnagyobb kihasználása (lásd fent a tapadás
legnagyobb kihasználása (δ) definícióját) nagyobb mint 11 % és kisebb mint 12 % (125 < lambda </=135 %).
c) Legnagyobb üzemi sebessége ≥160 km/h.
4.2.4.1.2.7. Levegőellátás
Az áruszállító kocsikat úgy kell megtervezni, hogy képesek legyenek együttműködni legalább az ISO 8573-1
szabványban meghatározott 4.4.5. osztálynak megfelelő sűrített levegővel.
4.2.4.1.2.8. Rögzítőfék
A rögzítőfék olyan fék, amelyet a meghatározott körülmények között álló helyzetű gördülőállomány
elmozdulásának megakadályozására használnak a szándékos leoldásig, figyelembe véve a helyet, a szelet,
a lejtőt és a gördülőállomány terhelési állapotát.
Nem kötelező minden kocsit felszerelni rögzítőfékkel. Az üzemeltetési szabályok ismertetése a forgalmi
műveletek és forgalomirányítás ÁME-ben található, figyelembe véve azt a tényt, hogy a vonat nem mindenkocsija van felszerelve ilyen fékekkel.
Ha a kocsit rögzítőfékkel szerelték fel, annak meg kell felelnie a következő követelményeknek.
A rögzítõfék energiaforrása nem lehet azonos az automatikus üzemi fék és a vészfék energiaforrásával.A rögzítőfék legalább a kerékpárok felére, kocsinként legalább 2 kerékpárra hat.Amennyiben nem lehetséges a rögzítőfék állapotának észlelése, az állapotot mutató visszajelzőt helyeznek el
a jármű mindkét oldalán kívül.
A kocsi rögzítőfékének a talajról és a járműből is elérhetőnek és működtethetőnek kell lennie. A rögzítőfék
működtetésére kézikarokat vagy kézikerekeket használnak, de a talajról való működtetésre csak kézikerekeket.A talajról elérhető rögzítőfékeknek a jármű mindkét oldaláról hozzáférhető eknek kell lenniük. A kézikarok és
a kézikerekek akkor hatnak a fékekre, ha az óramutató járásával egyező irányba forgatják azokat.
Ha a rögzítőfék kezelőszerveit a járművön belül helyezik el, azoknak a jármű mindkét oldaláról
hozzáférhetőeknek kell lenniük. Amennyiben a rögzítőfék más fékezésekkel felülbírálható akár mozgás
közben, akár álló helyzetben, a jármű berendezéseinek ki kell bírniuk a fellépő terhelést a jármű teljes
élettartama alatt.
Vészhelyzetben a rögzítőféket manuálisan ki kell tudni oldani álló helyzetben.A rögzítőféknek meg kell felelnie az alábbi táblázatnak:2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/53
Az alábbiakban kifejezetten fel nem sorolt kocsi. A kocsiállomány legalább 20 %-át fel kell szerelni
a kocsiból (rakfelületről vagy a padlóról), vagy
a földről működtethető rögzítőfékkel.
A kifejezetten az alábbi és/vagy a 96/49/EK tanácsi
irányelv (RID) szerinti óvintézkedéseket szükségessétevő rakomány szállítására tervezett kocsik:
Élőállatok, törékeny áruk, sűrített vagy cseppfolyó-
sított gázok, vízzel érintkezve robbanásveszélyes
gázokat fejlesztő anyagok, savak, maró vagy robba-
násveszélyes folyadékok, öngyulladó, illetve tűz- vagy
robbanásveszélyes rakományok.Kocsinként egy, amely a járműből (rakfelületről vagy
padlóról) működtethető.
Olyan kocsik, amelyeknek a teher elhelyezésére
szolgáló speciális szerelvényeit óvatosan kell kezelni,
pl. savballonos, tégelyes vagy hordós, alumíniumtar-tályos, ebonittal vagy zománccal bevont tartályú,
illetve darus kocsik. (és/vagy a 96/49/EK tanácsi
irányelvnek megfelelő (RID))Kocsinként egy, a kocsiból (rakfelületről vagy padló-
ról) működtethető fék.
Olyan kocsik, amelyek felépítményét kifejezetten
közúti járművek szállítására tervezték, ideértve
a gépjárművek szállítására szolgáló emeletes kocsikat.Kocsinként egy, a járműből (rakfelületről vagy
padlóról) működtethető, és ezek 20 %-a kocsi rakfel-
ületéről működtethető rögzítőfékkel is rendelkezik.
Vízszintes átrakodás céljára leszerelhető, cserélhető
ház szállítására szolgáló kocsinként.Kocsinként egy, a talajról működtethető.
Több állandóan összekapcsolt egységből álló kocsik Legalább két tengely (egy egységen)
A rögzítőféket úgy kell megtervezni, hogy megtartsa a teljesen megterhelt kocsikat egy 4,0 %-os lejtőn 0,15
legnagyobb tapadás mellett, szélcsendben.
4.2.5. KOMMUNIKÁCIÓ
4.2.5.1. A jármű képessége a járművek közötti információtovábbításra
Ez a paraméter még nem alkalmazható az áruszállító kocsikra.
4.2.5.2. A jármű képessége a föld és a jármű közötti információtovábbításra
4.2.5.2.1. Általános
A címkék alkalmazása nem kötelez ő. Ha a kocsit rádiófrekvenciás azonosító eszközökkel (RFID-címkékkel)
látják el, az alábbi előírást kell alkalmazni.
4.2.5.2.2. Funkcionális és műszaki előírás
Két„passzív” címkét helyeznek el, egyiket a kocsi egyik oldalára az F. melléklet F.1. ábráján jelzett területen úgy,
hogy a kocsi egyedi azonosító száma leolvasható legyen egy pálya melletti eszközzel (a címkeleolvasóval).
Amikor elérhető, a pálya melletti eszköz (a címkeleolvasó) képes dekódolni a legfeljebb 30 km/h sebességgel
elhaladó címkéket, és ezt a dekódolt információt a földi alapú adatátviteli rendszer rendelkezésére bocsátja.
A tipikus telepítési korlátozásokat az F. melléklet F.2. ábrája adja meg, amelyen a leolvasó pozícióját egy kúp
jelzi.
A leolvasó és a címke közötti fizikai interakció, a protokollok és a parancsok, valamint az ütközési választott
bíráskodási rendszerek megfelelnek az ISO 18000-6 A típusának.
Felszerelésük esetén a címkeleolvasókat az olyan helyek be- és kilépési pontjaira helyezik el, ahol a vonatok
összetétele megváltoztatható.L 344/54 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
A címkeleolvasó legalább a következ őadatokat küldi el egy bármely adatátviteli rendszerhez való kapcsolódási
pontra:
— A címkeleolvasó egyértelmű azonosítója azok közül, amelyek azonos helyre lehetnek felszerelve
a megfigyelt vágány azonosítása érdekében,
— Minden elhaladó kocsi egyedi azonosítója,
— A dátum és az időpont minden elhaladó kocsi esetében.
A dátum és időpont adatoknak elég pontosnak kell lenniük ahhoz, hogy egy következ őadatfeldolgozó rendszer
azonosítani tudja a vonat fizikai összetételét.
4.2.5.2.3. Karbantartási szabályok
A karbantartási terv szerinti ellenőrzések közé tartoznak a következ ők:
— a címkék megléte
— helyes válasz
— az azt biztosító folyamatok, hogy a címkék ne sérüljenek meg a karbantartási eljárások alatt
4.2.6. KÖRNYEZETI FELTÉTELEK
4.2.6.1. Környezeti feltételek
4.2.6.1.1. Általános
A gördülőállomány és a fedélzeti berendezések tervezése során figyelembe veszik, hogy a gördülőállomány
üzembe helyezhető és normálisan üzemeltethető legyen olyan körülmények között és éghajlati övezetekben,
amelyekre a berendezéseket tervezték, és amelyben valószínűleg közlekedni fognak a jelen ÁME-benmeghatározottak szerint.
A környezeti feltételeket hõmérsékleti osztályok stb. formájában fejezik ki, és így lehetõséget adnak az üzemben
tartónak, hogy vagy egész Európában mûködni képes, vagy korlátozott felhasználású jármûvet szerezzen be.
Az Infrastruktúra-nyilvántartás meghatározza az egyes menetvonalakon valószínűleg tapasztalható környezeti
feltételek tartományait. Ugyanezeket a tartományokat használják fel az üzemeltetési szabályokra valóhivatkozáshoz is.
A tartományok megadott határértékei olyanok, hogy nagyon alacsony az átlépésük valószínűsége. Minden
megadott érték legnagyobb vagy határérték. Ezek az értékek elérhetők, de nem fordulnak elő tartósan.
A helyzettől függően egyes időszakokhoz különböző előfordulási gyakoriságok tartozhatnak.
4.2.6.1.2. Funkcionális és műszaki előírások
4.2.6.1.2.1. Magasság
A kocsik 2 000 m tengerszint feletti magasságig teljesítenek az előírtak szerint.
4.2.6.1.2.2. Hőmérséklet
Az összes nemzetközi közlekedésre szánt áruszállító kocsi minimálisan megfelel a T
RIVhõmérsékleti
osztálynak.
A T RIVosztály azonos a jelen ÁME bevezetése előtt létező és a RIV-nek megfelelő összes kocsi hőmérsékleti
tervezési szintjével. A T RIVosztály tervezési szintjét az O. melléklet adja meg.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/55
A T RIVosztály tervezési szintje mellett létezik még a Ts és a Tn külsõ hõmérsékleti osztály.
Osztályok A tervezési szintek osztályai
TRIV Az alrendszerek és a részegységek hőmérsékleti követelményei eltérők.
A részleteket az O. melléklet adja meg.
A járművön kívüli levegő hőmérsékleti tartománya [oC]:
Tn -40 +35
Ts -25 +45
A T RIVkocsik megengedett üzemelése:
— állandó használat a Ts vonalakon.
— állandó használat a Tn vonalakon az évnek azon időszakaiban, amikor a hőmérséklet várhatóan -
25oC fölött van.
— nem állandó használat a Tn vonalakon az évnek azon időszakaiban, amikor a hőmérséklet várhatóan -
25oC fölött van.
Megjegyzés: Az ajánlatkérő belátása szerint dönthet további hőmérsékleti tartományokról a kocsi rendeltetész-
szerű használata alapján (Tn, Ts, Tn + Ts vagy csupán TRIV).
4.2.6.1.2.3. Páratartalom
A következő külső páratartalmi szinteket kell figyelembe venni:
Éves átlag: ≤75 % relatív páratartalom.
Az év 30 egymást követő napján: 75 % és 95 % közötti relatív páratartalom.
Más napokon alkalomszerűen: 95 % és 100 % közötti relatív páratartalom
Legnagyobb abszolút páratartalom: 30 g/m3az alagutakban.
A működés által okozott nem gyakori és enyhe páralecsapódás nem vezethet működési zavarhoz vagy hibához.A G. melléklet G1. és G2. páramérési grafikonjai adják meg a relatív páratartalom eltérési tartományát az olyan
különböző hőmérsékleti osztályok esetében, amelyekről úgy vélik, hogy az azon túli értékek nem fordulnak elő
évente 30 napnál hosszabb ideig.
A hűtött felületeken 100 % relatív páratartalom fordulhat elő, amely lecsapódást okozhat a berendezés
alkatrészein; ez nem vezethet semmilyen működési zavarhoz vagy hibához.
A levegő hőmérsékletének hirtelen változásai a jármű egyes helyein vízlecsapódást okozhatnak a berendezések
alkatrészein 3 K/s sebességgel, legfeljebb 40 K eltéréssel.
Ezek a körülmények különösen az alagútba való bemenetkor és onnan való kimenetkor fordulnak el, és nem
vezethetnek a berendezések semmilyen működési zavarához vagy hibájához.
4.2.6.1.2.4. Légmozgás
Az áruszállító kocsik tervezési értékének tekintendő szélsebességek az Aerodinamikai hatások című szakaszban
találhatók.
4.2.6.1.2.5. Eső
Percenként 6 mm esőt kell figyelembe venni. Az eső hatását a berendezés telepítésétől függően kell figyelembe
venni a széllel és a jármű mozgásával együtt.L 344/56 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
4.2.6.1.2.6. Hó, jég és jégeső
Figyelembe kell venni a hó, jég és/vagy jégeső minden fajtájának hatását. Legfeljebb 15 mm átmérőjű
jégszemeket kell figyelembe venni, az ennél nagyobb átmérők csak kivételes esetben fordulhatnak elő.
4.2.6.1.2.7. Napsugárzás
A berendezés konstrukciójának legfeljebb 8 óra időtartamra lehetővé kell tennie az 1 120 W/m2mértékű
napsugárzással való közvetlen érintkezést.
4.2.6.1.2.8. Szennyezésnek való ellenállás
A szennyezés hatásait figyelembe kell venni a berendezések és a részegységek tervezésénél. A szennyezés
súlyossága a berendezés elhelyezkedésétől függ. Eszközökről lehet gondoskodni a szennyezés csökkentésérea védelem hatékony használatával. Az alábbi fajta szennyezések hatásait kell figyelembe venni:
Vegyileg aktív anyagok Az EN 60721-3-5:1997 szabvány 5C2 osztálya.
Szennyező hatású folyadékok Az EN 60721-3-5:1997 szabvány 5F2 osztálya
(villanymozdony).
Az EN 60721-3-5:1997 szabvány 5F3 osztálya
(termális mozdony).
Biológiailag aktív anyagok Az EN 60721-3-5:1997 szabvány 5B2 osztálya.Por Az EN 60721-3-5:1997 szabvány 5S2 osztályának
meghatározása szerint.
Kövek és más tárgyak Legfeljebb 15 mm átmérőjű kavics és egyéb.
Fűszálak és falevelek, pollen, repülő rovarok, szálak
stb.A szellőzővezetékek tervezésénél
Homok Az EN 60721-3-5:1997 szabvány szerint.
A tengervíz permetje Az EN 60721-3-5:1997 szabvány szerint,
5C2 osztály.
4.2.6.2. Aerodinamikai hatások
Jelen ÁME legközelebbi felülvizsgálatakor meghatározandó nyitott pont.
4.2.6.3. Oldalszél
Jelen ÁME legközelebbi felülvizsgálatakor meghatározandó nyitott pont.
4.2.7. RENDSZERVÉDELEM
4.2.7.1. Szükséghelyzeti intézkedések
Nincs követelmény a vészkijáratokra vagy a vészkijáratok jelzőtáblákkal való ellátására vonatkozóan az
áruszállító kocsikon. Baleset esetre azonban van követelmény a mentési tervre és az azzal kapcsolatos
tájékoztatásra vonatkozóan.
4.2.7.2. Tűzbiztonság
4.2.7.2.1. Általános
— A konstrukciónak gátolnia kell a tűz keletkezését és terjedését.
— Ez az ÁME nem rendelkezik a mérgező füstökkel kapcsolatos követelményekről.
— Az áruszállító kocsik által szállított árukat nem kell figyelembe venni sem a gyulladás elsődleges
forrásaként, sem a tűz terjedésének eszközeként. Az áruszállító kocsikon szállított veszélyes áruk
esetében a RID követelményeit a tűzbiztonság minden szempontjából alkalmazni kell.
— Az áruszállító kocsik áruit védeni kell a jármű előrelátható gyulladási forrásaitól.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/57
— Az áruszállító kocsikon alkalmazott anyagoknak 3 percig korlátozniuk kell a tűz keletkezését és
terjedését, és a füstképződést, ha 7 kW-os elsődleges forráson tűz keletkezik.
— A tervezési szabályokat a jármű minden rögzített berendezése esetén alkalmazni kell, ha az potenciális
tűzforrás (pl. a hajtóanyagot tartalmazó hűtőeszközök).
— A tagállamok nem írják elő füstérzékelők elhelyezését az áruszállító kocsikon.
— A rugalmas burkolatoknak semmilyen tűzzel kapcsolatos kritériumnak nem kell megfelelniük.
— A padló anyagainak semmilyen tűzzel kapcsolatos kritériumnak nem kell megfelelniük, ha védik azokat
a 4.2.7.2.2.3. szakasz első mondatával összhangban.
4.2.7.2.2. Funkcionális és műszaki előírás
4.2.7.2.2.1. Fogalom-meghatározások
Tûzgátlóság:
Valamely elválasztó szerkezeti elem azon képessége, hogy amennyiben az egyik oldalán tûznek van kitéve,
megakadályozza a lángok, forró gázok és a tûzbõl kilépõ más anyagok átterjedését vagy lángok keletkezéséta tûzmentes oldalon.
Hőszigetelés:
Valamely elválasztó szerkezeti elem azon képessége, hogy megakadályozza a hő túlzott mértékű átadását.
4.2.7.2.2.2. Normatív hivatkozások
1 EN 1363-1
1999. októberTűzállósági vizsgálatok
1. rész: Általános követelmények
2 EN ISO 4589-2
1998. októberAz égési viselkedés oxigénértékkel való megállapítása –
2. rész: Környezeti hőmérsékleti vizsgálatok
3 ISO 5658-2
1996.8.1.A tűzállósági vizsgálatokra adott reakciók –A láng terjedése
2. rész: Oldalirányú terjedés a függőleges kialakítású építési termékeken
4 EN ISO 5659-2
1998. októberMűanyag –Füst keletkezése
2. rész: Az optikai sűrűség meghatározása egykamrás vizsgálattal
5 EN 50355
2002. novemberVasúti alkalmazások –A vasúti gördülőállomány különleges tűzteljesítményű
kábelei –Vékony és normál fal –Használati útmutató
4.2.7.2.2.3. Tervezési szabályok
A teher szikravédelméről külön gondoskodni kell, ha a rakfelület padlója nem biztosít ilyen védelmet.
Azokon a helyeken, ahol potenciális tûzforrásnak van kitéve, vagy ahol nincs szikravédelem, a jármû
padlójának alsó részét 15 perces hõszigeteléssel és tûzgátlással kell ellátni az EN 1363-1 szabvány [1] hõgörbéjeszerint.
4.2.7.2.2.4. Az anyagokra vonatkozó követelmények
Az alábbi táblázat felsorolja a követelmények meghatározására használt paramétereket és azok jellemzõit. Azt
is közli, hogy a követelmények táblázatában szereplõ számérték maximális vagy minimális megfelelési értéketjelent-e.L 344/58 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
A követelménnyel egyenlő jelentett eredmény megfelelőséget jelent.
Tesztelési módszer Paraméter Mértékegységek A követelmény definíciója
EN ISO 4589-2 [2] LOI Oxigén % legalább
ISO 5658 [3] CFE KWm-2legalább
EN ISO 5659-2 [4] D s max Méret nélküli maximum
Az alábbiakban olvasható a vizsgálati módszerek rövid magyarázata:
— EN ISO 4589-2 [2] Az égési viselkedés oxigénértékkel való megállapítása
Ez a vizsgálat módszereket határoz meg a minimális oxigénkoncentráció meghatározására –nitrogén
hozzáadásával –, amely meghatározott vizsgálati körülmények között támogatja a kisméretû függõleges
vizsgálati darabok égését. A vizsgálati eredményeket tömegszázalékban kifejezett oxigénértékben adjákmeg.
— ISO 5658-2 [3] A tűzállósági vizsgálatokra adott reakciók –A láng terjedése –2. rész:
Oldalirányú terjedés a függőleges kialakítású termékeken
Ez a vizsgálat a lángok oldalirányú terjedésének mérését célzó vizsgálat módszereit adja meg egy
függőleges helyzetben elhelyezett termékmintán. Megfelelő adatokat szolgáltat a lényegében sík felületű
és elsősorban a falak érintkezési felületeként használt anyagok, összetételek vagy szerelvényekteljesítményének összehasonlításához.
— EN-ISO 5659-2 [4] Füst keletkezése –2. rész: Az optikai sűrűség meghatározása egykamrás
vizsgálattal
A termékmintát vízszintesen elhelyezik egy kamrában, és a felső felületeit hősugárzásnak teszik ki
kiválasztott szinteken 50 kW/m
2állandó besugárzási szinten, gyújtóláng nélkül.
Minimális követelményekAz alábbi felületi osztályozásnál kisebb felülettel rendelkez őalkatrészeket vagy anyagokat a minimális
követelményekkel vizsgálják.
Tesztelési módszer Paraméter Egység Követelmény
EN ISO 4589-2 [2] LOI Oxigén % ≥26
A felületként használt anyagokra vonatkozó követelmény
Módszer: Feltételek Para-
méterParaméter Egység Követelmény
ISO 5658-2 [3]
CFECFE kWm-2≥18
EN ISO 5659-2 [4] 50
kWm-2Dsmax Méret nélküli ≤600
Felületi besorolás
Az összes felhasznált anyagnak meg kell felelnie a minimális követelményeknek, amennyiben az anyag/tétel
felülete kisebb, mint 0,25 m2és
— mennyezeten:
a felület legnagyobb mérete bármely irányban kisebb mint 1 m és
— más felületektől való elválasztása nagyobb, mint a felület legnagyobb kiterjedése (bármely irányban
vízszintesen mérve a felületen).2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/59
falon:
— függőleges irányban a legnagyobb méret kisebb mint 1 m és
— más felületektől való elválasztása nagyobb, mint a felület legnagyobb kiterjedése (függőlegesen mérve)
Ha a felület nagyobb mint 0,25 m2, alkalmazandók a felületként használt anyagokra vonatkozó követelmények.
A vezetékekre vonatkozó követelmények
Az áruszállító kocsik elektromos berendezéseiben használt vezetékek összhangban vannak az EN 50355 [5]
szabvánnyal. A biztonsági követelmények esetében a 3-as veszélyességi szintet veszik figyelembe.
4.2.7.2.2.5. A tűzvédelmi intézkedések fenntartása
A tűzvédelmi és hőszigetelési intézkedések (pl. padlóvédelem, kerékszikra elleni védelem) állapotát minden
felújítási periódusban és minden olyan közbenső időszakban ellenőrzik, amikor az megfelelő a tervezési
megoldás és a helyszíni tapasztalat szerint.
4.2.7.3. Elektromos védelem
4.2.7.3.1. Általános
Az áruszállító kocsik összes fém alkatrészét, amelyek számára kockázatot jelentenek a túlzott érintkezési
feszültségek vagy bármely eredetű elektromos töltés által okozott balesetek, a sínével azonos feszültségen
tartják.
4.2.7.3.2. Funkcionális és műszaki előírások
4.2.7.3.2.1. Az áruszállító kocsik tartós kötései
A fém alkatrészek és a sín közötti elektromos ellenállás nem haladja meg a 0,15 ohmot.
Ezeket az értékeket 50 A egyenáram mellett mérik.
Amikor a rosszul vezető anyagok nem teszik lehetővé a fenti értékek elérését, magukat a járműveket
a következő védő tartós kötésekkel szerelik fel:
— A felépítményt legalább két különböző ponton kötik össze az alvázkerettel;
— Az alvázkeretet legalább egyszer kötik össze az összes forgóvázzal.
Valamennyi forgóvázat megbízhatóan rögzítik legalább egy tengelycsapágy segítségével. Ha nincsenek
forgóvázak, nincs szükség tartós kötésekre.
Valamennyi tartós kötést rugalmas és nem korrodáló vagy korrózióvédett anyagokból készítik, és a minimális
keresztmetszete megfelel a felhasznált anyagoknak (a referencia 35 mm2a réz esetében).
A kockázatok kiküszöbölésének szempontjából különösen korlátozó körülményeket figyelembe veszik
a különleges járművek, például a saját autójukban tartózkodó utasok által elfoglalt tető nélküli vagy (a 96/49/
EK irányelvben és annak hatályos (RID) mellékletében felsorolt) veszélyes anyagokat szállító járművek esetében.
4.2.7.3.2.2. Az áruszállító kocsik elektromos berendezéseinek rögzítése
Az elektromos berendezésekkel ellátott áruszállító kocsik megfelelő védelemmel rendelkeznek az
áramütés ellen. Amikor elektromos berendezés van az áruszállító kocsin, az elektromos berendezés minden
olyan fém alkatrészét megbízhatóan rögzítik, amelyet emberek megérinthetnek, ha az érintkezés esetlegesnormál feszültsége nagyobb, mint
— V EÁ
— V VÁL 344/60 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
— V a fázisok között, ha a semleges pontot nem rögzítik
— V a fázisok között, ha a semleges pontot rögzítik.
Az összekötő vezeték keresztmetszete a villamos berendezésekben folyó áramtól függ, de megfelelő méretű
ahhoz, hogy hiba esetén biztosítsa az áramkör védőberendezéseinek megbízható működését.
Az áruszállító kocsikon kívül elhelyezett minden antennát teljesen megvédenek a hosszláncrendszerű
felsővezeték vagy a 3. sín feszültségétől, és a rendszernek egyetlen ponton rögzített egyetlen elektromosegységet kell alkotnia. Szigetelik az áruszállító kocsikon kívül felszerelt olyan antennákat, amelyek nem felelnekmeg a korábbi feltételeknek.
4.2.7.4. A zárjelzők felszerelése
4.2.7.4.1. Általános
Minden vontatott jármű legalább két zárjelző tartóelemmel rendelkezik mindkét végén.
4.2.7.4.2. Funkcionális és műszaki előírások
4.2.7.4.2.1. Jellemzők
A zárjelző tartóelemei rendelkeznek egy rögzítő réssel a BB. melléklet BB1. ábrájában jelzettek szerint.
4.2.7.4.2.2. Pozíció
A járművek végein a zárjelző tartóelemeit olyan módon szerelik fel, hogy
— amikor csak lehetséges azokat az ütközõk és a jármû sarkai között helyezik el;
— egymás közötti távolságuk több mint 1 300 mm;
— a rés fõ középvonala merõleges a kocsi fõ középvonalára;
— a zárjelzõ tartóelemének felsõ széle és a sín szintje közötti távolság kisebb mint 1 600 mm. Ha
a jármûveket elektromos zárjelzõkkel szerelik fel, a zárjelzõ középvonala és a sín szintje közötti távolság
kisebb mint 1 800 mm;
— a zárjelzõ általános szelvénye megfelelõ a BB. melléklet BB2. ábrájában megállapítottak szerint.
A zárjelzõ tartóelemeit olyan helyre helyezik, hogy a felszerelt lámpát nem takarja el semmi, és az könnyen
elérhetõ.
4.2.7.5. Az áruszállító kocsik hidraulikus és pneumatikus berendezéseire vonatkozó rendelkezések
4.2.7.5.1. Általános
A hidraulikus és pneumatikus berendezéseket olyan szerkezeti szilárdsággal és olyan megfelelő szerelvényekkel
tervezik, hogy normál üzem közben nem történik repedés.
A kocsikra felszerelt hidraulikus rendszereket úgy tervezik, hogy elkerüljék a hidraulikus folyadék szivárgásának
látható jeleit.
4.2.7.5.2. Funkcionális és műszaki előírások
Megfelelő védelmi intézkedésekkel biztosítják, hogy a hidraulikus és pneumatikus berendezések ne
kapcsolódjanak be véletlenül.
A hidraulikus és pneumatikus működésű terelőlapok / tolattyúk esetében egy visszajelző mutatja, hogy azok
megfelelően működnek.
4.2.8. KARBANTARTÁS: KARBANTARTÁSI DOKUMENTÁCIÓ
A gördülőállományon végzett minden karbantartási tevékenységet a jelen ÁME rendelkezéseivel összhangban
kell elvégezni.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/61
Minden karbantartási tevékenységet a gördülőállományra vonatkozó karbantartási dokumentációval össz-
hangban végeznek el.
A karbantartási dokumentációt a jelen ÁME-ben meghatározott rendelkezésekkel összhangban kezelik.
A gördülõállomány szállító általi átadását és annak átvételét követõen egyetlen szervezet vállal felelõsséget
a gördülõállomány karbantartásáért és a karbantartási dokumentáció kezeléséért.
Az egyes tagállamok által vezetett gördülõállomány-nyilvántartás közli a gördülõállomány karbantartásáért és
a karbantartási dokumentáció kezeléséért felelõs szervezetet.
4.2.8.1. A karbantartási dokumentáció definíciója, tartalma és kritériumai
4.2.8.1.1.1. Karbantartási dokumentáció
A karbantartási dokumentációt a járművel együtt adják át, és azt üzembe helyezés előtt a jelen ÁME
6.2.2.3. szakaszában meghatározott hitelesítési eljárásnak vetik alá.
Ez a cikk a karbantartási dokumentáció hitelesítésének kritériumait adja meg.
A karbantartási dokumentáció tartalma:— A karbantartás tervezését igazoló dokumentáció.
A karbantartás tervezését igazoló dokumentáció leírja a karbantartás tervezéséhez felhasznált
módszereket, az elvégzett vizsgálatokat, ellenőrzéseket és számításokat, valamint megadja az e célokrafelhasznált adatokat, és igazolja azok eredetét.
E dokumentáció tartalma:
— A karbantartás megtervezésével megbízott szervezet neve
— A jármű karbantartásának tervezésére használt előzmények, elvek és módszerek.
— Felhasználási profil (a jármű normál használatának a karbantartás tervezésénél figyelembe vett
határértékei (km/ hónap, éghajlati határértékek, engedélyezett rakománytípusok stb.)).
— Elvégzett vizsgálatok, ellenőrzések és számítások.
— A karbantartás tervezésénél alkalmazott megfelelõ adatok és azok eredete (tapasztalati visszajelzés,
vizsgálatok stb.).
— A tervezési folyamatok felelőssége és nyomon követhetősége (az egyes dokumentumok szerzőjének
és jóváhagyójának neve, képesítése és pozíciója).
— A karbantartási dokumentáció.
A karbantartási dokumentáció a jármű karbantartásának kezeléséhez és végrehajtásához szükséges
dokumentumokból áll.
A karbantartási dokumentáció a következőkből áll:
— Szerkezeti és funkcionális leírás (felbontási szerkezet).
A felbontási szerkezet meghatározza az áruszállító kocsi határait az adott áruszállító kocsi
szerkezetéhez tartozó összes tétel felsorolásával és a megfelelő számú különálló szint segítségével
a gördülőállomány különböző területei között fennálló kapcsolatok megkülönböztetése érdekében.
Az adott részterületek mentén azonosított utolsó elem egy cserélhető berendezés.
— Alkatrészlista.L 344/62 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Tartalmazza a pótalkatrészek (cserélhető berendezések) műszaki leírását a megfelelő pótalkatrészek
azonosításának és beszerzésének lehetővé tétele érdekében.
— A biztonsággal és átjárhatósággal kapcsolatos határértékek.
A biztonság és az átjárhatóság szempontjából fontos részegységek vagy alkatrészek esetében
e dokumentum megadja az üzem közben túl nem léphető mérési határértékeket (a korlátozott
üzemmódot is ideértve).
— Jogszabályi kötelezettségek.
Egyes részegységek vagy rendszerek (például féktartályok, a veszélyes anyagok szállítótartályai stb.)
jogszabályi kötelezettségek alá esnek. Felsorolják e kötelezettségeket.
— Karbantartási terv
— A tervezett megelőző karbantartási műveletek felsorolása, ütemezése és kritériumai,
— A feltételes megelőző karbantartási műveletek felsorolása és kritériumai,
— A javító karbantartási műveletek felsorolása,
— A meghatározott használati feltételektől függő karbantartási műveletek.
Leírják a karbantartási műveletek szintjét. A vasúttársaság által elvégzendő karbantartási
munkákat (szervizelés, ellenőrzés, fékvizsgálatok stb.) is ismertetik.
Megjegyzés: Egyes karbantartási műveletek, mint például a nagyjavítások (4. szint) és felújítás,
átalakítás vagy nagyon nagymértékű javítások (5. szint) nem határozhatók meg a jármű
üzembe helyezésének idején. Ebben az esetben ismertetik az ilyen karbantartási műveletekmeghatározásának felelősségét és eljárásait.
— Karbantartási kézikönyvek és füzetek
A karbantartási tervben felsorolt valamennyi karbantartási művelet esetében a kézikönyv
tartalmazza az elvégzendő feladatok felsorolását.
Egyes karbantartási feladatok közösek lehetnek a különböző műveletek vagy járművek esetében.
Ezeket a feladatokat speciális karbantartási füzetek ismertetik.
A kézikönyvek és a füzetek a következ őinformációkat tartalmazzák:
— Speciális szerszámok és létesítmények
— A személyzet szabványos vagy jogszabály által előírt kötelező képesítései (hegesztés,
roncsolásmentes vizsgálat stb.).
— A műszaki, elektromos, gyártási és más mérnöki illetékességekkel kapcsolatos általános
követelmények.
— Foglalkozási és üzemi egészségvédelmi és biztonsági rendelkezések (a teljesség igénye nélkül
ideértve az egészségre és a biztonságra veszélyes anyagok ellenőrzött felhasználásáravonatkozó jogszabályokat).
— Környezetvédelmi rendelkezések
— A minimálisan elvégzendő feladatok részletei:
— Szét- és összeszerelési utasítások
— Karbantartási kritériumok2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/63
— Ellenőrzések és vizsgálatok
— A feladat elvégzéséhez szükséges alkatrészek
— A feladat elvégzéséhez szükséges fogyóeszközök
— Az egyes karbantartási műveletek utáni üzembe helyezés előtt elvégzendő vizsgálatok és
eljárások.
— Nyomon követhetőség és feljegyzések.
— Hibaelhárítási (hibadiagnosztikai) kézikönyv
Ideértve a rendszerek funkcionális és sematikus ábráit is.
4.2.8.1.2. A karbantartási dokumentáció kezelése
Amennyiben a vasúttársaság végzi az általa használt gördülőállomány karbantartását, a vasúttársaság biztosítja
a gördülőálomány karbantartásának és üzembiztonságának kezelését célzó folyamatok, köztük a következ ők
meglétét:
— A gördülőállomány-nyilvántartásba bejegyzett információ,
— Eszközkezelés, ideértve a gördülőállományon elvégzett és esedékes összes karbantartás feljegyzéseit
(ezekre különböző időtartamok vonatkoznak az archiválás különböző szintjei esetében).
— Indokolt esetben szoftver.
— A gördülőállomány üzembiztonságával kapcsolatos meghatározott információk fogadásával és
feldolgozásával kapcsolatos eljárások, amelyek bármilyen körülményből fakadhatnak, korlátozás nélkülideértve az olyan üzem közbeni és karbantartási eseményeket, amelyek potenciálisan befolyásolhatják
a gördülőállomány biztonságát.
— A gördülőállomány üzembiztonságával kapcsolatos meghatározott információk azonosításával,
létrehozásával és elosztásával kapcsolatos eljárások, amelyek bármilyen körülményből fakadhatnak,
korlátozás nélkül ideértve az olyan üzem közbeni és karbantartási eseményeket, amelyek potenciálisanbefolyásolhatják a gördülőállomány biztonságát, és amelyeket bármely karbantartási tevékenység soránazonosítanak.
— A gördülőállomány üzemi szolgálati profiljai. (korlátozás nélkül ideértve a tonnakilométert és az összes
kilométert).
— Az ilyen rendszerek védelmére és hitelesítésére szolgáló eljárások.
A 2004/49/EK irányelv III. mellékletének rendelkezéseivel összhangban a vasúttársaság biztonságkezelési
rendszerének bizonyítania kell a megfelelõ karbantartási rendszerek meglétét, és ezáltal az alapvetõkövetelményeknek és a jelen ÁME követelményeinek, köztük a karbantartási dokumentáció követelményeinekvaló folyamatos megfelelés biztosítását.
A gördülőállományt használó vasúttársaságtól eltérő és a használatban lévő gördülőállomány karbantartásáért
felelős szervezetek esetében a járművet használó vasúttársaságnak meg kell bizonyosodnia az összes vonatkozókarbantartási folyamat meglétéről és tényleges alkalmazásáról. Ezt megfelelően bizonyítani is kella vasúttársaság biztonságkezelési rendszerén belül.
A kocsi karbantartásáért felelős szervezetnek biztosítania kell, hogy megbízható információk álljanak
rendelkezésre a karbantartási folyamatokról és hogy az ÁME-kben rendelkezésre bocsátandó meghatározott
adatok az üzemeltető VT rendelkezésére álljanak, és az üzemeltető VT kérésére bizonyítania kell, hogy ezek
a folyamatok biztosítják a kocsi megfelelését a 2004/50/EK irányelvvel módosított 2001/16/EK irányelvalapvető követelményeinek.L 344/64 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
4.3. A KAPCSOLÓDÁSI PONTOK MŰKÖDÉSI ÉS MŰSZAKI ELŐÍRÁSAI
4.3.1. ÁLTALÁNOS
A 3. szakaszban található alapvető követelmények fényében a kapcsolódási pontokra vonatkozó működési és
műszaki előírásokat alrendszer szerint rendezik el az alábbi sorrendben:
— Ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek alrendszer
— Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer
— A fuvarozási szolgáltatások telematikai alkalmazásai alrendszer
— Infrastruktúra alrendszer
— Energiaellátási alrendszer.
A következő tanácsi irányelvvel további kapcsolódási pontokat azonosítottak:
— A Tanács 96/49/EK irányelve és annak (RID) melléklete
A Hagyományos vasúti zaj ÁME-vel is létezik kapcsolódási pont.Minden ilyen kapcsolódási pont esetében az előírásokat ugyanolyan sorrendben rendezik el, mint
a 4.2. szakaszban, az alábbiak szerint:
— Szerkezetek és mechanikus alkatrészek
— A jármű és a vágány kölcsönhatása és annak méretezése
— Fékezés
— Kommunikáció
— Környezeti feltételek
— Rendszervédelem
— Karbantartás
A következő felsorolást megerősítették, jelezve, hogy mely alrendszereket azonosítottak úgy, hogy kapcsolódási
ponttal rendelkezik a jelen ÁME alapparamétereivel:
Szerkezetek és mechanikus alkatrészek (4.2.2. szakasz):
Kapcsolódás (pl. összekapcsolás) a járművek, járműszerelvények és vonatok között (4.2.2.1. szakasz): Forgalmi
műveletek és forgalomirányítás alrendszer ésInfrastruktúra alrendszer
Biztonságos elérés és kijárat a gördülőállomány esetében (4.2.2.2. szakasz): Forgalmi műveletek és
forgalomirányítás alrendszer
A járművek fő szerkezetének erőssége (4.2.2.3.1. szakasz): Infrastruktúra alrendszer
Szolgálati (kifáradást okozó) terhelések (4.2.2.3.3. szakasz): Nincsenek azonosított kapcsolódási pontok.
A jármű főszerkezetének merevsége (4.2.2.3.4. szakasz): Nincsenek azonosított kapcsolódási pontok.
A rakomány rögzítése (4.2.2.3.5. szakasz): Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer
Az ajtók zárása és reteszelése (4.2.2.4. szakasz): Nincsenek azonosított kapcsolódási pontok.
Az áruszállító kocsik jelölése (4.2.2.5. szakasz): Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer
Veszélyes áruk (4.2.2.6. szakasz): Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer ésa Tanács 96/49/Ek irányelve
és annak RID melléklete2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/65
A jármű és a vágány kölcsönhatása és annak méretezése (4.2.3. szakasz):
Kinematikus űrszelvény (4.2.3.1. szakasz): Infrastruktúra alrendszer
Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés (4.2.3.2. szakasz) (Ellenőrző-irányító és
jelzőrendszerek alrendszer ésInfrastruktúra alrendszer)
A földi vonatfigyelő rendszereket befolyásoló gördülőállomány-paraméterek (4.2.3.3. szakasz): Ellenőrző-
irányító és jelzőrendszerek alrendszer
A jármű futásjósága (4.2.3.4. szakasz) (Infrastruktúra alrendszer)
Hosszanti irányú nyomóerők (4.2.3.5. szakasz): Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer és
Infrastruktúra alrendszer
Fékezés (4.2.4. szakasz):
Fékteljesítmény (4.2.4.1. szakasz): Ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek alrendszer ésForgalmiműveletek és
forgalomirányítás alrendszer
Kommunikáció (4.2.5. szakasz):
A jármű képessége a járművek közötti információtovábbításra (4.2.5.1. szakasz): Még nem alkalmazható az
áruszállító kocsikra
A jármű képessége a föld és a jármű közötti információtovábbításra (4.2.5.2. szakasz): Nincsenek azonosított
kapcsolódási pontok.
Környezeti feltételek (4.2.6. szakasz):
Környezeti feltételek (4.2.6.1. szakasz): Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer ésInfrastruktúra
alrendszer
Aerodinamikai hatások (4.2.6.2. szakasz): Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer
Oldalszelek (4.2.6.2. szakasz): Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer
A rendszer védelme (4.2.7. szakasz):
Vészhelyzeti intézkedések (4.2.7.1. szakasz): Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer
Tűzbiztonság (4.2.7.2. szakasz): Infrastruktúra alrendszer
Elektromos védelem (4.2.7.3. szakasz): Nincsenek azonosított kapcsolódási pontok.
Karbantartás
Karbantartási dokumentáció (4.2.8. szakasz): Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer és Zaj ÁME
4.3.2. ELLENŐRZŐ-IRÁNYÍTÓ ÉS JELZŐRENDSZEREK ALRENDSZER –
4.3.2.1. Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés (4.2.3.2. szakasz)
Jelen ÁME 4.2.3.2. szakasza határozza meg a minimális tengelyterheléseket. A megfelelõ elõírásokat az
Ellenõrzõ-irányító és jelzõrendszerek ÁME, A. melléklet 1. függelékének 3.1. szakasza állapítja meg.
Az ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek alrendszer meghatározza maximális tengelytávolságot a sínáramkö-
rökre vonatkozó követelmények kielégítése érdekében. A megfelelő előírásokat az Ellenőrző-irányító és
jelzőrendszerek ÁME, A. melléklet 1. függelékének 2.1. szakasza állapítja meg.
4.3.2.2. Kerekek
A kerekeket az 5.4.2.3. szakasz határozza meg. A megfelelő előírásokat az Ellenőrző-irányító és
jelzőrendszerek ÁME 4.2.11. szakasza állapítja meg.L 344/66 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
4.3.2.3. A földi vonatfigyelő rendszereket befolyásoló gördülőállomány-paraméterek
— Forró csapágy érzékelők (lásd: 4.2.3.3.2. szakasz) (Meghatározandó a jelen ÁME következő
felülvizsgálatakor). A megfelelő előírásokat az Ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek ÁME 4.2.10. szakasza
állapítja meg.
— A kerékpár elektromos érzékelése (4.2.3.3.1. szakasz). A kerékpár elektromos érzékelésével kapcsolatos
követelményeket az Ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek ÁME, A. melléklet 1. függelékének 3.5. szakasza
ismerteti.
— A gördülőállomány kompatibilitása a vonatérzékelő rendszerekkel
A megfelelő előírásokat az Ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek ÁME 4.2.11. szakasza állapítja meg.
4.3.2.4. Fékezés
4.3.2.4.1. Fékteljesítmény
A Ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek ÁME, A. mellékletének 4. tárgymutatója meghatározhatja a lassítási
görbe lépéseinek maximális számát (lásd: 4.2.4.1.2.2 b)).
4.3.3. FORGALMI MŰVELETEK ÉS FORGALOMIRÁNYÍTÁS ALRENDSZER
Figyelembe veszik a Forgalmi szolgálat és forgalomirányítás alrendszerrel való kapcsolódási pontokat (az ezen
ÁME-ra való hivatkozások nyitott pontok).
4.3.3.1. Kapcsolódási pontok a járművek, járműszerelvények és vonatok között
A Forgalmi műveletek és forgalomirányítás ÁME vagy a tolatással kapcsolatos nemzeti üzemeltetési
szabályozások határozzák meg a tolatási sebességeket, a 4.2. szakaszban meghatározott ütközők energia-elnyelési képességétől függően.
A Forgalmi műveletek és forgalomirányítás ÁME határozza meg a vonat maximális tömegét, figyelembe véve
a földrajzi körülményeket a 4.2. szakaszban meghatározott kapcsolókészülék erejétől függően.
4.3.3.2. Az ajtók zárása és reteszelése
Nincs kapcsolódási pont.
4.3.3.3. A rakomány rögzítése
— Terhelési szabályokra van szükség annak meghatározása érdekében, hogy hogyan kell berakodni az
áruszállító kocsikat, figyelembe véve azt, ahogyan az áruszállító kocsikat meghatározott áruk szállításáratervezték.
4.3.3.4. Az áruszállító kocsik jelölése.
A Forgalmi műveletek és forgalomirányítás ÁME határozza meg a járművek számozására vonatkozó
követelményeket.
4.3.3.5. Veszélyes áruk
A Forgalmi mûveletek és forgalomirányítás alrendszer ÁME határozza meg, hogy amikor egy vonatszerelvény
veszélyes árut szállító áruszállító kocsikat tartalmaz, a vonatszerelvény megfelel az aktuálisan hatályos 96/49/EK tanácsi irányelv és annak melléklete követelményeinek.
4.3.3.6. Hosszanti irányú nyomóerők
A hosszanti irányú nyomóerőkkel kapcsolatban a Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer ÁME
meghatározza az üzemi körülményeket az alábbiak esetében:
— vonatok vezetése
— vonatok mozdonyvezető általi kezelése, ideértve a vonal különböző állapotai melletti fékezést
— a vonatok gurítása és tolatása a vonalak és a hálózat miatt
— különleges típusú járművek (Road-Railer™, Kombirail) összekapcsolása és kezelése vonatokban
— a vonatban elosztott mozdonyok2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/67
4.3.3.7. Fékteljesítmény
Az új kocsik lassítási profiljának kiszámítási módszerét ez az ÁME írja le annak műszaki járműparamétereinek
segítségével.
A vonat üzemi körülményei közötti fékerejének kiszámítási módszerét a Forgalmi műveletek és
forgalomirányítás ÁME határozza meg.
A Forgalmi műveletek és forgalomirányítás ÁME határozza meg az alábbi tárgykörökkel való foglalkozás
szabályait:
— A vonatok rendezése
— A fékek kikapcsolása, a fék leoldása és a fékezési üzemmód kiválasztása
— A kocsik parkolási módjának és körülményeinek kommunikálása a vonat személyzetével és a földi
személyzettel.
— A sebesség csökkentése a vonal tényleges tapadási körülményei szerint
— Féksaruk elérhetővé tétele a vágányok mellett, amikor az szükséges. Az áruszállító kocsiknak nem kell
féksarukat szállítaniuk.
— A korlátozott üzemmód kezelése, különösen rövid vonatoknál
— A fék vizsgálata (üzemi ellenõrzés)
— A kocsi fékjének leválasztása a vonat többi részéhez képest túlzott lassulási ütemmel.
4.3.3.8. Kommunikáció
Nincs kapcsolódási pont.
4.3.3.8.1. A jármű képessége a föld és a jármű közötti információtovábbításra
Nincs kapcsolódási pont.
4.3.3.9. Környezeti feltételek
A jelen ÁME 4.2.6.1.2. szakaszában meghatározott éghajlati körülmények túllépése esetén a rendszer
korlátozott üzemmódban működik. Ebben az esetben figyelembe veszik az üzemi körülményeket, éstájékoztatják a vasúttársaságot vagy a mozdonyvezetőt. A hőmérséklet vonatkozásában a gördülőállomány- ésaz infrastruktúra-nyilvántartás adja meg a normál működés értékeit.
4.3.3.10. Aerodinamikai hatások
A jelen ÁME legközelebbi felülvizsgálatakor határozandó meg.
4.3.3.11. Oldalszél
A jelen ÁME legközelebbi felülvizsgálatakor határozandó meg.
4.3.3.12. Szükséghelyzeti intézkedések
A Forgalmi műveletek és forgalomirányítás ÁME határozza meg, hogy szükséghelyzeti intézkedésekről és
mentési tervről kell gondoskodni. Az ehhez kapcsolódó utasítások tartalmazzák annak részleteit, hogyan kella járműveket a sínre visszahelyezni, és a sérült járművek mozgási biztonságának elérésével kapcsolatoseljárásokat. A vasúttársaságok azt is figyelembe veszik, hogyan kell kiképezni a saját személyzetüket és a polgárimentési hatóságok személyzetét, a tényleges szimulációs gyakorlásokat is ideértve.
A Szükséghelyzetekkel való foglalkozás utasításai figyelembe veszik azokat a kockázatokat, amelyekkel
a szükséghelyzeti személyzet szembekerülhet, és megadja e kockázatok kezelésének részleteit. A vasúttársa-
sággal közlik az áruszállító kocsik konstrukciójából fakadó kockázatok részleteit és az ilyen kockázatok
enyhítésével kapcsolatos tanácsokat, hogy lehetővé tegyék átfogó utasítások megírását az áruszállító kocsitervezője vagy építője által vagy nevében.L 344/68 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Ezek az utasítások tartalmazzák még a sérült vagy kisiklott áruszállító kocsik csökkentett helyzetben való
ellenőrizendő paramétereinek felsorolását.
4.3.3.13. Tűzbiztonság
A járművezető tájékoztatása az infrastruktúra-
kezelő általMegadja a tűz esetén érvényes műveleti szabályokat és
mentési tervet.
4.3.4. A FUVAROZÁSI SZOLGÁLTATÁSOK TELEMATIKAI ALKALMAZÁSAI ALRENDSZER
Nincs kapcsolódási pont a két alrendszer között.
4.3.5. INFRASTRUKTÚRA ALRENDSZER
Később időpontban határozandó meg, amint rendelkezésre áll az infrastruktúra alrendszer ÁME.
4.3.5.1. Kapcsolódási pontok a járművek, járműszerelvények és vonatok között
4.3.5.2. A jármű főszerkezetének szilárdsága és a rakomány rögzítése
4.3.5.3. Kinematikus űrszelvény
4.3.5.4. Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés
4.3.5.5. A járművek futásjósága
4.3.5.6. Hosszanti irányú nyomóerők
4.3.5.7. Környezeti feltételek
4.3.5.8. Tűzvédelem
4.3.6. ENERGIAELLÁTÁSI ALRENDSZER
Nincs kapcsolódási pont a két alrendszer között.
4.3.7. A TANÁCS 96/49/EK IRÁNYELVE ÉS ANNAK MELLÉKLETE (RID).
4.3.7.1. Veszélyes áruk
A veszélyes áruk szállításával kapcsolatos minden különleges szabályozást a 96/49/EK tanácsi irányelv és annak
(RID) mellékletének aktuálisan hatályos változata rögzíti. Minden eltérés, korlátozás és felmentés felsorolásaa 96/49/EK tanácsi rendelet II. szakaszának aktuálisan hatályos változatában található felsorolva.
4.3.8. HAGYOMÁNYOS VASÚTI ZAJ ÁME
A Hagyományos vasúti zaj ÁME-ben (lásd: 4.5. szakasz) megállapított szintek folyamatos betartásának
biztosítása érdekében megfelelően karbantartják a kocsikat.
A 4.2.8. szakaszban meghatározott karbantartási dokumentáció tartalmazza a kerék futófelületének hibáival
való foglalkozással kapcsolatos intézkedéseket.
4.4. ÜZEMELTETÉSI SZABÁLYOK
A T
RIVkocsik esetében a környezeti feltételek (lásd az ÁME 4.2.6.1. szakaszát), az alacsony (-25 és -
40oC közötti) hőmérséklet és/vagy a havas/jeges viszonyokat gondosan figyelembe veszik a gördülőállomány
tervezésekor. Még ennek megtétele esetén is néha alacsonyabb szintű működést kell elfogadni és kezelni üzem
közben. Ezt üzemeltetési eljárások alkalmazásával kell kiegyenlíteni az azonos általános biztonsági szintbiztosítása érdekében. Az is fontos, hogy az üzemeltetők rendelkezzenek az ilyen körülmények közöttiüzemeltetéshez szükséges képesítésekkel vagy készségekkel.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/69
4.5. KARBANTARTÁSI SZABÁLYOK
A 3. szakasz alapvető követelményeinek fényében a Gördülőállomány –áruszállító kocsik ÁME által érintett
alrendszerre vonatkozó konkrét karbantartási szabályok az alábbi szakaszokban találhatók:
— 4.2.2.2. Biztonságos elérés és kijárat a gördülőállomány esetében
— 4.2.2.3. A jármű főszerkezetének szilárdsága és a rakomány rögzítése
— 4.2.2.4. Az ajtók zárása és reteszelése
— 4.2.2.6. Veszélyes áruk
— 4.2.3.1. Kinematikus űrszelvény
— 4.2.3.4. A jármű futásjósága
— 4.2.3.4.2.3. Karbantartási szabályok
— 4.2.3.5. Hosszanti irányú nyomóerők
— 4.2.5.2. A jármű képessége a föld és a jármű közötti információtovábbításra
— 4.2.7.2. Tűzbiztonság
és különösen az alábbi szakasz:
— 4.2.8. Karbantartás.
A karbantartási szabályok olyanok, hogy lehetővé teszik a kocsi számára, hogy a teljes élettartamuk alatt eleget
tegyenek a 6. szakaszban meghatározott kritériumoknak.
A 4.2.8. szakaszban meghatározottak szerint a karbantartási dokumentáció kezeléséért felelős fél a folyamatos
megfelelőség érdekében meghatározza a tűréseket és az intervallumokat. Őfelelős az üzem közbeni értékek
eldöntéséért is, amennyiben az ÁME nem tartalmazza azokat.
Ez azt jelenti, hogy a típusjóváhagyás esetében teljesítik a jelen ÁME 6. fejezetében ismertetett és
a karbantartáshoz nem feltétlenül megfelelő vizsgálati eljárásokat. Nem minden vizsgálat végezhető el minden
karbantartási eseménynél, és amelyek igen, azokra lehet, hogy nagyobb tűrések vonatkoznak.
A fentiek kombinációja biztosítja az alapvetõ követelményeknek való folyamatos megfelelést a jármû teljes
élettartama alatt.
4.6. SZAKMAI KÉPESÍTÉSEK
A Hagyományos vasúti járművek alrendszer működtetéséhez szükséges szakmai képesítések a forgalmi
műveletek és forgalomirányítás ÁME hatálya alá tartoznak.
A Hagyományos gördülõállomány alrendszer karbantartásához szükséges kompetenciabeli követelmények
részletezése a karbantartási tervben található (lásd: 4.2.8. szakasz). Mivel az 1. karbantartási szinttel kapcsolatos
tevékenységek nem a jelen, hanem a forgalmi mûveletek és forgalomirányítás ÁME hatálya alá tartoznak,
a Gördülõállomány ÁME nem tartalmazza az ilyen tevékenységekkel kapcsolatos szakmai képesítéseket.
4.7. EGÉSZSÉGVÉDELMI ÉS BIZTONSÁGI FELTÉTELEK
A jelen ÁME-ben szereplõ karbantartási tervben meghatározott követelményeken túl (lásd: 4.2.8. szakasz)
nincsenek további követelmények az egészségvédelemre, valamint a karbantartás vagy az üzemeltetõ
személyzet biztonságára vonatkozó európai elõírásokban és az európaiakkal összeegyeztethetõ nemzetielírásokban.
Az 1. karbantartási szinttel kapcsolatos tevékenységek nem a jelen, hanem a forgalmi műveletek és
forgalomirányítás ÁME hatálya alá tartoznak. A Gördülőállomány ÁME nem tartalmazza az ilyentevékenységekkel kapcsolatos munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági feltételeket.L 344/70 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
4.8. INFRASTRUKTÚRA- ÉS GÖRDÜLŐÁLLOMÁNY-NYILVÁNTARTÁS
4.8.1. INFRASTRUKTÚRA-NYILVÁNTARTÁS
Az Infrastruktúra-nyilvántartás tartalmazza a KK. mellékletben felsorolt következő kötelez őadatokat:
A hagyományos vasúti infrastruktúra nyilvántartásának tartalmára a Gördülőállomány alrendszer tekintetében
vonatkozó követelmények a 4.2.6.1. szakaszban (környezeti feltételek) találhatók. Az infrastruktúra-kezelő
felelős az infrastruktúra-nyilvántartásba való felvétel érdekében megadott adatok helyességéért.
4.8.2. GÖRDÜLŐÁLLOMÁNY-NYILVÁNTARTÁS
A Gördülőállomány-nyilvántartás tartalmazza a következ őkötelező adatokat minden olyan áruszállító kocsi
esetében, amely összhangban van a jelen ÁME-vel a H. mellékletben felsoroltak szerint.
Ha megváltozik a bejegyzés szerinti tagállam, az eredeti bejegyzés szerinti állam átadja az adott kocsi
gördülőállomány-nyilvántartását az új bejegyzés szerinti államnak.
A gördülőállomány-nyilvántartásban szereplő adatokra az alábbiaknak van szüksége:
— A tagállamnak annak megerősítése érdekében, hogy az áruszállító kocsi megfelel az ezen ÁME szerinti
követelményeknek
— Az infrastruktúra-kezelőnek annak megerősítése érdekében, hogy az áruszállító kocsi összeegyeztethető
azzal az infrastruktúrával, amelyen való működésre szánják.
— A vasúttársaságnak annak megerősítése érdekében, hogy az áruszállító kocsi megfelel a közlekedésre
vonatkozó követelményeinek.
Az összes tagállam területén alkalmazzák a szomszédos harmadik országokban alkalmazandó követelményeket
az ilyen harmadik országokból érkezõ vagy oda induló áruszállító kocsikra az áruszállító kocsik és azinfrastruktúra, valamint az ilyen áruszállító kocsik és a mozdonyok közötti kapcsolódási pontok minimáliskritériumait meghatározó további követelményektõl függõen.
Amennyiben az ilyen áruszállító kocsikkal kapcsolatban kevesebb adat áll rendelkezésre, mint amennyire
a gördülőállomány-nyilvántartáshoz szükség van, a vasúttársaság intézkedéseket léptet életbe annak biztosításaérdekében, hogy a járművek biztonságosan üzemeltethetők legyenek az ÁME-nek megfelelő infrastruktúrán.
5. KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGOT LEHETŐVÉ TEVŐ RENDSZERELEMEK
5.1. MEGHATÁROZÁS
A 2001/16/EK irányelv 2. cikkének d) pontja szerint:
A kölcsönös átjárhatóságot lehetõvé tevõ rendszerelemek „a berendezések olyan elemi rendszerelemei,
rendszerelemcsoportjai, szerkezeti részegységei vagy egésze, amelyeket beszereltek vagy beszerelni terveznek
a hagyományos transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságát közvetlenül vagy közvetve meghatározó
valamely alrendszerbe. A rendszerelem fogalma materiális és immateriális javakat, például szoftvert, egyarántmagában foglal”.
Az 5.3. szakaszban meghatározott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek olyanok, amelyek
technológiáját, konstrukcióját, anyagát, gyártását és értékelését meghatározták, és lehetővé teszik azok előírásait
és értékelését.
5.2. INNOVATÍV MEGOLDÁSOK
A jelen ÁME 4.1. szakaszában bejelentettek szerint az innovatív megoldások új előírásokat és/vagy új értékelési
módszereket igényelnek. Ezeket az előírásokat és értékelési módszereket a 6.1.2.3. (és 6.2.2.2.) szakaszban leírtmódszerrel dolgozzák ki.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/71
5.3. A RENDSZERELEMEK FELSOROLÁSA
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekkel a 2001/16/EK irányelv vonatkozó rendelkezései
foglalkoznak, és ezek az alábbiakban felsorolva találhatók.
5.3.1. SZERKEZETEK ÉS MECHANIKUS ALKATRÉSZEK
5.3.1.1. Ütközők
5.3.1.2. Vonókészülék
5.3.1.3. Jelölési matricák
5.3.2. A JÁRMŰ ÉS A VÁGÁNY KÖLCSÖNHATÁSA ÉS ANNAK MÉRETEZÉSE
5.3.2.1. Forgóváz és futómű
5.3.2.2. Kerékpárok
5.3.2.3. Kerekek
5.3.2.4. Tengelyek
5.3.3. FÉKEZÉS
5.3.3.1. Forgalmazó
5.3.3.2. A raksúlyváltó relészelepe / Automatikus fékezésváltás az üres és a terhelt állapot között
5.3.3.3. Kerékcsúszás ellen védő eszköz
5.3.3.4. Hézagállító
5.3.3.5. Fékhenger / működtető elem
5.3.3.6. Pneumatikus csatlakozó fél
5.3.3.7. Végcsap
5.3.3.8. Az elosztó leválasztó eszköze
5.3.3.9. Fékbetét
5.3.3.10. Féktuskók
5.3.3.11. Fékvezeték-ürítő gyorsítószelep
5.3.3.12. Automatikus terhelésérzékelő és automatikus raksúlyváltó eszköz
5.3.4. KOMMUNIKÁCIÓ
5.3.5. KÖRNYEZETI FELTÉTELEK
5.3.6. RENDSZERVÉDELEM
5.4. A RENDSZERELEMEK TELJESÍTMÉNYE ÉS ELŐÍRÁSAI
5.4.1. SZERKEZETEK ÉS MECHANIKUS ALKATRÉSZEK5.4.1.1. Ütközők
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő ütköző rendszerelemekre vonatkozó előírások az ütközőkről szóló
4.2.2.1.2.1. rész „Az ütközők jellemzői” című bekezdésében találhatók.
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő „ütköző” rendszerelemek leírása a 4.3.3.1. szakaszban található
a forgalmi műveletek és forgalomirányítás, valamint a 4.3.5.1. szakaszban az infrastruktúra esetében.L 344/72 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
5.4.1.2. Vonókészülék
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő vonókészülék rendszerelemekre vonatkozó előírások a vonóké-
szülékekről szóló 4.2.2.1.2.2. rész „A vonókészülékek jellemzői” és a vonókészülékek és ütközők
kölcsönhatásáról szóló 4.2.2.1.2.3. rész „A vonókészülékek és az ütközők jellemzői” című bekezdésében
találhatók.
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő vonókészülék rendszerelemek leírása a 4.3.3.1. szakaszban található
a forgalmi műveletek és forgalomirányítás, valamint a 4.3.5.1. szakaszban az infrastruktúra esetében.
5.4.1.3. Jelölési matricák
Amennyiben a jelölés matricákkal történik, ezek a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek.
E jelöléseket a B. melléklet határozza meg.
5.4.2. A JÁRMŰ ÉS A VÁGÁNY KÖLCSÖNHATÁSA ÉS ANNAK MÉRETEZÉSE
5.4.2.1. Forgóváz és futómű
A forgóváz és a futómû szerkezetének sértetlensége fontos a vasúti rendszer biztonságos üzemelése
szempontjából.
A forgóváz és a futómű terhelési környezetét a következ ők határozzák meg:
— a legnagyobb sebesség
— a vágány statikus jellemzői (párhuzamosság, nyomtáv, a sín dőlése, a vágány egyenetlenségei)
— a vágány dinamikus tulajdonságai (a vágány vízszintes és függőleges merevsége és a vágány csillapítása)
— a kerék és a sín érintkezési paraméterei (kerék- és sínprofil, nyomtáv)
— kerékhibák (pl. laposságok, egyenetlenségek)
— a kocsi felépítményének, forgóvázának és kerékpárjainak tömege, tehetetlensége és merevsége
— a járművek felfüggesztési jellemzői
— a hasznos teher eloszlása
— fékteljesítmény.
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő forgóváz és a futómű rendszerelemek leírása A jármű és a vágány
kölcsönhatása és annak méretezése című rész 4.2.3.4.1, 4.2.3.4.2.1 és 4.2.3.4.2.2 szakaszában található.
A forgóvázakat más alkalmazásra további érvényesítés (vizsgálat) nélkül is lehet használni, feltéve, ha az új
alkalmazás során a vonatkozó paraméterek tartománya (a jármű felépítményét is ideértve) a már igazolt
tartományon belül marad.
A forgóvázak és a futómű biztonságos üzemének biztosítása érdekében úgy tervezik azokat, hogy kibírják az
üzem közben várható terheléseket. Különösen a forgóvázak és a futómű felel meg a 6. szakaszban részletezett
vizsgálati követelményeknek.
A kiadás idején a jelen ÁME követelményeinek egyes alkalmazások esetén már megfelelőnek tekintett forgóváz
konstrukciókat tartalmazó lista az Y. mellékletben található.
A kölcsönös átjárhatóságot lehetõvé tevõ forgóváz és a futómû rendszerelemek Ellenõrzõ-irányító és
jelzõrendszerek alrendszerrel való kapcsolódási pontjai a tengelyek közötti távolsággal kapcsolatban a Statikustengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés címû 4.3.2.1. részben találhatók.
Az áruszállító kocsikat úgy tervezik, hogy lehetséges az ívekben és rámpákon való használatuk, és képesek
felmenni a komphajókra a forgóvázak és a kocsi felépítményének érintkezése nélkül. A forgóvázas kocsikoldalsó tartói elegendő átfedéssel rendelkeznek az olyan legkisebb sugarú ívben, amelyre a kocsit tervezték. Ha
a kocsi csak 2,5 foknál kisebb komphajó szögön tud üzemelni, akkor el kell helyezni rajta a B. melléklet B. 25.
ábrája szerint jelzést. Ha a kocsi csak 35 méternél nagyobb sugarú ívben tud üzemelni, akkor el kell helyeznirajta a B. melléklet B. 24. ábrája szerint jelzést.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/73
5.4.2.2. Kerékpárok
A jármű és a vágány kölcsönhatása és annak méretezése 4.2.4.1.2.5. Fékezés, és 4.2.7.3.2.1. Rendszervédelem.
A részletes előírás az Elektromos ellenállás című 4.2.3.3.1. szakaszban, a K. melléklet energia-határértékek
(fékezés közben) témájú 4.2.4.1.2.5. szakaszában és az E. mellékletben találhatók, amely példamegoldásokat is
tartalmaz egyes elemek esetén.
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő kerékpár rendszerelem teljes működési előírását elhalasztották a jelen
ÁME következ őfelülvizsgálatáig.
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő kerékpár rendszerelem és a Ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek
alrendszer közötti kapcsolódási pontok leírása a Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáristerhelés című 4.3.2.1. részben található.
5.4.2.3. Kerekek
A részletes előírás az egyes elemek példamegoldásait tartalmazó L. mellékletben és az E. mellékletben található.
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő kerék rendszerelem teljes működési előírását elhalasztották a jelen
ÁME következ őfelülvizsgálatáig.
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő kerék rendszerelem és a Ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek
alrendszer közötti kapcsolódási pontok leírása a Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris
terhelés című 4.3.2.1. részben található.
5.4.2.4. Tengelyek
A részletes előírás az egyes elemek példamegoldásait tartalmazó M. mellékletben található.
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő tengelyek rendszerelem teljes működési előírását elhalasztották a jelen
ÁME következ őfelülvizsgálatáig.
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő tengely kerékpár rendszerelem és a Ellenőrző-irányító és
jelzőrendszerek alrendszer közötti kapcsolódási pontok leírása a Statikus tengelyterhelés, dinamikuskerékterhelés és lineáris terhelés című 4.3.2.1. részben található.
5.4.3. FÉKEZÉS
5.4.3.1. A jelen ÁME kiadásának idejére jóváhagyott rendszerelemek
A kiadás idején a jelen ÁME követelményeinek egyes alkalmazások esetén már megfelelõnek tekintett
fékrendszer és fékalkatrész konstrukciókat tartalmazó lista az FF. mellékletben található.
5.4.3.2. Forgalmazó
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem elosztásának leírása A fékteljesítmény elemei című
4.2.4.1.2.2. és a Levegőellátás című 4.2.4.1.2.7. részben található.
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem kapcsolódási pontjainak leírása az I. melléklet
I.1. szakaszában található.
5.4.3.3. A raksúlyváltó relészelepe / Automatikus fékváltás az üres és a terhelt állapot között
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő raksúlyváltó relészelep / Automatikus fékváltás az üres és a terhelt
állapot között rendszerelem leírása A fékteljesítmény elemei című 4.2.4.1.2.2. és a Levegőellátás című
4.2.4.1.2.7. részben található.
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem kapcsolódási pontjainak leírása az I. melléklet
I.2. szakaszában található.
5.4.3.4. Kerékcsúszás ellen védő eszköz
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő kerékcsúszás ellen védő eszköz rendszerelem leírása a Kerékcsúszás
elleni védelem című 4.2.4.1.2.6. és a Levegőellátás című 4.2.4.1.2.7. részben található.
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem előírásainak leírása az I. melléklet I.3. szakaszában
található.L 344/74 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
5.4.3.5. Hézagállító
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő hézagállító rendszerelem leírása a Mechanikai alkatrészek című
4.2.4.1.2.3. részben található.
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem előírásainak leírása az I. melléklet I.4. szakaszában
található.
5.4.3.6. Fékhenger / működtető elem
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő fékhenger / működtető elem rendszerelem funkcionális leírása
A fékteljesítmény elemei című 4.2.4.1.2.2., a Rögzítőfék című 4.2.4.1.2.8., az Energia-határértékek című
4.2.4.1.2.5. és a Levegőellátás című 4.2.4.1.2.7. részben található.
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem előírásainak leírása az I. melléklet I.5. szakaszában
található.
5.4.3.7. Pneumatikus csatlakozó fél
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem előírásainak leírása az I. melléklet I.6. szakaszában
található.
5.4.3.8. Végcsap
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem előírásainak leírása az I. melléklet I.7. szakaszában
található.
5.4.3.9. Az elosztó leválasztó eszköze
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem előírásainak leírása az I. melléklet I.8. szakaszában
található.
5.4.3.10. Fékbetét
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem előírásainak leírása az I. melléklet I.9. szakaszában
található.
5.4.3.11. Féktuskók
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem előírásainak leírása az I. melléklet I.10. szakaszában
található.
5.4.3.12. Fékvezeték-ürítő gyorsítószelep
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem előírásainak leírása az I. melléklet I.11. szakaszában
található.
5.4.3.13. Automatikus terhelésérzékelő és az üres és az automatikus raksúlyváltó eszköz
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem előírásainak leírása az I. melléklet I.12. szakaszában
található.
6. A RENDSZERELEMEK MEGFELELŐSÉGÉNEK ÉS/VAGY HASZNÁLATRA VALÓ ALKALMASSÁGÁ-
NAK VIZSGÁLATA ÉS AZ ALRENDSZER HITELESÍTÉSE
6.1. KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGOT LEHETŐVÉ TEVŐ RENDSZERELEMEK
6.1.1. VIZSGÁLATI ELJÁRÁSOK
A rendszerelemek megfelelőségének és/vagy használatra való alkalmasságának vizsgálati eljárását az európai
előírásokra vagy a 2001/16/EK irányelvvel összhangban jóváhagyott előírásokra alapozzák.
A használatra való alkalmasság esetében ezek az előírások jelzik a mérendő, figyelemmel kísérendő vagy
megfigyelendő paramétereket, és leírják a vonatkozó tesztelési módszereket és mérési eljárásokat akár
próbapadi szimuláció, akár a valós vasúti környezetben való tesztelés esetében.
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem gyártója vagy annak közösségbeli képviselője
a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem piaci forgalmazása előtt megfelelőségi és vagy
a használatra való alkalmassági EK-nyilatkozatot állít ki a 2001/16/EK IV. mellékletének 13.1. cikkévelösszhangban.
A jelen ÁME 5. szakaszában meghatározott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek vizsgálati
eljárásait a 6.1.2. szakaszban meghatározott modulok alkalmazásával végzik el.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/75
Amikor az eljárás azt előírja, egy adott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfelelőségének
vagy alkalmazhatóságának megállapítását az a bejelentett szervezet köteles elvégezni, amelyhez a gyártó vagyfelhatalmazott közösségi képviselője a kérelmet benyújtotta.
A modulokat kombinálják, és szelektíven kell használni a konkrét rendszerelemek esetében.
A modulokat a jelen ÁME Q. melléklete határozza meg.
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelőségét és használatra való alkalmasságát
értékelő eljárásoknak a jelen ÁME 5. szakaszában meghatározott alkalmazási fázisait a jelen ÁME
Q. mellékletének Q.1. táblázata tartalmazza.
6.1.2. MODULOK
6.1.2.1. Általános
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő, gördülőállomány alrendszeren belüli rendszerelemek meg-
felelőségének vizsgálata esetén a gyártó vagy annak közösségen belüli hivatalos képviselője az alábbiak közülválaszthat:
a) vagy a típusvizsgálati eljárás (B modul) a tervezési és fejlesztési szakasz esetében a gyártási szakasz egyik
moduljával kombinálva: vagy a gyártási minőségkezelési rendszer eljárás (D modul), vagy a termékhi-
telesítési eljárás (F modul),
vagy alternatívaként
b) a teljes minőségkezelési rendszer a tervezési vizsgálat eljárással (H2 modul) minden fázis esetében,vagy
c) a teljes minőségkezelési rendszer eljárása (H1 modul)
A D modul csak akkor választható, ha a gyártó az általa választott bejelentett szervezet által jóváhagyott és
felügyelt minőségkezelési rendszert működtet a gyártás, végtermék-ellenőrzés és vizsgálat esetében. A hegesztésieljárásokat a nemzeti szabályokkal összhangban kell értékelni.
A H1 és H2 modul csak akkor választható, ha a gyártó az általa választott bejelentett szervezet által jóváhagyott
és felügyelt minõségkezelési rendszert mûködtet a tervezés, gyártás, végtermék-ellenõrzés és vizsgálat esetében.
A megfelelőség értékelése kiterjed a jelen ÁME Q. mellékletének Q1. táblázatában X-szel jelzett fázisokra és
jellemzőkre is.
6.1.2.2. A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek meglévő megoldásai
Ha egy kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem esetében a jelen ÁME hatályba lépése előtt már
meglévő megoldás van az európai piacon, a következ őeljárást alkalmazzák.
A gyártó bizonyítja, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetõvé tevõ rendszerelemek vizsgálatait és hitelesítését
sikeresnek tekintik az összehasonlítható körülmények közötti korábbi alkalmazások esetében. Ebben az esetbenezek az értékelések az új alkalmazásra vonatkozóan is érvényesek maradnak.
Ebben az esetben a típust már jóváhagyottnak tekintik, és a típus értékelése nem szükséges.
A különböző kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek értékelési eljárásaival összhangban
a gyártó vagy annak hivatalos közösségbeli képviselője
— vagy alkalmazza a belső termelésellenőrzési eljárást (A-modult),
— vagy alkalmazza belső tervezésellenőrzési és termékhitelesítési eljárást (A1 modul),
— vagy alkalmazza a teljes minõségkezelési rendszer eljárását (H1 modul).
Ha nincs lehetőség annak bizonyítására, hogy a megoldás a múltban pozitív módon bevált, a 6.1.2.1. szakasz az
irányadó.L 344/76 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
6.1.2.3. A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek innovatív megoldásai
Amikor egy kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem számára javasolt megoldás az 5.2. szakasz
meghatározása értelmében innovatív, a gyártó megállapítja az ÁME megfelelő szakaszától való eltérést. Az
Európai Vasúti Ügynökség véglegesíti a rendszerelemek működésére és kapcsolódási pontjaira vonatkozó
megfelelő előírásokat, és kidolgozza az értékelési módszereket.
A működésre és kapcsolódási pontokra vonatkozó megfelelő előírásokat és az értékelési módszereket
felülvizsgálati eljárással beépítik az ÁME-be. Amint közzéteszik ezeket a dokumentumokat, a gyártó vagyannak közösségbeli hivatalos képviselője kiválaszthatja a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszere-
lemek vizsgálati eljárását a 6.1.2.1. szakaszban meghatározottak szerint.
A 2001/16/EK irányelv 21. cikkének (2) bekezdése alapján hozott bizottsági határozat hatályba lépése után
használhatók az innovatív megoldások, mielőtt azokat az ÁME-be építenék.
6.1.2.4. A használatra való alkalmasság értékelése
Amikor egy megindított értékelési eljárás alapja az üzem közbeni tapasztalat a gördülõállomány alrendszeren
belüli kölcsönös átjárhatóságot lehetõvé tevõ rendszerelem esetében, a gyártó vagy annak hivatalos
közösségbeli képviselõje az üzem közbeni tapasztalatra alapuló típusértékelést alkalmazza (V. modul).
6.1.3. A KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGOT LEHETŐVÉ TEVŐ RENDSZERELEMEK ÉRTÉKELÉSI ELŐÍRÁSAI
6.1.3.1. Szerkezetek és mechanikus alkatrészek
6.1.3.1.1. Ütközők
Az ütközőket az Ütközők című 4.2.2.1.2.1. szakaszban lévő „Az ütközők jellemzői” című bekezdésben lévő
előírások szerint kell értékelni.
6.1.3.1.2. Vonókészülék
A vonókészüléket a vonókészülékekről szóló 4.2.2.1.2.2. szakasz („ A vonókészülékek jellemzői”) és
a vonókészülékek és ütközők kölcsönhatásáról szóló 4.2.2.1.2.3. szakasz („ A vonókészülékek és az ütközők
jellemzői”) előírásai szerint kell értékelni.
6.1.3.1.3. Az áruszállító kocsik jelölése
A jelölésre használt matricákat a B. mellékletben lévő előírás szerint kell értékelni.
6.1.3.2. A jármű és a vágány kölcsönhatása és annak méretezése
6.1.3.2.1. Forgóváz és futómű
Biztosítják a felépítményt és a forgóvázat, a forgóváz keretet, a tengelycsapágyat és minden ezekhez csatlakozó
berendezést összekapcsoló szerkezet sértetlenségét. Ezt a biztosítást a megfelelő módszerek kellő használatával
a hasonló szolgáltatás során és feltételekkel használt nemzeti jóváhagyási rendszer által vagy nevében érik el,például próbapados vizsgálattal, hitelesített modellezéssel, a meglévő jóváhagyott tervekkel való össze-
hasonlítással, vagy más módszerekkel.
A normál nyomtávon normál sebességviszonyok között és vágányminõség mellett haladó forgóvázakra
érvényes vizsgálati feltételeket a J. melléklet határozza meg. Ezek az összes típusú forgóváz kereten
végrehajtandó vizsgálatok teljes skálájának csak a közös részét képviselik.
A forgóvázak egyes meghatározott részegységei, különösen a tengelycsapágyak, a forgóváz és a karosszéria
közötti csatlakozás, az ütközők és a fékek esetében általános jellegű vizsgálatokat nem lehet meghatározni. Az
ilyen vizsgálatokat eseti alapon dolgozzák ki, útmutatóként használva a fenti vizsgálatokat. Az alábbiakbantalálhatók a már meghatározott vizsgálatok részletes céljai és paramétereinek részletes definiálása.
Ez a megjegyzés a különböző nyomtávú pályán való vagy egyértelműen eltérő üzemi feltételek közötti
közlekedésre szánt, valamint új konstrukciójú forgóváz keretek esetére is vonatkozik.
A J. melléklet J1., J2. és J3. szakaszaiban meghatározott három vizsgálat definiálásának célja:— a forgóváz keret konstrukciójának (súly, sebesség) optimalizálása2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/77
— a számításokból kapott adatok kiegészítése
— annak biztosítása, hogy a forgóváz keretek alkalmasak legyenek arra, hogy kibírják az üzem közbeni
terheléseket állandó deformálódás vagy repedések előfordulása nélkül, amelyek csökkentenéka biztonságot, vagy magas karbantartási költségeket eredményeznének.
Ha nincs összehasonlítható megoldás, a tapasztalat azt igazolta, hogy három vizsgálatra van szükség: két
statikus vizsgálatra (J. melléklet J1. és J2. szakasza) és egy dinamikus vizsgálatra (J. melléklet J3. szakasza).
Először a két statikus vizsgálatot hajtják végre; ezek különösen lehetővé teszik bármely olyan forgóváz
elutasítását, amely nem felel meg a szilárdságra vonatkozó minimális követelményeknek.
A dinamikus vizsgálatot (fáradáspróbát) úgy tervezték, hogy igazolja a forgóváz konstrukciójának épségét és
azt, hogy várható-e üzem közben fáradás miatti repedések előfordulása.
A vizsgálatok meghatározására használt terhelési értékeket különösen menet közbeni vizsgálatokból
származtatták.
A J. melléklet J1. szakaszában lévő vizsgálatokat úgy tekintik, mint amelyek az üzem közben előfordulható
legnagyobb értékeket képviselik, figyelmen kívül hagyva a balesetek miatti terheléseket.
A J. melléklet J2. és J3. szakaszában lévő vizsgálatokat úgy tekintik, mint amelyek átlagosan a forgóváz
élettartama alatt előfordulható összes változó terhelés összességét képviselik.
A fáradáspróba ciklusainak számát úgy választják meg, hogy az összesen 30 éves élettartamot szimuláljon, évi
100 000 km futásteljesítménnyel. Ha ez nem reprezentálja a tervezett élettartamot, felülvizsgálják a terhelési
eseteket.
Az ilyen ciklusokat azzal a céllal osztották el három különálló terhelési szakaszba, hogy optimalizálják
a forgóváz keretének szerkezetét. Különösen az utolsó terhelési szakasz során esetlegesen előforduló repedéseknyújtanak módot az igénybevételnek leginkább kitett olyan területek azonosítására, amelyekre különösfigyelmet kell fordítani a gyártás, termékvizsgálat és karbantartás során.
A J. melléklet J1., J2. és J3. szakaszában meghatározott vizsgálatok érvényességének biztosítása érdekében
különös figyelmet fordítanak azok gyakorlati megvalósítására. Különösen: -
A J. melléklet J1. és J2. szakaszában meghatározott statikus vizsgálatok esetében a forgóváz kereteket egyirányú
tenzométerrel szerelik fel az olyan helyeken, ahol egyetlen azonosítható irányú igénybevétel fordul elő; mindenmás helyen háromirányú tenzométert (rozettát) alkalmaznak.
Az ilyen mérők aktív része nem haladja meg a 10 mm-t.Tenzométereket és rozettákat rögzítenek a forgóváz keretére minden nagy igénybevételnek kitett ponton,
különösen azokon a helyeken, ahová az igénybevétel koncentrálódik.
A vizsgálatot úgy határozzák meg, hogy reprodukálja a forgóváz keretére üzem közben ható erőket és annak
alakváltozásait. Különös figyelmet fordítanak az olyan függőleges és oldalirányú terhelések átadására, amelyek
egyes esetekben több elemen oszlanak el (pl. forgócsap, rugók, ütközők stb.).
A statikus teszteket a felfüggesztéssel ellátott teljes forgóvázon végzik el. A legtöbb esetben ez a rendszer
gyakorlati okokból nem valósítható meg a fáradáspróba esetében; az ilyen vizsgálatok kidolgozásához különtanulmányt végeznek.
A három vizsgálathoz teljes forgóváz kereteket használnak, és azokat felszerelik az összes csatlakozó elemmel
(az ütközők, fékek stb.). Ezek teljes mértékben megfelelnek a termékről készített rajzoknak, és gyártásuka sorozatban gyártott forgóváz keretekkel azonos körülmények között történik.
Ha a forgóváz keret megelőző statikus vizsgálata során nem észlelt gyártási hibákból eredő repedések vagy
törések keletkeznek a fáradáspróba alatt, a vizsgálatot megismétlik egy másik forgóváz kerettel. A hibákmegerősítése esetén a konstrukciót ki nem elégítőnek tekintik.
6.1.3.2.2. Kerékpárok
A kerékpár értékelését a K. melléklet ismerteti.L 344/78 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
6.1.3.2.3. Kerekek
A konstrukció és a termék értékelését az L. melléklet ismerteti.
6.1.3.2.4. Tengely
A konstrukció és a termék értékelését az M. melléklet ismerteti.
6.1.3.3. Fékezés
Lásd a P. mellékletet.
6.2. HAGYOMÁNYOS VASÚTI GÖRDÜLŐÁLLOMÁNY –ÁRUSZÁLLÍTÓ KOCSIK ALRENDSZER
6.2.1. VIZSGÁLATI ELJÁRÁSOK
Az ajánlatkérő vagy annak hivatalos közösségbeli képviselője kérésére a bejelentett szervezet EK-hitelesítést
végez a 2001/16/EK irányelv VI. mellékletével összhangban.
Ha az ajánlatkérõ igazolni tudja, hogy a hagyományos vasúti jármûvek alrendszerrel kapcsolatos vizsgálatokat
vagy hitelesítéseket bármilyen korábbi alkalmazás esetén sikeresnek tekintették, ezeket az értékeléseketfigyelembe veszik a megfelelõség értékelésénél.
A II. mellékletben megadott határértékeken belül megváltoztatott áruszállító kocsik nem igényelnek új
megfelelőség-értékelést.
Minden esetben figyelembe kell venni, hogy a súly megváltoztatása milyen hatással van a biztonság
szempontjából kritikus részegységekre, a biztonsággal kapcsolatos részegységekre, az infrastruktúra és az
áruszállító kocsi közötti kölcsönhatásra és a menetvonalak 4.2.3.2. szakasz szerinti kategorizálására.
A jelen ÁME-ben meghatározott mértékig a hagyományos vasúti gördülőállomány alrendszer EK-hitelesítése
során figyelembe veszik annak a hagyományos vasúti rendszer más alrendszereivel való kapcsolódási pontjait.
Az ajánlatkérő EK-hitelesítési nyilatkozatot állít ki a gördülőállomány alrendszer esetében a 2001/16/EK
irányelv V. melléklet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban.
6.2.2. MODULOK
6.2.2.1. Általános
A hitelesítési eljárás céljára kiválasztott modulokat az AA. melléklet határozza meg.
Az áruszállító kocsikkal kapcsolatos követelmények 4. szakaszban meghatározott hitelesítési eljárása esetén az
ajánlatkérő vagy annak hivatalos közösségbeli képviselője az alábbi modulok közül választhat:
a) vagy a típusvizsgálati eljárás (SB modul) a tervezési és fejlesztési szakasz esetében a gyártási szakasz egyik
moduljával kombinálva:
— vagy a gyártási minőségkezelési rendszer eljárás (SF modul),
— vagy a termékhitelesítés (SF modul),
vagy
b) vagy a teljes minőségkezelési rendszer tervezési vizsgálattal eljárás (SH2 modul).Az SD modul csak akkor választható, ha az ajánlatkérő vagy bevonásuk esetén a fővállalkozók a választásuk
szerinti bejelentett szervezet által jóváhagyott és felügyelt minőségkezelési rendszert működtetnek a gyártás,
illetve végtermékek ellenőrzése és vizsgálata terén. A hegesztési eljárásokat a nemzeti szabályokkal
összhangban kell értékelni.
Az SH2 modul csak akkor választható, ha az ajánlatkérő vagy bevonásuk esetén a fővállalkozók a választásuk
szerinti bejelentett szervezet által jóváhagyott és felügyelt minőségkezelési rendszert működtetnek a tervezés,gyártás, illetve végtermékek ellenőrzése és vizsgálata terén.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/79
A következő további követelményeket veszik figyelembe a modulok használata esetén:
— SB modul: hivatkozással a modul 4.3. szakaszára, tervezési felülvizsgálat szükséges,
— A tervezési szakasz esetében az SD, SF és SH2 modulok: e modulok alkalmazása lehetõvé teszi, hogy
a kocsik megfeleljenek a típusvizsgálati tanúsítványban leírt jóváhagyott típusnak. A pályázatnakkülönösen be kell mutatnia, hogy a gyártást és az összeszerelést a jóváhagyott típussal azonosrészegységekkel és mûszaki megoldásokkal végezték el.
6.2.2.2. Innovatív megoldások
Ha az áruszállító kocsi a 4.1. szakaszban definiált innovatív megoldásokat tartalmaz, a gyártó vagy az
ajánlatkérõ megállapítja az ÁME vonatkozó részétõl való eltérést.
Az Európai Vasúti Ügynökség véglegesíti e megoldás működésére és kapcsolódási pontjaira vonatkozó
megfelelő előírásokat, és kidolgozza az értékelési módszereket.
A mûködésre és kapcsolódási pontokra vonatkozó megfelelõ elõírásokat és az értékelési módszereket
felülvizsgálati eljárással belefoglalják az ÁME-be. Amint közzéteszik ezeket a dokumentumokat, a gyártó vagyaz ajánlatkérõ, vagy közösségbeli hivatalos képviselõje kiválaszthatja az áruszállító kocsik értékelési eljárásáta 6.2.2.1. szakaszban meghatározottak szerint. 6.2.2.1.
A 2001/16/EK irányelv 21. cikkének (2) bekezdése alapján hozott bizottsági határozat hatályba lépése után
használhatók az innovatív megoldások, mielőtt azokat az ÁME-be építenék.
6.2.2.3. A karbantartás értékelése
A 2001/16/EK irányelv 18. cikkének 3. bekezdésével összhangban a bejelentett szervezet összeállítja
a karbantartási dokumentációt is tartalmazó mûszaki dokumentációt.
A karbantartás megfelelőségének értékelése az egyes érintett tagállamok felelőssége. A DD. melléklet (amely
nyitott pont marad) azt az eljárást írja le, amellyel az egyes tagállamok meggyőződnek arról, hogya karbantartási intézkedések megfelelnek a jelen ÁME követelményeinek, és biztosítják az alapparaméterek ésaz alapvető követelmények betartását az alrendszer élettartama alatt.
6.2.3. AZ ALRENDSZER ÉRTÉKELÉSÉNEK ELŐÍRÁSAI
6.2.3.1. Szerkezetek és mechanikus alkatrészek
6.2.3.1.1. A jármű főszerkezetének ereje és a rakomány rögzítése
A konstrukció hitelesítése az EN 12663 szabvány 6. szakaszának követelményeit követi.
A vizsgálati program tartalmazza a Z. mellékletben meghatározott tolatási hatástesztet, ha számítással nem
igazolják a szerkezeti integritást.
Amennyiben korábban vizsgálatokat hajtottak végre hasonló részegységeken vagy alrendszereken, nem
szükséges megismételni a vizsgálatokat, feltéve, ha egyértelmû biztonsági igazolást nyújtanak a korábbivizsgálatok alkalmazhatóságáról.
6.2.3.2. A jármű és a vágány kölcsönhatása és annak méretezése
6.2.3.2.1. A járművek futásjósága
6.2.3.2.1.1. A részleges típus-jóváhagyási eljárás alkalmazása
Ha valamely kocsit már jóváhagytak, a futásjóságot befolyásoló meghatározott jellemzőinek (lásd a 4.2.3.4.1.
részt) vagy üzemi körülményeinek módosítása további vizsgálatot tehet szükségessé.L 344/80 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
6.2.3.2.1.2. Az új kocsik tanúsítása
Ha új kocsikat kell jóváhagyni az üzembe helyezési vizsgálattal, azokat az alábbiak végzik el:
1) a jármű és sín között ható erők mérése
vagy
2) a gyorsulások mérése
vagy3) hitelesített modellezésvagy4) összehasonlítás meglévő járművekkel
A pontos határértékek változnak az alkalmazott tesztelési és elemzési módszertől függően.
6.2.3.2.1.3. A futásjóság vizsgálata alóli mentességek a 100 vagy 120 km/h sebességig való közlekedésre épített vagy átalakított kocsik
esetében
Az áruszállító kocsik futásjóság vizsgálat nélkül közlekedhetnek 100 vagy 120 km/h sebességig, ha megfelelnek
az alábbiakban meghatározott feltételeknek:
— Hosszanti irányú nyomóerők 4.2.3.5.
— Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés 4.2.3.2
és ha fel vannak szerelve az alább felsorolt felfüggesztéssel vagy forgóvázzal.Kéttengelyes kocsik
Az áruszállító kocsikat felszerelik az Y mellékletben a kéttengelyes kocsikra vonatkozó táblázatban felsorolt
típusú felfüggesztéssel.
Kéttengelyes forgóvázzal rendelkező kocsik
Az áruszállító kocsikat felszerelik különbözõ típusú forgóvázakkal vagy változatokkal feltéve, ha az
alaptípushoz képest végrehajtott módosítások csak olyan elemekre terjednek ki, amelyek nem befolyásolják
a futásjóságot. E forgóvázak felsorolása az Y mellékletben található, a kéttengelyes forgóvázakkal rendelkezõ
kocsikra vonatkozó táblázatokban.
Háromtengelyes forgóvázzal rendelkező kocsik
Az áruszállító kocsikat felszerelik különbözõ típusú forgóvázakkal vagy változatokkal feltéve, ha az
alaptípushoz képest végrehajtott módosítások csak olyan elemekre terjednek ki, amelyek nem befolyásoljáka futásjóságot. E forgóvázak felsorolása az Y mellékletben található, a háromtengelyes forgóvázakkal rendelkezõ
kocsikra vonatkozó két táblázatban. .
6.2.3.2.2. Az oldalsó ütközőkkel rendelkező áruszállító kocsikra ható hosszanti irányú nyomóerők
Ha szükséges a megengedett hosszanti irányú nyomóerő vizsgálattal való tanúsítása, a vizsgálatokat az
R. mellékletben leírt módon kell elvégezni, legalább az e mellékletben megadott mérési területekkel.
6.2.3.2.3. Az áruszállító kocsik mérése
Az áruszállító kocsi alvázkereteinek és forgóvázainak mérésével bizonyítékot kell szolgáltatni arra, hogy
a névleges méretektől való eltérések a megengedett tűrésen belül vannak (EN 13775 szabvány 1–3 rész és prEN13775 szabvány 4–6 rész).2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/81
6.2.3.3. Fékezés
6.2.3.3.1. Fékteljesítmény
A fékerő meghatározásának módszerei az S mellékletben találhatók.
6.2.3.3.2. A fékrendszer minimális vizsgálata
Az alábbi vizsgálatok és határértékek az áruszállító kocsik számára tervezett hagyományos légfékekkel felszerelt
kocsikra vonatkoznak.
Ezeket a vizsgálatokat csak az egycsöves módszerrel végzik el (a fékvezetékkel). A töltõvezetékbõl folyamatosan
feltöltött segédlégtartályokkal végzett vizsgálatokat is elvégzik annak bizonyítása érdekében, hogy nem értehátrányos hatás a fék mûködését.
A hagyományos légfék normál üzemi nyomása (rendszernyomása) 5 bar. E vizsgálatokat ezen a nyomáson
végzik el. Emellett e munkanyomás legfeljebb 1 bar értékű csökkentésével vagy emelésével mintavizsgálatokat
végeznek el annak biztosítása érdekében, hogy nem érte hátrányos hatás a fék működését.
A vizsgálatokat „P”és„G”fékezési üzemmódokban végzik el, ha fel vannak szerelve. Amennyiben változó vagy
üres teher fékrendszerek vannak felszerelve, a vizsgálatokat a „megterhelt” és„üres” pozíciókban végzik el
annak bizonyítása érdekében, hogy nem érte hátrányos hatás a fék mûködését, és az megfelel a jelen ÁME-nek.
A fékek vezérlésére megengedett az elektromos áram vagy más eszközök használata, feltéve, ha továbbra is
teljesülnek a jelen ÁME feltételei. Bizonyítják az egyenértékû biztonsági szintet.
Az alábbi táblázatban felsorolt vizsgálatokat külön álló helyzetű járművön vagy álló vonaton hajtják végre.
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő egyes rendszerelemek konstrukciós és termékértékelését a P. melléklet
írja le.
A pneumatikus fék jellemzői
Sorszám Jellemző Határérték
1 A fékhenger feltöltési ideje a legnagyobb nyomás
95 %-áraP beállítás
3-5 másodperc (3-6 másodperc üres/terhelt rendszer
esetén)
G beállítás18-30 másodperc
2 A fékhenger leoldási ideje 0,4 bar nyomásra P beállítás
15-20 másodpercA 70 tonna vagy azt meghaladó teljes súly esetén 15–25
másodperces leoldási idő megengedett.
G beállítás45-60 másodpercPneumatikus vezérlésű eszközökkel felszerelt fékek
esetén a fékerő eltérése a leoldási idővel mérhető,
amelynek el kell telnie, mielőtt a 0,4 bar nyomásérték
megjelenik a relé vezérlőkamrájában (ellenőrző nyo-
más)
3 A fékvezeték nyomásának az a csökkentése,
amelyre szükség van a fékhenger legnagyobb
nyomásának eléréséhez1,5±0,1 bar
4 A fékhenger legnagyobb nyomása 3,8±0,1 barL 344/82 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
A pneumatikus fék jellemzői
Sorszám Jellemző Határérték
5 Érzékenység/érzéketlenség
A fék érzéketlenségének a fékvezeték lassú
nyomáscsökkenése iránt olyannak kell lennie,
hogy a fék ne aktiválódjon, ha a normális üzemi
nyomás egy perc alatt 0,3 bar értékkel esik.
A fék érzékenységének a fékvezeték lassú nyo-
máscsökkenése iránt olyannak kell lennie, hogy
a fék 1,2 másodpercen belül aktiválódjon, ha
a normális üzemi nyomás 6 másodperc alatt 0,6
bar értékkel esik.Az egy percen belül 0,3 bar nyomáscsökkenés nem
aktiválja a féket.
A fék 1,2 másodpercen belül aktiválódik, ha 6
másodperc alatt a nyomáscsökkenés 0,6 bar.
6 A fékvezeték szivárgása 5 bar kiinduló nyomásról 0,2 bar legnagyobb nyomásveszteség 5 percen belül
7 A fékhenger, a segédlégtartály és az ellenőrző
tartály szivárgása a fékhenger 3,8 ± 0,1 bar
kiindulási nyomásáról és a fékvezeték 0 bar
nyomásáról.0,15 bar legnagyobb nyomásveszteség 5 percen belül
a segédlégtartályon mérve.
8 Az automatikus légfék manuális leoldása. A fékek leoldása
9 Fokozatosság a fékvezeték nyomásának növelési
és kiengedési eltéréseinél:Kisebb vagy egyenlő mint 0,1 bar.
10 A töltési pozícióra való visszatérésnek megfelelő
nyomás a fék kioldásakorFékvezeték:
0,15 bar a tényleges üzemi nyomás alattFékhenger:
< 0,3 bar
11 Automatikus légfék visszajelző Biztosítja a fék (aktivált vagy kiengedett) állapotának
visszajelzését
12 A hézagállítót résenként túlzott féksúrlódás
létrehozásával és annak bemutatásával kell vizs-
gálni, hogy az ismételt aktiválási / leoldási
ciklusok esetén visszaáll a helyes hézag.A fék súrlódó betétjének/tuskójának páronkénti terve-
zési hézagja
13 A fék súrlódó betétje/tuskója tervezési terhelésé-
nek való megfelelésA fék súrlódó betétjének/blokkjának terhelései meg-
felelnek a terveknek
14 A fékberendezés szabadon tud mozogni, és
lehetővé teszi, hogy a fékbetétek/féktuskók kiol-
dott állapotban távol maradjanak a féktárcsáktól /
kerekektől, és ne csökkentsék az aktiválási erőket
a tervezési érték aláA fékberendezés szabadon tud mozogni
15 A rögzítőfék részegységei szabadon mozognak,
és szükség esetén meg vannak kenveSzabad mozgás: biztosítja a beragadás nélküli aktiválást
és leoldást.
16 A rögzítőfék vezérlése és teljesítménye olyan,
hogy a fékkar végére vagy a kézikerékre érintői-
rányban kifejtett 500 N erővel a rögzítőfék
teljesen aktiválható.500 N bemeneti erő
17 A rögzítőfék manuális leoldása Rögzítőfék leoldása
18 A rögzítőfék visszajelzője tükrözi a fék állapotát A visszajelző pontosan mutatja a fék (aktivált vagy
leoldott) állapotát
Megjegyzések a fenti táblázattal kapcsolatban:
N1. Az időzítéseket az egyetlen járművön végzett vészfékezésből kapják. A fékhenger végleges
nyomásának körülbelül 10 %-os behatását követően a nyomás fokozatosan emelkedik. A feltöltésiidőakkor kezdődik, amikor a levegő kezdi feltölteni a fékhengert, és akkor ér véget, amikor a nyomás
eléri a végleges érték 95 %-át, és a jelzett értékű lesz.
N2. Különálló járművön a fék vészfékezést követő teljes és fokozatos feloldásakor a fékhenger nyomás
a fokozatosan csökken. A leoldási idő akkor kezdődik, amikor a levegő távozni kezd a hengerből, és
addig tart, amíg a nyomás el nem éri a megállapított 0,4 bar értéket.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/83
N3. A fékhenger legnagyobb nyomásának eléréséhez a fékvezeték nyomását 1,4–1,6 barral a rendszer-
nyomás alá csökkentik.
N4. A fékvezeték nyomásának 1,4–1,6 bar közötti csökkentésével a fékhenger elérhető legnagyobb
nyomása 3,7–3,9 bar.
N5. A fék érzéketlenségének a fékvezeték lassú nyomáscsökkenése iránt olyannak kell lennie, hogy a fék ne
aktiválódjon, ha a normális üzemi nyomás egy perc alatt 0,3 bar értékkel esik.
A fék érzékenységének a fékvezeték lassú nyomáscsökkenése iránt olyannak kell lennie, hogy a fék 1,2
másodpercen belül aktiválódjon, ha a normális üzemi nyomás 6 másodperc alatt 0,6 bar értékkel esik.
N6. A fékvezeték 5 barra való feltöltése után zárja el a fékvezetéket, adjon időt a leülepedéshez, majd
ügyeljen meg arra, hogy, hogy a szivárgás ne lépje túl a megállapított értéket.
N7. Vészfékezést követően a fékvezeték 0 bar nyomásával kezdje el mérni a stabilizálódási időt, és ügyeljen
arra, hogy az általános szivárgás ne lépje túl a megállapított értéket.
N8. A fék rendelkezik a fék manuális kioldását lehetővé tevő eszközzel.
N9. A fék olyan, hogy a fékhengerben lévő nyomás folyamatosan követi a fékvezeték nyomásának
változásait. A fékvezeték ±0,1 bar nyomásváltozásának hatására az elosztó ennek megfelelőenváltoztatja meg a fékhenger nyomását.
A fékvezeték nyomásának adott értéke esetében a fékhenger nyomása nem változik 0,1 barnál
nagyobb mértékben az aktiválás és a leoldás között. (A fékerõ változtatásához pneumatikus vezérlésûrelészeleppel történõ fékezés esetében a 0,1 bar érték az ellenõrzõ nyomásra vonatkozik.)
N10. A fékerő változtatásához pneumatikus vezérlésű relészeleppel történő fékezés esetében a 0,3 bar
nyomás megfelel a pneumatikus relészelepnél (a segédlégtartályban) lévő nyomásnak.
N11. Azokat a kocsikat, ahol az automatikus légfék aktiválási/leoldási állapota csak a kocsi alatt
elhelyezkedve ellenőrizhető (például tengelyre szerelt tárcsafékek esetén), egy visszajelzővel szerelik fel,
amely mutatja az automatikus fék állapotát.
N12. A hézagállító helyes működését a résenként túlzott féksúrlódás létrehozásával és annak bemutatásával
erősítik meg, hogy az ismételt aktiválási / leoldási ciklusok esetén visszaáll a helyes távolság.
N13. A kocsik első sorozatán megmérik a fékbetét vagy féktuskó aktiválási erejét annak megerősítéséhez,
hogy az megfelel-e a tervnek.
N14. A fékberendezés annyira szabad, hogy a fékbetétek/féktuskók leoldott állapotban távol maradnak
a féktárcsáktól / kerekektől, és az aktiválási erők nem csökkennek a tervezési érték alá.
N15. A rögzítőfék részegységei, rudazata, csavarjai és anyái stb. szabadon mozognak, és kenést kapnak, ha
a terv azt előírja.
N16. A kocsik első sorozatain a járműre ható lassítási erőt a fékkar végére vagy a kézikerékre érintőirányban
kifejtett 500 N bemeneti erő alapján mérik. A mért érték megfelel a tervnek.
N17. A rögzítőféket manuálisan aktiválják és oldják le, és ez leoldott állapotban nincs hátrányos hatással
a súrlódási pár résére.
N18. A rögzítőfék visszajelzőjét úgy szerelik fel, hogy az pontosan tükrözze a rögzítőfék aktivált vagy
leoldott állapotát.
A vizsgálati eljárások megfelelnek az európai szabványoknak.
Az„R”fékezési móddal felszerelt áruszállító kocsik esetében speciális vizsgálatokat végeznek. E vizsgálatok
megfelelnek az európai szabványoknak.
6.2.3.4. Környezeti feltételek
6.2.3.4.1. Hőmérséklet és más környezeti viszonyok
6.2.3.4.1.1. Hőmérséklet
Minden részegységet és részegység-csoportot vizsgálni kell a 4.2. és 6. szakaszban és a hivatkozott európai
szabványokban megadott követelményekkel összhangban, figyelembe véve, hogy a 4.2.6.1.2.2. szakaszbanmegadott melyik hőmérsékleti osztályra hagyták jóvá a kocsit.
6.2.3.4.1.2. Más környezeti viszonyok
Elegendő, ha a szállító megfelelőségi nyilatkozatot tesz, amelyben közli, hogyan vették figyelembe a kocsi
tervezésénél a következ őszakaszok környezeti viszonyait:
4.2.6.1.2.1 (Tengerszint feletti magasság)4.2.6.1.2.3 (Páratartalom)L 344/84 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
4.2.6.1.2.5 (Eső)
4.2.6.1.2.6 (Hó, jég és jégeső)
4.2.6.1.2.7 (Napsugárzás)4.2.6.1.2.8 (Szennyezésnek való ellenállás)
A bejelentett szervezet igazolja a nyilatkozat meglétét és tartalmának ésszerűségét.
Ez nem érinti a 4. vagy a 6. szakaszban megadott környezeti viszonyokkal kapcsolatos konkrét vizsgálati
követelményeket. Ezeket el kell végezni és tanúsítani kell. Azokra a vizsgálatokra a nyilatkozatban történikutalás.
6.2.3.4.2. Aerodinamikai hatások
A jelen ÁME legközelebbi felülvizsgálatakor meghatározandó nyitott pont.
6.2.3.4.3. Oldalszél
A jelen ÁME legközelebbi felülvizsgálatakor meghatározandó nyitott pont.
7. MEGVALÓSÍTÁS
7.1. ÁLTALÁNOS
Az ÁME-k végrehajtásakor figyelembe kell venni a hagyományos vasúthálózat teljes átjárhatóságra való
általános áttérését.
Az áttérés támogatása érdekében az ÁME-k lehetővé teszik a fokozatos alkalmazást és a más ÁME-kkel való
összehangolt megvalósítást.
A jelen ÁME-t a Zaj ÁME-vel szorosan összehangolva hajtják végre.
7.2. AZ ÁME FELÜLVIZSGÁLATA
A 2004/50/EK irányelvvel módosított 2001/16/EK irányelv 6. cikk (3) bekezdésének megfelelõen a Hivatal
felelõs a felülvizsgálat elkészítéséért és az ÁME-k korszerûsítéséért, valamint a megfelelõ ajánlások megtételéért
az irányelv 21. cikkében említett bizottság felé a technológia és a szociális követelmények terén bekövetkezettfejlõdés figyelembe vétele érdekében. Emellett más ÁME-k folyamatos elfogadása és felülvizsgálata ezt az ÁME-t is érintheti. A jelen ÁME javasolt változtatásait szigorú felülvizsgálatnak vetik alá, és 3 éves irányadóidõközönként kiadják az aktualizált ÁME-ket.
Az Ügynökséget értesítik az összes fontolóra vett innovatív megoldásról, hogy dönthessen az ÁME-be való
jövõbeni felvételérõl.
7.3. A JELEN ÁME ALKALMAZÁSA ÚJ GÖRDÜLŐÁLLOMÁNYRA
A 2–6. szakasz és a 7.7. bekezdés minden alábbi konkrét rendelkezését teljes mértékben alkalmazzák az
üzembe helyezendő új áruszállító kocsikra az alábbi kivételekkel:
— A 4.2.4.1.2.2. szakasz (A fékteljesítmény elemei) rendelkezéseinek a fékerõ lassítási profiljáról szóló része,
amely esetben a végrehajtás napját az ÁME jövõbeni felülvizsgálatakor adják meg.
A jelen ÁME nem vonatkozik az annak hatálybalépése előtt már aláírt szerződés tárgyát képező vagy valamely
tendereljárás végső fázisa alatti kocsikra.
7.4. MEGLÉVŐ GÖRDÜLŐÁLLOMÁNY
7.4.1. A JELEN ÁME ALKALMAZÁSA MEGLÉVŐ GÖRDÜLŐÁLLOMÁNYRA
A meglévõ áruszállító kocsik olyanok, amelyek már üzemben voltak a jelen ÁME hatályba lépése elõtt.
Az ÁME nem vonatkozik a meglévő gördülőállományra, amennyiben azokat nem újítják fel, vagy nem
korszerűsítik.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/85
7.4.2. A MEGLÉVŐ ÁRUSZÁLLÍTÓ KOCSIK KORSZERŰSÍTÉSE ÉS FELÚJÍTÁSA
A 2001/16/EK irányelv 14. cikk (3) bekezdésével összhangban új engedélyezést igénylő korszerűsített vagy
felújított áruszállító kocsik megfelelnek az alábbiaknak:
— a 4.2., 5.3., 6.1.1. és 6.2. szakasz és az alábbi 7.7. bekezdés minden konkrét rendelkezése, amint a jelen
ÁME hatályba lép és
Az alábbi kivételek érvényesek:— 4.2.3.3.2. Forró csapágy érzékelés (az ÁME következő felülvizsgálatakor pontosítják);
— 4.2.4.1.2.2. A fékerő lassítási profilja;
— 4.2.6. Környezeti viszonyok;
— 4.2.6.2. Aerodinamikai hatások (az ÁME következ őfelülvizsgálatakor pontosítják);
— 4.2.6.3. Oldalszél (az ÁME következ őfelülvizsgálatakor pontosítják);
— 4.2.8. Karbantartási dokumentáció.
E kivételek esetében a nemzeti szabályok az irányadók.Az alábbi 7.5. bekezdésben meghatározott megállapodások alatt üzemelõ kocsik tekintetében a kocsik
felújításakor vagy korszerûsítésekor a vonatkozó megállapodásokban említett esetleges feltételeket kellalkalmazni. Ilyen feltételek hiányában a jelen ÁME az irányadó.
7.4.3. A KOCSIK JELÖLÉSÉRE VONATKOZÓ TOVÁBBI KÖVETELMÉNYEK
A korszerűsített és felújított kocsikkal kapcsolatos fenti általános eseten túl minden meglévő átjárható
áruszállító kocsi köteles megfelelni a jelen ÁME tervezésre és a kocsi jelölésére vonatkozó követelményeinek
a kocsi következő általános átfestésének napjától kezdődően, a bejelentett szervezet beavatkozása nélkül.
A tagállamok korábbi megfelelőségi dátumot is megállapíthatnak.
7.5. A NEMZETI, KÉTOLDALÚ, TÖBBOLDALÚ VAGY NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK ALAPJÁN
ÜZEMELŐ KOCSIK
7.5.1. MEGLÉVŐ MEGÁLLAPODÁSOK
A tagállamok a jelen ÁME hatálybalépésétől számított fél éven belül értesítik a Bizottságot az alábbi olyan
megállapodásokról, amelyek alapján a jelen ÁME (a kocsik ezen ÁME 2. fejezetében meghatározottkonstrukciója, felújítása, korszerűsítése, üzembe helyezése, működése és kezelése) hatálya alá tartozó áruszállítókocsik üzemelnek:
— a tagállamok és a vasúttársaságok vagy infrastruktúra-kezelők közötti nemzeti, kétoldalú vagy
többoldalú, állandó vagy ideiglenes alapon létrejött és a tervbe vett közlekedés szolgáltatás nagyon
konkrét vagy helyi jellege által szükségessé tett megállapodások;
— a vasúttársaságok, infrastruktúra-kezelők vagy biztonsági hatóságok közötti olyan két- vagy többoldalú
megállapodások, amelyek jelentős szintű helyi vagy regionális átjárhatóságot eredményeznek;
— egy vagy több tagállam és legalább egy harmadik ország közötti, illetve a tagállamok vasúttársaságai vagy
infrastruktúra-kezelői és valamely harmadik ország legalább egy vasúttársasága vagy infrastruktúra-kezelője között létrejött olyan nemzetközi megállapodások, amelyek jelentős szintű helyi vagy regionális
átjárhatóságot eredményeznek.
Az ilyen megállapodások alá tartozó kocsik folyamatos üzemelése / karbantartása megengedett, amennyiben
azok megfelelnek a közösségi joganyagnak.
A Bizottság értékeli, hogy e megállapodások mennyire egyeztethetők össze az EU joganyaggal, köztük azok
megkülönböztetést kizáró rendelkezéseivel, különösen pedig ezzel az ÁME-vel, és megteszi a szükséges
intézkedéseket, például felülvizsgálja a jelen ÁME-t az esetleges konkrét esetekkel vagy átmeneti intézkedésekkelvaló kiegészítése érdekében.L 344/86 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
A RIV megállapodást és a COTIF okmányt nem jelentik be.
7.5.2. JÖVŐBENI MEGÁLLAPODÁSOK
Minden jövőbeni megállapodás vagy a meglévő megállapodások módosítása figyelembe veszi az EU
joganyagot, különös tekintettel a jelen ÁME-re. A tagállamok értesítik a Bizottságot az ilyen magállapodásokról/módosításokról. Ekkor a 7.5.1. bekezdéssel azonos eljárást alkalmaznak.
7.6. A KOCSIK ÜZEMBE HELYEZÉSE
A 2001/16/EK irányelv 16. cikkének (1) bekezdésével összhangban amennyiben elérték az ÁME-nek való
megfelelést és valamely tagállamban megadták az EK-hitelesítési nyilatkozatot egy áruszállító kocsira
vonatkozóan, azt minden tagállam kölcsönösen elismeri.
A 2004/49 irányelv 10. cikke szerinti biztonsági nyilatkozat (a nyilatkozat B része) kérelmezésekor vagy
a 2001/16 irányelv 14. cikkének (1) bekezdése szerinti üzembe helyezés engedélyezésekor a vasúttársaságok
kérelmezhetik a csoportosított kocsik üzembe helyezésének tanúsítását/engedélyezését. A kocsik sorozatonként
vagy típusonként csoportosíthatók.
Amint valamely tagállamban megadták a csoportosított kocsik biztonsági tanúsítványát vagy üzembe helyezési
engedélyét, ezt minden tagállam kölcsönösen elismeri, nehogy a biztonsági hatóságok kétszer végezzék el
a biztonsági / kölcsönös átjárhatósági ellenõrzéseket.
Amennyiben a jelen ÁME nyitott pontokat tartalmaz, az üzembe helyezési engedélyt kölcsönösen elismerik,
kivéve a JJ. mellékletben feltüntetett esetben.
Tanúsítani kell azonban, hogy a kocsik mûködtethetõk kompatibilis infrastruktúrán; ez az Infrastruktúra- és
gördülõállomány nyilvántartás használatával tehetõ meg.
7.7. KÜLÖNLEGES ESETEK
7.7.1. BEVEZETÉS
Az alábbi különleges esetekben a következõ különös rendelkezések megengedettek.
E különleges esetek két kategóriába tartoznak: a rendelkezések vagy folyamatosan („P” eset), vagy ideiglenesen
(„T”eset) alkalmazandók. Ideiglenes esetekben ajánlatos, hogy az érintett tagállamok vagy a transzeurópai
közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatásokról szóló, 1996. július 23-i 1692/96/EK
európai parlamenti és tanácsi határozatban célként kitűzött 2010-ig („ T1” eset), vagy 2020-ig („ T2” eset)
feleljenek meg a vonatkozó alrendszernek.
7.7.2. A KÜLÖNLEGES ESETEK FELSOROLÁSA
Általános speciális eset az 1 524 mm-es hálózaton
Tagállam: Finnország
„P”eset:
Finnország területén és a haparandai svéd határátkelőhelyen (1 524 mm) az 1 524 mm-es nyomtávú hálózat
számára épített forgóvázakat, kerékpárokat és a nyomtávok kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevőrendszerelemekkel kapcsolatos kapcsolódási pontjait és/vagy alrendszereket csak akkor fogadják el, hamegfelelnek a nyomtávok kapcsolódási pontjaival kapcsolatos következő finnországi speciális eseteknek. A fent
említett korlátozás (1 524 mm-es nyomtáv) sérelme nélkül a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő összes
rendszerelem és/vagy a jelen ÁME 1 435 mm.-es nyomtávra vonatkozó követelményeinek megfelelő
alrendszert elfogadják a torniói finn határátkelőhelyen (1 435 mm) és az 1 435 mm-es pályákon lévő vasúti
komp kikötőkben.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/87
7.7.2.1. Szerkezetek és mechanikus alkatrészek:
7.7.2.1.1. Kapcsolódás (pl. összekapcsolás) a járművek, járműszerelvények és vonatok között
7.7.2.1.1.1. Nyomtáv: 1 524 mm
Tagállam: Finnország
„P”eset
A Finnországban való közlekedésre tervezett járművek esetében az ütközők középvonalai közötti megengedett
távolság 1 830 mm. Az is megengedhető, hogy ezeket a kocsikat SA-3 kapcsolókészülékkel vagy SA-3
kompatibilis kapcsolókészülékkel szereljék fel oldalütközőkkel vagy azok nélkül.
A Finnországban való közlekedésre tervezett járművek esetében kötelez ő, hogy amennyiben az ütközők
középvonalai közötti távolság 1 790 mm, az ütköző lemezeinek szélét 40 mm-rel megnöveljék külső irányban.
7.7.2.1.1.2. Nyomtáv: 1 520 mm
Tagállam: Lengyelország, Szlovákia, Litvánia, Lettország, Észtország, Magyarország
„P”eset
Az összes olyan kocsi esetében, amelyet arra szántak, hogy alkalmanként 1 520 mm-es nyomtávú
lengyelországi és kiválasztott 1 520 mm-es szlovákiai vonalakon közlekedjenek, Litvánia, Lettország ésÉsztország köteles teljesíteni a következõ követelményeket:
A jelen ÁME-nek az 1 520 mm-es és 1 435 mm-es nyomtáv esetében megfelelő minden kocsit egyaránt
felszerelnek automatikus és csavarkapcsos készülékkel az alábbi megoldások egyike szerint:
— a kapcsolókészülék fajtája kicserélhetõ az 1 435 mm és 1 520 mm nyomtávú hálózat közötti határon.
vagy— a kocsi felszerelhetõ ütközõkkel és SA3 típusú automatikus kapcsolókészülékekkel, valamint közbensõ
kapcsolókészülékkel
vagy
— a kocsi felszerelhető rejtett ütközőkkel és automatikus kapcsolókészülékkel; az előretolt állásban lévő
ütközők lehetővé teszik a kocsi csavaros vagy közbenső kapcsolókészülékkel való üzemelését.L 344/88 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Ütközők és kapcsolókészülékek –C változat
Kapcsolókészülék –D változat
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/89
Ütköző és kapcsolókészülék –D változat
A veszélyes áruk szállítására szolgáló tartálykocsikat a következő paramétereknek megfelelő ütésgátló
kapcsolókészülékkel szerelik fel:
— minimális dinamikus elnyelés: 130 kJ
— a kvázi statikus terhelés alatti minimális végsõ erõ: 1 000 kN.L 344/90 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
7.7.2.1.1.3. Nyomtáv: 1 520 mm / 1 524 mm
Tagállam: Litvánia, Lettország, Észtország, Finnország és Lengyelország
„P”eset
A tagállamok és harmadik országok közötti 1 520 / 1 524 mm-es vonalakon állandóan kétoldalú
közlekedésben részt vevõ vagy az abban való állandó részvételre szánt kocsikra nem vonatkozik a jelen
ÁME 4. és 5. szakasza.
7.7.2.1.1.4. Nyomtáv: 1 520mm
Tagállam: Litvánia, Lettország és Észtország
„T”eset
A tagállamok közötti 1 520 mm-es vonalakon állandóan kétoldalú közlekedésben részt vevő kocsikra nem
vonatkozik a jelen ÁME 4. és 5. szakasza az ÁME következő felülvizsgálatáig. A következ őfelülvizsgálat során
figyelembe veszik a jelen ÁME 7.5.1. szakaszában megadott eljárás alapján azonosított speciális eseteket.
7.7.2.1.1.5. 1 668 mm-es nyomtáv –Az ütközők középvonalai közötti távolság
Tagállam: Spanyolország és Portugália
„P”eset
A Spanyolországban és Portugáliában való közlekedésre szánt járművek esetében megengedhető, hogy az
ütközők középvonalai közötti távolság 1 850 mm (±10 mm) legyen. Ebben az esetben bizonyítják a normál
elrendezésű ütközőkkel való kompatibilitást.
Az ütközők lapjainak méretei a kéttengelyes és forgóvázas kocsik esetében:
A Spanyolországban vagy Portugáliában való közlekedésre szánt kocsik (1 850 mm-es középvonal-távolságú)
ütközői lapjainak egységes szélessége 550 vagy 650 mm a vonatkozó nemzeti szabályozásban szereplő kocsik
jellemzőitől függően.
7.7.2.1.1.6. A járművek közötti kapcsolódás
Tagállam: Ír Köztársaság és Észak-Írország
„P”eset
Írország esetében az ütközõk középvonalai 1 905 mm-re vannak egymástól, és az ütközõ- és vonókészülék sín
feletti magasságának 1 067 és 1 092 mm között kell lennie terheletlen kocsi esetén. A tolatás közbeni össze- ésszétkapcsolás megkönnyítése érdekében „gyors” kapcsolókészülékek megengedhetõk az áruszállító kocsikon
(lásd. HH melléklet).
7.7.2.1.1.7. Általános speciális eset az 1 000 mm-es vagy kisebb nyomtávú hálózaton
Tagállam: Görögország
„T1”eset:
A jelen ÁME hatálya alá nem tartozó jelenlegi elszigetelt 1 000 mm-es nyomtáv esetében nemzeti szabályok
érvényesek.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/91
7.7.2.1.2. Biztonságos elérés és kijárat a gördülőállomány esetében
7.7.2.1.2.1. A gördülőállomány biztonságos elérése és kivezetése az Ír Köztársaságban és Észak-Írországban
Tagállam: Ír Köztársaság és Észak-Írország
„P”eset
Írország esetében a követelmény az, hogy „a biztosított hágcsók és kapaszkodók csak az elérést és a kijáratot
szolgálják, és nem teszik lehetővé, hogy a tolatást végző személy a járművön kívül utazzon”.
Az EE. melléklet nem érvényes az Ír Köztársaságban és Észak-Írországban
7.7.2.1.3. A jármű főszerkezetének ereje és a rakomány rögzítése
7.7.2.1.3.1. 1 520 mm-es nyomtávú vonalak
Tagállam: Lengyelország, Szlovákia, Litvánia, Lettország, Észtország, Magyarország
„P”eset
Az állandóan vagy alkalmilag 1 520 mm-es nyomtávon közlekedõ összes kocsi megfelel az alábbi
követelményeknek:
Tervezési terhekHosszanti irányú tervezési terhelések
Kategória Minimális értékek [kN]
Nyomóerő az automatikus kapcsolókészülék szintjén 3 000
Vonóerő az automatikus kapcsolókészülék szintjén 2 500
Nyomóerő az egyes ütközők tengelyénél 1 000
A tengelyhez képest excentrikusan (50 mm) alkalmazott nyomóerő az
egyes ütközőkön750
Az oldalütközőkre (ha vannak) átlósan ható nyomóerők 400
Az e követelményeknek megfelelő járművek korlátozás nélkül tolathatók.
— Maximális függőleges terhelés
A kocsi terhe a maximális teher 150 %-át elérő tervezési határfeltétel esetén nem okoz plasztikus
igénybevételt.
A kocsi vázának állás miatti elhajlása nem nagyobb, mint a királycsap alapjának 3 ‰-e.
— Terhelések kombinációja
A szerkezet megfelel a függőleges terhelés legkedvezőtlenebb esete és az automatikus kapcsolókészülékre
ható 3 000 kN erő és az egyes ütközők tengelyére ható erők által okozott terhelési kombinációknak.
A kocsi felépítményén lévõ teher és az oldalirányba visszaható vízszintes elemek visszaható tehetetlenségi
erejébõl fakadó függõleges dinamikus többletet számítással állapítják meg.
A tartálykocsik belső nyomása esetében ezek mellett figyelembe veszik még a részleges vákuumot és
a hidraulikus ütés nyomását.L 344/92 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
— Emelés közbeni terhelés
A kocsi plasztikus igénybevétel nélkül ellenáll az emelés közbeni erőknek. Az 1 520 mm-es járműveken
a szabványon kívül további alátámasztási pontokat kell figyelembe venni.
Az automatikus kapcsolókészülékekre ható dinamikus erõkkel kapcsolatos követelmények— Általános
A be- és kirakodott áruszállító kocsik ellenállnak az ütközõkocsi ütéseinek. Ezt egyenes pályán elvégzett
vizsgálattal igazolják. Az ütközõkocsi súly legalább azonos a vizsgált kocsi súlyával. A kéttengelyes kocsikvizsgálatához 100 ± 3 t ütközõkocsi ajánlott.
Az ütközőkocsit SA3 típusú automatikus kapcsolókészülékkel és kapcsolókészülék ütéscsillapítóval
szerelik fel. Az automatikus kapcsolókészülék tengelyei közötti különbség nem haladja meg az 50 mm-t.
A vizsgálat az alábbi előírásokkal érvényes:— egyetlen fékezetlen vizsgálati kocsi;
— legalább 300 t tömegű , 3-4 kocsiból álló ellenütköző kocsicsoport.
Terhelt állapotban a kifejtett erő 3 000 kN ±10 %.
Az ellenütköző kocsicsoportot kézifékkel vagy fékezősarukkal védik a gördülés ellen.
— Ütközés terheletlen állapotban
Az ütközõkocsi sebessége 12 km/h. A vizsgált kocsi nincs befékezve.A terhelés nem okoz semmilyen plasztikus alakváltozást. Feljegyzik az igénybevételt a kiválasztott
kritikus pontokon, például a forgóváz / alvázkeret és az alvázkeret / kocsiszekrény és felépítmény közöttikapcsolódásnál.
— Ütközés terhelt állapotban
A vizsgált kocsit maximálisan megterhelik.Az ütközőkocsi legnagyobb sebessége 12 km/h. Az ütközésvizsgálatok fokozatosan kezdődnek 2–3 km/
h sebességről.
A vizsgálatot a következő tartományokban hajtják végre:
— 5 km/h-ig,
— 5–10 km/h-ig,
— km/h fölött.
Valamennyi sebességtartományban legalább 5 ütközést hajtanak végre. Emellett 3 ütközésvizsgálatot
végeznek, 3 000 kN nyomóerejű ütközéssel. Ezt az ütközési erőt számításokkal támasztják alá.
A vizsgálatok közben az ütközés megengedett nyomóereje nem haladja meg 10 %-nál nagyobb
mértékben a határértéket. Ha a 3 000 kN ±10 % határérték elérése éppen 12 km/h alatt történik,
a sebességet nem növelik.
Emellett a hosszú távú teherbírás szimulálása érdekében 40 ütközésvizsgálatot végeznek vagy 12 km/
h sebesség, vagy 3 000 kN ütközési erõ mellett.
A terhelés nem okoz semmilyen plasztikus alakváltozást.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/93
— A kocsik üzem közbeni dinamikus szilárdsági körülményei
A kocsik 120 km/h sebességnél 1 000 kN hosszirányú nyomó- és vonóerőnek állnak ellen.
7.7.2.1.3.2. 1 668 mm-es nyomtáv –Emelés
Tagállam: Spanyolország és Portugália
„P”eset
Kéttengelyes kocsik estében:
— Rendelkeznek a rugó süllyedésének korlátozásáról a kocsi emelésekor.
A megoldásra az X. melléklet 3. tábláján látható példa.
— Az emelõvel történõ (és legfeljebb a „csatlakozásokra” korlátozott) emeléshez minden kocsit négy
alátétlemezzel látnak el, amelyek közül kettõt az alvázkeret talprúdja alá helyeznek el a kocsi
keresztirányú tengelyéhez képest szimmetrikusan.
Ez az elrendezés a tengelycserélő aknák új létesítményei számára is megfelelő (ideértve a többrészes vagy
csuklós kocsikat az egységek számának korlátozása nélkül).
Az alátétlemezek méretei:— A kocsi hosszirányában: Legfeljebb 150 mm.
— A kocsi keresztirányában: 100 mm.
— Vastagság: 15 mm.
Ezek keresztvájatokkal rendelkeznek, ahol a rések párhuzamosak a kocsik hossztengelyével, és
merőlegesek arra:
— A vájat mélysége: körülbelül 5–7 mm.
— A vájat szélessége: körülbelül 4–6 mm.
A kocsi infrastruktúrája biztosítja a kerékpárok hézagját, amikor az (emelő normál 800 mm-es
mozgatásával) pozícióba emelt alátétlemezek elérik a legnagyobb 1 550 mm-es magasságot a sínszintjéhez képest.
Az X. melléklet 6. táblája mutatja a kocsikon az emelőfejek számára biztosítandó hézagokat.
Forgóvázas kocsik esetében:
— A cserélhető tengelyes forgóvázakat olyan eszközzel látják el, amely korlátozza a rugók süllyedését,
amikor a kocsikat forgóvázzal együtt emelik.
Ajánlatos az X. melléklet 10. tábláján bemutatott eszköz átalakítása.
— A kocsi ütközők fölötti teljes hossza nem haladja meg a 24,486 métert. Az alvázkeret szerkezete elbírja
a forgóváz keretek súlyát a következ őbekezdésben meghatározott emelési körülmények között.
— Az emelők munkahelyeken való elhelyezése megfelel az X. melléklet 13. tábláján bemutatott ábrának.
Az elfogadott elrendezések megfelelnek az összes olyan kocsi kezelésének, amelyek teljes hossza nem
haladja meg a 24,480 métert.
A kocsiemelési műveleteket befolyásolja az alvázkeret és a forgóváz keret egyidejű emelése. A kocsikat
kábelekkel látják el a forgóváz keret felépítményhez való rögzítése érdekében az ilyen műveletek közben.Az X. melléklet 14. lapja mutatja a forgóvázakhoz 4 ponton és a kocsi alvázkeretéhez 8 pontonL 344/94 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
hozzáerősített eszközöket, hogy az ilyen rögzítés elvégezhető legyen az emelés közben, és a kábeleket
használaton kívül tárolni lehessen.
A kocsik alvázkereteit a következő méretű alátétlemezekkel szerelik fel:
— Hossz a kocsi hosszanti irányában: legalább 250 mm.
— Szélesség a kocsi keresztirányában: 100 mm.
— Vastagság: 15 mm.
Az alátétlemezek érintkezési felületeit vájatokkal látják el a kéttengelyes kocsikra vonatkozó bekezdésben
megadott előírásokkal összhangban.
A kocsik alvázkeretén elhelyezett alátétlemezek és az emelőfejek kapcsolódásához biztosítandó
hézagokat az X. melléklet 15. lapja mutatja be. Ez a pozíció megfelelő a tengelycserélő aknák
felszereléséhez (ideértve a többrészes vagy csuklós kocsikat az egységek számának korlátozása nélkül).
A kocsi infrastruktúrája biztosítja a kerékpárok hézagját, amikor az (emelő normál 900 mm-es
mozgatásával) pozícióba emelt alátétlemezek elérik a legnagyobb 1 650 m-es magasságot a sín szintjéhezképest.
7.7.2.2. A jármű és a vágány kölcsönhatása és annak méretezése
7.7.2.2.1. Kinematikus űrszelvény
7.7.2.2.1.1. Kinematikus űrszelvény, Nagy-Britannia
Tagállam: Nagy-Britannia
„P”eset
A brit hálózaton való közlekedésre szánt kocsikról lásd a T. mellékletet.
7.7.2.2.1.2. 1 520 és 1 435 mm-es nyomtávú kocsik
Tagállam: Lengyelország, Szlovákia, Litvánia, Lettország és Észtország
„P”eset
Az 1 520 és 1 435 mm-es nyomtávú pályán való közlekedésre szánt kocsikról lásd az U. mellékletet.
7.7.2.2.1.3. Kinematikus űrszelvény, Finnország
Tagállam: Finnország
„P”eset
A csak Finnországban vagy a svédországi Haparanda határátkelőhelyen (1 524 mm) való közlekedésre tervezett
kocsik esetében a jármű űrszelvénye nem haladja meg a W. mellékletben meghatározott FIN 1 űrszelvényt.
7.7.2.2.1.4. Kinematikus űrszelvény, Spanyolország és Portugália
Tagállam: Spanyolország és Portugália
„P”eset
A függőleges átmeneti íveken (a rendező pályaudvarok gurítódombjait is ideértve) és fékező, tolató és leállító
eszközökön való áthaladás.
A forgóvázak képesek leküzdeni a komphajókra felvezető emelkedő k szögét, amelyek vízszinteshez
viszonyított legnagyobb összekapcsoló áthidalási szöge 2
o30’egy 120 m-es ívben.
Áthaladás íveken2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/95
A kocsik képesek 60 m sugarú íven áthaladni a lapos kocsik és 75 m sugarú íven a normál nyomtávú más
kocsik esetében, illetve 120 m sugarú íven a széles nyomtáv esetében.
7.7.2.2.1.5. Kinematikus űrszelvény, Írország
Tagállam: Ír Köztársaság és Észak-Írország
„P”eset
A kocsi dinamikus rakszelvénye:
Az Írország és Észak-Írország között közlekedõ áruszállító kocsik megfelelnek az Iarnród Éireann, illetve az
Észak-Írország (GNR) kocsik dinamikus rakszelvényeinek, amelyek a HH. melléklet 0700/121 összetettûrszelvényrajzán láthatók. A kocsik e rajzon látható statikus ûrszelvényét is figyelembe kell venni.
A kocsi felépítése:
A kocsik legnagyobb konstrukciós űrszelvényét a nemzeti szabályokkal összhangban állapítják meg.
7.7.2.2.2. Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés
7.7.2.2.2.1. Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés, Finnország
Tagállam: Finnország
„P”eset
A finnországi közlekedésre szánt járművek esetében a megengedett tengelyterhelés 22,5 tonna 120 km/
h legnagyobb sebesség mellett és 25 tonna 100 km/h legnagyobb sebesség mellett, ha a kerék átmérője 920 és840 mm között van.
7.7.2.2.2.2. Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés, Nagy-Britannia
Tagállam: Nagy-Britannia
„P”eset
A nagy-britanniai vonalak és vonalszakaszok osztályozását a Bejelentett Nemzeti Szabvánnyal összhangban
végzik el (GE/RT8006 Vasúti Csoportos Szabvány, „Kapcsolódási pont a vasúti járművek súlya és a vasúti hidak
között”). A Nagy-Britanniában való működésre szánt járműveket e szabvány szerint osztályozzák.
A kocsi osztályozását az egyes tengelyekre ható terhelés geometriai helyzete szerint határozzák meg.
7.7.2.2.2.3. Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés, Litvánia, Lettország, Észtország
Tagállam: Litvánia, Lettország, Észtország
„P”eset
A jármű űrszelvényére a nemzeti szabályok az irányadók.
7.7.2.2.2.4. Statikus tengelyterhelés, dinamikus kerékterhelés és lineáris terhelés, Ír Köztársaság és Észak-Írország
Tagállam: Ír Köztársaság és Észak-Írország
„P”eset
A kocsik statikus tengelyterhelésének határértéke 15,75 tonna az ír hálózaton, de egyes útvonalakon
megengedettek a 18,8 tonnás tengelyterhelésű forgóvázas kocsik is.L 344/96 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
7.7.2.2.3. A földi vonatfigyelő rendszereket befolyásoló gördülőállomány paraméterek
7.7.2.2.4. A járművek futásjósága
„P”(folyamatos) kategória
7.7.2.2.4.1 A különböző nyomtávokkal kapcsolatos kerékátmérők speciális eseteinek felsorolása.
MegjelölésKerékátmérő
(mm)Űrszelvény
(mm)Minimális érték
(mm)Maximális érték
(mm)
A nyomkarima külső felületei
közötti távolság (S R)? 8401 520 1 487 1 509
1 524 1 487 1 514
1 6021 668 1 643 1 659
A nyomkarima belső felületei
közötti távolság (A
R)?8401 520 1 437 1 443
1 524 1 442 1 448
1 602
1 668 1 590 1 596
A kerékabroncs szélessége (B R) ? 330 1 520 133 140 (1)
A nyomkarima vastagsága (S d)?840 1 520 24 33
< 840 és? 330 egyéb 27,5 33
A nyomkarima magassága (S h)?760 28 36
< 760 és? 630 30 36
< 630 és? 330 32 36
A nyomkarima felülete (Q R) ? 330 6,5
A fenti méretek a sín felső síkjának magassága függvényében vannak megállapítva, és az üres vagy tele kocsiknak kell eleget
tenniük nekik.
(1) Tartalmazza a leélezések értékét
Az állandóan 1 520 mm-es nyomtávon haladó áruszállító kocsik kerékpárjait az 1 520 mm-es kocsik számára meghatározott
kerékpár-mérési eljárással összhangban mérik.
7.7.2.2.4.2. A kerekek anyaga:
A skandináviai éghajlati viszonyok miatt általában speciális kerékanyagot használnak Finnországban és
Norvégiában. Ez hasonló az ER8-hoz, de megnövelték a mangán- és szilíciumtartalmát a lepattogzás elleni
fokozott védelem érdekében. A belföldi forgalomban használható ez az anyag, ha a felek hozzájárulnak.
7.7.2.2.4.3. Különleges terhelési esetek:
További erőket alkalmaznak, ha a vonal paraméterei nagyobb erőket gerjesztenek.
(pl.: kisebb ívek stb.)
7.7.2.2.4.4. A jármű futásjósága, Spanyolország és Portugália
Tagállam: Spanyolország és Portugália
„P”eset
A kerékabroncs szélességeA 22,5 tonna terhelésre méretezett tengely esetében fel lehet használni azokat, amelyek rajzai az X. melléklet 1.
lapján láthatók, és amelyeket az ERRI szabványos tengelykonstrukció számára származtattak. További2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/97
intézkedéseket lehet tenni egyes esetekben a jelen ÁME-ben szereplő tengelyen lévő kerék nyomkarimája aktív
felületei űrszelvényének való megfelelés érdekében,
7.7.2.2.4.5. A jármű futásjósága, Ír Köztársaság és Észak-Írország
Tagállam: Ír Köztársaság és Észak-Írország
„P”eset
A gördülőállományt úgy kell tervezni, hogy biztonságosan működjenek egy 2,7 m alapon 17 ‰-es vagy egy
11,2 m alapon 4 ‰-es vágánycsavarodás esetén.
Az S Rés az A Rmaximális és minimális értékei:
SR Minden kerékátmérő Min. 1 571 mm. 1 588 mm Max.
AR Minden kerékátmérő Min. 1 523 mm. 1 524 mm Max.
BR Minden kerékátmérő Min. 127 mm. 135 mm Max.
Sd Minden kerékátmérő Min. 24 mm. 32 mm Max.
Sh Minden kerékátmérő Min. 30,5 mm. 38 mm Max.
QR Minden kerékátmérő 6,5
7.7.2.2.5. Hosszanti irányú nyomóerők
7.7.2.2.5.1. Hosszanti irányú nyomóerők, Lengyelország és Szlovákia, a kiválasztott 1 520 mm-es vonalakon, Litvánia, Lettország,
Észtország
Tagállam: Lengyelország és Szlovákia, a kiválasztott 1 520 mm-es vonalakon, Litvánia, Lettország és
Észtország
„P”eset
Az 1 520 mm-es nyomtávú kocsik követelményei; az 1 435 mm-es kocsik követelményei az 1 520 mm-es
hálózaton való üzemeléshez.
Országok: Lengyelország és Szlovákia, a kiválasztott 1 520 mm-es vonalakon, Litvánia, Lettország, ÉsztországAz automatikus kapcsolókészülékkel ellátott kocsik 120 km/h sebességnél 1 000 kN nyomó- és vonóerőnek
állnak ellen.
7.7.2.2.6. Forgóváz és futómű
7.7.2.2.6.1. Forgóváz és futómű, Lengyelország és Szlovákia, a kiválasztott 1 520 mm-es vonalakon, Litvánia, Lettország, Észtország
Tagállam: Lengyelország és Szlovákia, a kiválasztott 1 520 mm-es vonalakon, Litvánia, Lettország,
Észtország
„P”eset
Lengyelországban és Szlovákiában, a kiválasztott 1 520 mm-es vonalakon, Litvánia, Lettország, Észtország,
1 435/1 520 mm-es változtatható nyomtávú futómûvel rendelkezõ kocsikra vonatkozó, az 1 520 mm-eshálózaton való mûködéshez szükséges követelmények a következõk.
a) Általános
A kéttengelyes forgóvázak esetén a kerékpár megengedett távolsága 1 800 mm és 2 400 mm között van.
Az 1 520 mm-es európai vasúthálózatokon való használatra szánt futómû - 40 és + 40
oC közötti
hõmérsékleti tartományban használható. Az 1 520 mm-es ázsiai hálózatok esetében a futómû - 60 és+ 45
oC közötti hõmérsékleti tartományban és 0-100 % relatív páratartalom mellett használható.L 344/98 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
b) A futómű keretei
A futómû kerete lehet hegesztett vagy öntött. A felhasznált acél elõizzítás nélkül hegeszthetõ, és
minimális húzószilárdsága 370 N/mm2. A hajlító ütõvizsgálattal kapott minimális értékeket a következõ
táblázat foglalja össze (a V bevágás ugyanaz, mint az ISO vizsgálat számára meghatározott):
Hajlító ütőszilárdság [J]
- 20oC - 40oC - 60oC
27 27 21
Csak az 1 520 mm-es nyomtávú rendszeren való közlekedéshez kell bizonyíték.
7.7.2.2.6.2. Forgóváz és futómű, Spanyolország és Portugália
Tagállam: Spanyolország és Portugália
„P”eset
A forgóváz átfogó méretei.
A cserélhető tengelyű forgóvázak minimális tengelytávja 1,80 m és a felfüggesztési síkok közötti távolság 2,170
m. A forgóváz átfogó méreteit az X. melléklet 7. lapja adja meg. Az így meghatározott átfogó méretek azS fékezési körülményre alkalmas forgóváz esetén érvényesek. Konzultálnak a francia és spanyol nemzetihatóságokkal az SS fékezési körülmény alkalmazásáról.
A forgócsap központjának magassága 925 mm a sín szintje fölött, és a forgócsapágy sugara 190 mm ugyanúgy,
mint a normál nyomtávú forgóváz esetében. A forgócsap megfelel az X. melléklet 8. lapján látható rajznak.
A kocsi forgóvázainak tengelycsapágya
A tengelycsapágyak megfelelnek az X. melléklet 9. lapján látható rajznak.A tengelyt a forgóváz keretével összekötő behúzható biztonsági eszköz.
A tengelycsapágyak tartalmaznak egy biztonsági rendszert, amely lehetővé teszi a tengelyek rögzítését
a forgóváz keretéhez. Az X. melléklet 11. lapján látható ilyen eszköz behúzható a tengely cseréje közben.
Kerekek.Kéttengelyes kocsik estében:
Az új kerekek futókörének átmérője legfeljebb 1 000 mm.
Forgóvázas kocsik esetében:Az új kerekek futókörének átmérője 920 mm.Kerékpárok.A kerékpárokra ráírják a gyártási számot, a típusszámot és a tulajdonos jelzését.Ezek a jelzések a kerékpár utolsó nagyjavításának (hónapot és az évet tartalmazó) dátumával, a tulajdonos vagy
bejegyző vasúttársaság kódszámával és a nagyjavítás elvégzésének helyével együtt a tengely önbeálló peremén
találhatók.
A tulajdonos vagy bejegyző vasúttársaság kódszámát és az utolsó nagyjavítás (hónapot és az évet tartalmazó)
dátumát fehérrel ráfestik minden egyes tengelycsapágy előlapjára is.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/99
Tengelycsapágy és védőlapok.
A tengelycsapágyakat, a tengelyvédőket és a rugókengyeleket úgy tervezik, hogy lehetővé tegyék a 2. lapon
bemutatott jelzések tiszteletben tartását (a tengelycsapágy felső oldalán lévő furat átmérője lehetővé teszi egy
gyűrű vagy ütköző használatát a felfüggesztés beállítására az X. mellékletben bemutatottak szerint.)
Mivel a széles nyomtávú tengely kereke eléggé közel van a kocsi alvázkeretéhez, egy 10-14 mm-es
tengelyvédővel ellátott bilincset használnak: lásd: 18. lap.
Ajánlatos, hogy gyorsan eltávolítható és összeszerelhető tengelyvédő tartókat használjanak. Ezek 2 db, hornyolt
alátéttel ellátott M-20 × 55-ös csavarral rögzíthetők. A szerkesztéskor a furat középpontjai közötti távolság 483
+1/0 mm.
A kerékpárok teljes felülete.
A járművek alvázkereteinek tere teljesen akadálymentes az egyes kerekek szintjén a 4. lapon jelzetteknek
megfelelően.
A tengely konstrukciója
A tengely elbírja a 20 tonnás tengelyterhelésre alkalmas (C kategóriájú) vagy a 22,5 tonnás tengelyterhelésû
(D kategóriájú) vonalak számára megállapított maximális terhelést. Ezeket görgõcsapágyas tengelycsapágyakkal
szerelik fel, és csereszabatosak a meglévõ tengelyekkel. Az új tengelyeket a jelen ÁME-ben megállapítottrendelkezésekkel összhangban tervezik. Az olyan automatikus változtatható nyomtávú kerékpárok használata,amelyek mind az 1 435, mind az 1 668 mm-es vonalakon képesek közlekedni, csak a spanyol és a franciailletékes hatóságok hozzájárulásával engedhetõk meg az említett tagállamokon áthaladó nemzetköziközlekedésben.
7.7.2.3. Fékezés
7.7.2.3.1. Fékteljesítmény
7.7.2.3.1.1. Fékteljesítmény, Nagy-Britannia
Tagállam: Nagy-Britannia
„P”eset
A brit hálózaton való használatra szánt áruszállító kocsik esetében lásd az V. melléklet V2. szakaszát.
7.7.2.3.1.2. Fékteljesítmény, Lengyelország és Szlovákia, a kiválasztott 1 520 mm-es vonalakon, Litvánia, Lettország, Észtország
Tagállam: Lengyelország és Szlovákia, a kiválasztott 1 520 mm-es vonalakon, Litvánia, Lettország,
Észtország
„P”eset
— Elosztók
Az 1 520 mm-es hálózaton üzemeltetendő, 1 435 mm-es átjárható kocsikat kiegészítő fékrendszerrel
szerelik fel az alábbiak szerint:
1. opció: szereljenek fel két elosztót egy átváltási eszközzel
— az 1 435 mm-es nyomtáv esetében: az I. melléklet szerinti elosztó
— az 1 520 mm-es nyomtáv esetében: 483-as típusú elosztó
2. opció: szereljenek fel egy normál elosztót vagy egy jóváhagyott KE/483 elosztó kombinációt arra
a kocsira, amely megfelel mind az 1 435, mind az 1 520 mm-es tengelytávú vasutak mûszaki fékezésikövetelményeinek, egy olyan átváltó eszközzel, amely lehetõvé teszi az üzemmódok közötti váltást.
Az 1. lehetõség alatt a kocsi fékberendezésének tartalmaznia kell egy „fék be/ki” és egy „áru/utas” átváltási
eszközt, valamint egy „üres/terhelt” eszközt, ha nincs automatikus terhelésarányos fékezési lehetõség az
I. melléklet szerint, valamint egy „fék be/ki” és egy „üres/részben terhelt/terhelt” eszközt az 1 520 mm-esL 344/100 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
nyomtávra vonatkozó szabvány és „Az RF mûhelyekben épített kocsik fékberendezéseire vonatkozó
mûszaki követelmények” szerint.
Valamennyi elosztónak saját kioldószeleppel kell rendelkeznie a kocsi mindkét oldalán, húzózsinórral,
a végén fogantyúval.
A 2. fékezési opció esetében lehetõleg elosztót kell használni, automatikus terhelésarányos fékrendszerrel
együtt. Amikor a fékpozíciót manuálisan váltják át a terhelésnek megfelelõen, legalább két fokozattalellátott pozíciónak kell lennie a fékerõ esetében.
— Terhelésarányos fékezés, fékerő és fékteljesítmény
A kocsi fékeinek biztosítaniuk kell, hogy a fékezett súlyra vonatkozóan elõírt értékek és az elméleti fékerõ
együtthatók garantáltak legyenek mind az 1 435, mind az 1 520 mm-es tengelytávon, a megfelelõlegnagyobb sebességeken.
Az 1 435 mm-es tengelytávon való működéshez a kocsikat vagy kézzel működtethető terhelésváltó
eszközzel, vagy az I. melléklet követelményeinek megfelelő automatikus terhelésarányos fékrendszerrel
szerelik fel.
Az 1 520 mm-es nyomtávon való mûködés esetében a kocsikat vagy automatikus terhelésarányos
fékrendszerrel, vagy legalább kétállású, kézzel mûködtethetõ terhelésváltó eszközzel szerelik fel. Az
automatikus rendszernek és konfigurációjának az 1 520 mm-es nyomtávon való használata során kellõfigyelmet fordítanak a forgóváz konstrukciójára és a két nyomtáv közötti váltás típusára.
A fékteljesítményt a „Normál fékezési számítás az áruszállító és hûtõkocsik esetében” alapján számítják
ki. Itt a kocsi féktuskójának ereje esetében a fékrendszer 1 520 mm-es nyomtávra váltásakor kiszámított
elméleti együttható eleget tesz a következõ értékeknek:
— a K (kompozit) féktuskók esetében: 0,14 és 0,31 között a teljesen megterhelt kocsi esetében és 0,22
és 0,37 között az üres kocsi esetében;
— a GG (öntöttvas) féktuskók esetében: 0,36 és 0,70 között a teljesen megterhelt kocsi esetében és
0,62 és 0,81 között az üres kocsi esetében.
Az 1 435 és 1 520 mm-es nyomtávon való mûködésre vonatkozó szabványokban a kocsik
esetében meghatározott különbözõ fékerõk figyelembe vehetõk a fékberendezés vagy a fékhengermegfelelõ módosításával.
— Az 1 435 és 1 520 mm-e nyomtávok között átváltó eszköz
A két elosztórendszer közötti váltás a nyomtáv váltásakor történik az 1 435/1 520 mm-es átváltó
eszközzel. Az eszköz mûködtetéséhez minimális erõre kell, hogy szükség legyen, és megbízhatóanrögzülnie kell a végállásában. A kiválasztott végállásnak csak egy fékrendszernek kell megfelelnie, és ki
kell kapcsolnia a másik fékrendszert. Amikor az egyik fékrendszer meghibásodik, a másiknak
mûködõképesnek kell maradnia, feltételezve, hogy a kocsi két külön elosztóval rendelkezik.
A két fékrendszer közötti váltás csak a nyomtávváltó állomáson hajtható végre manuálisan (egy speciális
eszköz segítségével) vagy automatikusan.
Egyértelmûen jelezni kell a kiválasztott fékrendszert, még akkor is, ha a váltás automatikusan történik.
Ha a váltás automatikusan történik, lehetõleg az automatikus terhelésarányos fékrendszert kell használni.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/101
7.7.2.3.1.3. Fékteljesítmény, Finnország
Tagállam: Finnország
„P”eset
A csak 1 524 mm-es nyomtávú járművek esetén a fékerőt a finn hálózaton lévő jelek közötti legalább 1 200 m-
es távolság alapján határozzák meg. A minimális fékezett százalék 55 % 100 km/h és 85 % 120 km/h esetén.
A 21 ‰átlagos lejtésű és 46 km hosszú lejtővel (a St. Gothard vonal lejtőjével) kapcsolatos energia
határértékekre vonatkozó követelmények a csak 1 524 mm-es nyomtávú járművekre érvényesek.
A csak 1 524 mm-es nyomtávú járművek esetében a rögzítőféket úgy tervezik, hogy megtartsa a teljesen
megterhelt kocsikat egy 2,5 %-os lejtőn 0,15 legnagyobb tapadás mellett, szélcsendben. A közúti járművek
szállítására épített kocsikon a rögzítőfék a talajról működtethető.
7.7.2.3.1.4. Fékteljesítmény, Spanyolország és Portugália
Tagállam: Spanyolország és Portugália
„P”eset
A fékpofák elrendezése
Kéttengelyes kocsik estében:A fékpofákat az 5. lapon jelzett követelményekkel összhangban szerelik össze. A forgóvázas kocsik 12. lapon
látható szerelvénye is használható.
Forgóvázas kocsik esetében:
A fékpofákat a 12. lap rendelkezései szerint kell összeszerelni.
7.7.2.3.1.5. Fékteljesítmény, Finnország, Svédország, Norvégia, Észtország, Lettország és Litvánia
Tagállam: Finnország, Svédország, Norvégia, Észtország, Lettország és Litvánia
„T1”eset
A jelen ÁME-ben a kompozit tuskók használatára vonatkozóan a meglévõ UIC elõírások és vizsgálati
módszerek alapján jóváhagyott követelmények általában nem érvényesek Finnországban, Norvégiában,Svédországban, Észtországban és Litvániában.
A kompozit féktuskókat nemzeti alapon értékelik, és figyelembe veszik a téli környezeti viszonyokat.
Ez a speciális eset addig érvényes, amíg tovább nem fejlesztik az elõírásokat és az értékelési módszereket, amíg
azok bizonyítottan megfelelnek a skandináviai téli viszonyoknak.
Ez nem zárja ki azt, hogy más tagállamokból származó áruszállító kocsik skandináv és balti államokban való
üzemelését.
7.7.2.3.1.6. Fékteljesítmény, Ír Köztársaság és Észak-Írország
Tagállam: Ír Köztársaság és Észak-Írország
„P”eset
Üzemi fék: Az Írországi vasúthálózat egyenes és vízszintes pályáján közlekedő új kocsi féktávolsága nem
haladhatja meg az alábbi értéket:
Féktávolság = (v2/ (2 × 0,55) mL 344/102 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
(ahol v = a kocsi legnagyobb üzemi sebessége az IR hálózaton m/s-ban)
A legnagyobb üzemi sebesség legfeljebb 120 km/h lehet. E feltételeket minden terhelési viszony esetén
teljesíteni kell.
7.7.2.3.2. Rögzít őfék
7.7.2.3.2.1. Rögzítőfék, Nagy-Britannia
Tagállam: Egyesült Királyság
„P”eset
A brit hálózaton való használatra szánt áruszállító kocsik esetében lásd az V. melléklet V1. szakaszát.
7.7.2.3.2.2. Rögzítőfék, Ír Köztársaság és Észak-Írország
Tagállam: Ír Köztársaság és Észak-Írország
„P”eset
A kizárólag az írországi vasúthálózaton használt kocsik esetében minden kocsit olyan rögzítőfékkel kell
felszerelni, amely megtart egy teljesen megterhelt kocsit egy 2,5 %-os lejtőn 10 %-os legnagyobb tapadás
mellett, szélcsendben.
Írország kivételt kér az arra az esetre vonatkozó követelmények alól, ha a rögzítőféket a „járműből” lehet
működtetni egy olyan követelmény javára, hogy „a rögzítőféket a járműből vagy a talajról lehet működtetni”.
7.7.2.4. Környezeti feltételek
7.7.2.4.1. Környezeti feltételek
7.7.2.4.1.1. Környezeti feltételek, Spanyolország és Portugália
Tagállam: Spanyolország és Portugália
„P”eset
Spanyolországban és Portugáliában a külsõ hõmérséklet felsõ határértéke + 50oC a 4.2.6.1.2.2. szakaszban
szereplõ Ts hõmérsékleti osztályban megadott + 45oC helyett.
7.7.2.4.2. Tűzbiztonság
7.7.2.4.2.1. Tűzbiztonság, Spanyolország és Portugália
Tagállam: Spanyolország és Portugália
„P”eset
Szikrafogó.„P”(folyamatos) kategória
Kéttengelyes kocsik estében:
A szikrafogó pajzsokat a 16. lapnak megfelelően tervezik és helyezik el.
Az ilyen pajzsok külső részét lefelé irányítják, és felső részük hajlított.
Felső részük szélessége 415 +5/0 mm; a belső élek közötti távolság 1 120 mm.
E pajzsok függőleges része 115 mm magas, és a lefelé mutató rész 32 mm 30
omellett. Az ilyen pajzsok
padlótól mért távolsága 20 mm, és a hajlított rész sugara 1 800 mm. A Franciaország és Spanyolország közötti2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/103
tranzitra elfogadott, RID 1a és 1b osztályú veszélyes árukat szállító tengelyes kocsik fékeit menet közben
leválasztják.
Forgóvázas kocsik esetében:
— A szikrafogó pajzsokat a 17. lapnak megfelelően tervezik és helyezik el.
— Ezek simák és 500 mm szélesek.
— A belső éleik közötti távolság 1 100 ± 10 mm.
— E pajzsok padlótól mért minimális távolsága 80 mm.
7.7.2.4.3. Elektromos védelem
7.7.2.4.3.1. Elektromos védelem, Lengyelország és Szlovákia, a kiválasztott 1 520 mm-es vonalakon, Litvánia, Lettország, Észtország
Tagállam: Lengyelország és Szlovákia, a kiválasztott 1 520 mm-es vonalakon, Litvánia, Lettország,
Észtország
„P”eset
Az 1 520 mm-es és az 1 520 mm-es hálózaton közlekedõ 1 435 mm-es kocsikra vonatkozó kiegészítõ
követelmények
7.7.3. A TAGÁLLAMOK ÁLTAL ELŐÍRT SPECIÁLIS ESETEK TÁBLÁZATA
Ország Szakasz Paraméter Speciális eset Kategória
Minden ország 4.2.3.4 A járművek futásjósága 7.7.2.2.4.1. P
Finnország 4.2.2.1 A járművek közötti kap-
csolódási pontok (pl. össze-
kapcsolás)7.7.2.1.1.1 P
Finnország 4.2.3.1 Kinematikus űrszelvény 7.7.2.2.1.3 P
Finnország 4.2.3.2 Statikus tengelyterhelés,
dinamikus kerékterhelés és
lineáris terhelés7.7.2.2.2.1 P
Finnország 4.2.4.1 Fékteljesítmény 7.7.2.3.1.3 P
Finnország, Svédország,
Norvégia, Észtország, Lettor-szág és Litvánia6.2.3.3 (P. mel-
léklet)Fékteljesítmény 7.7.2.3.1.5 T1
Finnország, Észtország, Lett-
ország, Litvánia, Lengyelor-
szág4. és 5. szakasz Az alrendszer jellemzése és
a kölcsönös átjárhatóságot
lehetővé tevő rendszerele-
mek7.7.2.1.1.3 P
Finnország és Norvégia 5.3.2.3 Kerekek 7.7.2.2.4.2 P
Nagy-Britannia 4.2.3.1 Kinematikus űrszelvény 7.7.2.2.1.1 P
Nagy-Britannia 4.2.3.2 Statikus tengelyterhelés,
dinamikus kerékterhelés és
lineáris terhelés7.7.2.2.2.2 P
Nagy-Britannia 4.2.4.1.2.2 Fékteljesítmény 7.7.2.3.1.1 P
Nagy-Britannia 4.2.4.1.2.8 Rögzítőfék 7.7.2.3.2 PGörögország 4.2.3.4 A járművek futásjósága 7.7.2.1.1.6 T1Lengyelország, Szlovákia,
Litvánia, Lettország és Észt-
ország4.2.2.1 A járművek közötti kap-
csolódási pontok (pl. össze-
kapcsolás)7.7.2.1.1.2 PL 344/104 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Ország Szakasz Paraméter Speciális eset Kategória
Lengyelország, Szlovákia,
Litvánia, Lettország és Észt-
ország4.2.2.3 A jármű főszerkezetének
szilárdsága7.7.2.1.3.1 P
Lengyelország, Szlovákia,
Litvánia, Lettország és Észt-
ország4.2.3.1 Kinematikus űrszelvény 7.7.2.2.1.2 P
Litvánia, Lettország és Észt-
ország4.2.3 Statikus tengelyterhelés,
dinamikus kerékterhelés és
lineáris terhelés7.7.2.2.2.3 P
Litvánia, Lettország és Észt-
ország4. és 5. szakasz Az alrendszer jellemzése és
a kölcsönös átjárhatóságot
lehetővé tevő rendszerele-
mek7.7.2.1.1.4 T
Lengyelország, Szlovákia,
Litvánia, Lettország és Észt-
ország4.2.3.4 A járművek futásjósága 7.7.2.2.4 P
Lengyelország, Szlovákia,
Litvánia, Lettország és Észt-
ország4.2.3.5 Hosszanti irányú nyomóe-
rők7.7.2.2.5.1 P
Lengyelország, Szlovákia,
Litvánia, Lettország és Észt-
ország5.3.2.1 Forgóváz és futómű 7.7.2.2.6.1 P
Lengyelország, Szlovákia,
Litvánia, Lettország és Észt-
ország4.2.4.1 Fékteljesítmény 7.7.2.3.1.2 P
Lengyelország, Szlovákia,
Litvánia, Lettország és Észt-
ország4.2.7.3 Elektromos védelem 7.7.2.4.3.1 P
Ír Köztársaság és Észak-Íror-
szág4.2.1 A járművek közötti kap-
csolódási pontok (pl. össze-
kapcsolás)7.7.2.1.1.5 P
Ír Köztársaság és Észak-Íror-
szág4.2.2.2 Biztonságos elérés és kijárat 7.7.2.1.2.1 P
Ír Köztársaság és Észak-Íror-
szág4.2.3 Statikus tengelyterhelés,
dinamikus kerékterhelés és
lineáris terhelés7.7.2,2.2.4 P
Ír Köztársaság és Észak-Íror-
szág4.2.3.4 A járművek futásjósága 7.7.2.2.4.5 P
Ír Köztársaság és Észak-Íror-
szág4.2.4.1 Fékteljesítmény 7.7.2.3.1.5 P
Ír Köztársaság és Észak-Íror-
szág4.2.4.1.2.8 Rögzítőfék 7.7.2.3.2.2 P
Spanyolország és Portugália 4.2.2.1 A járművek közötti kap-
csolódási pontok (pl. össze-
kapcsolás)7..2.1.1.4 P
Spanyolország és Portugália 4.2.2.3 A jármű főszerkezetének
szilárdsága7.7.2.1.3.2 P
Spanyolország és Portugália 4.2.3.1 Kinematikus űrszelvény 7.7.2.2.1.4 P
Spanyolország és Portugália 4.2.3.4 A járművek futásjósága 7.7.2.2.4.4 PSpanyolország és Portugália 5.3.2.1 Forgóváz és futómű 7.7.2.2.6.2 P
Spanyolország és Portugália 4.2.4.1 Fékteljesítmény 7.7.2.3.1.4 P
Spanyolország és Portugália 4.2.6.1.2.2 Környezeti feltételek 7.7.2.4.1.1 P
Spanyolország és Portugália 4.2.7.2 Tűzbiztonság 7.7.2.4.2.1 P2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/105
A. MELLÉKLET
SZERKEZETEK ÉS MECHANIKUS RÉSZEK
A.1. Ütközők
A1. ábra:
Az ütköző tartólemeze
A.2. Vonókészülék
A2. ábra:
A vonóhorog méretei
L 344/106 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
A3. ábra:
A csavaros kapcsolószerkezet D-bilincse
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/107
A4. ábra:
Vonókészülék és ütköző
L 344/108 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
A5. ábra:
Berni négyszög
ESPACES LIBRES A RESERVER AUX EXTREMITES DES VEHICULES
FREIZUHALTENDE RÄUME AN DEN WAGENENDEN
A JÁRMŰ VÉGEINÉL BIZTOSÍTANDÓ HÉZAGOK2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/109
A6. ábra:
Csavaros kapcsolószerkezet és vonóhorog
A7. ábra:
A jármű végeinél a vonóhorog fölött biztosítandó hézagok
L 344/110 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
B. MELLÉKLET
SZERKEZETEK ÉS MECHANIKUS RÉSZEK
AZ ÁRUSZÁLLÍTÓ KOCSIK JELÖLÉSE
B.1. A JÁRMŰ AZONOSÍTÓ SZÁMA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 113
B.2. A JÁRMŰ ÖNSÚLYA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 113
B.3. JÁRMŰTERHELÉSI TÁBLÁZAT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 113
B.4. ÜTKÖZŐK KÖZÖTTI HOSSZ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 115
B.5. ÁBRÁK NAGY-BRITANNIÁBA IRÁNYULÓ FORGALOM ESETÉN . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 115B.6. AZ ELTÉRŐ NYOMTÁVVAL RENDELKEZŐ ORSZÁGOKBAN VALÓ HALADÁSRA TERVEZETT
TEHERKOCSIK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 116
B.7. AUTOMATIKUS NYOMTÁVVÁLTÓ KERÉKPÁROK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 116
B.8. AZ ALÁBBI ÁBRÁN JELZETTNÉL KISEBB GÖRBÜLETŰ DOMBRÓL VALÓ GURÍTÁS TILALMA . . . . . . . 116
B.9. 14 000 mm-T MEGHALADÓ TENGELYEK KÖZÖTTI HOSSZÚ ÉS DOMBRÓL VALÓ GURÍTÁSRA
ALKALMAS FORGÓVÁZAS KOCSIK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 117
B.10. OLYAN TEHERKOCSIK, AMELYEKNEK ÜZEM KÖZBEN TILOS KOCSIFÉKEZŐ BERENDEZÉSEN VAGY
MÁS MEGÁLLÍTÓ ESZKÖZÖN ÁTHALADNIUK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 117
B.11. A KARBANTARTÁSI ADATOK TÁBLÁJA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 117
B.12. NAGYFESZÜLTSÉGRE FIGYELMEZTETŐ JELZÉS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 118
B.13. AZ EMELÉSI PONTOK HELYE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 119B.14. A TEHERKOCSI LEGNAGYOBB TERHELÉSE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 120
B.15. A TARTÁLYKOCSIK TÉRFOGATA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 120
B.16. A KONTÉNERSZÁLLÍTÓ KOCSI PADLÓSZINTJE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 120B.17. A KANYAR LEGKISEBB SUGARA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 121
B.18. OLYAN FORGÓVÁZAS KOCSIK JELZÉSE, AMELYEK LEGFELJEBB 2
o30’-ES DŐLÉSSZÖGŰ VASÚTI
KOMPRÁMPA LEKÜZDÉSÉRE ALKALMASAK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 121
B.19. MAGÁNTULAJDONBAN LÉVŐ TEHERKOCSIK JELZÉSE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 121
B.20. A TEHERKOCSIVAL KAPCSOLATOS MEGHATÁROZOTT KOCKÁZATOK JELZÉSE A TEHERKOCSIN . 121
B.21. A TEHER ELHELYEZÉSE: PLATÓS TEHERKOCSI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 122
B.22. A KÜLSŐ KERÉKPÁROK VAGY A FORGÓVÁZ KÖZÉPPONTJAI KÖZÖTTI TÁVOLSÁGOK . . . . . . . . . . . . 125
B.23. A GURÍTÁS KÖZBEN KÜLÖNLEGES FIGYELMET IGÉNYLŐ KOCSIK (PL. BIMODÁLIS EGYSÉGEK)
JELZÉSE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 126
B.24. MANUÁLISAN BEHÚZOTT RÖGZÍTŐFÉK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 126
B.25. A SPECIÁLIS BERENDEZÉSEKRE VONATKOZÓ UTASÍTÁSOK ÉS BIZTONSÁGI TANÁCSOK . . . . . . . . . 126
B.26. A KERÉKPÁROK SZÁMOZÁSA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1262006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/111
B.27. FÉKEZÉSI JELZÉSEK A KOCSIKON . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 127
B.27.1. A légfék típusát jelző felirat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 127
B.27.2. A fékezett tömeg jelzése a járműveken . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 127
B.27.2.1. Átváltó eszköz nélküli járművek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 127B.27.2.2. Manuális átváltó berendezéssel ellátott járművek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 127
B.27.2.3. Két vagy több, külön „üres-terhelt” eszközzel rendelkező fékberendezéssel szerelt járművek. . . . . . . . . . . . 128
B.27.2.4. A terheléstől függően automatikusan és fokozatosan változó fékrendszerrel szerelt járművek . . . . . . . . . . . 128B.27.2.5. Az „üres-terhelt” berendezés automatikus irányítására szolgáló berendezéssel felszerelt teherkocsik . . . . . 129
B.27.3. A fékezéssel kapcsolatos egyéb jelzések . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 130
B.27.3.1. A nagy erejű, „R”fékezési móddal rendelkező R fékrendszer jelzése . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 130
B.27.3.2. A kompozit féktuskó betétekkel rendelkez őfék jelzése . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 130
B.27.3.3. A tárcsafékek jelzése . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 131
B.28. AZ OSSHD SZABVÁNY SZERINTI AUTOMATIKUS KAPCSOLÓKÉSZÜLÉKKEL RENDELKEZŐ KOCSI . 131
B.29. AZ „1 520 mm-ES VÁGÁNYOKON VALÓ KÖZLEKEDÉS ENGEDÉLYEZVE” tábla . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 132
B.30. VÁLTOZTATHATÓ NYOMTÁVÚ KERÉKPÁRRAL RENDELKEZŐ TEHERKOCSI (1 435 mm / 1 520 mm) 132
B.31. A VÁLTOZTATHATÓ NYOMTÁVÚ KERÉKPÁRRAL RENDELKEZŐ FORGÓVÁZAK JELÖLÉSE
(1 435 mm / 1 520 mm) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 132
B.32. A GA, GB VAGY GC SZELVÉNYEKRE ÉPÍTETT ÁRU- ÉS SZEMÉLYSZÁLLÍTÓ KOCSIK JELÖLÉSE . . . . . . 132L 344/112 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
B.1. A JÁRMŰ AZONOSÍTÓ SZÁMA
(Hely: mindkét oldalon, balra)
A járműszám legalább 80 mm magas, és legfeljebb 2 méterre van a sín felszínétől. A szám olyan helyen van, hogy a kocsi
letakarására használt semmilyen ponyva sem fedi el.
További részletek egy kérelmezés alatt álló EN szabványban találhatók.
B.2. A JÁRMŰ ÖNSÚLYA
(Hely: mindkét oldalon, balra)
B1. ábra:
A kézifékkel fel nem szerelt teherkocsi önsúlya
B2.ábra:
A kézifékkel felszerelt teherkocsi önsúlyának és fékezett súlyának jelölése.
Ha a kéziféket a talajról kell üzemeltetni, az utóbbi számot piros keretbe kell tenni.
Ha egy kocsira egynél több külön ható féket szerelnek, a fékezett súly előtt fel kell tüntetni e fékek számát (pl. 2 × 0,00 t).
B.3. JÁRMŰTERHELÉSI TÁBLÁZAT
(Hely: mindkét oldalon, balra)
B3. ábra
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/113
B4. ábra
B5. ábra
Lábjegyzetek a fenti ábrákhoz:
1) Legfeljebb 100 km/h sebességgel haladó vonatokban lévő kocsik legnagyobb hasznos terhelése tonnában.
2) Legfeljebb 120 km/h sebességgel haladó vonatokban lévő kocsik legnagyobb hasznos terhelése tonnában.
3) Legfeljebb 120 km/h sebességgel való haladásra képes kocsik esetében, csak ha üresek4) Az azonos terheléssel, például S közlekedésben 120 km/h sebességgel továbbítható kocsikon „* *” jelzést helyeznek el
a legnagyobb terhelés jelzése mellé jobbra- A „* *” alkalmazási területe (csak korszerûsített / felújított kocsik vagy új és
korszerûsített / felújított kocsik) nyitott kérdés
MEGJEGYZÉS:
A D kategóriájú vonalak jelzéseit csak akkor lehet elhelyezni a teherkocsikon, ha a D kategória esetében megengedett
tengelyterhelés nagyobb, mint a C kategória esetében.
B6. ábra:
A terhelési táblázat méretei
L 344/114 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
B.4. ÜTKÖZŐK KÖZÖTTI HOSSZ
(Hely: mindkét oldalon, balra)
B7. ábra
B.5. ÁBRÁK NAGY-BRITANNIÁBA IRÁNYULÓ FORGALOM ESETÉN
(Hely: mindkét oldalon, balra)
B8. ábra:
Vasúti kompon szállítható kocsik
B9. ábra:
A Csatorna-alagúton szállítható kocsik
B10. ábra:
Vasúti kompon és a Csatorna-alagúton szállítható kocsik
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/115
B.6. AZ ELTÉRŐ NYOMTÁVVAL RENDELKEZŐ ORSZÁGOKBAN VALÓ HALADÁSRA TERVEZETT TEHERKOCSIK
(Hely: mindkét oldalon, jobbra)
B11. ábra
B.7. AUTOMATIKUS NYOMTÁVVÁLTÓ KERÉKPÁROK
(Hely: mindkét oldalon, jobbra)
Automatikus nyomtávváltó képességű futóművek 1 435 és 1 668 mm közötti nyomtávú vágányra.
B12. ábra
B.8. AZ ALÁBBI ÁBRÁN JELZETTNÉL KISEBB GÖRBÜLETŰ DOMBRÓL VALÓ GURÍTÁS TILALMA
(Hely: mindkét hossztartó bal oldalán)
B13. ábra
Ez az ábra a minimális leküzdhető domb vagy függőleges konvex ív sugarát jelzi olyan kocsik esetében, amelyek
konstrukciójuknál fogva kárt szenvedhetnek, ha 250 méternél nagyobb sugarú dombon haladnak át.L 344/116 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
B.9. 14 000 mm-T MEGHALADÓ TENGELYEK KÖZÖTTI HOSSZÚ ÉS DOMBRÓL VALÓ GURÍTÁSRA ALKALMAS
FORGÓVÁZAS KOCSIK
(Hely: mindkét hossztartó bal oldalán)
Ez a jelzés olyan forgóvázas kocsikon található, amelyek két egymást követő tengely közötti távolsága meghaladja a 14 000
mm-t.
Ez az egymás melletti tengelyek közötti legnagyobb távolságot jelzi.
B14. ábra
B.10. OLYAN TEHERKOCSIK, AMELYEKNEK ÜZEM KÖZBEN TILOS KOCSIFÉKEZŐ BERENDEZÉSEN VAGY MÁS
MEGÁLLÍTÓ ESZKÖZÖN ÁTHALADNIUK
(Hely: mindkét hossztartó bal oldalán)
B15. ábra
Ez a jelzés olyan kocsikon található, amelyek a konstrukciójuk miatt üzem közben nem haladhatnak át kocsifékező vagy
más kocsirendező és fékező berendezésen.
B.11. A KARBANTARTÁSI ADATOK TÁBLÁJA
(Hely: mindkét hossztartó jobb oldalán)
Tekintettel az alkalmazott karbantartási rendszerre, tudni kell igazolni a karbantartási táblán szereplő adatok hitelességét.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/117
B16. ábra
1) A karbantartási tábla érvényességi időszaka
2) A karbantartási munkáért felelős és így az érvényességi idő megváltoztatására jogosult szerviz jelzése
3) A munka elvégzésének napja (nap, hónap, év)
4) További jelölés. Csak a tulajdonos VT helyezheti el.
B.12. NAGYFESZÜLTSÉGRE FIGYELMEZTETŐ JELZÉS
B17. ábra
Az 1987.1.1. után gyártott járművek esetén
L 344/118 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Ez a jelzés olyan kocsikon található, amelyek járólemeze több mint 2 000 mm-re van a sín felszínétől, vagy olyan
hágcsókkal rendelkezik, amelyek vége e szerelvények mellett túlnyúlik ezen a méreten. Úgy kell elhelyezni, hogy a veszélyesterület elérése előtt látható legyen.
B.13. AZ EMELÉSI PONTOK HELYE
A jelölés a hossztartókon bal és jobb oldalon található az emelési pontokkal egy szintben.
B18. ábra
Futómű nélküli emelés a szervizben.
B19. ábra
4 ponton való emelés futóművel vagy anélkül
B20. ábra
Emelés futóművel vagy anélkül csak az egyik végén vagy ahhoz közel.
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/119
B.14. A TEHERKOCSI LEGNAGYOBB TERHELÉSE
(Hely: mindkét hossztartó jobb oldalán)
Ez a jelölés olyan teherkocsikon található, amelyek terhelési kapacitása meghaladja a jelzett legnagyobb terhelést, valamint
legnagyobb terhelés nélküli kocsikon. Az érintett kocsik legnagyobb engedélyezett terhelését jelzi.
B21. ábra
B.15. A TARTÁLYKOCSIK TÉRFOGATA
(Hely: mindkét oldalon, balra)
Tartálykocsik stb. esetében az alábbi jelöléssel tüntetik fel a köbméterben, hektoliterben vagy literben kifejezett térfogatot.
B22. ábra
B.16. A KONTÉNERSZÁLLÍTÓ KOCSI PADLÓSZINTJE
(Hely: mindkét oldalon, jobbra)
B23. ábra
Ez e jelzés a nagyméretű konténerek és cserélhető felépítmények szállítására alkalmas teherkocsikon található; a kocsi
rakodási síkjának magasságát jelzi mm-ben a kocsi terheletlen állapotában.L 344/120 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
B.17. A KANYAR LEGKISEBB SUGARA
(Hely: mindkét hosszgerenda bal oldalán)
Ez a jelzés olyan forgóvázas kocsikon található, amelyek csak 35 méternél nagyobb sugarú kanyart tudnak bevenni, és
a kanyar legkisebb engedélyezett sugarát jelzi.
B24. ábra
B.18. OLYAN FORGÓVÁZAS KOCSIK JELZÉSE, AMELYEK LEGFELJEBB 2o30’-ES DŐLÉSSZÖGŰ VASÚTI KOMPRÁMPA
LEKÜZDÉSÉRE ALKALMASAK
(Hely: mindkét hosszgerenda bal oldalán)
Ez a jelzés olyan forgóvázas kocsikon található, amelyek csak 2o30’-nél kisebb dőlésszögű vasúti komprámpát tudnak
leküzdeni, és jelzi az érintett kocsi megengedett legnagyobb rámpaszögét.
B25. ábra
B.19. MAGÁNTULAJDONBAN LÉVŐ TEHERKOCSIK JELZÉSE
(Hely: mindkét oldalon, balra)
A magántulajdonban lévő teherkocsikon feltüntetik a bejegyzett üzembentartó nevét és címét.
B.20. A TEHERKOCSIVAL KAPCSOLATOS MEGHATÁROZOTT KOCKÁZATOK JELZÉSE A TEHERKOCSIN
(a) Olyan esetben, amikor a kocsik felépítményei elmozdulhatnak az alvázkerethez képest (lengéscsillapítottak), az
elmozdulás során valószínűleg eltakarásra kerülő részeket sárga háttér előtt átlós fekete csíkokkal kell jelölni, és így kell
felhívni a figyelmet a veszélyes területekre.
(b) A több mint 150 mm-re kinyúló kábelkampókból eredő esetleges veszélyek elkerülése érdekében az ilyen kampókat
az alábbiak szerint kell befesteni:
— kábelhorog és védőberendezés: sárga;
— a kábelhorgok tartói
— kinyúlás 250 mm-ig: sárga
— több mint 250 mm-es kinyúlás: sárga háttér előtt átlós fekete csíkok2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/121
B.21. A TEHER ELHELYEZÉSE: PLATÓS TEHERKOCSI
(Hely: mindkét hossztartó közepén)
A 10 métert meghaladó hasznos padlóhosszú pőrekocsik és az 1968. január 1. után készült nyitott magas oldalú kocsikon
a B28 vagy B29. ábrán látható jelzésekkel fel kell tüntetni a tartófelület legalább három különböző hosszán elosztott egyes
terhek legnagyobb magasságát.
Ez az adat más teherkocsik esetében opcionális.A jelzés minden más olyan kocsi esetében opcionális, amelyeken szükség esetén elhelyezhető a B26., B27., B28. vagy B29.
ábrán látható jelzés.
B26.
ábra: A tartófelület különböző hosszain elosztott koncetrált terheket, valamint a két különálló támasztékon
nyugvó terheket bemutató példa (teherhordó szélesség. ≥2m)
L 344/122 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
B27. ábra:
A tartófelület különböző hosszain elosztott koncetrált terheket, valamint a két különálló támasztékon nyugvó
terheket bemutató példa (teherhordó szélesség. ≥1,2m)
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/123
B28. ábra:
A tartófelület különböző hosszain elosztot koncetrált terheket bemutató példa (teherhordó szélesség. ≥2m)
L 344/124 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
B29. ábra:
A tartófelület különböző hosszain elosztott koncetrált terheket bemutató példa (teherhordó szélesség. ≥1,20m)
B.22. A KÜLSŐ KERÉKPÁROK VAGY A FORGÓVÁZ KÖZÉPPONTJAI KÖZÖTTI TÁVOLSÁGOK
(Hely: mindkét hossztartó jobb oldalán)
A forgózsámollyal nem rendelkező kocsikon a végtengelyek, a forgóvázas kocsikon pedig a forgóvázak középpontjai közötti
távolságot fel kell tüntetni az alábbi jelzéssel.
B30. ábra
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/125
B.23. A GURÍTÁS KÖZBEN KÜLÖNLEGES FIGYELMET IGÉNYLŐ KOCSIK (PL. BIMODÁLIS EGYSÉGEK) JELZÉSE
A gurítás közben különleges figyelmet igénylő kocsikon vagy az intermodális közlekedésben részt vevő végzsámolyokon
elhelyezett alábbi jelzés a következőket jelenti:
— Szalasztás vagy gurítódombról történő gurítás nem megengedett,
— Vontató egységnek kell kísérnie,
— Szabadon nem gurítható.
Fig. B31
B.24. MANUÁLISAN BEHÚZOTT RÖGZÍTŐFÉK
Fig. B32
B.25. A SPECIÁLIS BERENDEZÉSEKRE VONATKOZÓ UTASÍTÁSOK ÉS BIZTONSÁGI TANÁCSOK
A speciális berendezéssel (automatikus ürítéssel, nyitható tetővel stb.) felszerelt vagonokon jól látható helyen és lehetőleg
több nyelven el kell helyezni az ilyen berendezések üzemeltetési utasításait és a szükséges biztonsági előírásokat, és azutasításokat piktogramoknak kell kísérniük.
B.26. A KERÉKPÁROK SZÁMOZÁSA
A kocsi hossztartóján feltüntetik az egyes tengelyágyak fölötti tengelyek számszerű hivatkozását a kocsi kiválasztott végétől
számított növekvő sorrendű tengely pozíciójának megfelelően.L 344/126 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
B.27. FÉKEZÉSI JELZÉSEK A KOCSIKON
B.27.1. A légfék típusát jelző felirat
A járműre szerelendő folyamatos fék típusait jelző feliratoknak meg kell felelniük az alábbi rövidítéseknek. A fékezési
módok jelentése a jelen ÁME 4.2.4.1.2.2. szakaszában található.
Fékezési mód G
Fékezési mód P
Fékezési mód RG-P váltó rendszer (vagy eszköz) GPP-R váltó rendszer (vagy eszköz) PRG-P-R váltó rendszer (vagy eszköz) GPR
A terheléstől függően automatikusan és fokozatosan változó fékező eszköz A
B.27.2. A fékezett tömeg jelzése a járműveken
Az alábbi ábrákon az „x”betű jelenti a tömeget és az „y”betű a váltási fékezett tömeget. A bekeretezett
betű jelenti
a nyílásokban feltüntetett változó fékezett tömeget.
B.27.2.1. Átváltó eszköz nélküli járművek
A fékezett tömeget ráírják a hossztartókra a fékrendszer felirata mellé a B33. ábrán jelzettek szerint.
Fig. B33
B.27.2.2. Manuális átváltó berendezéssel ellátott járművek
— „Áru-utas” G/P átváltó berendezés
Az„áru-utas” G/P átváltó berendezéssel ellátott járművek esetében a két rendszer közötti váltás egy gombbal ellátott kar
segítségével történik a B34. ábrán jelzettek szerint.
Az„áru” G fékezési módban a kar balra felfelé néz.
Az„utas” P fékezési módban a kar jobbra felfelé néz.
A fékezett tömeget a váltókar mögötti lemezre írják az „áru” G vagy „utas” P állásban lévő kar pozíciói mellé.
B34. ábra
— „Üres-terhelt” váltóeszközzel ellátott járművek.
A fékezett tömegeket és az átváltási tömegeket ráírják az „üres-terhelt” váltó lemezére. A fékezett tömeget nem írják más
váltóeszközök karjainak közelébe.
Ha csak „üres-terhelt” váltó van, és az csak két pozícióval rendelkezik (csak az „üres” fékrendszer és a „terhelt” fékrendszer
esetében), a fékezett tömegeket fel kell tüntetni azon a lemezen, amely előtt a kar mozog, a lemez tengelyétől jobbra és balra,2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/127
közel a kar megfelelő állásához. A váltási tömeget fel kell tüntetni a kar tengelye alatt vagy a fent említett két fékezési tömeg
között. (Lásd a B35. ábrát).
B35. ábra
Ha csak „űres-terhelt” váltó van, és a váltókar több pozícióba állítható, (az „üres” fékrendszer és több „terhelt” fékrendszer),
a kar egyes állásainak megfelelő fékezett tömeget feltüntetik egy nyílásban, amelyet annak a lemeznek a közepére vágnak,
amely mögött a kar mozog. (Lásd a B36. ábrát).
B36. ábra
Lehetséges a B37. ábrán látható eszköz használata is, amelynél a fékezett tömeget tartósan a kar egyes állásai mellé írják.
B37. ábra
A váltási tömegeket a kar tengelye alatti lemezre írják rá. A karra szerelt és a lemez előtt mozgó mutató jelzi a kar egyes
váltási tömegeknek megfelelő állásait (lásd: B36. és B37. ábra).
B.27.2.3. Két vagy több, külön „üres-terhelt” eszközzel rendelkező fékberendezéssel szerelt járművek.
Az egyes „üres-terhelt” eszközök mindkét lapjára felírják az adott eszköz által szabályozott berendezés alkatrészére
vonatkozó fékezett tömeget és a teljes járműnek megfelelő átváltási tömeget a B.27.2.2. szerint.
B.27.2.4. A terheléstől függően automatikusan és fokozatosan változó fékrendszerrel szerelt járművek
Ezeken a járműveken a B38. ábrán láthatóhoz hasonló felirat látható az egyes karok közelében.
B38. ábra
A több mint egy elosztóval rendelkez ő(pl. több teherkocsiból álló) járműveken az egyes elosztók által elérhető fékezett
tömeget zárójelbe írják a teljes fékezett tömeg után (pl. három elosztó esetében MAX 203t (80t + 43t + 80t)).L 344/128 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Az egyes elosztók leválasztó csapjain láthatók az adott elosztónak megfelelő fékezett tömeg részletei, valamint
a„pneumatikus fék használatban” szimbólum, lásd a B39. ábrát.
Fig. B39
Ezen kívül a keretbe beírják az elosztó leválasztó csapjához rendelt fékezett tengelyek számát, lásd B40. ábra.
B40. ábra
B.27.2.5. Az„üres-terhelt” berendezés automatikus irányítására szolgáló berendezéssel felszerelt teherkocsik.
A fékezett tömegeket és az átváltási tömeget a hossztartón elhelyezett speciális lemezre írják:felül, bal oldalon: az üres teherkocsi fékezett tömege,felül, jobb oldalon: a terhelt teherkocsi fékezett tömege,alul középen: az átváltási tömeg.Az„áru” G pozícióban az „utas” P pozícióban lévő fékezett tömegtől eltérő fékezett tömeggel rendelkező kocsikon teljes
feliratot helyeznek el a „G-P” váltókar két állása közelében, lásd: B41. ábra.
B41. ábra
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/129
Az„áru” G és„utas” P állásban azonos fékezett tömeggel rendelkez őkocsikon a B42. ábrán látható feliratokat helyezik el
a„G-P” váltókar közelében.
B42. ábra
A csak „áru” G vagy „utas” P pozícióval rendelkező kocsikat a B43. ábrának megfelelően jelölik meg.
B43. ábra
B.27.3. A fékezéssel kapcsolatos egyéb jelzések
A hossztartó közepén a következő jelzéseket helyezik el.
B.27.3.1. A nagy erejű, „R”fékezési móddal rendelkező R fékrendszer jelzése
B44. ábra
B.27.3.2. A kompozit féktuskó betétekkel rendelkező fék jelzése
B45. ábra
L 344/130 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
B.27.3.3. A tárcsafékek jelzése
Jelezni kell a fékek állapotának ellenőrzési utasításait.
B46. ábra
B.28. AZ OSSHD SZABVÁNY SZERINTI AUTOMATIKUS KAPCSOLÓKÉSZÜLÉKKEL RENDELKEZŐ KOCSI
B47. ábra
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/131
B.29. AZ „1 520 mm-ES VÁGÁNYOKON VALÓ KÖZLEKEDÉS ENGEDÉLYEZVE” tábla
B48. ábra
B.30. VÁLTOZTATHATÓ NYOMTÁVÚ KERÉKPÁRRAL RENDELKEZŐ TEHERKOCSI (1 435 mm / 1 520 mm)
B49. ábra
B.31. A VÁLTOZTATHATÓ NYOMTÁVÚ KERÉKPÁRRAL RENDELKEZŐ FORGÓVÁZAK JELÖLÉSE (1 435 mm / 1 520
mm)
B50. ábra
B.32. A GA, GB VAGY GC SZELVÉNYEKRE ÉPÍTETT ÁRU- ÉS SZEMÉLYSZÁLLÍTÓ KOCSIK JELÖLÉSE
Nyitott pont marad.L 344/132 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
C. MELLÉKLET
JÁRMŰ ÉS VÁGÁNY KAPCSOLATA, MÉRETEZÉS
Kinematikus járműszerkesztési szelvény
C.1 ALKALMAZÁSI TERÜLET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 138
C.2 ÁLTALANOS RESZ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 138
C.2.1 Jelmagyarázat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 138
C.2.2 Fogalommeghatározások . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 140
C.2.2.1 Normál koordináták . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 140
C.2.2.2 Referenciaprofil . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 140
C.2.2.3 Geometriai átmenetiív . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 140C.2.2.4 Elfordulás középpontja (C) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 140
C.2.2.5 Aszimmetria . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 141
C.2.2.6 A gördülőállomány maximális építési szelvénye . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 141
C.2.2.7 Kinematikus járműszerkesztési szelvény . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 142
C.2.2.8 Kvázi-statikus mozgások (z) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 142
C.2.2.9 Kiszögellések (S) (lásd a C5 ábrát) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 142
C.2.2.10 Ei vagy Ea csökkentések . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 142C.2.2.11 Pályamenti létesítmények szelvényei . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 143
C.2.3 Általános megjegyzések a maximális gördülőállomány-építési szelvény megállapításának módjára
vonatkozóan . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 143
C.2.3.1 A különböző szelvények relatív elhelyezkedése . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 144
C.2.4 A maximális gördülőállomány.építési szelvény megállapításához szükséges referenciaprofilra vonat-
kozó szabályok . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 145
C.2.4.1 Függőleges mozgások . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 145
C.2.4.1.1 A futó felület feletti minimális magasság meghatározása . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 145
C.2.4.1.2 Függőleges átmeneti íveken (beleértve a rendezőpályaudvari gurítódombokat is) és fékező, tolató vagy
megállító berendezéseken való áthaladás . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 146
C.2.4.1.3 A futó felület feletti maximális magasság meghatározása . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 151
C.2.4.2 Oldalirányú mozgások (D) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 152
C.2.4.2.1 A jármű üzemi helyzete a vágányon; elmozdulási tényező (A) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 152
C.2.4.2.2 A hátsó vezetőfülkével (hajtómotor nélküli pótkocsi) felszerelt motorvonatokra és személykocsikra
vonatkozó speciális feltételek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 155
C.2.4.2.3 Kvázi-statikus mozgás (z) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1552006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/133
C.2.5 Csökkentések meghatározása számítás útján . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 156
C.2.5.1 Mozgások (D) kiszámításához használható tényezők . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 156C.2.5.1.1 A jármű íven elfoglalt üzemi helyzetére vonatkozó tényezők (geometriai átmenetiív) . . . . . . . . . . . . . . . 156
C.2.5.1.2 Oldalirányú játékra vonatkozó tényezők csoportja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 157
C.2.5.1.3 Kvázi-statikus mozgások (a jármű felfüggesztésre történő dőlésére (elhajlására), illetve aszimmetriájára
vonatkozó tényező, ha az nagyobb, mint 1
o) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 157
C.3 G1 JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNY . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 158
C.3.1 A G1 statikus járműszerkesztési szelvényre vonatkozó referenciaprofil . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 159C.3.1.1 Csökkentési képlet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 159C.3.2 A G1 kinematikus járműszerkesztési szelvényre vonatkozó referenciaprofil . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 160
C.3.2.1 Az összes járműre vonatkozó előírások . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 160
C.3.2.2 Olyan járművek 130 mm alatti részei, amelyek nem haladhatnak át tolatódombokon vagy
vágányfékeken, illetve egyéb bekapcsolt tolató és megállító berendezéseken . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 161
C.3.2.3 Olyan járművek 130 mm alatti részei, amelyek áthaladhatnak tolatódombokon vagy vágányfékeken,
illetve egyéb bekapcsolt tolató és megállító berendezéseken . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 162
C.3.2.3.1 Tolató berendezések használata ívelt vágányszelvényeken . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 162
C.3.3 Megengedett kiszögellések (So (S)) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 163
C.3.4 Csökkentési képlet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 164
C.3.4.1 Motoros járművekre alkalmazható csökkentési képlet (az adatok méterben vannak megadva) . . . . . . . 164C.3.4.2 Motorvonatokra alkalmazható csökkentési képlet (az adatok méterben vannak megadva) . . . . . . . . . . . 166C.3.4.3 Személykocsikra és személyszállító járművekre alkalmazható csökkentési képlet (az adatok méterben
vannak megadva) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 167
C.3.4.4 Vagonokra alkalmazható csökkentési képlet (az adatok méterben vannak megadva) . . . . . . . . . . . . . . . . . 169
C.3.5 Áramszedők és a tetőn lévő nem szigetelt működő részek referenciaprofilja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 171
C.3.6 A maximális gördülőállomány-építési járműszerkesztési szelvény megállapításához szükséges
referenciaprofilra vonatkozó szabályok . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 171
C.3.6.1 Áramszedővel felszerelt motoros egységek: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 171
C.3.6.2 Áramszedővel felszerelt motorkocsik . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 173
C.3.6.3 Áramszedők leengedett helyzetben . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 173
C.3.6.4 Szigetelésihézag-tűrés 25 kV feszültség esetén . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 173C.4 GA, GB ÉS GC JÁRMŰ-JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNYEK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 173C.4.1 Statikus járműszerkesztési szelvények referenciaprofiljai és a vonatkozó szabályok . . . . . . . . . . . . . . . . . . 173
C.4.1.1 GA és GB statikus járműszerkesztési szelvény . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 174L 344/134 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
C.4.1.2 GC járműszerkesztési szelvény . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 175
C.4.2 Kinematikus járműszerkesztési szelvények referenciaprofiljai és a vonatkozó szabályok . . . . . . . . . . . . . . 175C.4.2.1 Vontató egységek (motorkocsik és motorvonatok kivételével) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 176C.4.2.1.1 GA és GB kinematikus járműszerkesztési szelvény . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 176C.4.2.1.2 GC kinematikus járműszerkesztési szelvény . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 178C.4.2.2 Motorkocsik és motorvonatok . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 178
C.4.2.2.1 GA és GB kinematikus járműszerkesztési szelvény . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 178
C.4.2.2.2 GC kinematikus járműszerkesztési szelvény . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 179C.4.2.3 Személykocsik és poggyászkocsik . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 179C.4.2.3.1 GA és GB kinematikus járműszerkesztési szelvény . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 179C.4.2.3.2 GC kinematikus járműszerkesztési szelvény . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 181C.4.2.4 Vagonok . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 181C.4.2.4.1 GA és GB kinematikus járműszerkesztési szelvény . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 181C.4.2.4.2 GC kinematikus járműszerkesztési szelvény . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 183C.5 KÉT- VAGY TÖBBOLDALÚ MEGÁLLAPODÁSOKBAN RÖGZÍTENDŐ JÁRMŰSZERKESZTÉSI
SZELVÉNYEK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 183
C.5.1 G2 járműszerkesztési szelvény . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 183
C.5.1.1 A G2 statikus járműszerkesztési szelvényre vonatkozó referenciaprofil . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 183C.5.1.2 A G2 kinematikus járműszerkesztési szelvényre vonatkozó referenciaprofil . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 185C.5.2 GB1 és GB2 járműszerkesztési szelvény . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 185C.5.2.1 Általános előírások . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 185C.5.2.2 GB1 és GB2 sztatikus referenciaprofilok (rakszelvények) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 186C.5.2.3 GB1 és GB2 statikus referenciaprofilokra vonatkozó szabályok . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 187C.5.2.4 GB1 és GB2 kinematikus referenciaprofilok . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 187C.5.2.5 GB1 és GB2 kinematikus referenciaprofilokra vonatkozó szabályok . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 188
C.5.3 3.3 járműszerkesztési szelvény . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 188
C.5.3.1 Általános előírások . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 188C.5.3.2 A 3.3 kinematikus járműszerkesztési szelvényre vonatkozó referenciaprofil . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1892006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/135
C.5.3.3 A maximális járműépítési járműszerkesztési szelvény megállapításához szükséges referenciaprofilra
vonatkozó szabályok . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 189
C.5.3.3.1 Megengedett kiszögellések (So (S)) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 189
C.5.3.3.2 Kvázi-statikus elmozdulások (z) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 190C.5.3.4 Csökkentési képlet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 190
C.5.3.4.1 Vontató egységekre alkalmazható csökkentési képlet (az adatok méterben vannak megadva) . . . . . . . . 190
C.5.3.4.2 Motorvonatokra alkalmazható csökkentési képlet (az adatok méterben vannak megadva)* . . . . . . . . . . 191C.5.3.4.3 Kocsikra és egyéb személyszállító vasúti járművekre alkalmazható csökkentési képlet (az adatok
méterben vannak megadva) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 192
C.5.4 GB-M6 járműszerkesztési szelvény . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 194
C.5.4.1 Általános előírások . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 194C.5.4.2 A GB-M6 kinematikus járműszerkesztési szelvény referenciaprofilja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 195C.5.4.3 Csökkentési képlet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 195
C.5.4.3.1 Vontató járművek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 195
C.5.4.3.2 Vontatott járművek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 197C.6 1. FÜGGELÉK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 198C.6.1 Gördülőállomány rakszelvénye . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 198C.6.1.1 Ajtókra, lépcsőkre és peronokra vonatkozó feltételek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 198C.7 2. FÜGGELÉK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 199C.7.1 Gördülőállomány rakszelvénye . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 199
C.7.1.1 A B, C és D tartópoligonon kívülre eső területek felfüggesztéseinek igénybevétele . . . . . . . . . . . . . . . . . . 199
C.8 3. FÜGGELÉK –GÖRDÜLŐÁLLOMÁNY RAKSZELVÉNYE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 201
C.8.1 Billenő járművek rakszelvényének kiszámítása . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 201
C.8.1.1 Általános előírások . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 201C.8.1.2 Témakörök . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 201C.8.1.3 Alkalmazási terület . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202
C.8.1.4 Háttér . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202
C.8.1.5 A biztonságra vonatkozó előírások . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202C.8.1.6 Alkalmazott szimbólumok . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202C.8.2 A billenő járművek rakszelvénye meghatározásához szükséges alapvető feltételek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202
C.8.2.1 A vázszerkezet-billentő rendszerek típusai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 203L 344/136 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
C.8.3 A képlet elemzése . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 204
C.8.3.1 Alapvető képlet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 204
C.8.3.2 A képletben végrehajtandó módosítások billenő járművek esetén . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 204
C.8.3.2.1 Az oldaljáték értékének kifejezése billentett vázszerkezet esetén . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 204C.8.3.2.2 Billenő járművek kvázi-statikus elmozdulása . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 205
C.8.3.2.2.1 A zp kvázi-statikus elmozdulások kifejezése a kanyarív belső oldalán elvégzendő csökkentésekhez . . 205
C.8.3.2.2.2 A zp kvázi-statikus elmozdulások kifejezése az ív külső oldalán elvégzendő csökkentésekhez . . . . . . . 206
C.8.3.2.3 AKTÍV rendszer: elmozdulások a vázszerkezet elfordulása miatt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 208C.8.4 Kapcsolódó szabályok . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 209C.8.5 Megjegyzések . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 209C.8.5.1 Az elhajlás beállításának feltétele (aktív rendszerű billenő járművek esetén) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 209
C.8.5.2 A billenő járművek sebességére vonatkozó feltétel . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 210
C.8.6 4. függelék –Gördülőállomány rakszelvénye . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2102006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/137
C.1 ALKALMAZÁSI TERÜLET
A különböző országokban érvényes rakszelvények a következő csoportokba vannak sorolva:
— Korlátozás nélkül érvényes rakszelvény: G1
Bármelyik vasútvonalon érvényes cél rakszelvény (az Egyesült Királyság kivételével, lásd a T. mellékletet)
— Olyan rakszelvény, amelynek szabad használata bizonyos, pontosan megadott útvonalakra korlátozódik: GA, GB és
GC rakszelvény
— Olyan rakszelvények, amelyeknek használatát az illetékes infrastruktúra-kezelők közötti előzetes egyezménynek kell
szabályoznia: G2, 3.3, GB-M6, GB1, GB2 stb. rakszelvény
— Vasúti kocsikon szállított teher
Kocsikon szállított teher esetén csak a 6. függelékben rögzített terhelési profilok és terhelési módszerek fogadhatók el.
— Kombinált szállítás
A kombinált szállítás feltételei, pontosan definiálható térfogatú egységteher (csereegységek, tárolók és pótkocsik)
megadott kocsikon történő szállítása esetén (lásd PTU 3.2.1 fejezet).
— Kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő nagy sebességű járművek
Az Európai Közösségen belül kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő nagy sebességű vonatszerelvények járműveit
a Jármű ÁME 4.1.4 fejezetében előírt rakszelvények szerint kell megépíteni.
— Dőlésszög-hiányosság kompenzálási rendszerekkel felszerelt gördülőállomány
Az ilyen gördülőállományt a 3. függelékben rögzített módszerrel kell ellenőrizni.
— Áramszedők
Az áramszedők és a tetőre szerelt berendezések közötti távolságot a 4.2.2.5 fejezet szerint kell ellenőrizni.
— OSSJD rakszelvények
Az OSSJD tagországok különleges rakszelvényeket használnak. Amint a műszaki és felhasználási dokumentumok
elérhetővé válnak, a megfelelő szövegre a 7. függelék vonatkozik.
— Ajtók és lépcsők
Az ajtókra és lépcsőkre vonatkozó szabályokat az 1. függelék rögzíti.
— A B–C–D tartópoligonon kívülre eső zónák felfüggesztéseinek kompressziója
A szabályokat a 2. függelék tartalmazza.
— Az infrastruktúrában használható érvényes tűrések használata definiált paraméterekkel rendelkez őjárművekre
vonatkozóan
Az ilyen gördülőállományt a 4. függelékben rögzített módszerrel kell ellenőrizni.
C.2 ÁLTALÁNOS RÉSZ
C.2.1 Jelmagyarázat
A :forgóváz elfordulásiszög-együtthatója
a: forgóvázzal nem rendelkez őjárművek végtengelye közötti távolság vagy forgóvázzal felszerelt járművek
forgócsapjai közötti távolság (lásd a megjegyzést)
b :a jármű félszélessége (lásd a 2. függelékben található diagramot)
b1 :az elsődleges felfüggesztési rugók közötti féltávolság (lásd a 2. függelékben található diagramot)b2 :a másodlagos felfüggesztési rugók közötti féltávolság (lásd a 2. függelékben található diagramot)bG :az oldaltartók közötti féltávolságbw :az áramszedő-ív félszélességeC :elfordulás középpontja (lásd a 3. ábrát)d :a kerék-nyomkarimák közötti külső távolság 10 mm-rel a futókörök alatt mérve, a nyomkarimák megengedett
mértékű kopása mellett (a legfelső határ 1,410 m). Ez a határérték a jármű karbantartási feltételeitől függően
változhat.
dga :külső ív húrja
dgi :belső ív húrja
D :oldalmozgásL 344/138 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Ea :külső csökkentés
Ei :belső csökkentés
E'a :külső eltérés az áramszedő felső ellenőrzési pontján engedélyezett mozgáshoz viszonyítva (6,5 m)
E'i :belső eltérés az áramszedő felső ellenőrzési pontján engedélyezett mozgáshoz viszonyítva (6,5 m)
E''a :külső eltérés az áramszedő alsó ellenőrzési pontján engedélyezett mozgáshoz viszonyítva (5,0 m)
E''i :belső eltérés az áramszedő alsó ellenőrzési pontján engedélyezett mozgáshoz viszonyítva (5,0 m)
ea :külső függőleges csökkentés a járművek alsó részén
ei :belső függőleges csökkentés a járművek alsó részén
f :függőleges lehajlás (lásd a 2. függeléket)
h :a futó felülethez viszonyított magasság
hc :a jármű tranzverzális keresztmetszete forgási középpontjának magassága a futó felülethez viszonyítva
ht :az áramszedő alsó csuklójának szerelési magassága a futó felülethez viszonyítva
J :oldaltartók játéka
J'a, J'i : a számítás alapján létrejövő mozgások és a holtjáték-effektusok hatására kialakuló mozgások közötti különbség
l :nyomtáv
n :az adott szelvény és a mellette fekvő végtengely vagy legközelebbi forgócsap közötti távolság (lásd a megjegyzést)
na :az n a tengelyeken vagy a forgócsapokon kívüli szelvényeket jelöli
ni :az n a tengelyek és a forgócsapok közötti szelvényeket jelöli
nμ :motorvonatok motorforgócsapjához tartozó szelvény távolsága (lásd a megjegyzést)
p: :forgóváz tengelytáv
p' :futó forgóváz tengelytáv motorvonatoknál
q :a tengely és a forgóváz vagy a tengely és a vázszerkezet közötti oldaljáték tengelyes járművek esetén
R :vízszintes ív sugara
Rv :függőleges ív sugara
s :járműrugalmassági együttható
S :kiszögellésSo :maximális kiszögellés
t :áramszedő rugalmassági mutatószáma: az íven lezajló oldalmozgások méterben kifejezve, amikor az ív 6,50 m-re
emelkedik 300 N oldalerő hatására
w :a forgóváz és a vázszerkezet közötti oldaljáték
w∞: a forgóváz és a vázszerkezet közötti oldaljáték egyenes vágányon
wa :a forgóváz és a vázszerkezet közötti oldaljáték az ív külső oldalán
wi :a forgóváz és a vázszerkezet közötti oldaljáték az ív belső oldalán
wa(R): a forgóváz és a vázszerkezet közötti oldaljáték az R sugarú ív külső oldalán
wi(R): a forgóváz és a vázszerkezet közötti oldaljáték az R sugarú ív belső oldalán
w'∞–w'a–w'i–w'a(R) –w'i(R) ugyanaz, mint fent, de motorvonatok futó forgóvázára vonatkoztatva
xa :különösen hosszú járművek további csökkentése a forgócsapokon kívül
xi :különösen hosszú járművek további csökkentése a forgócsapok közötty :a tényleges forgócsap és a forgóváz geometriai középpontja közötti távolság (lásd a megjegyzést)z :a középpozícióhoz viszonyított eltérés, kvázi-statikus elhajlás és aszimmetria következtébenz' :a számítás szerinti oldalelhajlás és az áramszedő felső ellenőrzési pontjának tényleges elhajlása közötti különbség
z'' : a számítás szerinti oldalelhajlás és az áramszedő alsó ellenőrzési pontjának tényleges elhajlása közötti különbség
α :további vázszerkezet-elhajlás az oldaltartók játéka miatt
δ :döntött vágány elhajlása (lásd a 3. ábrát)
ηο :építési tűréshatárok miatt kialakuló jármű-aszimmetria szöge a felfüggesztés beállításához és az egyenetlen
tehereloszlásokhoz viszonyítva (fokban)
θ :felfüggesztési beállítás tűréshatára: a vázszerkezet elhajlása a felfüggesztés beállításának tökéletlensége miatt, amikor
a jármű vízszintes vágányon üresen áll (radiánban)
μ :vasúti kerék tapadási együtthatója
τ :áramszedő építési és szerelési tűréshatára: tolerált eltérés a vázszerkezet középvonala és a 6,5 m-re történő
emelésre tervezett ív közepe között, oldalirányú terhelés nélkül
Megjegy-
zés:Rögzített forgócsapok nélküli járművek esetében az a és az n érték meghatározásához a forgóváz és a vázszerkezet
hosszanti középvonala találkozási pontját kell figyelembe venni fiktív forgócsapként, grafikusan ábrázolva, amikora jármű egy 150 m sugarú ívben halad, a holtjátékok egyenletesen el vannak osztva és a tengelyek a vágány
középvonalára esnek: ha y a fiktív forgócsap és a forgóváz (a végtengelyektől egyenlő távolságban mért) geometriai
középpontjának távolságát jelöli, akkor a p
2értéket (p2 −y2) értékkel, a p'2értéket pedig (p02−y2) értékkel kell
helyettesíteni a képletben.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/139
C.2.2 Fogalommeghatározások
C.2.2.1 Normál koordináták
A„normál koordináták” kifejezést a névleges helyzetben levő vágány középvonalának normál síkjában definiált merőleges
tengelyekre használják. A tengelyek egyike –néha vízszintes tengelynek is nevezik –metszi a megadott síkot és a futó
felületet, a másik erre a metszéspontra merőlegesen helyezkedik el, a sínektől egyenl őtávolságban.
A számítás érdekében ezt a középvonalat és a jármű középvonalát egybeeső vonalakként kell kezelni, hogy össze lehessen
hasonlítani a járműépítési szelvényeket és a pályamenti létesítmények megengedett szelvényeit. Ezeket a kinematikusszelvény referenciaprofilja alapján lehet kiszámítani, amely mindkettő esetében ugyanaz.
C1 ábra
C.2.2.2 Referenciaprofil
A normál koordinátákra vonatkozó profil, a gördülőállományhoz használt kapcsolódó szabályokkal együtt, a jármű
maximális építési szelvényének meghatározására.
C.2.2.3 Geometriai átmenetiív
A geometriai átmenetiív kifejezés a jármű R sugarú görbén található egyik részegysége esetében a részegység és a vágány
középvonala közötti távolság, valamint egy egyenes vágány esetében mért távolság különbsége. A tengelyek mindkét esetben
a vágány középvonalán helyezkednek el, a holtjáték egyenletesen el van osztva, a jármű szimmetrikus és nem dől rá
a felfüggesztéseire; más szavakkal, ez a jármű-részegység eltolódásának az a része, amely a vágány íve miatt jön létre.
A vágány-középvonal ugyanezen oldalán, a vázszerkezet ugyanazon keresztszelvényében található összes pont ugyanolyan
geometriai átmenetiívvel rendelkezik.
C2 ábra
C.2.2.4 Elfordulás középpontja (C)
Ha a vázszerkezet a futó felülettel párhuzamos, oldalirányú erőnek van kitéve (gravitációs összetevő, lásd a 3a ábrát, vagy
centrifugális erő, lásd a 3b ábrát), a felfüggesztéseire dől.
Amennyiben a jármű oldaljátéka és ennek hatása a lengéscsillapítókra ebben az állapotban eléri a határértéket, az
oldalszelvény XX’ középvonala felveszi az X1X’1 helyzetet.L 344/140 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
A jármű rutinszerű oldalirányú mozgásai esetén a C pont helyzete független a mozgást előidéző oldalirányú erőtől. A C pont
a jármű elfordulási középpontját jelöli, a h cfutó felülettől mért távolság pedig az elfordulási középpont magasságát mutatja.
A h cérték megmérhető vagy kiszámítható. Szélsőséges jármű/forgóváz-elhelyezkedések esetén a maximális építési szelvény
kiszámításához ezt a h cértéket kell figyelembe venni az egyik vázszerkezet-/forgóváz-rugóütközőnél (középső vagy
elfordulási ütközők). Ha nem lehet megmérni vagy kiszámítani a h cértéket, akkor a 0,5 m értékkel kell behelyettesíteni.
C3 ábra
C.2.2.5 Aszimmetria
A jármű aszimmetriáját az ηo szög határozza meg, amely a vízszintes vágányon nyugalmi helyzetben lévő vázszerkezet
függőleges vonala és középvonala között jön létre a súrlódás hiánya miatt (lásd a 3c ábrát).
Aszimmetria jöhet létre építési hibák, egyenetlenül beállított felfüggesztések (kisiklasztás, oldaltartók, pneumatikus
kiegyenlítő szelepek stb.), illetve kiegyensúlyozatlan terhelés következtében.
2.2.6. Rugalmassági együttható (s) (lásd a C3 ábrát)
Ha a nyugalmi helyzetben lévő járművet döntött vágányra helyezik, ahol a futó felület δszöget zár be a vízszintes síkkal,
a vázszerkezet rádől a felfüggesztésekre, és a sín síkjára merőleges vonallal ηszöget zár be. Az s járműrugalmassági
együtthatót a következ őképlet alapján lehet kiszámítani:
s¼η
δ
Ezt az arányt ki lehet számítani vagy meg lehet mérni (lásd: UIC tájékoztató 505-5). Főleg a jármű terhelési állapotától függ.
Állandó tömegű motoros berendezések: mozdonyok stb. Kirakodva üzemkész állapotban
Változó tömegű járművek: motorvonatok, személykocsik, poggyászkocsik, vezetőfülkével ellátott kocsik stb.
Kirakodva üzemkész állapotban és különösen terhelt állapotban (maximális terhelési állapotban)
Változó tömegű járművek: Vasúti teherkocsik: Kirakodva üzemkész állapotban és maximálisan terhelt állapotban
C.2.2.6 A gördülőállomány maximális építési szelvénye
A maximális építési szelvény az a maximális profil, amelyet a referenciaprofilra vonatkozó szabályokban megadott
csökkentéseket alkalmazva lehet létrehozni. Ezt a referenciaprofilt figyelembe kell venni a gördülőállomány különböző
részeinél. A csökkentések mértéke függ az adott gördülőállomány geometriai jellemzőitől, a keresztszelvényneka forgócsaphoz vagy a tengelyekhez viszonyított elhelyezkedésétől, a futó felület figyelembe vett pontjának magasságától,2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/141
a szerkezet holtjátékától, valamint a felfüggesztés maximálisan megengedett kopásától és elasztikus jellemzőitől.
A hatékony építési szelvény esetében a lépcsők, korlátok stb. felszerelésénél általában csak részben veszik figyelembe
a maximális építési szelvényen belüli, nem vonalkázott területeket.
C4 ábra
C.2.2.7 Kinematikus járműszerkesztési szelvény
Ez a normál koordináták köéppontjától számított legtávolabbi pontokat jelenti, amelyeket valószínűleg a gördülőállomány
különböző részei felvesznek majd, figyelembe véve a tengelyek legkedvezőtlenebb pontjait a vágányon, az oldalirányú
játékot, valamint a kvázi-statikus mozgásokat.
A kinematikus járműszerkesztési szelvénynél nem kell figyelembe venni bizonyos véletlenszerű tényezőket (oszcilláció,
aszimmetria, ha ηo≤1o): ezért a járművek felfüggesztett részei oszcilláció esetén túlléphetik a kinematikus
járműszerkesztési szelvényt. Ezeket a mozgásokat figyelembe veszi a Vasútvonal-építési osztály.
C.2.2.8 Kvázi-statikus mozgások (z)
A z érték az oldalirányú mozgások azon részét jelöli, amely a gördülőállománynak tulajdonítható (ha 50 mm-es dőlésszög-
hiányosság áll fenn), és amely a felfüggesztések technológiája és rugalmassága következtében jön létre (s rugalmasságiegyüttható) a dőlésszög vagy a túl nagy dőlésszög által nem kompenzált centrifugális erő (lásd a 3a vagy a 3b ábrát), illetve
aηo aszimmetria hatására (lásd a 3c ábrát). Ez az érték az adott pont h magasságától függ.
C.2.2.9 Kiszögellések (S) (lásd a C5 ábrát)
Az a rész, amely a referenciaprofilon kívülre esik, amikor a jármű ívben és/vagy 1 435 mm-nél szélesebb nyomtávú
vágányon halad.
A jármű félszélességéhez hozzáadva a D mozgásokat, ebből levonva az ugyanazon a szinten lévő referenciaprofil
félszélességét, az egyenl őa referenciaprofilhoz viszonyított S aktuális kiszögellés értékével.
Lásd még a 2.3 Megengedett kiszögellések című fejezetet is.
C.2.2.10 Ei vagy Ea csökkentések
Annak biztosítására, hogy a vágányon haladó jármű D mozgások esetén nem lépi túl a „jármű határpozícióját”, a félszélesség
értékeit csökkenteni kell az Ei vagy az Ea értékkel, a referenciaprofil viszonylatában, a következő módon:
Ei vagy Ea ≥D–So.
Az alábbi megkülönböztetést kell tenni:
—Ei : a referenciaprofil csökkentési értéke a nem forgóvázra szerelt jármű végtengelyei között elhelyezkedő szelvények
vagy a forgóvázra szerelt jármű forgócsapok közötti szelvényeinek félszélesség-értékeire vonatkozóan
—Ea : a referenciaprofil csökkentési értéke a nem forgóvázra szerelt jármű végtengelyei felett elhelyezkedő szelvények
vagy a forgóvázra szerelt jármű forgócsapok feletti szelvényeinek félszélesség-értékeire vonatkozóanL 344/142 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
C.2.2.11 Pályamenti létesítmények szelvényei
A normál koordináták tengelye és a vágány viszonylata által meghatározott profil, amelyen belül egyik létesítmény sem
hatolhat át az elasztikus vagy nem elasztikus vágánymozgásokon keresztül.
C.2.3. Általános megjegyzések a maximális gördülőállomány-építési szelvény megállapításának módjára
vonatkozóan
A maximális építési szelvény vizsgálata során egyaránt figyelembe kell venni a gördülőállomány oldalirányú és függőleges
mozgásait, és azt a jármű különböző terhelési feltételek közötti geometriai és felfüggesztési jellemzői alapján kell kialakítani.
A jármű maximális építési szelvényét általában a ni vagy a na értékekkel állapítják meg, amelyek megfelelnek a jármű és
a keretgerendák középpontjának. Természetesen ellenőrizni kell az összes kiszögellési pontot is, valamint azokat, amelyekelhelyezkedésük miatt valószínűleg a jármű maximális építési szelvényének közelében vannak a vizsgált szelvényen.
A vázszerkezetnek az ni vagy na szelvényen található pontban és a futó felülethez viszonyított h magasságban kiszámított
mozgásait figyelembe véve a jármű maximális építési szelvénye félszélesség-értékeinek átlós irányban közel egyenl őnek kell
lenniük az adott járműtípusra vonatkozó referenciaprofil félszélesség-értékeivel, és ezeket az értékeket csökkenteni kell az
Eivagy Ea csökkentési értékekkel.
A csökkentéseknek teljesíteniük kell a következ őösszefüggést: Ei vagy Ea ≥D-So, ahol
— a D azokat a mozgásokat jelöli, amelyek értékét az 1.4.2 bekezdésben szereplő képlet szerint lehet kiszámítani; 1.4.2.
— az So érték a maximális kiszögelléseket jelöli, amelyek értékét a következő bekezdés tartalmazza: 2.3 Megengedett
kiszögellések.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/143
C.2.3.1 A KÜLÖNBÖZŐ SZELVÉNYEK RELATÍV ELHELYEZKEDÉSE
A C5 ábra a különböző szelvények egymáshoz viszonyított elhelyezkedését, valamint a jármű maximális építési szelvénye
meghatározásához szükséges fő elemeket mutatja be.
C5 ábra
L 344/144 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
C.2.4 A maximális gördülőállomány.építési szelvény megállapításához szükséges referenciaprofilra vonat-
kozó szabályok
A jármű maximális építési szelvényének megállapításához figyelembe kell venni a referenciaprofilokra vonatkozó
szabályokat:
— függőleges mozgások,
— keresztirányú mozgások.
Az építési tűréshatárokat részben figyelembe kell venni az aszimmetria kiszámításánál.
A jármű névleges szélessége a maximális építési profil méretei alapján határozható meg.
A tűréshatárértékek rendszeresen nem használhatók a jármű méreteinek növelésére.
C.2.4.1 Függőleges mozgások
A jármű vagy annak egy része esetében a függőleges mozgások alapján meg lehet állapítani a futó felület feletti minimális és
maximális magasságot. Ez különösen vonatkozik a következőkre:
— az járműszerkesztési szelvény alsó szelvénye közelében lévő járműrészek (alsó részegységek);
— a referenciaprofilon a futó felülettől 1 170 mm-re elhelyezkedő lépcső;
— a járművek felső részén található részegységek.
Megjegyzendő, hogy a futó felülettől több, mint 400 mm magasságban található járműrészek esetében a kvázi-statikus
mozgások függőleges alkotóelemét nem kell figyelembe venni.
C.2.4.1.1 A futó felület feletti minimális magasság meghatározása
Az járműszerkesztési szelvény alsó részéhez közel (1 170 mm-re vagy az alatt) elhelyezkedő járműrészek futó felület feletti
minimális magasságát a következő bekezdésekben leírt függőleges mozgások figyelembe vételével kell megállapítani.
A vázszerkezetek lehajlásának vizsgálata során (lásd még a 2. függeléket) az alábbi diagramon ábrázolt megoszlást kell
tekintetbe venni.
C6 ábra
A terhelési és felfüggesztési állapottól független lehajlások
Ezeket a behajlásokat figyelembe kell venni az A, B, C és D vázszerkezet-zónákra, valamint a következ őjárműrészekre
vonatkozóan:
—Kerekek : bármelyik járműtípus maximális kopása
—Különböző járműré-
szek : maximális kopás –például: járművek és speciális szerelvények oldaltartói, fékrudazata stb.
—Csapágytokok : kopás figyelmen kívül hagyva
—Forgóváz : gyártási tűréshatárok, amelyek növelik a névleges méretekhez képest bekövetkező elhajlást:
figyelmen kívül hagyva
—Szekrényváz : gyártási tűréshatárok, amelyek növelik a névleges méretekhez képest bekövetkező elhajlást:
valamennyi járműnél figyelmen kívül kell hagyni, beleértve a hagyományos és speciális kocsikat is.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/145
A járművek terhelési és felfüggesztési állapotától függő lehajlás
1–Szerkezeti alakváltozások: lehajlások az A, B, C és D vázszerkezet-zónákban.
— Tengelyek: lehajlás figyelmen kívül hagyva
— Forgóváz: lehajlás figyelmen kívül hagyva
— Vázszerkezet: átlós lehajlás figyelmen kívül hagyva
Csavarodás: figyelmen kívül hagyva
Hosszanti lehajlás: valamennyi jármű esetén figyelmen kívül
hagyva, kivéve azokat a kocsikat, amelyek
hosszanti lehajlását a maximális terhelés
30 %-kal történő növelése esetén, a dinami-
kus igénybevétel kiszámításához tekintetbe
kell venni.
2–Felfüggesztések lehajlása
Rugók típusai:
Az elsődleges és másodlagos felfüggesztéseket különböző típusú rugókból alakítják ki, amelyek lehajlását számításba kell
venni:
— Acélrugó: statikus terhelés alatti lehajlás,
további lehajlás dinamikus igénybevétel miatt,
lehajlás rugalmassági tűréshatárok túllépése miatt.
— Gumirugó: az acélrugóknál leírt lehajlások jönnek létre
— Pneumatikus rugó: teljes lehajlás leengedett párnával (beleértve a tartalék felfüggesztéseket is (ha vannak))
— Felfüggesztés lehajlási feltételei:
— Felfüggesztések azonos és egyidejű lehajlása (az A, B, C és a D zónákat érintve)
— „Hagyományos” kocsik: teljes lehajlás (rugóbehajlás)
— Speciális kocsik: lehajlás a rugó tömegét érintő 30 %-os túlterhelés hatására (a szelvény maximális kihasználása
miatt, főleg kombinált szállítás vagy ömlesztett áru esetén), illetve teljes lehajlás (rugóbehajlás)
— Egyéb lehajlástípusokról lásd a 3. függeléket.
C.2.4.1.2 Függőleges átmeneti íveken (beleértve a rendezőpályaudvari gurítódombokat is)
és fékező, tolató vagy megállító berendezéseken való áthaladás
a) A C.3.2.3 bekezdésnek megfelelő referenciaprofillal (130 mm alatti részek esetén) rendelkező járművek
Az ei vagy ea függőleges csökkentések normál értékét kell számításba venni üres személykocsik, üres vagy megrakott
poggyászkocsik és vagonok esetén.
Ezeknek a járműveknek, ha gurítással tolathatók, át kell haladniuk a nem függőleges ívű vágányra telepített bekapcsolt
vágányfékeken és egyéb tolató vagy megállító berendezéseken, amelyek a futó felület felett 115 és 125 mm magasságban, delegfeljebb 3 m-re az Rv ≥250 m sugarú konvex átmeneti ívek végétő l (d méret) helyezkednek el.
Képesnek kell lenniük arra is, hogy áthaladjanak az Rv ≥300 m sugarú konkáv átmeneti íveken belül vagy azok közelében
elhelyezett berendezéseken is.
A feltételek alkalmazásakor a járművek futó felülethez viszonyított alsó méreteinek, az 1.4.1 bekezdésben leírtak szerint
kiszámított függőleges mozgásokat figyelembe véve, legalább 115 vagy 125 mm-nek kell lennie, hozzáadva a következ őei
vagy ea mennyiségeket:L 344/146 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
C7 ábra
ei vagy
ea: a jármű alsó részének a 115 mm-es vagy 125 mm-es mérethez viszonyított függőleges csökkentése
ev: a vágányfékek leengedése a 115 vagy 125 mm-es mérethez képest.
A végtengelyek vagy a forgócsapok közötti szelvények esetén (méterben kifejezett normál értékek). Az ei és e'i értékhez
alkalmazott numerikus index feladata, hogy megkülönböztesse a normál értékeket a csökkentett értékektől:
ei1¼n
a:a−n−3 ð Þ2
500ha a 17,80 m és n <a−3
n
ei1¼a−3ð Þ3
3375awh ha a 17,80 m és n a−3
3(1)
ei1¼27
4:n
a−3 
1−n
a−3h i
2a2
3375−0,04 
ha a>17,80 m és n <a−3
3
ei1¼a2
3375−0,04 ha a >17,80 m és n a−3
3(1)
MEGJEGYZÉSEK
(1) Ez a képlet n a−3
3nagyobb vagy egyenlő csökkentéseket eredményez, mint az n <a−3
3képlet alapján kiszámított
értékek.
(Ha az üres személykocsik, illetve üres vagy megrakott teherkocsik és poggyászkocsik gurítással tolathatók, képesnek kell
lenniük arra, hogy áthaladjanak 250 m-nél nagyobb vagy egyenlő sugarú konvex átmeneti íveken úgy, hogy csak a kerék
nyomkarima süllyedhet a futó felület alá.
Ez a feltétel, amely a járművek központi részére vonatkozik, kiegészíti a hosszú járművekre érvényes ei képletből következ ő
feltételeket.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/147
C8 ábra
A végtengelyek vagy a forgócsapok feletti szelvények esetén (méterben kifejezett értékek)
C9 ábra
Az ei növekedés csökkentett értékeit (a végtengelyek vagy a forgócsapok közötti szelvényeken) figyelembe kell venni olyan
járművek esetén, amelyek gradiens átmeneti íveken (beleértve a tolatódombokat) haladnak át.
Ezeket a csökkentett értékeket csak bizonyos típus kocsik esetén kell számításba venni, ha a normál értékek alapján
megállapítottnál nagyobb helyre van szükségük. Ilyenek például a vasúti/közúti kombinált közlekedésben használt hornyoltvagonok, és egyéb hasonló kivitelű kocsik.
A csökkentett értékek használata különös odafigyelést igényel olyan rendezőpályaudvarok esetén, ahol a gurítódombok
kocsifékező berendezéseinek helye a tolatási gradiens alapján számítható ki.
Ilyen járművek esetén a d érték 5 m.
C10 ábra
(méterben kifejezett csökkentett értékek)L 344/148 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
ei2¼n
a:a−n−5 ð Þ2
500ha a 15,80 m és n <a−5
3
ei2¼a−5ð Þ3
3375aha a 15,80 m és n a−5
3
ei227
4:n
a−5 
1−n
a−5h i
2a2
3375−0,05 
ha a>15,80 m és n <a−5
3
ei2¼a2
3375−0,05 ha a >15,80 m és n a−5
3(1)
MEGJEGYZÉSEK
(1) Ez a képlet n a−5
3nagyobb vagy egyenlő csökkentéseket eredményez, mint az n <a−5
3képlet alapján kiszámított
értékek.
Ha a kocsik gurítással tolathatók, képesnek kell lenniük arra, hogy áthaladjanak 250 m-nél nagyobb vagy egyenlő sugarú
konvex átmeneti íveken úgy, hogy csak a kerék nyomkarima süllyedhet a futó felület alá.
Ez a feltétel, amely a kocsik központi részére vonatkozik, kiegészíti a hosszú kocsikra érvényes ei képletből következ ő
feltételeket.
C11 ábra
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/149
Forgóvázak esetén: a=p
A C1 táblázat az Ei és az e'i értékeket mm-ben, az a és az n értékeket pedig m-ben kifejezve mutatja.
b) Járművek, amelyek a hosszúságuk miatt nem engedhetők tolatódombra
A nemzetközi forgalomban engedélyezett üres személykocsik és tehervagonok, illetve az olyan üres vagy megrakott
poggyászkocsik esetében, amelyeket hosszúságuk miatt nem lehet felengedni a rendezőpályaudvar gurítódombjára, a tolatóvagy megállító berendezések használata érdekében akkor is figyelembe kell venni a C.3.2.3 bekezdésben leírt profilt, ha
ezeket a kocsikat nem függőleges ívű vágányra állítják.
c) Összes jármű
Valamennyi járműnek képesnek kell lennie arra, hogy áthaladjon az Rv ≥500 m sugarú konvex vagy konkáv átmeneti
íveken úgy, hogy csak a kerék nyomkarima süllyedhet a futó felület alá.
Ez érvényes a fővonali járművekre is, ha
— a tengelytáv nagyobb, mint 17,8 m;
— a túlnyúlás nagyobb, mint 3,4 m.L 344/150 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
d) Különleges esetek
Figyelembe kell venni a következ őspeciális szempontokat:
— automatikus kapcsolókészülékkel ellátott járművek függőleges átmeneti ívei,
— kompon használt járművek dőlésszöge.
C.2.4.1.3 A futó felület feletti maximális magasság meghatározása
A jármű felső részein, ahol h ≥3 250 mm, bekövetkez őfüggőleges mozgások értéke az üres jármű üzemkész állapotban,
kopás nélkül számított felfelé irányuló dinamikus mozgásainak figyelembe vételével állapítható meg.
Itt a járművek az alábbi tényezők hatására megközelítik a referenciaprofil értékeit:
1) felfelé irányuló oszcillációk,
2) a kvázi-statikus lehajlás függőleges összetev ője, valamint
3) átlós mozgások.
Ennek következtében a referenciaprofil függőleges méreteit csökkenteni kell a ξmozgások által létrehozott értékekkel, ha
ezeket ki lehet számítani, vagy egyéb esetben felfüggesztési szakaszonként 15 mm állandó értékkel.
Meg kell azonban jegyezni, hogy ha a jármű kvázi-statikus dőlésnek van kitéve, a dőléssel ellentétes oldal megemelkedik, de
ugyanakkor el is mozdul a referenciaprofiltól, így nem kell interferenciától tartani. Ezzel szemben a dőlési oldalon a jármű
lesüllyed, és így kiegyenlíti a felfelé irányuló mozgásokat.
50 mm-es lejtésszög-túllépés vagy –hiány esetén a referenciaprofil függőleges csökkenésének ΔV(h) megközelítő értéke h=
3,25 m-nél nagyobb névleges magasság esetén a következ őképpen fejezhető ki:
ΔVðhÞ ¼ ξ−1
2LCRðhÞ −Ei vagy a 
s
308
>><
>>:9
>>=
>>;
ahol:
1
2LCRðhÞ a referenciaprofil félszélességét jelöli,
Eior E aaz átlós csökkentéseket jelöli,
az s a jármű rugalmassági együtthatója,
ξpedig a jármű visszaalakuló képessége (állandó vagy kiszámítható tényező).
Példa: ha a jármű Eivagy E acsökkentésének értéke 217 mm a h = 3,25 m érték alapján, ez a következ őt eredményezi:
a referenciaprofil felső részén található levágott oldalak csökkennek.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/151
C12 ábra
C.2.4.2 Oldalirányú mozgások (D)
Ezek a mozgások az alábbi mozgások összegzéséből alakulnak ki:
— geometriai mozgások, amelyek akkor jönnek létre, ha a jármű olyan íveken és egyenes vágányokon (kiszögellések,
oldaljáték stb.) halad, ahol a jármű középvonala merőleges a futó felületre;
— kvázi-statikus mozgások, amelyek a felfüggesztett részeknek a gravitáció (döntött vágány) és/vagy a centrifugális
gyorsulás (ívelt vágány) hatására keletkező dőlése miatt jönnek létre.
— a vázszerkezet oldalirányú lehajlását általában figyelmen kívül kell hagyni, kivéve olyan speciális típusú vagonok vagy
súlyosan megrakott vagonok esetén, amelyeknél ezek az értékek különösen magasak.
C.2.4.2.1 A jármű üzemi helyzete a vágányon; elmozdulási tényező (A)
A járművek üzemi helyzete a vágányon a vázszerkezetet a vágányhoz kapcsoló különböző részek átlós játékától, valamint
a futómű konfigurációjától függ (független tengelyek, motoros forgóvázak, futó forgóvázak stb.).
Ezért figyelembe kell venni a jármű által a vágányon felvehető különböző helyzeteket, amelyek alapján meg lehet állapítani
az A elmozdulási tényező értékét, amelyet az E ibelső és az E akülső csökkentések kiszámításához használt alapképletben
szereplő különböző tényezőkben kell alkalmazni.
Az elmozdulási tényezőt és a járműnek a vágányon felvett üzemi helyzetét az alábbi táblázat mutatja. A táblázatban nem
szereplő tengelykonfigurációk esetén a legkedvezőtlenebb üzemi helyzetet kell figyelembe venni.
Csuklós járművek esetén a hagyományos kétforgóvázas járművek üzemi helyzetét célszerű alkalmazni.L 344/152 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
2. táblázat: Elmozdulási tényező és a jármű helyzete a vágányon
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/153
L 344/154 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
C13 ábra
C.2.4.2.2 A hátsó vezetőfülkével (hajtómotor nélküli pótkocsi) felszerelt motorvonatokra
és személykocsikra vonatkozó speciális feltételek
Az ilyen járműveknél a forgóvázakat az elindítás után kiszámítható μtapadási együtthatójuk alapján sorolják be.
Haμ≥0,2: a forgóváz motoros forgóvázként van jelölve.
Ha 0 < μ< 0,2: a forgóváz futó forgóvázként van jelölve.
Amennyiben μ= 0: a forgóváz szintén futó forgóvázként van jelölve.
C.2.4.2.3 Kvázi-statikus mozgás (z)
Ezeket a mozgásokat az Ei vagy Ea érték számításakor kell figyelembe venni az s rugalmassági együttható, az adott pont futó
felülete feletti h magasság, valamint a hc elfordulási középpont magasságának függvényében.
A Vasútvonal-építési osztálynak h > 0,5 m esetén meg kell állapítania a vonalmenti járműszerkesztési szelvény hézagot, ha
a vágány tényleges dőlésszög-túllépése vagy –hiányossága nagyobb mint 0,05 m, a jármű kvázi-statikus dőléstöbbletét,
a hagyományos módon, 0,4 rugalmassági együtthatóval és 0,5 m elfordulási középpont-magassággal számítva.
A gördülőállomány osztálynak meg kell határoznia az E iés az E aértéket, a következ ők alapján:
— 0,05 m dőlésszög-túllépés vagy –hiányosság;
— adott esetben 0,2 m dőlésszög-túllépés vagy –hiányosság, ha az s és a hc megfelelő értékei a Vasútvonal-építési osztály
által meghatározott járműszerkesztési szelvény túllépéséhez vezetnek (lásd az alábbi ábrát és az 1.5.1.3 bekezdést).
— a tervezési és beállítási (1) tűréshatárok (oldaltartók játéka), illetve a normál terhelés egyenetlen eloszlása miatt
kialakuló aszimmetria 1o-ot meghaladó hatása. Az aszimmetria 1o-nál kisebb hatását a vasútvonali járműszerkesztési
szelvény hézag kialakításánál kell figyelembe venni, a gördülőállományra és a vágányra jellemző okok által
véletlenszerűen kiváltott oldalirányú oszcillációkkal együtt (főleg rezonanciajelenség esetén).2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/155
Egyenes vonal Egyenlet A szemben lévő egyenletekből kiszá-
mítható az alábbi szegmensek hossza,
amelyek értéke a 8.1.3 bekezdés „Spe-
ciális esetek” című részében is szerepel.
8.1.3:
CoNz¼0,4:0,05h−0,5
1,5Dőlésszög-túllépés vagy –hiányosság =
0,05 m
M0N01¼s:0,05h−hc
1,5¼s
30h−hc j jz¼s:0,05h−hc
1,5
z¼0,4:0,2h−0,5
1,5
CN'1z¼s:0,2h−hc
1,5¼4s
30h−hc j jDőlésszög-túllépés vagy –hiányosság =
0,2 m
MQ ou M00Q00¼S
30þS
10 
h−hc j j
¼4s
30h−hc j j
CoPNP¼0,4 0,2 −0,05 ð Þh−0,5
1,5
¼0,04 h −0,5ð Þ
CQ
CQ''}
(a fenti képletben szereplő méretek méterben vannak megadva)
C.2.5 Csökkentések meghatározása számítás útján
Az Ei és az Ea csökkentés értéke a következő alapvető arány szerint számítható ki:
Ei vagy E acsökkenés = Di vagy Da mozgás –So kiszögellés
Belső csökkentések
Ei¼ani−n2
iþp2
4Að Þ
2Rþ1,465 −d
2ðAÞ þ qþwðAÞ þ zþxi−So
és külső csökkentések
Ea¼anaþn2
a−p2
4ðAÞ
2Rþ1,465 −d
2ðAÞ þ qðAÞ þ wðAÞ þ zþxa−So
Ebben a képletben:
— az A elmozdulási tényező mutatja a tengelyek helyzetét a vágányon az A értékeit a bekezdés tartalmazza (lásd
a C.2.4.2.1 fejezetet)
— a Di vagy a Da a következő bekezdésben definiált mozgások összege
— Soa maximális kiszögellés.
az xi és az xa speciális tényezők, amelyek nagyon nagy tengelytávú járművek esetén alkalmazhatók.
C.2.5.1 Mozgások (D) kiszámításához használható tényezők
Az egyes járműtípusok speciális jellemzői miatt további tényezők használata szükséges, és néhány paraméter eltérhet az
alábbi tényezőktől.
C.2.5.1.1 A jármű íven elfoglalt üzemi helyzetére vonatkozó tényezők (geometriai
átmenetiív)
1
2Rani−n2
iþp2
4 
¼Az adott szakasz geometriai átmenetiíve az R sugarú íven belül (a forgócsapokon vagy tengelyeken
belül található vázszerkezet-szelvényekkel kapcsolatos probléma)L 344/156 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
1
2Ranaþn2
a−p2
4 
¼Az adott szakasz geometriai átmenetiíve az R sugarú íven kívül (a forgócsapokon vagy tengelyeken
kívülre eső vázszerkezet-szelvényekkel kapcsolatos probléma)
Megjegyzés: Különleges forgóváz-konfigurációval rendelkező speciális járművek esetén ezeket a képleteket kell alkalmazni.
C.2.5.1.2 Oldalirányú játékra vonatkozó tényezők csoportja
Az oldalirányú játékok értékét a tengelyekre vagy forgócsapokra merőlegesen kell mérni, úgy, hogy az összes járműrész
a kopási határértéken álljon.
A jármű vágányon elfoglalt üzemi helyzetének megállapításával, a 7.2.2 ábrán jelzett módon, lehetővé válik a holtjáték
képletben történő figyelembe vétele és az elmozdulási együttható értékének meghatározása, és így ki lehet számítani az
adott szelvényre kifejtett hatásukat.
1,465 −d
2= a vágányon lévő tengely játéka
q a tengelyek és az alváz és/vagy a tengely és a vázszerkezet közötti holtjáték Más szavakkal, a csapágytokok és
a hengercsapok közötti, illetve az alváz és a csapágytokok közötti oldalirányú mozgás, mindkét oldalona súlyponttól mérve.
w = forgócsapok vagy forgózsámolyok játéka Ez a forgócsapok vagy forgózsámolyok lehetséges oldalirányú mozgását
jelöli, mindkét oldalon a súlypontjától mérve, vagy forgócsap nélküli járművek esetén a vázszerkezet lehetségesoldalirányú mozgása a forgóvázhoz képest, a súlypontjától mérve és az ív sugarától, illetve a mozgás irányátólfüggően.
Ha a w érték az ív sugarától függően eltér:
— a wi(R) érték azt jelenti, hogy a w érték az R sugárra vonatkozik és az íven belül található;
— a wa(R) érték azt jelenti, hogy a w érték az R sugárra vonatkozik és az íven kívül található;
— a w∞ érték pedig azt jelenti, hogy a w érték egyenes vágányra vonatkozik.
A járműtípusok specifikus jellemzőinek megfelelően ez a tényező elforgatható: w', wi, w'
istb. Egyenlő is lehet a következ ő
értékek összegével: wi + wa stb., amelyeket potenciálisan befolyásol a megfelelő elmozdulási tényező.
C.2.5.1.3 Kvázi-statikus mozgások (a jármű felfüggesztésre történő dőlésére (elhajlására),
illetve aszimmetriájára vonatkozó tényező, ha az nagyobb, mint 1o)
A C.2.4.2.3 Kvázi-statikus mozgások című bekezdésben szereplő táblázat bemutatja a z kifejezést alkotó különböző
elemeket.
z = az járműszerkesztési szelvény súlypontjától való eltérés Ez az eltérés egyenlő a két tényező összegével:
—s
30h−hc j j : a felfüggesztés miatt bekövetkező dőlésre (oldalirányú mozgás a felfüggesztés rugalmassága miatt, ami
a 0,05 m dőlésszög-túllépés vagy –hiányosság hatására jön létre) vonatkozó kifejezés;
tanη0−1o 
h−hc j j : az aszimmetriára vonatkozó tényező, (oldalirányú mozgás az aszimmetria 1-et meghaladó részére
vonatkozóan)
Ezt az összeget növelheti:
s
10h−hc j j −0,04 h −0,5½ >0h i
>0: a 0,2 m dőlésszög-túllépést vagy –hiányosságot magában foglaló tényező, amely az 1.4.2.3
bekezdésben rögzített feltételek esetén alkalmazható.
A h magasságban lévő rugós részek esetén a fenti tényezők a képletbe helyettesítve a következő értéket adják:
z¼s
30þtgη0−1o 
>0h i
h−hc j j þs
10h−hc j j −0,04 h −0,5½ >0h i
>0
a) Különleges esetek
— hah>hcés 0,5
s0,4
η01o
z¼s
30h−hc ð Þ2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/157
— hah<0,5 m
η01o
és h cés s bármelyik értéke
z¼4s
30hc−h j j
— ha h = hc z = 0
Nem rugós részek esetén: z = 0.
b) Oldaltartók játékának hatása forgóvázzal felszerelt vagonokra
— Forgóvázzal felszerelt vagonok esetén, ha az oldaltartók játéka kisebb vagy egyenlő, mint 5 mm, az aszimmetria 1o
szöge fejezi ki ezt a holtjátékot, és a hagyományos η0= 1oképlet használható.
A z tényező, az oldaltartók 5 mm-nél kisebb vagy egyenlő játékának figyelembe vételével, a következ őképpen
számítható ki:
z¼s
30h i
h−hc j j þs
10h−hc j j −0,04 h −0,5½ >0h i
>0
és szem előtt kell tartani a fent leírt speciális eseteket is.
— Forgóvázzal felszerelt vagonok esetén, ha az oldaltartók játéka 5 mm-nél nagyobb, számításba kell venni
a vázszerkezet αjárulékos dőlését, amely a következőképpen fejezhető ki:
α¼arctanJ−0,005
bG
Azαjárulékos dőlés a felfüggesztés összenyomódásához vezet, amely az s rugalmassági együtthatóval megszorozva
a vázszerkezet elfordulását adja: αs (ahol s a rugalmassági együttható).
Az összes járulékos dőlés a következőképpen fejezhető ki:
α(1 + s)
A z tényező, az oldaltartók 5 mm-nél nagyobb játékának figyelembe vételével, a következ őmódon számítható ki:
z¼s
30þtan η0
0þarctanJ−0,005ð Þ >0
bG 
1þs ð Þ −1o 
>0 
h−hc j j þs
10h−hc j j −0,04 h −0,5½ >0h i
>0
Megjegyzés: jj>0azt jelenti, hogy a szögletes zárójelben lévő kifejezést a saját értékén kell számításba venni, ha az érték
pozitív, vagy 0 értéken, ha az érték negatív vagy nulla.
η’0= aszimmetria 5 mm-es oldaltartó-játék esetén
c) Speciális tényezők: x iés x a
Az E iés E acsökkentés kiszámításához használt képletben végrehajtott korrekciót jelző tényezők, amelyek a nagy tengelytávú
és/vagy nagy túlnyúlással rendelkező járművek forgócsapjaitól távoli járműrészekre vonatkoznak, és a 250 és 150 m közötti
sugarú ívek helyigényének korlátozására szolgálnak.
Érdemes megjegyezni a következ őket:
— az xi érték csak akkor szerepel a képletben, haa2þp2
4>100 > 100, vagyis 20 m megközelítő érték;
— xa csak akkor érvényes, ha an aþn2
a−p2
4>120 (kivételes eset)
Az x aérték speciális feltétele:
Az x atényező nem használható olyan járművek csökkentéseink kiszámításához, melyek túlnyúlása megfelel az automatikus
kapcsolónál rögzített feltételeknek.
C.3 G1 JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNY
Az 1991-ben hozott határozat értelmében a statikus járműszerkesztési szelvényre vonatkozó rendelkezések a továbbiakban
nem alkalmazhatók a vagonok építésére.L 344/158 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
A statikus járműszerkesztési szelvényre vonatkozó rendelkezések ezért csak a speciális terhekre megállapított szelvények
esetén lépnek érvénybe, így például a GA, GB, GB1, GB2 és a GC szelvények esetén.
Az alábbiakban leírt statikus járműszerkesztési szelvényre vonatkozó rendelkezések a következ ők:
1. referenciaprofil (felső szelvények),
2. a profillal összekapcsolt csökkentési képlet.
C.3.1 A G1 statikus járműszerkesztési szelvényre vonatkozó referenciaprofil
C14 ábra
C.3.1.1 Csökkentési képlet
A végtengelyek vagy a forgócsapok közötti szelvények esetén:
Ei¼Δi
500þ1,465 −d
2þqþwþxi>0−0,075 
>0
és:Δi¼7,5 si an −n2þp2
47,5 
Δi¼an−n2þp2
4 
ha ez a mennyiség > 7,5
xi¼1
750an−n2þp2
4−100 2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/159
A végtengelyek vagy a forgócsapok feletti szelvények esetén:
Ea¼Da
500þ1,465 −d
2þqþw 2nþa
aþxa½ >0−0,075 
>0
ésΔa¼7,5 ha an þn2−p2
4 
7,5
Δa¼anþn2−p2
4 
ha ez a mennyiség > 7,5
xa¼1
750anþn2−p2
4−120 
C.3.2 A G1 kinematikus járműszerkesztési szelvényre vonatkozó referenciaprofil
C.3.2.1 Az összes járműre vonatkozó előírások
C15 ábra
A G1 kinematikus referenciaprofil az európai kontinensen a legnagyobb korlátozás alá eső pályamenti létesítmény-
elhelyezkedéseket és vágánytengely-távolságokat veszi figyelembe.
Ezek két csoportra oszthatók az alábbiak szerint, az egyikbe a 400 mm-es magasság feletti, a másikba pedig a 400 mm-es
magasság alattiak tartoznak, és egyben ez a kiszögellések számítására vonatkozó határérték is:
— a felső rész meghatározás a futó felület feletti 400 mm-es síkban található részekre vonatkozik valamennyi jármű
esetében,
— az alsó rész meghatározás a futó felület feletti 400 mm-es síkon vagy az alatt található részekre vonatkozik, amelyek
eltérőek lehetnek attól függően, hogy a járműnek át kell haladnia a tolatódombokon, vágányfékeken és egyéb
bekapcsolt tolató és megállító berendezéseken (130 mm-nél alacsonyabb részek) vagy sem.
A 130 mm alatti járműrész a járműtípustól függően változik.L 344/160 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Ha a megterhelt személykocsik függőleges ív nélküli vágányon haladnak, a C.3.2.2 bekezdés rendelkezéseit kell
betartani.
Az üres vagy megrakott állapotú poggyászkocsiknak és vagonoknak (a mélyített rakfelületű kocsik és bizonyos kombinált
szállítóvagonok kivételével) meg kell felelnie a C.3.2.3 bekezdés előírásainak.
Ha a kocsikat tranzitforgalomban szeretnék üzemeltetni a finn hálózatban, az alsó részek elemeinél be kell tartani
a járműszerkesztési szelvényre vonatkozó specifikus szabványokat.
Olyan vagonoknál, amelyeknek nem kell áthaladniuk 250 m görbületi sugarú tolatódombokon vagy vágányfékeken, illetve
egyéb tolató és megállító berendezéseken:
— nem használhatják a RIV jelzést, kivéve, ha a szabványokban másként rendelkeznek,
— fel kell tüntetni rajtuk az ilyen értelmű rendelkezést.
C.3.2.2 Olyan járművek 130 mm alatti részei, amelyek nem haladhatnak át tolatódombokon vagy vágányfékeken, illetve egyéb
bekapcsolt tolató és megállító berendezéseken
A tengelyek derékszögére vonatkozóan be kell tartani bizonyos járműszerkesztési szelvény-korlátozásokat, ha a járműveket
padló alatti kerékesztergára helyezik kerékprofilozás céljából.
C16 ábra
a) a kerekektől távol eső berendezések zónája
b) a kerekek közvetlen közelébe eső berendezések zónája
c) rámpa-érintkezőkefék zónája
d) kerekek és a sínekkel érintkezésbe lépő egyéb járműrészek zónája
e) kizárólag a kerekek által elfoglalt zóna
1) A tengelyvégeken kívülre eső járműrészekre (védőrácsok, homokolók stb.) vonatkozó korlátozás, amely nem
léphető át a detonátorokon való áthaladáskor. Ezt a korlátozást figyelmen kívül lehet hagyni olyan járműrészek
esetében, amelyek a kerekek között helyezkednek el, feltéve, hogy ezek a részek a nyomtávon belül maradnak.
2) A peremprofil maximális elméleti szélessége vezetősínek esetén
3) A kerék külső felületének és a kerékhez kapcsolódó járműrészeknek a tényleges határpozíciója
4) Ha a jármű bármilyen pozícióban az R = 250 m sugarú ívben tartózkodik (az érintkezőrámpa szereléséhez
minimálisan megengedett sugár) és a vágányszélesség 1 465 mm, a jármű egyik része sem süllyed le a futó felülettől
számított 100 mm alá, az érintkezőkefék kivételével, és a vágánytengelytől mért távolságuk 125 mm-nél kisebb kell,hogy legyen.A forgóvázon belül található járműrészek esetében ez a méret 150 mm.
5) A kerék belső felületének tényleges határpozíciója, ha a tengely a szemben lévő sínre merőleges Ez a méret
a nyomtáv szélességének megfelelően változik.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/161
C.3.2.3 Olyan járművek 130 mm alatti részei, amelyek áthaladhatnak tolatódombokon vagy vágányfékeken, illetve egyéb
bekapcsolt tolató és megállító berendezéseken
C17 ábra
a) a kerekektől távol eső berendezések zónája
b) a kerekek közvetlen közelébe eső berendezések zónája
c) szabványosított féksaruk kilökésének zónájad) kerekek és a sínekkel érintkezésbe lépő egyéb berendezések zónája
e) kizárólag a kerekek által elfoglalt zónaf) kioldott állapotú vágányfékek zónája(1) A tengelyvégeken kívülre eső járműrészekre (védőrácsok, homokolók stb.) vonatkozó korlátozás, amely nem
léphető át a detonátorokon való áthaladáskor.
(2) A peremprofilok maximális fiktív szélessége vezetősínek esetén(3) A kerék külső felületének és a kerékhez kapcsolódó járműrészeknek a tényleges határpozíciója
(4) Ez a méret mutatja a szabványos féksaru maximális magasságát is, melyet a gördülőállomány kisiklasztásához vagy
lelassításához használnak.
(5) Semmilyen jármű nem léphet be erre a területre.
(6) A kerék belső felületének tényleges határpozíciója, ha a tengely a szemben lévő sínre merőleges. Ez a méret
a nyomtáv szélességének megfelelően változik.
(7) Lásd a Tolató berendezések használata ívelt vágányszelvényen című bekezdést.
C.3.2.3.1 Tolató berendezések használata ívelt vágányszelvényeken
A vágányfékeket és egyéb tolató és megállító berendezéseket, amelyek bekapcsolt állapotban elérhetik a 115 vagy a 125 mm-
t (és ez különösen érvényes a 125 mm magas féksarukra), R ≥150 m sugarú ívekre lehet helyezni.L 344/162 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
C18. ábra
Ebből következik, hogy a 115 vagy 125 mm nagyságú berendezések alkalmazási határértéke, ami állandó távolságra van
a sín belső élétől (80 mm), D változó távolságra van a jármű középvonalától (lásd a fenti C17. ábrát).
Vegyük például a következ őt:(1) (az értékek méterben vannak megadva)
Di¼0,008 þ1,465 −1,410
2þan−n2þp2
4
300¼0,840 þan−n2þp2
4
300
Da¼0,008 þ1,465 −1,410
2þan−n2−p2
4
300¼0,840 þanþn2−p2
4
300
MEGJEGYZÉS: (1) Tolató berendezés használata esetén a q + w holtjáték hatása elhanyagolható.
C.3.3 Megengedett kiszögellések (S o(S))
Az S tényleges kiszögellések nem léphetik túl az alábbi táblázatban szereplő Soértékeket.
Sokiszögellési értékek (1)
Járműtípusok VágányEi kiszámítása (3) Ea kiszámítása (3)
Forgóvázzal nem rendelkező járművek
végtengelye közötti vagy forgóvázzal ren-
delkező járművek tengelycsapja közötti
szelvényekForgóvázzal nem rendelkező járművek
végtengelye feletti vagy forgóvázzal ren-
delkező járművek tengelycsapja feletti
szelvények
h≤0,400 h > 0,400 h ≤0,400 h > 0,400
Összes motoros
vagy vontatott
járműegyenes 0,015 0,015 0,015 0,015
Motoros jármű-
vek
Utánfutó tenge-
lyes járművek250 m sugarú
ívben0,025 0,030 0,025 0,030
150 m sugarú
görbén0,025 þ100ð2Þ
750¼0,15830,030 þ100ð2Þ
750¼0,16330,025 þ120ð2Þ
750¼0,1850,030 þ120ð2Þ
750¼0,1902006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/163
Járműtípusok VágányEi kiszámítása (3) Ea kiszámítása (3)
Forgóvázzal nem rendelkező járművek
végtengelye közötti vagy forgóvázzal ren-
delkező járművek tengelycsapja közötti
szelvényekForgóvázzal nem rendelkező járművek
végtengelye feletti vagy forgóvázzal ren-
delkező járművek tengelycsapja feletti
szelvények
h≤0,400 h > 0,400 h ≤0,400 h > 0,400
Utánfutó forgó-
vázzal felszerelt
állomány vagyahhoz hasonló250 m sugarú
ívben0,010 0,015 0,025 0,030
150 m sugarú
ívben0,010 þ100ð2Þ
750¼0,14330,015 þ100ð2Þ
750¼0,14830,025 þ120ð2Þ
750¼0,1850,030 þ120ð2Þ
750¼0,190
(1) Ezeket az értékeket l járműszerkesztési szelvényre számították ki, a legszigorúbban korlátozott E csökkentést adják eredményül. Ez
az érték L = lmax. =1,465 m minden esetben, kivéve a nem hajtott forgóvázzal felszerelt vagy hasonló járművek Ei nemzetközi
csökkentési értékét, amelynél figyelembe kell venni az lmin = 1,435 m értéket. Továbbá motoros egységek és motorkocsik esetén,
amelyekhez egy motorként jelölt forgóváz, egy futó forgóváz vagy futó forgóvázként jelölt forgóváz tartozik (lásd a 7.2.2.1
bekezdést), az Ei belső csökkentésre vonatkozó képletben figyelembe vett vágányszélesség 1 435 mm forgózsámoly esetén és 1 465
mm motoros forgóváz esetén. A csökkentések grafikonon történő kiszámításának leegyszerűsítése érdekében azonban a következő
értékeket lehet alkalmazni mindkét forgóvázra: l = 1,435 m egyenes vágányon, és 1,465 m egy 250 m sugarú ívben. Az utóbbi
esetben a vázszerkezet futó forgóvázára merőleges szélességére vonatkozó előírásokat be kell tartani.
(2) xi vagy xa értékek a csökkentési képletben.
(3) Ezek az értékek nem érvényesek a tetőn lévő járműrészekre vonatkozó referenciaprofilra.
C.3.4 Csökkentési képlet
Megjegyzés: Az alábbi képletet kell használni olyan csuklós járművek járműszerkesztési szelvényének kiszámításához,
amelyek kerékpárja vagy forgócsap-középvonala egybeesik a vázszerkezeten lévő csuklóforgópont középvonalával. Egyéb
csuklós járműszerkezetek esetén a képletet hozzá kell igazítani a tényleges geometriai feltételekhez.
C.3.4.1 Motoros járművekre alkalmazható csökkentési képlet (az adatok méterben vannak megadva)
Motoros járművek, amelyek w holtjátéka független a vágányon felvett pozíciótól vagy a vágányívvel egyenes arányban
változik.
Ei belső csökkentés (ahol n = n i)
Motoros, forgóvázzal nem rendelkez őjárművek végtengelye közötti vagy motoros, forgóvázzal rendelkező járművek
tengelycsapja közötti szelvények
when an −n2þp2
4−500 W ∞−Wið250Þ 
 j5ð1Þ
7,5ð2Þ
az egyenes vágányon felvett pozíció általában:
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015 (101)
when an −n2þp2
4−500 W ∞−Wið250Þ 
>j5ð1Þ
7,5ð2Þ
az íves vágányon felvett pozíció általában:
Ei¼an−n2þp2
4
500þ1,465 −d
2þqþwið250Þ þzþ ½xi>0−j0,025 ð1Þ
0,030 ð2Þ(102)
with x i¼1
750an−n2þp2
4−100 
þwið150Þ−wið250Þ (103)
Ea külső csökkentés (ahol n = n a)
Motoros, forgóvázzal nem rendelkez őjárművek végtengelye közötti vagy motoros, forgóvázzal rendelkező járművek
tengelycsapja közötti szelvényekL 344/164 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
when an þn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wað250Þ  nþa
ah i
 j5ð1Þ
7,5ð2Þ
az egyenes vágányon felvett pozíció általában:
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015(106)
when an þn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wað250Þ  nþa
ah i
>j5ð1Þ
7,5ð2Þ
az íves vágányon felvett pozíció általában:
Ea¼anþn2−p2
4
500þ1,465 −d
aþq 2nþa
aþwið250Þn
aþwað250Þnþa
aþzþ ½xa>0−
j0,025ð1Þ
0,030ð2Þ(107)
with x a¼1
750an−n2−p2
4−120 
þwið150Þ−wið250Þ  n
aþwað150Þ −wað250Þ  nþa
a(108)
MEGJEGYZÉSEK
(1) Ez az érték a futó felület felett több mint 0,400 m-re lévő járműrészekre érvényes, a fenti (1) lábjegyzetben szereplő
egységek kivételével.
(2) Ez az érték a futó felület felett legfeljebb 0,400 m-re levő járműrészekre vonatkozik, illetve azokra, amelyek kopás és
függőleges mozgások következtében nem süllyednek ezen a szint alá.
Motoros egységek, amelyeknél a w pálya nem egyenes arányban változik a vágányívvel (kivételes eset)
— Az R 150 és 250 m sugarú ívektől eltérő ívek esetén, amelyeknél a (104), (105) és (109), (110) képlet megegyezik
a (101), (102) és (106), (107) képlettel, a (104), (105), (109) és (110) képletet kell alkalmazni olyan R érték esetén,
amelynél a w változása1
Rfüggvényében nem mutat folytonosságot, vagyis olyan R értéknél, amelynél az állítható
ütközők működésbe lépnek.
— A motoros egység valamennyi szelvényére a képlet alapján kiszámított csökkentési értékek közül a legnagyobbat kell
figyelembe venni, ahol a használandó R érték a szögletes zárójelben lévő részen a legmagasabb értéket adja.
Ei belső csökkentés (ahol n = n i)
Ha∞> R≥250
Ei¼an−n2þp2
4−j5ð1Þ
7,5ð2Þ
2RþwiðRÞ2
6643
775þ1,465 −d
2þqþz−0,015 (104)
Ha 250 > R ≥150
Ei¼an−n2þp2
4−100
2RþwiðRÞ2
6643
775þ1,465 −d
2þqþzþ j0,175 ð1Þ
0,170 ð2Þ(105) (3)
Ea külső csökkentés (ahol n = na)
Ha∞> R≥250
Ea¼anþn2−p2
4−j5ð1Þ
7,5ð2Þ
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþz−0,015 (109)2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/165
Ha 250 > R ≥150
Ea¼anþn2−p2
4−120
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþzþ j0,215ð1Þ
0,210ð2Þ(110) (3)
MEGJEGYZÉSEK
(1) Ez az érték a futó felület felett több mint 0,400 m-re lévő járműrészekre érvényes, a fenti (1) lábjegyzetben szereplő
egységek kivételével.
(2) Ez az érték a futó felület felett legfeljebb 0,400 m-re levő járműrészekre vonatkozik, illetve azokra, amelyek a becsült
kopás és függőleges mozgások következtében nem süllyednek ezen a szint alá.
(3) A gyakorlatban a (105) és a (110) képletnek nincs hatása, mivel a w pálya változásai csak akkor lépnek érvénybe, ha
R > 250 a különböző ütközők hatása következtében.
C.3.4.2 Motorvonatokra alkalmazható csökkentési képlet (az adatok méterben vannak megadva)
Egy motoros forgóvázzal és egy futó forgóvázzal rendelkező motorvonatok (lásd az alábbi táblázatot)
Motorvonatok a következőkkel felsze-
relve:μértékek minden egyes forgóvázhozÜzemi helyzetek
§ 2.4.2.2Csökkentési képlet
2 motoros forgóváz μ≥0,2 2. és 5. eset § 3.4.1
2 forgóváz futó forgóvázként
jelölve0 < μ< 0,2 2. és 7. eset § 3.4.3
1 forgóváz futó forgóvázként
jelölve
és 1 futó forgóváz0 < μ< 0,2
μ= 0
1 motoros forgóváz és
és 1 futó forgóváz
vagy futóként jelölt forgóvázμ≥0,2
μ= 0
0 < μ< 0,23. és 6. eset § 3.4.2 (3)
vagy
§ 3.4.1 (3)
Ei belső csökkentések (4)
Forgócsapok közötti szelvények
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞a−nμ
aþw0
∞nμ
aþz−0,015 (101a)
Ei¼anμ−n2
μþp2
4:a−nμ
aþp2
4:nμ
a
500þ1,465 −d
2:a−nμ
aþqþwið250Þa−nμ
aþw0
ið250Þnμ
aþzþ
½xi>0−j0,010ð1Þ
0,015ð2Þ−0,015a−nμ
a(102a)
with x i¼1
750anμ−n2
μ−p2
4:a−nμ
aþp02
4:nμ
a−100" #
þwið150Þ−wið250Þ  a−nμ
aþ
w0ið150Þ−w0ið250Þ  nμ
a(103a)
MEGJEGYZÉSEK
(3) A 3.4.1 és 3.4.2 bekezdésben szereplő képlet eredményei nagyon hasonlóak, ezért általában a 2.4.1 bekezdés képletét
alkalmazzák, és a 3.4.2 bekezdésben szereplő képleteket olyan esetekre tartalékolják, amikor a maximális építési
járműszerkesztési szelvény félszélességére kiszámított megnövelt csökkenés különösen jelentős mértékű (0 és 12,5
mm között az adott járműszelvényre vonatkozóan).
(4) Az n értékre alkalmazandó csökkentésnél a következő képlet alapján kiszámított legnagyobb értéket kell figyelembe
venni:— (101 a) vagy (102 a) és (103 a);
— (106 a) vagy (107 a) és (108 a);
— (106 b) vagy (107 b) és (108 b).
Motoros forgóváz végének Ea (
4)külső csökkentése (menetirány szerint az elején)
Forgócsapokon túliszelvények (ahol n = na)
Ea¼1,465 −d
2þq 2nþa
aþw∞nþa
aþw0∞n
aþz−0,015 (106a)L 344/166 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Ea¼anþn2−p2
4:nþa
aþp02
4:n
a
500þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþw0ið250Þn
aþwað250Þnþa
aþzþ
½xa>0−j0,025 ð1Þ
0,030 ð2Þ(107a)
with x a¼1
750anþn2−p2
4:nþa
aþp02
4:n
a−120" #
þw0ið150Þ−w0ið250Þ  n
aþ
wað250Þ −wað250Þ  nþa
a(108a)
Futó forgóváz végének Ea(4)külső csökkentése (menetirány szerint az elején)
Forgócsapokon túliszelvények (ahol n = n a)
Ea¼1,465 −d
2þq 2nþa
aþw∞n
aþw0∞nþa
aþz−0,015 (106b)
Ea¼anþn2þp2
4:n
a−p02
4:nþa
a
500þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþwið250Þn
aþw0að250Þnþa
aþzþ
½xa>0−j0,025 ð1Þ
0,030 ð2Þ(107b)
with x a¼1
750anþn2þp2
4:n
a−p02
4:nþa
a−120" #
þwið150Þ−wið250Þ  n
aþ
w0að250Þ −w0að250Þ  nþa
a(108b)
MEGJEGYZÉSEK
(4) Az n értékre alkalmazandó csökkentésnél a következő képlet alapján kiszámított legnagyobb értéket kell figyelembe
venni:
— (101 a) vagy (102 a) és (103 a);
— (106 a) vagy (107 a) és (108 a);
— (106 b) vagy (107 b) és (108 b).
(1) Ez az érték a futó felület felett több mint 0,400 m-re lévő járműrészekre érvényes, a fenti (1) lábjegyzetben szereplő
egységek kivételével.
(2) Ez az érték a futó felület felett legfeljebb 0,400 m-re levő járműrészekre vonatkozik, illetve azokra, amelyek kopás és
függőleges mozgások következtében nem süllyednek ezen szint alá.
C.3.4.3 Személykocsikra és személyszállító járművekre alkalmazható csökkentési képlet (az adatok méterben vannak megadva)
a) Forgóvázas személykocsik esetén, a forgóvázak és kapcsolódó részeik kivételével
Személykocsik, a melyek w játéka független a vágánypozíció sugarától vagy a vágányívvel egyenes arányban változik.
Megjegyzés: Az alábbi képlet segítségével ki lehet számítani a tengelyes kocsik járműszerkesztési szelvényét.
Eibelső csökkentések
Forgócsapok közötti szelvények (ahol n = na)
Ha an −n2þp2
4−500 w ∞−wið250Þ 
250 1,465 −d ð Þ −j2,5ð1Þ
0ð2Þ
az egyenes vágányon felvett pozíció általában:
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015 (201)
Ha an −n2þp2
4−500 w ∞−wið250Þ 
>250 1,465 −d ð Þ −j2,5ð1Þ
0ð2Þ2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/167
az íves vágányon felvett pozíció általában:
Ei¼an−n2þp2
4
500þqþwið250Þ þzþ ½xi>0−j0,010ð1Þ
0,015ð2Þ(202)
és x i¼1
750an−n2þp2
4−100 
þwið150Þ −wið250Þ(203)
MEGJEGYZÉSEK
(1) Ez az érték a futó felület felett több mint 0,400 m-re lévő járműrészekre érvényes, a fenti (1) lábjegyzetben szereplő
egységek kivételével.
(2) Ez az érték a futó felület felett legfeljebb 0,400 m-re levő járműrészekre vonatkozik, illetve azokra, amelyek kopás és
függőleges mozgások következtében nem süllyednek ezen szint alá.
Ea külső csökkentések
Forgócsapokon túli szelvények (ahol n = na)
Ha an þn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wað250Þ  nþa
ah i
250 1,465 −d ð Þn
aþ j5ð1Þ
7,5ð2Þ
az egyenes vágányon felvett pozíció általában:
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015
si an þn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wað250Þ  nþa
ah i
>250 1,465 −d ð Þn
aþ j5ð1Þ
7,5ð2Þ
az íves vágányon felvett pozíció általában:
Ea¼anþn2−p2
4
500þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþwið250Þn
aþwað250Þnþa
aþzþ ½xa>0−j0,025ð1Þ
0,030ð2Þ
with
xa¼1
750anþn2−p2
4−120 
þwið150Þ−wið250Þ  n
aþwað150Þ −wað250Þ  nþa
a
MEGJEGYZÉSEK
(1) Ez az érték a futó felület felett több mint 0,400 m-re lévő járműrészekre érvényes, a fenti (1) lábjegyzetben szereplő
egységek kivételével.
(2) Ez az érték a futó felület felett legfeljebb 0,400 m-re levő járműrészekre vonatkozik, illetve azokra, amelyek kopás és
függőleges mozgások következtében nem süllyednek ezen szint alá.
Személykocsik, amelyek w játéka nem egyenes arányban változik a vágányívvelEgyenes vágányon a csökkentéseket a 201-es és 206-os képlet segítségével lehet kiszámítani.Íves vágány esetén a csökkentések R = 150 m és R = 250 m értékre a (204), (205), (209) és (210) képlet használatával
számíthatók ki.
Megjegyzendő, hogy R = 250 m sugár esetén a (204) és (209) képlet megegyezik a (202) és (207) képlettel.
Továbbá a (204), (205) és (209), (210) képletet olyan R értékekhez kell használni, melyeknél a w érték változása a
1
R
függvény szerint nem mutat folytonosságot (nem folytonos változás), vagyis olyan R érték esetén, melynek hatására
a változtatható ütközők működésbe lépnek.
A személykocsi valamennyi szelvényére a fenti képlet alapján kiszámított csökkentési értékek közül a legnagyobbat kell
figyelembe venni, ahol a használandó R érték a szögletes zárójelben lévő részen a legmagasabb értéket adja.L 344/168 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Eibelső csökkentések (ahol n = n i)
Ha∞> R≥250
Ei¼an−n2þp2
4−j5ð1Þ
7,5ð2Þ
2RþwiðRÞ2
6643
775þqþz (204)
Ha 250 > R ≥150
Ei¼an−n2þp2
4−100
2RþwiðRÞ2
6643
775þqþzþ j0,190 ð1Þ
0,185 ð2Þ(205) (3)
Ea külső csökkentések (ahol n = na)
Ha∞> R≥250
Ea¼anþn2−p2
4−j5ð1Þ
7,5ð2Þ
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ
1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþz−0,015(209)
Ha∞> R≥250
Ea¼anþn2−p2
4−120
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ
1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþzþ j0,215 ð1Þ
0,210 ð2Þ(210) (3)
MEGJEGYZÉSEK
(1) Ez az érték a futó felület felett több mint 0,400 m-re lévő járműrészekre érvényes, a fenti (1) lábjegyzetben szereplő
egységek kivételével.
(2) Ez az érték a futó felület felett legfeljebb 0,400 m-re levő járműrészekre vonatkozik, illetve azokra, amelyek kopás és
függőleges mozgások következtében nem süllyednek ezen szint alá.
(3) A gyakorlatban a (205) és a (210) képletnek nincs hatása, mivel a w játék változásai, amelyek a különböző ütközők
hatására jönnek létre, csak akkor lépnek érvénybe, ha R > 250.
b) Forgóvázak és kapcsolódó részeik
Az alkalmazandó csökkentési képleteket a 4.2.1.8.2 bekezdés tartalmazza. Azonban a forgóvázak végtengelyei közötti
távolság a legtöbb esetben a (201) és (206) képlet ellentétes, megegyezik a (101) és (106) képlet eredményével, és ezalkalmazandó.
C.3.4.4 Vagonokra alkalmazható csökkentési képlet (az adatok méterben vannak megadva)
a) Független tengellyel felszerelt vagonok és maguk a forgóvázak és kapcsolódó részeik (w = 0)
Kéttengelyes vagonok és a futó felület felett 1,17 m-re elhelyezkedő részeik esetén a (301)-(307) képletben szereplő
Z tényező 0,005 m-el csökkenthető, ha (z-0,005) > 0. Nullának tekintendő, ha (z-0,005) ≤0.
1) Ei belső csökkentések –A végtengelyek közötti szelvények (ha n = ni)
Si an −n
2 j5ð1Þ
7,5ð2Þaz íves vágányon felvett pozíció általában:
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015 (301)
Ha an −n2>j5ð1Þ
7,5ð2Þaz egyenes vágányon felvett pozíció általában:
Ei¼an−n2
500þ1,465 −d
2þqþz−j0,025 ð1Þ
0,030 ð2Þ(302)2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/169
2) Ei külső csökkentések –A végtengelyek feletti szelvények (ha n = na)
Ha an þn2 j5ð1Þ
7,5ð2Þaz egyenes vágányon felvett pozíció általában:
Ea¼1,465 −d
2 2nþa
aþz−0,015 (306)
Ha an þn2>j5ð1Þ
7,5ð2Þaz íves vágányon felvett pozíció általában:
Ea¼anþn2
500þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþz−j0,025 ð1Þ
0,030 ð2Þ(307)
MEGJEGYZÉSEK
(1) Ez az érték a futó felület felett több mint 0,400 m-re lévő járműrészekre érvényes, a fenti (1) lábjegyzetben szereplő
egységek kivételével.
(2) Ez az érték a futó felület felett legfeljebb 0,400 m-re levő járműrészekre vonatkozik, illetve azokra, amelyek kopás és
függőleges mozgások következtében nem süllyednek ezen szint alá.
b) Forgóvázas vagonok
Forgóvázas vagonok, amelyek játéka állandónak tekinthető, kivéve a forgóvázakat és kapcsolódó részeiket.
Külön megjegyzés a z kiszámításához: lásd az 1.5.1.3 bekezdést.1) - Ei belső csökkentések –A forgócsapok közötti szelvények (ha n = ni)
Ha an −n
2þp2
4250 1,465 −d ð Þ −j2,5ð1Þ
0ð2Þaz egyenes vágányon felvett pozíció általában:
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015 (311)
Si an −n2þp2
4>250 1,465 −d ð Þ −j2,5ð1Þ
0ð2Þaz íves vágányon felvett pozíció általában:
Ei¼an−n2þp2
4
500þqþwþzþ ½xi>0−j0,010 ð1Þ
0,015 ð2Þ(312)
avec x i¼1
750an−n2þp2
4−100 
(313)
2) Ea külső csökkentések –A forgócsapok feletti szelvények (ha n = na)
Si an þn2−p2
4250 1,465 −d ð Þn
aþ j5ð1Þ
7,5ð2Þaz egyenes vágányon felvett pozíció általában:
Ea¼1,465 −d
2þqþw 2nþa
aþz−0,015 (316)
Ha an þn2−p2
4>250 1,465 −d ð Þn
aþ j5ð1Þ
7,5ð2Þaz íves vágányon felvett pozíció általában:
Ea¼anþn2−p2
4
500þ1,465 −d
2:nþa
aþqþw ð Þ2nþa
aþ
zþ ½xa>0þ j0,025 ð1Þ
0,030 ð2Þ(317)L 344/170 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
xi¼1
750anþn2−p2
4−120 
(318)
MEGJEGYZÉSEK
(1) Ez az érték a futó felület felett több mint 0,400 m-re lévő járműrészekre érvényes, a fenti (1) lábjegyzetben szereplő
egységek kivételével.
(2) Ez az érték a futó felület felett legfeljebb 0,400 m-re levő járműrészekre vonatkozik, illetve azokra, amelyek kopás és
függőleges mozgások következtében nem süllyednek ezen szint alá.
C.3.5 Áramszedők és a tetőn lévő nem szigetelt működő részek referenciaprofilja
19. ábra
Megjegyzés: Villamosított vasútvonalon üzemelő járművek esetén a satírozott területek használhatók a lehúzott helyzetben
levő áramszedőívek járműszerkesztési szelvényének kiszámításához.
Nem villamosított vasútvonalakon fennáll ugyanez a lehetőség, de a vasúttársaságok specifikus vizsgálatát teszi szükségessé.
C.3.6 A maximális gördülőállomány-építési járműszerkesztési szelvény megállapításához szükséges
referenciaprofilra vonatkozó szabályok
C.3.6.1. Áramszedővel felszerelt motoros egységek:
Áramszedő áramszedési pozícióban
A jelen szabvány a normál járműszerkesztési szelvény űmotoros egységek áramszedőinek jellemzőin alapul.
Annak érdekében, hogy az áramszedővel felszerelt motoros egységeknél figyelembe lehessen venni a referenciaprofil alapján
kiszámított határpozíciót, a járművek jellemzőit (az áramszedőtartó szelvény játéka és rugalmassági együtthatója) és az
áramszedőnek a tengelyek viszonylatában felvett pozícióját úgy kell meghatározni, hogy az E'i és E'a mennyiség (a futófelülettől számított 6,5 m-re felemelt áramszedők esetén) és az E''
iés E'' amennyiség (a futó felülettől számított 5 m-re
felemelt áramszedők esetén) negatív szám vagy nulla legyen.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/171
A feltétel akkor teljesül, ha az a szelvény, ahol az áramszedőív üzemel, közel van a forgóvázak átlós középvonalához, vagyis
ha az n érték nagyon kicsi vagy nulla.
A tetőre szerelt berendezések határpozícióját a referenciaprofil alapján lehet meghatározni, a 2.5 bekezdésben leírtak
szerint. Megfelel a2,5
Ráramszedőív maximális geometriai átmenetiívének.
a) Előzetes számítások
Az E' i, E' a, E'' iés E'' aérték megállapításához a következ őelőzetes számításokat kell elvégezni: (1)
j'i = q + w i–0,0375 (2) 2)
j0
a¼q2nþa
aþwanþa
aþwin
a−0,0375 (2)
when s ≤0,225 (general case)
z0¼8
30s−0,225ð Þ þ t−0,03ð Þ þ τ−0,01ð Þ þ 6θ−0,005ð Þ
ha azonban s > 0,225, akkor magában foglalja a következ őértéket:
z0¼8
10s−0,225ð Þ þ t−0,03ð Þ þ τ−0,01ð Þ þ 6θ−0,005ð Þ
ha azonban s > 0,225, akkor magában foglalja a következ őértéket:
z00¼6
30sþﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
th−ht
6,5−ht  2
þτ2þθh−hc ð Þ ð Þ2r
−0,0925
ha azonban s > 0,225, akkor magában foglalja a következ őértéket:
z00¼6
10sþﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
th−ht
6,5−ht  2
þτ2þθh−hc ð Þ ð Þ2r
−0,1825
b) A végtengelyek vagy a forgócsapok közötti szelvények
E'iés E'' ikifejezések (ahol n = n i)
Ha an −n2þp2
45 az egyenes vágányon felvett pozíció általában:
h = 6,5 m E' i= j' i+ z' (111)
h = 5 m E'' i= j' i+ z'' (115)
Ha an −n2þp2
4>5 az íves vágányon felvett pozíció általában:
h = 6,5 m
E0i¼an−n2þp2
4−5
300þj0
iþz0(112)
h = 5 m
E00
i¼an−n2þp2
4−5
300þj0
iþz00 (116)
c) A végtengelyeken vagy a forgócsapokon túli szelvények
E'aés E'' akifejezések (ahol n = n a)L 344/172 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
(1) Rögzített forgócsapok nélküli motoros egységekre vonatkozóan lásd az 1.1 bekezdésben szereplő megjegyzést.
(2) Ha a játék a vágánypozíció sugara szerint változik, a j’i egyenletben szereplő wi maximális értékét (tényleges vagy elméleti), a wa
maximális értékét és a j’a egyenletből a megfelelő wi értéket kell figyelembe venni.
an−n2þp2
45 az egyenes vágányon felvett pozíció általában:
h = 6,5 mE0a¼j0
aþz0þ1,465 −d
2:2n
a(113)
h = 5 mE00a¼j0
aþz00þ1,465 −d
2:2n
a(117)
an−n2þp2
4>5 az íves vágányon felvett pozíció általában:
h = 6,5 m
E0a¼anþn2−p2
4−5
300þj0
aþz0þ1,465 −d
2:2n
a(114)
h = 5 m
E00a¼anþn2−p2
4−5
300þj0
aþz00þ1,465 −d
2:2n
a(118)
C.3.6.2 Áramszedővel felszerelt motorkocsik
Egy motoros forgóvázzal és egy futó forgóvázzal felszerelt motorkocsin lévő áramszedő határpozícióját úgy kell
megállapítani, mintha mindkét forgóváz megegyezne azzal, amely fölé az áramszedő van helyezve.
C.3.6.3 Áramszedők leengedett helyzetben
A szigetelési előírások betartása mellett (ha szükséges) a leengedett áramszedőnek teljes mértékben a megadott
járműszerkesztési szelvényen belül kell lennie.
C.3.6.4 Szigetelésihézag-tűrés 25 kV feszültség esetén
25 kV tápfeszültséggel működő járműveknél azokat a nem szigetelt részeket, amelyek valószínűleg üzemben maradnak, úgy
kell elrendezni, hogy jóval a 0,170 m-es referenciaprofilon belülre essenek.
C.4 GA, GB ÉS GC JÁRMŰ-JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNYEK
A G1 űrszelvénnyel összehasonlítva a GA, GB és a GC járműszerkesztési szelvény a felső részen nagyobb.
A GA, GB vagy GC megnövelt járműszerkesztési szelvénynek megfelelő rakományokat és járműveket csak olyan vonalakon
szabad alkalmazni, amelyek ezen járműszerkesztési szelvényeknek megfelelően ki vannak szélesítve. A megfelelővasútvonalak az infrastruktúra-nyilvántartásban szerepelnek. A listán nem szereplő vasútvonalakon történő GA, GB és GC
járműszerkesztési szelvényű mozgásokat különleges szállítmányként kell kezelni.
A GA, GB vagy GC járműszerkesztési szelvénynek megfelelően épített vagonokat és kocsikat a B. melléklet 3.2 bekezdésében
szereplő jelöléssel kell ellátni.
C.4.1 Statikus járműszerkesztési szelvények referenciaprofiljai és a vonatkozó szabályok
A GA, GB és GC statikus járműszerkesztési szelvények referenciaprofiljai (lásd a 20. ábrát), a vonatkozó szabályokkal együtt,
kizárólag a maximális terhelési profilok meghatározására érvényesek, azzal a feltétellel, hogy a vagon + teher rugalmasságiegyütthatója nem nagyobb, mint a jellemző teher rugalmassági együtthatója, amelyre a következ őjellemzők vonatkoznak:
q+w = 0,023 m; p = 1,8 m; d = 1,41 m;
J = 0,005 m η
0< 1ohC= 0,5 m
s = 0,30,03 m (GA, GB); 0,05 m (GC) függőleges oszcilláció
A központosításra vonatkozó tűréshatárok szempontjából a félszélességeknek egyenl őnek kell lennie legalább
a referenciaprofil következ őEi és Ea értékekkel csökkentett félszélesség-értékeivel:2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/173
A GA, GB ÉS GC STATIKUS JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNYEK (rakszelvények) REFERENCIAPROFILJAI
C20. ábra
Megjegyzés: 3 220 mm magasságig a GA, GB és GC járműszerkesztési szelvény referenciaprofilja azonos a G1
járműszerkesztési szelvényével.
C.4.1.1 GA és GB statikus járműszerkesztési szelvény
— h magasság 3,22 m. Az alkalmazandó E iés E acsökkentési képlet a G1 statikus járműszerkesztési szelvényhez tartozó
képlet.
— h magasság 3,22 m. Az alkalmazandó E iés E acsökkentési képlet a következő:
a) Forgócsapok közötti, vagy nem forgóvázra szerelt járművek esetében a végtengelyek közötti szelvények
Si an −n2þp2
4 
7,5þ32,5k Δi=7,5 + 32,5k
Si an −n2þp2
4 
>7,5þ32,5k Δi¼an−n2þp2
4
Ei¼Δi
500þ1,465 −d
2þqþwþxi>0−0,075 −0,065k 
>0(601)
avec x i¼1
750an−n2þp2
4−100 
;
k= (lásd az 1. táblázatot)L 344/174 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
b) Forgócsapokon túli, vagy nem forgóvázra szerelt járművek esetében a végtengelyeken túli szelvények
Ha an þn2−p2
4 
7,5þ32,5k Δa¼7,5þ32,5k
Ha an þn2−p2
4 
>7,5þ32,5k Δa¼anþn2−p2
4
Ea¼Δa
500þ1,465 −d
2þqþw 2nþa
aþxa>0−0,075 −0,065k 
>0(602)
és x a¼1
750anþn2−p2
4−100 
;
k= (lásd az 1. táblázatot)
1.TÁBLÁZAT:
GA JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNY
ha 3,22<h<3,85 m, k ¼h−3,22
0,63
ha h ≥3,85 m, k = 1
GB JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNY
si 3,22<h<4,08 m, k ¼h−3,22
0,86
si h≥4,08 m, k = 1
C.4.1.2 GC járműszerkesztési szelvény
Az alkalmazandó E iés E acsökkentési képlet a G1 statikus járműszerkesztési szelvényhez tartozó képlet, a h érték figyelmen
kívül hagyásával.
C.4.2 Kinematikus járműszerkesztési szelvények referenciaprofiljai és a vonatkozó szabályok
A GA, GB és GC kinematikus járműszerkesztési szelvények referenciaprofiljai (lásd a 21. ábrát) és a vonatkozó szabályok
alapján ugyanolyan módon állapítható meg a járművek maximális építési profilja, mint a G1 járműszerkesztési szelvényesetében.
A kinematikus számítási szabályok pontosan definiált rakományokra alkalmazhatók.
A„pontosan definiált rakományok” kifejezésen a következőt kell érteni: ismert geometriájú áthelyezhető egységrakományok,
pl. rakományelhelyez őeszközökkel felszerelt szállítóvagonokon szállított tartályok és csereegységek, ismert hengerru-
galmassági együtthatóval és leengedett levegőrugózással vagy mechanikus felfüggesztéssel rendelkező pótkocsik hornyolt
vagonokon szállítva.
Ilyen körülmények között a vagon és a rakomány kombinációja normál egységes vagonként kezelhető.
GA, GB és GC kinematikus járműszerkesztési szelvények referenciaprofiljai2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/175
C21. ábra
Megjegyzés: 3 220 mm magasságig a GA, GB és GC járműszerkesztési szelvény referenciaprofilja azonos a G1
járműszerkesztési szelvényével.
C.4.2.1 Vontató egységek (motorkocsik és motorvonatok kivételével)
C.4.2.1.1 GA és GB kinematikus járműszerkesztési szelvény
— Magasság: h ≤3,25 m A G1 profilhoz tartozó képletek alkalmazandók.
— Magasság: h > 3,25 m A G1 profilhoz tartozó képletek alkalmazandók, az alábbi a) és b) esetben megadott képlet
kivételével.
a) Járművek, melyek w játéka független a vágánypozíció sugarától vagy a vágányívvel egyenes arányban változik1) Forgócsapok közötti szelvények, vagy nem forgóvázra szerelt járművek esetében a végtengelye közötti szelvények
Ha an −n
2þp2
4−500 W ∞−Wið250Þ 
7,5þ32,5k
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015 (603)
haan−n2þp2
4−500 W ∞−Wið250Þ 
>7,5þ32,5k
Ei¼an−n2þp2
4
500þ1,465 −d
2þqþwið250Þ þxi>0−0,030 −0,065k(604)
ésxi¼1
750an−n2þp2
4−100 
þwið150Þ−wið250Þ
kés z = (lásd a 2. táblázatot)L 344/176 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
2) A forgócsapokon túliszelvények, vagy nem forgóvázra szerelt járművek esetében a végtengelyeken túliszelvények
Ha an þn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wið250Þ  nþa
ah i
7,5þ32,5k
Ea¼1,465 −d
2þqþW∞ 2nþa
aþz−0,015 (605)
Ha:
anþn2−p2
4−500 W ∞−Wið250Þ  n
aþW∞−Wið250Þ  nþa
ah i
>7,5þ32,5k
Ea¼anþn2−p2
4
500þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþwið250Þn
aþWað250Þnþa
aþzþxa>0−
0,030 −0,065k(606)
és
xa¼1
750anþn2−p2
4−120−20k ð Þ 
þWið150Þ−Wið250Þ  n
aþWað150Þ −Wað250Þ  nþa
a
kés z = (lásd a 2. táblázatot)
b) Járművek, melyek w játéka nem egyenes arányban változik a vágányívvel
1) Forgócsapok közötti szelvények, vagy nem forgóvázra szerelt járművek esetében a végtengelyek közötti szelvények
A jármű minden egyes pontjánál az alkalmazandó Ei érték
a következő képlet alapján kiszámított legnagyobb érték:
— a fenti (603) képlet,
— az alábbi (607) és (608) képlet, amelyben a behelyettesítendő R érték a szögletes zárójelben lévő rész maximális
értékét adja
Ei¼an−n2þp2
4−7,5þ32,5k ð Þ
2RþwiðRÞ2
6643
775þ1,465 −d
2þqþz−0,015 (607)
és∞> R≥250 m
Ei¼an−n2þp2
4−100
2RþwiðRÞ2
6643
775þ1,465 −d
2þqþz−0,170 −0,065k (608)
és > R ≥150 m
kés z = (lásd a 2. táblázatot)
2) A forgócsapokon túliszelvények, vagy nem forgóvázra szerelt járművek esetében a végtengelyeken túliszelvények
A jármű minden egyes pontjánál az alkalmazandó Ea érték a következő képlet alapján kiszámított legnagyobb érték:
— a fenti (605) képlet,
az alábbi (609) és (610) képlet, amelyben a behelyettesítendő R érték a szögletes zárójelben lévő rész maximális
értékét adja2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/177
Ea¼anþn2−p2
4−7,5þ32,5k ð Þ
2RþwiðRÞn
aþWaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþ
z−0,015(609)
és∞> R≥250 m
Ea¼anþn2−p2
4−120−20k ð Þ
2RþwiðRÞn
aþWaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþ
z−0,210 −0,105k(610)
és 250 > R ≥150 m
kés z = (lásd a 2. táblázatot)
2. TÁBLÁZAT:GA JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNY
Ha 3,25<h<3,38, k ¼
h−3,25
0,63
Ha h ≥3,88 m, k = 1
GB JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNY
Ha 3,25<h<4,11, k ¼h−3,25
0,86
si h≥4,11 m, k = 1
z¼s
30þtanη0−1° 
>0h i
h−hc ð Þ þs
10h−hc ð Þ −0,04−0,01k ð Þ h−0,5ð Þh i
>0
C.4.2.1.2 GC kinematikus járműszerkesztési szelvény
A G1 profilhoz tartozó képletek alkalmazandók, a h érték figyelmen kívül hagyásával.
C.4.2.2 Motorkocsik és motorvonatok
Megjegyzés: A motorkocsik és a motorvonatok járműszerkesztési szelvényének leírása, amelyek forgóváza motoros vagy futó
forgóváznak minősíthető, a 3.4.2 bekezdésben olvasható.
C.4.2.2.1 GA és GB kinematikus járműszerkesztési szelvény
— Magasság: h ≤3,25 m A G1 profilhoz tartozó képletek alkalmazandók.
— Magasság: h > 3,25 m A G1 profilhoz tartozó képletek alkalmazandók, a következ ők kivételével:
— Motorkocsik és motorvonatok, amelyek forgóváza motorosnak minősíthető: a rájuk vonatkozó képlet a 3.4.1 Vontató
egységek című bekezdésben található.
— Motorkocsik és motorvonatok, amelyeket úgy tekintenek, hogy csak futó forgóvázzal rendelkeznek: a rájuk vonatkozó
képlet a 3.4.3 Személykocsik és poggyászkocsik című bekezdésben található.
— Motoros forgóvázzal és futó forgóvázzal rendelkező motorkocsik: változtatás nélkül használható a 3.4.1 bekezdésben
szereplő csökkentési képlet vagy ezt helyettesíteni lehet a következő képlettel, amely kisebb előnyöket biztosít
a gyártók számára a vázszerkezet középső részére és végére vonatkozóan.L 344/178 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
a) A forgócsapok között
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞a−nµ
aþw0∞nµ
aþz−0,015 (603a)
Ei¼anµþn2
µþp2
4:a−nµ
aþp02
4:nµ
a
500þ1,465 −d
2:a−nµ
aþqþwið250Þa−nµ
aþw0ið250Þnµ
aþ
zþxi>0−0,015 −0,015a−nµ
a−0,065k(604a)
és x i¼1
750anµ−n2
µþp2
4:a−nµ
aþp02
4:nµ
a−100 !
þwið150Þ−wið250Þ  a−nµ
aþw0ið250Þ−W0ið150Þ  nµ
a
kés z = (lásd a 2. táblázatot)
b) A forgócsapokon túl, a motoros forgóváz oldalán (1)
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015 (605b)
Ea¼anþn2−p2
4:nþa
aþp02
4:n
a
500þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþw0ið250Þn
aþw0að250Þnþa
aþ
zþxi>0−0,030 −0,065k(606b)
és
xa¼1
750anþn2þp2
4:n
a−p02
4:nþa
a−120−20k ð Þ !
þwið150Þ−wið250Þ  n
aþw0að150Þ −W0að250Þ  nþa
a
kés z = (lásd a 2. táblázatot)
C.4.2.2.2 GC kinematikus járműszerkesztési szelvény
A G1 profilhoz tartozó képletek alkalmazandók, a h érték figyelmen kívül hagyásával.
C.4.2.3 Személykocsik és poggyászkocsik
C.4.2.3.1 GA és GB kinematikus járműszerkesztési szelvény
— Magasság: h ≤3,25 m A G1 profilhoz tartozó képletek alkalmazandók.
— Magasság: h > 3,25 m A G1 profilhoz tartozó képletek alkalmazandók, az alábbi a) és b) esetben megadott képlet
kivételével.
a) Járművek, melyek w játéka független a vágánypozíció sugarától vagy a vágányívvel egyenes arányban változik1) Forgócsapok közötti szelvények
Si an −n
2þp2
4−500 W ∞−Wið250Þ 
≤250 1,465 −d ð Þ þ 32,5k
Ei¼1,465 −d
2þqþwþz−0,015 
(611)
Si an −n2þp2
4−500 w ∞−wið250Þ 
>250 1,465 −d ð Þ þ 32,5k
Ei¼an−n2þp2
4
500þqþwið250Þ þzþxi>0−0,015 −0,065k(612)
avec x a¼1
750an−n2þp2
4−100 
þwið150Þ−wið250Þ2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/179
(1) A vasúttársaság Pályatest-kezelő osztálya által rögzített paraméternek a járműméretek kiszámításában való figyelembe vételének
szükségességét a jelen melléklet 3.2.2 fejezete igazolja.
kés z = (lásd a 3. táblázatot)
2) Forgócsapokon túliszelvények
Ha
anþn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wið250Þ  nþa
ah i
250 1,465 −d ð Þn
aþ7,5þ32,5k ð Þ
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015 (613)
Ha
anþn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wað250Þ  nþa
ah i
>250 1,465 −d ð Þn
aþ7,5þ32,5k ð Þ
Ea¼anþn2−p2
4
500þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþwið250Þn
aþwað250Þnþa
aþzþxa>0−
0,030 −0,065k(614)
és x a¼1
750anþn2−p2
4−120−20k ð Þ 
þwið150Þ−wið250Þ  n
aþwað150Þ −Wað250Þ  nþa
a
kés z = (lásd a 3. táblázatot)
b) Járművek, amelyek w játéka nem egyenes arányban változik a vágányívvel
1) Forgócsapok közötti szelvények
A jármű minden egyes pontjánál az alkalmazandó Ei érték a következ őképlet alapján kiszámított legnagyobb érték:
— a fenti (611) képlet,
— az alábbi (615) és (616) képlet, amelyben a behelyettesítendő R érték a szögletes zárójelben lévő rész maximális
értékét adja
Ei¼an−n2þp2
4−7,5þ32,5k ð Þ
2RþwiðRÞ2
6643
775þqþz (615)
és∞> R≥250 m
Ei¼an−n2þp2
4−100
2RþwiðRÞ2
6643
775þqþzþ0,185 −0,065k (616)
és 250 > R ≥150 m
kés z = (lásd a 3. táblázatot)
2) Forgócsapokon túliszelvények
A jármű minden egyes pontjánál az alkalmazandó Ea érték a következő képlet alapján kiszámított legnagyobb érték:
— a fenti (613) képlet,
— az alábbi (617) és (618) képlet, amelyben a behelyettesítendő R érték a szögletes zárójelben lévő rész maximális
értékét adjaL 344/180 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Ea¼anþn2−p2
4−7,5−32,5k ð Þ
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþ
z−0,015(617)
és∞> R≥250 m
Ea¼anþn2−p2
4−120−20k ð Þ
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2:nþa
aþq:2nþa
aþ
z−0,120 −0,105k(618)
és 250 > R ≥150 m
kés z = (lásd a 3. táblázatot)
3. TÁBLÁZAT:
GA JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNY
Ha 3,25<h<3,88 m, k ¼h−3,25
0,63
Ha h ≥3,88 m, k = 1
GB JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNY
Si 3,25<h<4,11 m, k ¼h−3,25
0,86
Ha h ≥4,11 m, k = 1
z¼s
30þtanη0−1° 
>0h i
h−hc ð Þ þs
10h−hc ð Þ −0,04−0,01k ð Þ h−0,5ð Þh i
>0
C.4.2.3.2 GC kinematikus járműszerkesztési szelvény
A G1 profilhoz tartozó képletek alkalmazandók, a h érték figyelmen kívül hagyásával.
C.4.2.4 Vagonok
C.4.2.4.1 GA és GB kinematikus járműszerkesztési szelvény
— Magasság: h ≤3,25 m A G1 profilhoz tartozó képletek alkalmazandók.
— Magasság: h > 3,25 m A G1 profilhoz tartozó képletek alkalmazandók, az alábbi a) és b) esetben megadott képlet
kivételével.
a) Nem forgóvázra szerelt járművek
Végtengelyek közötti szelvények
Ha an -n2≤7,5 + 32,5 k
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015 (619)
Ha an -n2≤7,5 + 32,5 k
Ei¼an−n2
500þ1,465 −d
2þqþwþz−0,030 −0,065k (620)
éskés z = (lásd a 4. táblázatot)2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/181
Végtengelyeken túliszelvények
Ha an + n2≤7,5 + 32,5 k
Ea¼1,465 −d
2þqþw 2nþa
aþz−0,015 (621)
Ha an + n2> 7,5 + 32,5 k Si
Ei¼an−n2
500þ1,465 −d
2þqþw 2nþa
aþz−0,030 −0,065k (622)
éskés z = (lásd a 4. táblázatot)
b) Forgóvázas járművek
Forgócsapok közötti szelvények
Ha an −n2þp2
4250 1,465 −d ð Þ þ 32,5k
Ei¼1,465 −d
2þqþwþz−0,015 (623)
Ha an −n2þp2
4>250 1,465 −d ð Þ þ 32,5k
Ei¼anþn2−p2
4
500þqþwið250Þ þzþxi>0−0,015 −0,065k(624)
és x i¼1
750an−n2þp2
4−100 
þwið150Þ−wið250Þ
kés z = (lásd a 4. táblázatot)
Forgócsapokon túliszelvények
Si an þn2−p2
4250 1,465 −d ð Þn
aþ7,5þ32,5k ð Þ
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015 (625)
Si an þn2−p2
4>250 1,465 −d ð Þn
aþ7,5þ32,5k ð Þ
Ea¼anþn2−p2
4
500þ1,465 −d
2:nþa
aþqþw ð Þ2nþa
aþzþxa>0−0,030 −0,065k(614)
avec x a¼1
750anþn2−p2
4−120−20k ð Þ 
kés z = (lásd a 4. táblázatot)
4. TÁBLÁZAT:GA JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNY
Ha 3,25<h<3,88 m, k ¼
h−3,25
0,63
Ha h≥4,11 m, k=1
GB JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNYL 344/182 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Ha 3,25<h<4,11 m k ¼h−3,25
0,86
Ha h≥4,11 m, k=1
z¼s
30þtan η0þarctanJ−0,005ð Þ >0
bG 
1þs ð Þ −1° 
>0h−hc ð Þ>0þs
10h−hc ð Þ −0,04−0,01k ð Þ h−0,05ð Þh i
>0
C.4.2.4.2 GC kinematikus járműszerkesztési szelvény
A G1 profilhoz tartozó képletek alkalmazandók, a h érték figyelmen kívül hagyásával.
C.5 KÉT- VAGY TÖBBOLDALÚ MEGÁLLAPODÁSOKBAN RÖGZÍTENDŐ JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNYEK
A különböző országok infrastruktúra-kezelői szabadon köthetnek egymás között két- vagy többoldalú megállapodásokat,
melyek alapján szabályozzák a vasútvonalaik egészén vagy egy részén való áthaladást olyan járművek esetében, amelyeket
a G1, GA, GB vagy GC profiltól eltérő módon építettek.
Az ilyen jellegű megállapodások létrehozásához elegendő a kinematikus referenciaprofil és a vonatkozó szabályok
megállapítása.
C.5.1 G2 járműszerkesztési szelvény
C.5.1.1 A G2 statikus járműszerkesztési szelvényre vonatkozó referenciaprofil
Bizonyos vasúttársaságok (1) 1) a saját vonalaikon csak az alábbi referenciaprofilnak megfelelő rakományok szállítását
engedélyezik, amelyre a G1 statikus járműszerkesztési szelvényre érvényes szabályok vonatkoznak.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/183
(1) Engedélyezett: HSH, GySEV, BHEV, PKP, BDZ, CFR, CD, ZSR, MAV, JZ, CH, TCDD, DB, ÖBB, CFL, NS, DSB, CFS, BV és IRR, az alábbi
állomások kivételével:
JZ: Divaca, Sezana, Hrpelje-Kozina, Koper, Kilovce, Ilirska, Bistrica, Sapljane, Jurdani, Opatija-Matulji, Rijeka,
MAV: Budapest-Deli pu.-Budapest.Kelenföld
C22. ábra
A G1 statikus járműszerkesztési szelvényre vonatkozó szabályok érvényesek.L 344/184 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
C.5.1.2 A G2 kinematikus járműszerkesztési szelvényre vonatkozó referenciaprofil
A következ őkinematikus referenciaprofil megfelelőnek minősíthető a kinematikus profilokra vonatkozó szabványok
alkalmazása érdekében.
C23. ábra
C.5.2 GB1 és GB2 járműszerkesztési szelvény
C.5.2.1 Általános előírások
A GB1 és GB2 járműszerkesztési szelvényt bizonyos kombinált szállítási követelmények alapján hozták létre, amelyek 1989
elején merültek fel.
A GB1 és a GB2 járműszerkesztési szelvény használatát az infrastruktúra-kezelők által kötött két- vagy többoldalú
megállapodások szabályozzák.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/185
C.5.2.2 GB1 és GB2 sztatikus referenciaprofilok (rakszelvények)
GB1 statikus referenciaprofil
C24. ábra
Megjegyzés: 3 220 mm magasságig a GB1 járműszerkesztési szelvény referenciaprofilja azonos a G1 járműszerkesztési
szelvényével.
GB2 statikus referenciaprofil
C25. ábra
Megjegyzés: 3 220 mm magasságig a GB2 járműszerkesztési szelvény referenciaprofilja azonos a G1 járműszerkesztési
szelvényével.L 344/186 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
C.5.2.3 GB1 és GB2 statikus referenciaprofilokra vonatkozó szabályok
Ugyanazok a szabályok alkalmazandók, amelyek a GB járműszerkesztési szelvényre érvényesek, kivéve az 1. táblázatban
megadott k együtthatót, melynek értékét az alábbi táblázat szerint kell figyelembe venni:
GB1 és GB2 JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNY
Ha 3,22<h<4,18 m, k ¼h−3,22
0,96
Ha h ≥4,18 m, k = 1
C.5.2.4 GB1 és GB2 kinematikus referenciaprofilok
GB1 kinematikus referenciaprofil
C26. ábra
Megjegyzés: 3 220 mm magasságig a GB1 járműszerkesztési szelvény referenciaprofilja azonos a G1 járműszerkesztési
szelvényével.
GB2 kinematikus referenciaprofil2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/187
C27. ábra
Megjegyzés: 3 220 mm magasságig a GB2 járműszerkesztési szelvény referenciaprofilja azonos a G1 járműszerkesztési
szelvényével.
C.5.2.5 GB1 és GB2 kinematikus referenciaprofilokra vonatkozó szabályok
Ugyanazok a szabályok alkalmazandók, amelyek a GB járműszerkesztési szelvényre érvényesek, kivéve a 2., 3. és 4.
táblázatban megadott k együtthatót, melynek értékét az alábbi táblázat szerint kell figyelembe venni:
GB1 és GB2 JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNY
ha 3,25<h<4,21 m, k ¼h−3,25
0,96
ha h ≥4,21 m, k = 1
C.5.3 3.3 járműszerkesztési szelvény
C.5.3.1 Általános előírások
A 3.3 kinematikus járműszerkesztési szelvény a francia hálózatban üzemeltetett járművekhez használható (Réseau Ferré
National –RFN).
Ez a járműszerkesztési szelvény a G1 járműszerkesztési szelvényhez képest további térközt engedélyez a jármű teteje felé.
Olyan járművekre érvényes (például emeletes kocsik), amelyek csak 3.3 járműszerkesztési szelvényű vasútvonalakon
üzemelhetnek.
A 3.3 járműszerkesztési szelvény csak a referenciprofil felső, 3,25 m feletti részére érvényes, az alsó részre a G1
járműszerkesztési szelvény alkalmazható. A többi járműszerkesztési szelvényhez hasonlóan a 3.3 járműszerkesztésiszelvényhoz is referenciaprofil és megfelelő szabályok tartoznak.L 344/188 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
C.5.3.2 A 3.3 kinematikus járműszerkesztési szelvényre vonatkozó referenciaprofil
C28. ábra
C.5.3.3 A maximális járműépítési járműszerkesztési szelvény megállapításához szükséges referenciaprofilra vonatkozó szabályok
A 3.3 járműszerkesztési szelvény referenciaprofiljára érvényes szabályok megegyeznek a G1 járműszerkesztési szelvényével,
kivéve a következ őspecifikus adatokat:
— So(S) megengedett kiszögellések
— z kvázi-statikus elmozdulások.
C.5.3.3.1 Megengedett kiszögellések (S o(S))
— A futó felülettől 3,500 m-nél magasabban elhelyezkedő részek esetén a kiszögellés S oértéke, melyet figyelembe kell
venni az ív függvényében az E iés E acsökkentések kiszámításához, a következ ő:37,5
R, a jármű típusától függetlenül.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/189
— Így az S tényleges kiszögellések nem léphetik túl a következő Soértékeket:
— 0,15 m 250 m sugarú íven
— 0,15 m 150 m sugarú íven
Továbbá egyenes (tangens) vágányon az S oértékhez 0,015 m-t kell megadni.
— A futó felülettől 3,250 m-nél magasabban és 3,500 m-nél alacsonyabban elhelyezkedő részek esetén, vagyis
a referenciaprofil A és B szintje közötti részek, nem vonatkoznak szabályok a maximális kiszögellés S oértékének
megadására. A két szint közötti maximális építési járműszerkesztési szelvény megállapításához egyesíteni kell azA szintnek megfelelő maximális építési járműszerkesztési szelvény pontját, melyet a G1 járműszerkesztési szelvény
szabályai szerint a csökkentések kiszögellések alapján történő kiszámításával állapítható meg, a B szintnek megfelelő
maximális építési járműszerkesztési szelvény pontjával, amelyet a csökkentéseknek a fent megadott kiszögellésekből
történő kiszámításával lehet meghatározni.
— A futó felülettől 3,250 m-nél alacsonyabban levő részek esetén a G1 járműszerkesztési szelvényre érvényes általános
szabályt kell alkalmazni.
C.5.3.3.2 Kvázi-statikus elmozdulások (z)
h magasságban található felfüggesztett részegységek esetén a z érték a következ őképlettel számítható ki:
Z¼S
30þtgη0−1o 
>0 
׀h−hC׀þS
10׀h−hC׀−0,03 h −0,5½ >0 
>0
C.5.3.4 Csökkentési képlet
A csökkentési képlet a következőkre alkalmazható:
— vontató járművek (mozdonyok, motorkocsik) C.5.3.4.1 bekezdés
— motorvonatok C.5.3.4.2 bekezdés
— személykocsik C.5.3.4.3 bekezdés
C.5.3.4.1 Vontató egységekre alkalmazható csökkentési képlet (az adatok méterben vannak
megadva)
Vontató egységek, melyek w játéka független a vágánypozíció sugarától vagy a vágányívvel egyenes arányban
változik.
Ei belső csökkentés (ahol n = n i)
Nem forgóvázra szerelt vontató járművek végtengelyei közötti szelvények vagy a forgócsapok közötti szelvények.
Ha an −n2þP2
4−500 W ∞−Wið250Þ 
67,5, az egyenes vágányon felvett pozíció általában:
Ei¼1,465 −d
2þqþW∞þz−0,015 (101)
Ha an −n2þP2
4−500 W ∞−Wið250Þ 
>67,5, la position en voie en courbe est prépondérante:
Ei¼an−n2þP2
4
500þ1,465 −d
2þqþið250Þ þZþxi½ >0−0,150(102)
és x i¼1
750an−n2þP2
4−75 
þWið150Þ−Wið250Þ (103)
Ea külső csökkentés (ahol n = na)
Nem forgóvázra szerelt járművek végtengelyén túli vagy forgóvázzal rendelkez ővontató járművek forgócsapján túli
szelvények
Ha an þn2−P2
4−500 W ∞−Wið250Þ  n
aþW∞−Wað250Þ  nþa
ah i
67,5,az egyenes vágányon felvett pozíció általában:
Ea¼1,465 −d
2þqþW∞ 2nþa
aþz−0,015 (106)L 344/190 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Ha an þn2−P2
4−500 W ∞−Wið250Þ  n
aþW∞−Wað250Þ  nþa
ah i
>67,5, az íves vágányon felvett pozíció általában:
Ea¼anþn2−P2
4
500þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþWið250Þn
aþWað250Þnþa
aþzþxa½ >0−0,150(107)
és x a¼1
750anþn2−P2
4−75 
þWið150Þ−Wið250Þ  n
aþWað150Þ −Wað250Þ  nþa
a(108)
Vontató járművek, amelyek w játéka nem egyenes arányban változik a vágányívvel (kivételes eset)
A vontató jármű valamennyi szelvényére a fenti képlet alapján kiszámított csökkentési értékek közül a legnagyobbat kell
figyelembe venni, ahol a használandó R érték a szögletes zárójelben lévő rész legmagasabb értékét adja, illetve a (101) vagy
a (106) képlet alapján számított legnagyobb értéket.
Ei belső csökkentések (ahol n = ni)
Ha∞> R≥250
Ei¼an−n2þp2
4−67,5
2RþwiðRÞ2
6643
775þ1,465 −d
2þqþz−0,015 (104)
Ha 250 > R ≥150
Ei¼an−n2þp2
4−75
2RþwiðRÞ2
6643
775þ1,465 −d
2þqþz (105)
A gyakorlatban a (105) és a (110) képletnek nincs hatása, mivel a w játék változásai, melyek a különböző ütközők hatására
következnek be, csak akkor lépnek érvénybe, ha >250 m.
Ha∞> R≥250
Ea¼anþn2−p2
4−67,5
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþz−0,015
Ha 250 > R ≥150
Ea¼anþn2þp2
4−75
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþz
Ea külső csökkentés (ahol n = na)
Ha∞> R≥250
Ea¼anþn2−p2
4−67,5
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþz−0,015 (109)
Ha 250 > R ≥150
Ea¼anþn2þP2
4−75
2RþWiðRÞn
aþWaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþz (110)
C.5.3.4.2 Motorvonatokra alkalmazható csökkentési képlet (az adatok méterben vannak
megadva)*
Egy motoros forgóvázzal és egy futó forgóvázzal rendelkező motorvonatok (lásd a G1 járműszerkesztési szelvényhez
megadott táblázatot):
Ei belső csökkentések(1)
Forgócsapok közötti szelvények2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/191
Ei¼1,465 −d
2þqþW∞a−nμ
aþW0
∞nμ
aþz−0,015 (101a)
Ei¼anμ−n2
μþP2
4:a−nμ
aþP02
4:nμ
a
500þ1,465 −d
2:a−nμ
aþqþWið250Þa−nμ
aþW0
ið250Þnμ
aþzþ
xi½ >0−0,150(102a)
és
xi¼1
750anμ−n2
μþP2
4:a−nμ
aþP02
4:nμ
a−75 
þWið150Þ−Wið250Þ  a−nμ
aþ
W0
ið150Þ−W0
ið250Þ nμ
a(103a)
Motoros forgóváz végének Ea(2)külső csökkentése (menetirány szerint az elején)
Forgócsapokon túliszelvények (ahol n = n a)
Ea¼1,465 −d
2þq 2nþa
aþW∞nþa
aþW0
∞n
aþz−0,015 (106a)
Ea¼anþn2−P2
4:nþa
aþP02
4:n
a
500þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþW0
ið250Þn
aþWað250Þnþa
aþzþ
xa½ >0−0,150(107a)
és
xa¼1
750anþn2−P2
4:nþa
aþP02
4:n
a−75 
þW0
ið150Þ−W0
ið250Þ n
aþWað150Þ −Wað250Þ  nþa
a(108a)
(1), (2) Az n értékre alkalmazandó csökkentésnél a következő képlet alapján kiszámított legnagyobb értéket kell figyelembe
venni:
— (101 a) vagy (102 a) és (103 a);
— (106 a) vagy (107 a) és (108 a).
Futó forgóváz végének Ea1külső csökkentése (menetirány szerint az elején)
Forgócsapokon túliszelvények (ahol n = na)
Ea¼1,465 −d
2þq 2nþa
aþw∞n
aþw0
∞nþa
aþz−0,015 (106b)
Ea¼anþn2þp2
4:n
a−p02
4:nþa
a
500þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþwið250Þn
aþw0
að250Þnþa
aþzþ
xa½ >0−0,150(107b)
xa¼1
750anþn2þp2
4:n
a−p02
4:nþa
a−75 
þwið150Þ−wið250Þ  n
aþw0
að150Þ−w0
að250Þ nþa
a(108b)
(1) Az n értékre alkalmazandó csökkentésnél a következő képlet alapján kiszámított legnagyobb értéket kell figyelembe
venni:
(106 b) vagy (107 b) és (108 b).
C.5.3.4.3 Kocsikra és egyéb személyszállító vasúti járművekre alkalmazható csökkentési
képlet (az adatok méterben vannak megadva)
Forgóvázas személykocsik esetén, a forgóvázak és kapcsolódó részeik kivételével
Kocsik, melyek w játéka független a vágánypozíció sugarától vagy a vágányívvel egyenes arányban változik.E
ibelső csökkentések
Forgócsapok közötti szelvények (ahol n = ni)
Ha an −n2þp2
4−500 w ∞−wið250Þ 
250 1,465 −d ð Þ þ 67,5
az egyenes vágányon felvett pozíció általában:
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015 (201)L 344/192 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
ha an −n2þp2
4−500 w ∞−wið250Þ 
>250 1,465 −d ð Þ þ 67,5
az íves vágányon felvett pozíció általában:
Ei¼an−n2þp2
4
500þqþwið250Þ þzþxi½ >0−0,150(202)
és x i¼1
750an−n2þp2
4−75 
þwið150Þ−wið250Þ (203)
Ea külső csökkentések
Forgócsapokon túliszelvények (ahol n = na)
Si an þn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wað250Þ  nþa
ah i
250 1,465 −d ð Þn
aþ67,5
az egyenes vágányon felvett pozíció általában:
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015 (206)
Ha an þn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wað250Þ  nþa
ah i
>250 1,465 −d ð Þn
aþ67,5
az íves vágányon felvett pozíció általában:
Ea¼anþn2−p2
4
500þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþwið250Þn
aþwað250Þnþa
aþzþxa½ >0−0,150(207)
és x a¼1
750anþn2−p2
4−75 
þwið150Þ−wið250Þ  n
aþwað150Þ −wað250Þ  nþa
a(208)
Kocsik, melyek w játéka nem egyenes arányban változik a vágányívvel
A kocsi valamennyi szelvényére a fenti képlet alapján kiszámított csökkentési értékek közül a legnagyobbat kell figyelembe
venni, ahol a használandó R érték a szögletes zárójelben lévő rész legmagasabb értékét adja, illetve a (201) vagy a (206)
képlet alapján számított legnagyobb értéket.
Ei belső csökkentések (ahol n = ni)
Ha∞> R≥150
Ei¼an−n2þp2
4−75
2RþwiðRÞ2
6643
775þqþz(204)
Ea külső csökkentések (ahol n = na)
Ha∞> R≥250
Ea¼anþn2−p2
4−67,5
2RþWiðRÞn
aþWaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþz−0,015
Ha 250 > R ≥150
Ea¼anþn2−p2
4−75
2RþWiðRÞn
aþWaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþz2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/193
C.5.4 GB-M6 járműszerkesztési szelvény
C.5.4.1 Általános előírások
A GB-M6 kinematikus járműszerkesztési szelvény a belga (SNCB) hálózatban üzemelő járművekre alkalmazható.
A GB-M6 kinematikus járműszerkesztési szelvény ugyanazon az elven alapszik, mint a G1 járműszerkesztési szelvény. Az
SNCB infrastruktúrához illesztették, és ugyanígy a csökkentési képletet is az adott körülményekhez igazították, a hitelesítési
sugarak és az íveken megengedett kiszögellések vonatkozásában.
A megengedett kiszögellések sokkal általánosabb érvényűek, mint a G1 járműszerkesztési szelvény esetében, ezért lehetővé
teszik szélesebb járművek üzemeltetését is.
Az áramszedő vonatkozásában, az 1 950 mm széles áramszedővel felszerelt járművek üzemeltetését engedélyező UIC 505-
1 rendelkezések mellett, az SNCB infrastruktúra 1 760 mm széles áramszedők felszerelését is engedélyezi rugalmasabb
járművekre, amelyek jellemzői a következők: s ≤0,4 és (q + w) ≤0,065 m.
A GB-M6 járműszerkesztési szelvény szerint épített járművekre szerelt forgóvázaknál és kisegítő szerkezetrészeknél
szigorúan követik a G1 járműszerkesztési szelvényre érvényes szabályokat.
A függőleges elmozdulások következtében a futó felület felett kevesebb, mint 100 mm-re található, illetve 100 mm-re
leereszthető, felfüggesztett részeket a G1 szabályai szerint számítják ki.
Ha a függőleges mozgások miatt az 1 170 mm-es szint közelében lévő pont a szint fölé emelkedik vagy a szint alá süllyed,
ki kell számítani a minimálisan engedélyezett szélességet az 1 170 mm feletti részekre érvényes képlet, illetve az 1 170 mm-es szinten vagy az alatt található részekre vonatkozó képlet segítségével.
A vontató egységekre és a vontatott egységekre vonatkozó csökkentési képletek közötti választás, a G1 járműszerkesztési
szelvényhez hasonlóan, az indításkori tapadási együttható alapján történik.L 344/194 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
C.5.4.2 A GB-M6 kinematikus járműszerkesztési szelvény referenciaprofilja
C29 ábra
C.5.4.3 Csökkentési képlet
C.5.4.3.1 Vontató járművek
a) Csökkentési képlet h >1 170 mm esetén
Forgócsapok közötti szelvények
Han a−nð Þ þp2
4
800−w∞−wið400Þ 
0,015
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015
Han a−nð Þ þp2
4
800−w∞−wið400Þ 
0,015
Ei¼n a−nð Þ þp2
4
800þwið400Þ þ1,465 −d
2þqþzþxiþ ðyiÞ>0 
>0−0,0302006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/195
és x i¼6
10n a−nð Þ þp2
4
8002
6643
775−0,042 −wið400Þ−wið250Þ 
és yi¼16
15n a−nð Þ þp2
4
8002
6643
775−0,108 −wið250Þ−wið150Þ 
Forgócsapokon túliszelvények
Han aþn ð Þ −p2
4
800−w∞−wið400Þ  n
aþw∞−wað400Þ  nþa
ah i
0,015
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015
Han aþn ð Þ −p2
4
800−w∞−wið400Þ  n
aþw∞−wað400Þ  nþa
ah i
>0,015
Ea¼n aþn ð Þ −p2
4
800þqþwið400Þ  n
aþqþwað400Þ  nþa
aþ1,465 −d
2 2nþa
aþzþxaþ ðyaÞ>0 
>0−0,030
és x a¼6
10n aþn ð Þ −p2
4
8002
6643
775−0,042 −w
ið400Þ−wið250Þ  n
aþwað400Þ −wað250Þ  nþa
ah i
és ya¼16
15n aþn ð Þ −p2
4
8002
6643
775−0,108 −wið250Þ−wið150Þ  n
aþwað250Þ −wað150Þ  nþa
ah i
c) Csökkentési képlet 100 < h ≤1 170 mm magasság esetén
Forgócsapok közötti szelvények
Han a−nð Þ þP2
4
2000−W∞−Wið1000Þ 
0,005
E1¼1,465 −d
2þqþW∞þz−0,015
Han a−nð Þ þP2
4
2000−W∞−Wið1000Þ 
>0,005
Ei¼n a−nð Þ þP2
4
2000þ1,465 −d
2þqþWið1000Þ þzþxi½ >0−0,020
és x i¼17
3n a−nð Þ þP2
4
20002
6643
775−0,150 −Wið1000Þ −Wið150Þ 
Forgócsapokon túliszelvények
Han aþn ð Þ −P2
4
2000−W∞−Wið1000Þ  n
aþW∞−Wað1000Þ  nþa
ah i
0,005L 344/196 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Ea¼1,465 −d
2þqþW∞ 2nþa
aþz−0,015
Han aþn ð Þ −P2
4
2000−W∞−Wið1000Þ  n
aþW∞−Wað1000Þ  nþa
ah i
>0,005
Ea¼n aþn ð Þ −P2
4
2000þ1,465 −d
2 2nþa
aþqþWið1000Þ  n
aþqþWað1000Þ  nþa
aþzþxa½ >0−0,020
ésxa¼17
3n aþn ð Þ −P2
4
20002
6643
775−0,150 −W
ið1000Þ −Wið150Þ  n
aþWað1000Þ −Wað150Þ  nþa
ah i
C.5.4.3.2 Vontatott járművek
a) Csökkentési képlet h >1 170 mm magasság esetén
Forgócsapok közötti szelvények
Han a−nð Þ þp2
4
800−w∞−wið400Þ 
1,465 −d
2
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015
Han a−nð Þ þp2
4
800−w∞−wið400Þ 
>1,465 −d
2
Ei¼n a−nð Þ þp2
4
800þqþwið400Þ þzþxiþyi 
>0h i
>0−0,015
és x i¼6
10n a−nð Þ þp2
4
8002
6643
775−0,042 −wið400Þ−wið250Þ 
és yi¼16
15n a−nð Þ þp2
4
8002
6643
775−0,108 −w
ið250Þ−wið150Þ 
Forgócsapokon túliszelvények
han aþn ð Þ −p2
4
800−w∞−wið400Þ  n
aþw∞−wað400Þ  nþa
ah i
1,465 −d
2 n
aþ0,015
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015
Han aþn ð Þ −p2
4
800−w∞−wið400Þ  n
aþw∞−wað400Þ  nþa
ah i
>1,465 −d
2 n
aþ0,015
Ea¼n aþn ð Þ −p2
4
800þqþwið400Þ  n
aþqþwað400Þ  nþa
aþ1,465 −d
2 nþa
aþzþxaþya 
>0h i
>0−0,030
és x a¼6
10n aþn ð Þ −p2
4
8000
BB@1
CCA−0,042 −wið400Þ−wið250Þ  n
aþwað400Þ −wað250Þ  nþa
ah i2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/197
és ya¼16
15n aþn ð Þ −p2
4
8000
BB@1
CCA−0,108 −wið250Þ−wið150Þ  n
aþwað250Þ −wað150Þ  nþa
ah i
b) Csökkentési képlet 100 < h ≤1 170 mm magasság esetén
Forgócsapok közötti szelvények
Han a−nð Þ þp2
4
2000−w∞−wið1000Þ 
1,465 −d
2−0,010
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015
Han a−nð Þ þp2
4
2000−w∞−wið1000Þ 
>1,465 −d
2−0,010
Ei¼n a−nð Þ þp2
4
2000þqþwið1000Þ þzþ ½xi>0−0,005
és x i¼17
3n a−nð Þ þp2
4
20000
BB@1
CCA−0,150 −wð1000Þ −wið150Þ 
Forgócsapokon túliszelvények
Han aþn ð Þ −p2
4
2000−w∞−wið1000Þ  n
aþw∞−wað1000Þ  nþa
ah i
1,465 −d
2 n
aþ0,005
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015
Han aþn ð Þ −P2
4
2000−W∞−Wið1000Þ  n
aþW∞−Wað1000Þ  nþa
ah i
>1,465 −d ð Þ
2 n
aþ0,005
Ea¼n aþn ð Þ −P2
4
2000þ1,465 −d
2 nþa
aþqþWið1000Þ  n
aþqþWað1000Þ  nþa
aþzþxa½ >0−0,020
és
xa¼17
3n aþn ð Þ −P2
4
20000
BB@1
CCA−0,050 −Wið1000Þ −Wið150Þ  n
aþWað1000Þ −Wað150Þ  nþa
ah i
C.6 1. FÜGGELÉK
C.6.1 Gördülőállomány rakszelvénye
C.6.1.1 Ajtókra, lépcsőkre és peronokra vonatkozó feltételek
Vagonajtók
a) Nyitott állapotban a vagonajtók, amelyek legalsó része legalább 1 050 mm-re van a sín tetejétől, amikor a jármű
ütközői a megengedett legalacsonyabb helyzetben vannak, legfeljebb 200 mm-re nyúlhatnak ki a jármű csökkentett
járműszerkesztési szelvényéből.L 344/198 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Az 1986.01.01 után épített járművek esetében a vagonajtóknak már ajtónyitás közben is teljesíteniük kell ezt
a követelményt.
Ez az előírás nem érvényes a kocsikra 1980.01.01 előtt csuklósan felszerelt ajtókra.
b) Körülbelül 30 km/h-át meghaladó tolatási sebesség esetén az oldaljáték általában nem haladja meg a 0,02 métert.
A forgócsapok felett elhelyezkedő vázszerkezet-oldali ajtók, melyek alsó széle kevesebb, mint 1 050 mm-re van a sín
tetejétől, az járműszerkesztési szelvény kötelező csökkentése, a megengedett legalacsonyabb 980 mm-es
ütközőpozíció esetén, tovább csökkenthető
— nyitás közben, és
— nyitott állapotban
awa−0,02 ð Þ nþa ð Þ
aképlet maximális értékével.
Ez a szabály csak akkor érvényes, ha w a> 0,02 m.
A fenti a) és b) előírásoknak egyaránt megfelelő ajtók használata megengedett. Ilyen esetben az a) pontban leírt
követelményt ajtónyitás közben is be kell tartani.
Lépcsők és peronok
Ha az alsó lépcső visszahúzható, a rakszelvény szükséges csökkentése leeresztett lépcsővel történő üzemeltetés esetén
legfeljebb a következ őértékkel rövidíthető:
win
aþwanþa
a
C.7 2. FÜGGELÉK
C.7.1 Gördülőállomány rakszelvénye
C.7.1.1 A B, C és D tartópoligonon kívülre eső területek felfüggesztéseinek igénybevétele
1. A járművek, de főleg a vagonok esetében, szükséges lehet az fz járulékos függőleges mozgások figyelembe vétele
a vázszerkezet dőlése miatt (dülöngélő mozgás, hosszirányú dőlés), amely például kiegyensúlyozatlan terhelés vagy
egy pneumatikus felfüggesztés leengedése következtében jön létre.
A következő egyszerűsített képlet a járulékos igénybevétel eseteire alkalmazható:
— Oldalirányú: érintett zónák: B és C
Két forgóvázat és egy sínt érintő, fázison belüli igénybevétel2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/199
— Hosszanti: érintett zónák: C és D
Egy forgóvázat vagy tengelyt érintő igénybevétel
— Egy elsődleges és egy másodlagos felfüggesztési rugó elhajlása vagy leengedett pneumatikus felfüggesztés
(a számítás alapja a C zóna)L 344/200 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Elhajlás (kezdeti megközelítésben)
Felirat:
Niveau 1: 1. szintEtat de charge minimal: Minimális terhelési állapot
Talonnement du ressort de suspension primaire/secondaire: Elsődleges/másodlagos felfüggesztési rugó teljes lehajlása
Formule approchée: Megközelítő képlet
C.8 3. FÜGGELÉK –GÖRDÜLŐÁLLOMÁNY RAKSZELVÉNYE
C.8.1 Billenő járművek rakszelvényének kiszámítása
C.8.1.1 Általános előírások
A billenő rendszerű járművek használatának nemzetközi forgalomban való engedélyezését az érintett vasúttársaságoknak
kétoldalú vagy többoldalú megállapodásokban kell szabályozniuk.
C.8.1.2 Témakörök
A jelen függelék a billenő rendszerű járművek rakszelvényének kiszámítási módjával foglalkozik.
A 2., 3. és 4. bekezdés a billenő járművek rakszelvényének kiszámítására vonatkozó műszaki elemzéseket tárgyalja.
Az 5. bekezdés a billentés feltételeit és a billenő járművek sebességére vonatkozó rendelkezéseket írja le.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/201
C.8.1.3 Alkalmazási terület
A billenő járművek olyan járművek, melyek teste dülöngélő mozgást tud végezni a futóműhöz képest, amikor a jármű egy
kanyarban halad, a centrifugális gyorsulás ellensúlyozása érdekében.
A billenő rendszerű járművekből álló vonatszerelvények megjelenése és a nemzetközi forgalomba történő bevezetése miatt
bizonyos módosításokat kellett végrehajtani a hagyományos járművek rakszelvény-számítására vonatkozó szabályozá-
sokban.
A függelék a billenő járművekre vonatkozó kalkulációs szabályokat írja le, amelyek alapján megállapítható
a járműszerkezetre érvényes maximális rakszelvény.
C.8.1.4 Háttér
A billenő járművek koncepciója az 1970-80-as években alakult ki több európai országban annak érdekében, hogy a meglévő
vasútvonalakon gyorsabb sebességgel lehessen közlekedni az utasok kényelmének háttérbe szorítása nélkül.
A vasúti járművek kanyarokban elérhető sebességét az oldalgyorsulás miatt korlátozzák, ami hatással van az utasokra:
a kompenzálatlan gyorsulás határértéke 1-es nagyságrendben: 1,3 ms-2.
A billenő rendszerű járművek, különösen azok, amelyek aktív rendszerrel vannak felszerelve, magasabb kompenzálatlan
gyorsulással haladhatnak (a FIAT ETR 450 vonat például 1,82 ms-2gyorsulással, ami 278 mm-es dőlésszög-hiánynak felel
meg), mert a vázszerkezet billentése lehetővé teszi, hogy az utasok csak kis mértékben érezzék az oldalgyorsulást.
C.8.1.5 A biztonságra vonatkozó előírások
A billenő rendszerű járművek gyártóinak bizonyítaniuk kell, hogy a járművek a tervezett üzemeltetési körülmények között
megfelelnek a rakszelvényre vonatkozó feltételeknek.
A rakszelvény kiszámítása mellett a gyártóknak jelentést kell készíteniük az alkalmazott feltételekről, valamint azokról az
eszközökről, amelyeken a biztonság alapul, vagyis azokról, amelyeknél csak „biztonságos” üzemzavar következhet be.
A gyártónak meg kell vizsgálnia azokat a billenő járműveknél bekövetkezhető üzemzavarokat, amelyek túllépik
a referenciaprofilban szereplő feltételeket. Az üzemzavar hatásának súlyosságától függően a vasúttársaságoknak speciális
intézkedéseket kell tenniük, amelyek érinthetik a vasútvonal működtetését, a jelzőrendszereket, a vezetőkre vonatkozó
figyelmeztető jelzéseket stb.
A gyártónak azt is garantálnia kell, hogy a billenő rendszer tervezése kizárja, hogy a járművek a kompenzálatlan gyorsulási
értékekkel gyorsabban haladhassanak, mint a hagyományos járműveknél megengedett értékekkel, ha a billenő rendszer
meghibásodik.
C.8.1.6 Alkalmazott szimbólumok
A jelen függelékben a következ őkiegészítő szimbólumok szerepelnek:
IP = a billenő járművekhez megállapított dőlésszög-hiány értéke
IC = a vasúttársaság Pályatest-kezelő osztálya által engedélyezett maximális dőlésszög-eltérés értéke (1)
E = a dőlésszög értéke
zP = a billenő járművek igényei szerint megállapított kvázi-statikus elmozdulások
C.8.2 A billenő járművek rakszelvénye meghatározásához szükséges alapvető feltételek
A billenő járművek rakszelvényének kiszámításához valamennyi üzemi feltételt meg kell vizsgálni a billenő rendszer
használatával és anélkül.
Ellenőrizni kell a legrosszabb eseteket, így különösen a következőket:
1) ESEMÉNY: a jármű kanyarban halad maximális dőlésszög-hiány mellett (a vázszerkezet maximális meg-
döntésével);
2) ESEMÉNY: a jármű nyugalmi helyzetben áll egy ívben. Ha egy működő billenő járművet leállítanak egy ívben,
annak pozíciója nem tér el a hagyományos járműétől, így a billenő járműre is a hagyományos járműre
érvényes alapelvek és képletek alkalmazhatók.
Ne feledje, hogy bizonyos típusú passzív billenő járművek esetében, például TALGO, nem jön létre z kvázi-statikus elhajlás
a rugalmasság miatt, vagyis s = 0.L 344/202 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
(1) A vasúttársaság Pályatest-kezelő osztálya által rögzített paraméternek a járműméretek kiszámításában való figyelembe vételének
szükségességét a jelen melléklet 3.2.2 fejezete igazolja.
C.8.2.1 A vázszerkezet-billentő rendszerek típusai
A fentiekkel ellentétben, a különböző kivitelű billenő rendszerek a vázszerkezet-billentés módja alapján csoportosíthatók. Ez
a dőlés elérhető természetes úton vagy megfelelő billenő mozgással (passzív billentés), amikor a vázszerkezet elfordulási
középpontja a vázszerkezet gravitációs középpontja felett van (például a TALGO rendszer esetében), illetve a billentésemelők segítségével is végrehajtható, amelyek az ív sugarától és a sebességtől függően döntik meg a vázszerkezetet (aktív
billenő mozgás esetén, például a FIAT rendszerben).
Vizsgáljuk meg a különböző vázszerkezet-billentő rendszerek által megengedett vázszerkezet-elhajlást:
AKTÍV rendszerrel felszerelt billenő járművek esetén a vázszerkezet a kompenzálatlan gyorsulás következtében kvázi-
statikus dőlésnek van kitéve: Ez azonban nem egyezik meg a rendszer által külön előidézett vázszerkezet-billentéssel. Az 1a.
ábra bemutatja az aktív billenő rendszerrel rendelkez őjármű elhajlásának alapelvét.
C30. ábra
A tényleges mozgások a hossztengely körüli elfordulásra (1. mozgás) és az aktív rendszer által hozzáadott elfordulásra (2.
mozgás) bonthatók le.
PASSZÍV rendszer esetén a vázszerkezet a kifejtett centrifugális erő hatására természetes módon dől meg, a dőlésszög-
hiánnyal egyenes arányban.
Az1b. ábra a természetes vagy passzív billenő rendszerrel rendelkez őjármű elhajlásának alapelvét mutatja be.
C31. ábra
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/203
C.8.3 A képlet elemzése
C.8.3.1 Alapvet őképlet
A vizsgálandó billenő járművek típusától függően (személykocsik, motorkocsik vagy motorvonatok) a G1 járműszerkesztési
szelvény megfelelő képletét kell alkalmazni a jelen függelékben bemutatott módosításokkal együtt.
C.8.3.2 A képletben végrehajtandó módosítások billenő járművek esetén
Billenő járművek esetén az Ip maximális dőlésszög-hiánynak megfelelő maximális vázszerkezet-billentési értéket kell
figyelembe venni. A követelmény teljesítése érdekében a csökkentési képlet következő tényezőit kell újból meg kell vizsgálni:
Oldaljáték: (1,465-d)/2, q és w (1)
Az oldalirányú elmozdulások értékénél számításba kell venni általában a centrifugális hatást.
A szükséges módosításokat a 8.3.2.1 bekezdés írja le.
b) z kvázi-statikus elmozdulások
A z tényező akkor érvényes, ha a járművek működés közben nem haladják meg az Ip = 200 mm dőlésszög-hiány
értékét.
Ha a billenő járművek túllépik ezt az értéket, és általában a Pályatest-kezelő osztály által megadott értékeknél (I C)
magasabb I pdőlésszög-hiány értékekkel képesek haladni, a képletet a 8.3.2.2 bekezdésben leírtak szerint kell
módosítani.
c) Bizonyos típusú billenő járművek esetén, különösen az aktív rendszerűeknél, a rendszer által előidézett vázszerkezet-
billenés figyelembe vételéhez egy másik tényezőt is szerepeltetni kell a képletben a csökkentések kiszámítása
érdekében (lásd a 8.3.2.3 bekezdést).
C.8.3.2.1 Az oldaljáték értékének kifejezése billentett vázszerkezet esetén
A maximális vázszerkezet-billenésre vonatkozó feltétel csak akkor érvényes, ha a jármű Ipmaximális értékkel halad egy
kanyarban.
Mivel a járművet nagyon magas centrifugális erő tolja az ív külső oldala felé, újból meg kell vizsgálni az oldalirányú
elmozdulásokra vonatkozó tényezőket.
— A w játéknak az ív külső oldalán mért értékét kell figyelembe venni.
— Az (1,465 –d) /2 és q játék megállapításához meg kell különböztetni a forgóvázra szerelt és az önálló kerekekkel
rendelkező járműveket.
Forgóvázra szerelt járművek, amelyeknél az ív belső oldalán kialakuló játékot kell kiszámítani:
Üzem közbeni tesztek igazolták, hogy ívben való haladáskor a forgóvázas járművek némelyik tengelyének nyomkarimája
érintkezik a külső sínnel, míg más tengelyek nem érintkeznek állandóan. Ennek következtében, és biztonsági okokból, a fent
említett játékokat nulla értéken kell szerepeltetni a képletben.
Forgóvázra szerelt járművek, amelyeknél az ív külső oldalán kialakuló játékot kell kiszámítani:
Az (1,465 –d) / 2 és q játék esetében, szintén biztonsági okokból, az ív külső oldalán mért értéket kell figyelembe venni.
Önálló kerekekkel rendelkez őjárművek:
A tesztek bizonyították, hogy az (1,465 –d) / 2 és q játék az ív külső oldala felé alakul ki.L 344/204 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
(1) Billenő járművek esetében a számításhoz ezt a tényezőt a sín futó felülete feletti h cmagasságban kell megmérni. A képlet ugyanannál
a járműnél különböző értékeket eredményezhet a konfigurációtól, a billentés technológiájától és a test újbóli központosításának
lehetőségétől függően.
C.8.3.2.2 Billenő járművek kvázi-statikus elmozdulása
Az létesítményektől való távolság megállapításához a Pályatest-kezelő osztálynak fel kell vennie bizonyos tényezőket
a referenciaprofil méretei közé. A járművek kvázi-statikus elmozdulásai az alábbi képlet segítségével számíthatók ki:
0,4
1,5·EouI−0,05 ½ >0·h−0,5ð Þ>0
Az E vagy I maximálisan engedélyezett értéke 200 mm.
Az infrastruktúra-kezelők a saját vasútvonalaikra vonatkozóan az I paraméterhez egyéni maximális értéket állapítanak meg.
Általában 90 és 180 mm közötti értékeket alkalmaznak.
A járművek üzemeltetésekor az I maximális értékét nem szabad túllépni.Ugyanakkor a billenő járművek magasabb értékekkel üzemelnek. Ez azt jelenti, hogy a méreteiket ellenőrizni kell egy másik
kvázi-statikus elmozdulásra vonatkozó képlettel.
A hagyományos járművekhez hasonlóan, a dőlésszög-hiány hatása a billenő járműveknél a vázszerkezet hosszanti tengely
mentén való billenését, elfordulását idézi elő a felfüggesztési rendszer rugalmasságának köszönhetően. A képletben az
elfordulásnak megfelelő kvázi-statikus elmozdulásokat a z tényező mutatja. Mivel a billenő járművek legfeljebb I
pnagyságú
dőlésszög-hiány esetén képesek működni, felül kell vizsgálni ennek a tényezőnek a (zp) számítását.
Célszerű egy új zp tényezőt alkalmazni, amelynek kiszámításánál figyelembe kell venni az Ip érték hatására kialakuló teljes
kvázi-statikus dőlést a Pályatest-kezelő osztály által megállapított I Cérték viszonylatában (lásd a 3.2.2.1 és a 3.2.2.2
bekezdést).
Továbbá aktív billenő rendszer esetén egy kiegészítő paramétert is alkalmazni kell (lásd a 3.2.3), mivel a centrifugális
gyorsulást kompenzáló vázszerkezet-billenés független a hossztengely körüli elfordulás által előidézett billenéstől.
C.8.3.2.2.1 A z pkvázi-statikus elmozdulások kifejezése a kanyarív belső oldalán
elvégzendő csökkentésekhez
A 0-nál nagyobb Ip értékek által előidézett oldalgyorsulás hatására a vázszerkezet, a felfüggesztések rugalmassága miatt,
aktív billentés esetén az ív külseje felé dől, passzív billentés esetén pedig az ív belseje felé. A következő ábrák ezt az
elmozdulástípust mutatják be az I = 0 pozícióból kiindulva. A különböző billentési módoknak köszönhetően aktív rendszer
esetén a legnagyobb elmozdulások a vázszerkezet felső részében, míg passzív rendszer esetén a vázszerkezet alsó részében
alakulnak ki.
C32. ábra
AKTÍV rendszer
Megjegyzés: Itt nem szerepel a rendszer által előidézett billenés.
— Mivel a referenciaprofil az ív belső oldalán lévő kiindulási pontra vonatkozik, a jármű h>hc magasságban található
pontjai elmozdulnak a profilból. Az elmozdulás értéke negatív előjellel szerepel a képletben.
Ennek az ellenkezője érvényes a h < hc magasságban lévő pontokra.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/205
C33. ábra:
PASSZÍV rendszer
— Mivel a referenciaprofil az ív belső oldalán lévő kiindulási pontra vonatkozik, a jármű h<hc magasságban található
pontjai elmozdulnak a profilból. Az elmozdulás értéke negatív előjellel szerepel a képletben.
— Ennek az ellenkezője érvényes a h > hc magasságban lévő pontokra.
A 2a. és a 2b. ábrán bemutatott különböző dőléseknek megfelelő elmozdulások a következő képletek alapján számíthatók
ki:
Ívben haladó, aktív rendszerrel felszerelt billenő jármű kvázi-statikus elmozdulásai Ip dőlésszög-hiány esetén:
Zp¼S
1,5·Ip·h−hc ð Þ ésη0<1°
Passzív rendszerrel felszerelt billenő jármű kvázi-statikus elmozdulásai Ip dőlésszög-hiány esetén:
Zp¼S
1,5·Ip·h−hc ð Þ ésη0<1°
Fontos felhívni a figyelmet arra, hogy az sérték kifejezetten a vizsgált helyzetre jellemző, így befolyásolhatja a vázszerkezet-
billentő rendszer működése.
C.8.3.2.2.2 A z pkvázi-statikus elmozdulások kifejezése az ív külső oldalán
elvégzendő csökkentésekhez
Az oldalgyorsulás hatására (Ip>0 értékek esetén) az aktív rendszerű billenő vázszerkezet, a felfüggesztési rendszer
rugalmassága miatt, az ív külseje felé dől, passzív rendszerű billenő jármű esetén pedig az ív belseje felé.
A 2a. és 2b. ábrához hasonlóan a 3a. és a 3b. ábra ezt az elmozdulástípust mutatja be az I = 0 pozícióból kiindulva.L 344/206 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
C34. ábra:
AKTÍV rendszer
Megjegyzés: Itt nem szerepel a rendszer által előidézett billenés.
— Mivel a referenciaprofil az ív külső oldalán lévő kiindulási pontra vonatkozik, a jármű h>h cmagasságban található
pontjai a profilhoz közelebb helyezkednek el. Az elmozdulás értéke pozitív előjellel szerepel a képletben.
— Ennek az ellenkezője érvényes a h < hc magasságban lévő pontokra.
C35. ábra:
PASSZÍV rendszer
— Mivel a referenciaprofil az ív külső oldalán lévő kiindulási pontra vonatkozik, a jármű h<hc magasságban található
pontjai a profilhoz közelebb helyezkednek el. Az elmozdulás értéke pozitív előjellel szerepel a képletben.
— Ennek az ellenkezője érvényes a h > h cmagasságban lévő pontokra.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/207
Ha a jármű ívben halad, a jármű pontjai az Ip érték arányában közelebb helyezkednek el a referenciaprofilhoz (a külső
oldalon); ha teljesül az Ip > I Cfeltétel, a Pályatest-kezelő osztály által az akadályok elhelyezésére vonatkozóan megállapított
távolságértékek nem lesznek megfelelőek. Mivel az akadályok elhelyezése nem vonható kétségbe, a járművekhez kiszámítottcsökkentések értékét (ha szükséges) növelni kell az Ip hatására bekövetkező kvázi-statikus elmozdulások értékének és
a Pályatest-kezelő osztály által számításba vett értékek különbségével, vagy:
Aktív rendszer
z¼s
1,5:Ip:h−hc ð Þ −0,4
1,5:Ic−0,05ð Þ: h−0,5ð Þ>0 
>0
Passzív rendszer
z¼−s
1,5:Iph−hc ð Þ −0,4
1,5:Ic−0,05ð Þ: h−0,5ð Þ>0 
>0
Ügyeljen a következőkre
— a képlet akkor érvényes, ha Ip > IC;
— a valós helyzetnek megfelelő alkalmazási fázisban meg kell állapítani az Ip és IC érték olyan kombinációját,
amelyeknél az eredményül kapott zp értékkel maximális csökkentés érhető el:
— a jármű billenő rendszerének biztosítania kell azokat az Ip (jelölés: Ip’) középértékeket, amelyek megfelelnek az Ic'
dőlésszög-hiány középértékeinek:
I0
pIp
Ic:I0
c
Továbbá teljesíteni kell az 5.1 bekezdésben leírt feltételeket.
C.8.3.2.3 AKTÍV rendszer: elmozdulások a vázszerkezet elfordulása miatt
Ha egy aktív rendszerű billenő jármű IP > 0 sebességgel halad az ívben, bizonyos paramétereknél mért értékek alapján
(sebesség, dőlésszög-gradiens, ívsugár) a billenő rendszer βvázszerkezet-billentési szöget hoz létre.
Aβszög független a felfüggesztések rugalmassága miatt bekövetkező dőléstől.
C36. ábra
L 344/208 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
A 4. ábrában az alábbi értékek szerepelnek:
ho : a rendszer által hozzáadott elforduláskor a vázszerkezet elfordulási középpontjának magassága.
β: a vázszerkezet dőlésének szöge a rendszertartó lemezhez képest; a rendszer által létrehozott szög az Ip dőlésszög-
hiány függvénye.
Mivel a βszög legfeljebb 10olehet, az elmozdulás függőleges összetev őjét nem szabad figyelmen kívül hagyni, és
szerepeltetni kell a valós helyzetekre vonatkozó számításban.
Ha csak az oldalelmozdulásokat veszik figyelembe, a megközelítő értékek a következő képlet alapján számíthatók ki:
tan (h - h 0)
Ezt a tényezőt, a rendszer által előidézett elfordulás irányától függően,
— pozitív előjellel kell szerepeltetni az ív belső oldalára vonatkozó számításokban,
— negatív előjellel kell szerepeltetni az ív külső oldalára vonatkozó képletekben.
C.8.4 Kapcsolódó szabályok
— A képlet Ip > IC feltétel teljesülése esetén érvényes.
— A zp paraméter jelentését esetenként kell részletezni és elmagyarázni, amikor a képletet egy adott típusú rendszerre
alkalmazzák, a különböző ütközők, a hossztengely körüli elfordulás középpontja stb. figyelembevételével.
— Hangsúlyozni kell, hogy az s, h cés w paraméterek, a billenő járművekre érvényes műszaki alapelvekkel összhangban,
bármely jármű esetén eltérő értékeket adhatnak a tényleges kalkulációs esetektől függően.
— A csökkentések maximális értékét az Ip és az IC által valószínűleg felvett értékek alapján kell kiszámítani (és az aktív
rendszerű billenő járművekre érvényes βszög figyelembe vételével –lásd a 3.2.3 bekezdést). Ennek érdekében
a billenőjármű-gyártóknak szem előtt kell tartaniuk azt, hogy a jármű különböző vonalszakaszokon (egyenes vágány,
átmeneti ívek, ívek) történő üzemeltetése során melyek a vázszerkezet megengedett mértékben leginkább kiemelkedő
részei, és a jármű tényleges helyzetére vonatkozó lehetséges tűréshatárok (a rendszer-bekapcsolás késleltetése,
tehetetlenség, súrlódás stb. következtében).
— A billenő járművek azon részeire, amelyek nem kapcsolódnak a vázszerkezethez, és emiatt nem billenthetők, mindig
a normálisan elfogadott értéket meghaladó kompenzálatlan gyorsulási érték vonatkozik. Ezeknél a járműrészeknél(például forgóvázak és esetleg áramszedők) egy kiegészítő paramétert kell alkalmazni a csökkentés kiszámításához
a billenő test ellenőrzésekor.
Ez a paraméter a következő:S
1,5Ip−Ic ð Þ h−hc ð Þ
Továbbá ezeknél a járműrészeknél nem kell figyelembe venni a tan (h - h 0) tényezőt (lásd a 3.2.3 bekezdést).
— A jelen függelék a napjainkban üzemelő billenő járművekre érvényes adatok alapján készült. A jövőben más
hipotézisek és módosítások alkalmazhatók a képlethez, ha újabb típusú billenő járművek kerülnek forgalomba.
— Az összes fontosnak tartott eset megvizsgálása után össze kell hasonlítani a különböző engedélyezett félszélesség-
értékeket, és a figyelembe vett h magasságértékek alapján kiszámított legkisebb értéket kell kiválasztani.
C.8.5 Megjegyzések
C.8.5.1 Az elhajlás beállításának feltétele (aktív rendszerű billenő járművek esetén)
A jelen függelékben a billenő járművek rakszelvényének kiszámításához megadott képlet alkalmazása érdekében a billenő
rendszernek biztosítania kell, hogy a vázszerkezet a dőlésszög-hiány változásának arányában hajoljon el.
Passzív rendszer esetén ez a feltétel nyilvánvalóan teljesül, mivel a vázszerkezet billenését a legalacsonyabb dőlésszög idézi
elő.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/209
Aktív rendszerű billenő járművek esetén azonban a rendszer által a vázszerkezetre kifejtett hatások értékét meghatározza
a rendszer kivitele vagy beállítása.
Ezeknek az értékeknek teljesíteniük kell a következő feltételeket annak érdekében, hogy a vázszerkezet ne lépje túl
a megadott profilt:
a) A 0 és a megfelelő méretek maximális értéke közé eső I’P, I’C és E' paraméterek középértékének –a billenő rendszer
szabályozása szempontjából –meg kell felelnie az alábbi követelménynek:
I0
P
IP¼I0
C
IC¼E0
E
b) Különösen az ív külső oldalának vizsgálatakor, figyelembe véve azt a tényt, hogy a centrifugális erő az ív külső oldala
felé dönti a vázszerkezetet (zp kvázi-statikus elmozdulás), az alábbi feltételt kell teljesíteni a βszög értékének
beállításakor:
tgβ(h - h 0)≥zp
Más szavakkal, a rendszer által kifejtett hatásnak nagyobbnak vagy egyenlőnek kell lennie, mint a kvázi-statikus hatás.
C.8.5.2 A billenő járművek sebességére vonatkozó feltétel
Billenő járművek esetén megengedett, hogy a rakszelvény kiszámításához a maximális sebességet vegyék figyelembe, más
járművektől eltérő módon.
Hivatkozni kell arra a kifejezésre, amely összekapcsolja a dőlésszög-hiányt a sebességgel:
IPorC¼0,01186·V2
PorC
R−E
A vP érték a billenő jármű által felvett sebességérték, a vC érték pedig a vágányhoz engedélyezett megfelelő érték, az adott
vasútvonalra érvényes sebességkorlátozás értelmében.
Így: V PﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃIPþE
ICþEr
·VC
Ebből a képletből ki lehet vonni azt a maximális sebességértékét, amelyet a billenő jármű nem léphet túl. Ehhez a következ ő
képlet használható:
VPﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃIPþE
ICþEr
·VC
C.8.6 4. függelék –Gördülőállomány rakszelvénye
Előre megadott paraméterekkel rendelkező járművek által használt meglévő infrastruktúra-térközök
A függelékben szereplő előírások alkalmazása előtt kétoldalú megállapodást kell kötni.
Példa:
Egyenes vágányon, jó karbantartási feltételek között, a vágánygeometriában szokásos hibák esetén, a döntő feltétel
a vágánytengelyek közötti maximális távolság. Ez egyenlő: a referenciaprofil szélessége + a jármű vágánygeometria-hibák
(D) miatt bekövetkező véletlen elmozdulásainak tűréshatára.
D¼ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
d2
iþd2
aq
di,a¼1,2ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
Σt2
i,aq
tiji¼5
i¼1
taja¼5a¼1L 344/210 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
t1 = a vágány oldalirányú mozgása
t2 = a 0,015 m dőlésszög- vagy keresztszelvény-hiba hatása
t3ia = oszcillációk a belső, illetve a külső oldala felé
t4és t 5= a terhelés-kiegyensúlyozatlanság és az aszimmetriák hatása
t1¼0,025
t2¼0,15h
1,5þ0,015 h−hC ð ÞS
1,5
t3,i¼0,007 h−hC ð ÞS
1,5
t3,a¼0,039 h−hC ð ÞS
1,5
t4¼0,05 h−hC ð ÞS
1,5
t5¼0,015 h−hC ð ÞS
1,5
A következő paraméterek segítségével ki lehet számítani a G1 referenciaprofilhoz hozzáadandó tűréshatárokat:
h = 3,25 mh
c= 0,5 m
s = 0,4A vizsgált jármű előre megadott paraméterei használhatók, például:
h = 1,8 m (bizonyos járműszelvény futó felület feletti magassága)h
c= 0,7 m
s = 0,24A fenti paraméterek alapján a következő értékeket kapjuk:
— a G1 profil esetén: D = 0,113 m
— az előre megadott paraméterekkel rendelkez őjármű
esetén:D’= 0,058 m
A D–D’= 0,055 m érték az előre megadott paraméterekkel rendelkező jármű kiszélesítésének alapját képezheti.
Ha a véletlen mozgásokhoz szükséges kiegészítő teret nem a leírt módon számítják ki, hanem egy általános értéket
állapítanak meg, és az kisebb méreteket eredményez, a D-D’ kiszámításához ezt az értéket kell figyelembe venni.
Példa: SNCF, V ≤120 km/h: D
SNCF= 0,05 + 0,03 = 0,08 m.
Az előre megadott paraméterekkel rendelkez őjárművet tehát 0,022 m-rel lehet kiszélesíteni 1,8 m magasságban.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/211
D. MELLÉKLET
A JÁRMŰ ÉS A VÁGÁNY KÖLCSÖNHATÁSA ÉS SZELVÉNYE
Statikus tengelyterhelés, dinamikus tengelyterhelés és lineáris terhelés
D.1. A KOCSIK TERHELÉSI HATÁRÉRTÉKEI A VONALAK OSZTÁLYOZÁSA SZERINT.
A vonalkategória meghatározásánál figyelembe veendő kocsik diagramja
a = a forgóváz tengelyei közötti távolság
b = az első tengely és a legközelebbi ütköző közötti távolság
c = két belső tengely közötti távolság
KategóriaTengelyen-
kénti tömegHosszegysé-
genkénti
tömeg
A p = 16 t p = 5,0 t/m 1,50 1,80 6,20 1,80 1,50
12,80
B1 p = 18 t p = 5,0 t/m 1,50 1,80 7,80 1,80 1,50
14,40
B2 p = 18 t p = 6,4 t/m 1,50 1,80 4,65 1,80 1,50
11,25
C2 p = 20 t p = 6,4 t/m 1,50 1,80 5,90 1,80 1,50
12,50
C3 p = 20 t p = 7,2 t/m 1,50 1,80 4,50 1,80 1,50
11,10
C4 p = 20 t p = 8,0 t/m 1,50 1,80 3,40 1,80 1,50
10,00
D2 p = 22,5 t p = 6,4 t/m 1,50 1,80 7,45 1,80 1,50
14,05
D3 p = 22,5 t p = 7,2 t/m 1,50 1,80 5,90 1,80 1,50
12,50
D4 p = 22,5 t p = 8,0 t/m 1,50 1,80 4,65 1,80 1,50
11,25
Nyitott az E, F és G vonalak, valamint az 5. és 6. kategória esetébenL 344/212 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
D.2. A KOCSIK TERHELÉSI HATÁRÉRTÉKEI A VONALAK OSZTÁLYOZÁSA SZERINT.
2 db 2 TENGELYŰ FORGÓVÁZZAL RENDELKEZŐ KOCSIK
Prtengelyenkénti megengedett legnagyobb tömeg a különböző kategóriájú vonalakon az a és b méretekkel kapcsolatban
A méretek értékei Vonalkategóriák
A b D4 D3 D2 C4 C3 C2 B2 B1 A
M p t t T t
1,80 1,50
1,401,301,2022,5
21,520,5
2020
19
18,5
1818
17
16,5
1616
151514
1,70 1,50
1,401,301,2022
21
20
19,519,5
19
18
17,517,5
1716
15,515,5
151414
1,60 1,50
1,401,301,2021
20
19
18,519
18,517,5
1717
16,515,5
1515
14,5
14
13,5
1,50 1,50
1,401,301,2020
19,5
19
1818,5
18
17,5
1716,5
16
15,514,514,5
14
13,5
13
1,40 1,50
1,401,301,2019
18
18,517,517
17
16,515,515,5
15,5
151413,5
13,5
13
12
1,30 1,50
1,401,301,2018,5
18,5
181716,5
16,516,515,515
15
14,513,513
13
12,511,5
FONTOS MEGJEGYZÉS: A fenti táblázatban bemutatott tengelyenkénti tömegek csak akkor érvényesek, ha a kocsi ütközők
közötti L hossza olyan, hogy a p hosszegységenkénti tömeg a szóban forgó vonalkategórián belül van. Ellenkező esetben
a tengelyenkénti megengedett legnagyobb terhelés alacsonyabb és az értéke
pL
4.
Nyitott az E, F és G vonalak, valamint az 5. és 6. kategória esetében2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/213
D.3. A KOCSIK TERHELÉSI HATÁRÉRTÉKEI A VONALAK OSZTÁLYOZÁSA SZERINT.
2 db 3 TENGELYŰ FORGÓVÁZZAL RENDELKEZŐ KOCSIK
Prtengelyenkénti megengedett legnagyobb tömeg a különböző kategóriájú vonalakon az a és b méretekkel kapcsolatban
A méretek értékei Vonalkategóriák
A b D 4 D 3 D 2 C 4 C 3 C 2 B 2 B 1 A
M p t t t t t t T t t
1,80 1,50
1,401,301,2018
18181818
18
17,5
1718
17,5
171616,5
16161616,5
16161616,5
16
15,5
1515
14,514,514,514,5
14
13,5
1313
12,5
1212
1,70 1,50
1,401,301,2017,5
17,517,517,517,5
17,5
17
16,517,5
17161616
15,515,515,516
15,515,515,516
15,5
15
14,514,5
14141414
13,5
131312,5
121212
1,60 1,50
1,401,301,2017
17171717
17
16,5
1617
1616
15,515,5
15151515,5
15151515,5
15
14,5
1414
13,513,513,513,5
1313
12,512
12
11,511,5
1,50 1,50
1,40
1,30
1,2016,5
16,5
16,5
16,516,5
16,5
16,5
1616
16
15,5
15,515
14,5
14,5
14,515
14,5
14,5
14,515
14,5
14,5
1413,5
13
13
1313
13
12,5
12,512
11,5
11,5
11,5
1,40 1,50
1,401,301,2015,5
15,515,515,515,5
15,515,515,515,5
15,515,515,514
14141414
14141414
14141412,5
12,512,512,512,5
12,512,512,511,5
11,511,511,5
1,30 1,50
1,401,301,2015
15151515
15151515
15151513,5
13,513,513,513,5
13,513,513,513,5
13,513,513,512
12121212
12121211
111111
FONTOS MEGJEGYZÉS: A fenti táblázatban szereplő tengelyenkénti tömegek csak akkor érvényesek,
1 ha a c méret > 2b. Ellenkező esetben nem a b méret számít b értéknek, hanem a
c
2érték vagy ahhoz legközelebb eső
érték a táblázatban;
2 ha a kocsi ütközők közötti L hossza olyan, hogy a p hosszegységenkénti tömeg a szóban forgó vonalkategórián belül
van. Ellenkező esetben a tengelyenkénti megengedett legnagyobb terhelés alacsonyabb és az értékepL
6.
Nyitott az E, F és G vonalak, valamint az 5. és 6. kategória esetébenL 344/214 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
D.4. A KOCSIK TERHELÉSI HATÁRÉRTÉKEI A VONALAK OSZTÁLYOZÁSA SZERINT.
2 db 4 TENGELYŰ FORGÓVÁZZAL RENDELKEZŐ KOCSIK
Prtengelyenkénti megengedett legnagyobb tömeg a különböző kategóriájú vonalakon az a és b méretekkel kapcsolatban
A méretek értékei Vonalkategóriák
A b D 4 D 3 D 2 C 4 C 3 C 2 B 2 B 1 A
M p t t t t t t T t t
1,80 1,50
1,40
1,30
1,2017,5
17
17
16,516,5
16,5
16
1515,5
15
15
14,516
16
16
1616
15,5
15
1515
14,5
14
13,514,5
13,5
13,5
1313
12,5
12
11,511,5
11
10,5
10,5
1,70 1,50
1,401,301,2017,5
17
16,515,516
16
151515
15
14,5
1415,5
15,515,515,515,5
15
14,514,514,5
14
13,513,514
13,5
13
12,512,5
12
11,5
1111
10,510,5
10
1,60 1,50
1,401,301,2016,5
16
15,5
1515,5
15
14,514,515
14,5
141415
15
14,514,515
14,5
141414
13,5
131313,5
13
12,5
1212
11,5
111110,5
101010
1,50 1,50
1,401,301,2016
15,5
151515
14,5
141414,5
14131314,5
14,5
141414,5
14
13,5
1313,5
13
12,512,513
12,5
121211,5
11
10,510,510,5
10
9,59,5
1,40 1,50
1,401,301,2015
1515
14,514,5
14
13,5
1313
13
12,512,513
13131313
1313
12,513
12,5
12
11,512
1212
11,510,5
10,5
101010
10
9,59,5
1,30 1,50
1,401,301,2014,5
14,514,5
1414
13,5
131313
13
12,512,512,5
12,512,512,512,5
12,512,5
1212,5
12
11,511,511,5
11,511,5
1110,5
10,5
10109,5
9,5
99
FONTOS MEGJEGYZÉS: A fenti táblázatban szereplő tengelyenkénti tömegek csak akkor érvényesek,
1 ha a c méret > 2b. Ellenkező esetben nem a b méret számít b értéknek, hanem a
c
2érték vagy ahhoz legközelebb eső
érték a táblázatban (1);
2 ha a kocsi ütközők közötti L hossza olyan, hogy a p hosszegységenkénti tömeg a szóban forgó vonalkategórián belül
van. Ellenkező esetben a tengelyenkénti megengedett legnagyobb terhelés alacsonyabb és az értékepL
8.
Nyitott az E, F és G vonalak, valamint az 5. és 6. kategória esetében2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/215
(1) Hac
2< 1,20 m, speciális tanulmányra van szükség.
D.5. A KOCSIK TERHELÉSI HATÁRÉRTÉKEI A VONALAK OSZTÁLYOZÁSA SZERINT.
3 VAGY 4, EGYENKÉNT 2 TENGELYŰ FORGÓVÁZZAL RENDELKEZŐ KOCSIK
Prtengelyenkénti megengedett legnagyobb tömeg a különböző kategóriájú vonalakon az a és b méretekkel kapcsolatban
D.5.1. Három darab kéttengelyű forgóvázzal rendelkező kocsik
Ha c >= 2b, a D.2-ben megadott értékeket kell figyelembe venni.
Ha c < 2b, a D.2-ben megadott értékeket kell figyelembe venni, és nem a b méret számít b értéknek, hanem ac
2érték vagy
ahhoz legközelebb eső érték a táblázatban (1).
D.5.2. Négy darab kéttengelyű forgóvázzal rendelkező kocsik
Ha 2,40 <= c < 2b, a D.2-ben megadott értékeket kell figyelembe venni, és nem a b méret számít b értéknek, hanem ac
2
érték vagy ahhoz legközelebb eső érték a D.2-ben.
Ha c < 2,40 m: a D.4-ben megadott értékeket kell figyelembe venni, és az a vagy c érték közül a kisebb számít a értéknek.FONTOS MEGJEGYZÉS: A fenti táblázatban bemutatott tengelyenkénti tömegek csak akkor érvényesek, ha a kocsi ütközők
közötti L hossza olyan, hogy a p hosszegységenkénti tömeg a szóban forgó vonalkategórián belül van. Ellenkező esetben
a megengedett tengelyenkénti tömeg:
pLc
6a három darab kéttengelyű forgóvázzal rendelkező kocsik esetében
pL
8a négy darab kéttengelyű forgóvázzal rendelkez őkocsik esetében.
Nyitott az E, F és G vonalak, valamint az 5. és 6. kategória esetébenL 344/216 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
(1) Hac
2< 1,20 m, speciális tanulmányra van szükség.
D.6. A kocsik terhelési határértékei a vonalak osztályozása szerint.
Kéttengelyes kocsik terhelési határértékei
Az alábbi táblázat az ütközők közötti L hosszra vonatkozó összehasonlítás eredményeit adja meg az általános használatban
lévő kocsik, azaz 22,5, 20, 18 és 16 t tengelyterhelések esetében.
Amikor azonban az e füzetben megállapítottak szerint extra korlátozásokra van szükség a kocsi vagy a terhelés konkrét
jellemzői vagy a gyors haladási körülmények miatt, az alábbi táblázatban szereplők helyett a szigorúbb értékeket kell
figyelembe venni.
Kéttengelyes kocsik terhelési határértékei
A kocsi jellemzői Vonalkategóriák
L (m) P (t) A B1 B2 C D
L > 7,20 22,5 32-T 36-T 40-T 45-T
20 32-T 36-T 40-T
18 32-T 36-T
16 32-T
Nyitott az E, F és G vonalak, valamint az 5. és 6. kategória esetében
Megjegyzés: A 7,2 méternél rövidebb kocsikra vonatkozó követelményeket törölték, mert ilyen kocsikat még nem építenek.
D.7. A KOCSIK TERHELÉSI HATÁRÉRTÉKEI A VONALAK OSZTÁLYOZÁSA SZERINT.
A 2 tengelyű forgóvázas kocsik terhelési határértékei
Az alábbi táblázat az ütközők közötti L hosszra vonatkozó összehasonlítás eredményeit adja meg az általános használatban
lévő kocsik, azaz 22,5, 20, 18 és 16 t tengelyterhelések esetében.
Amikor azonban az e füzetben megállapítottak szerint extra korlátozásokra van szükség a kocsi vagy a terhelés konkrét
jellemzői vagy a gyors haladási körülmények miatt, az alábbi táblázatban szereplők helyett a szigorúbb értékeket kell
figyelembe venni.
A 2 TENGELYŰ FORGÓVÁZAS KOCSIK TERHELÉSI HATÁRÉRTÉKEI
A kocsi jellemzői Vonalkategóriák
L P A B1 B2 C2 C3 C4 D2 D3 D4
L > 14,40 22,5 64-T 72-T 80-T 90-T
20 64-T 72-T 80-T
18 64-T 72-T
16 64-T
14,06 < L < 14,40 22,5 64-T 5L-T 72-T 80-T 90-T
20 64-T 5L-T 72-T 80-T
18 64-T 5L-T 72-T
16 64-T
12,80 < L < 14,06 22,5 64-T 5L-T 72-T 80-T 6,4 L-
T90-T
20 64-T 5L-T 72-T 80-T
18 64-T 5L-T 72-T
16 64-T2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/217
A kocsi jellemzői Vonalkategóriák
L P A B1 B2 C2 C3 C4 D2 D3 D4
12,50 < L < 12,80 22,5 5L-T 5L-T 72-T 80-T 6,4 L-
T90-T
20 5L-T 5L-T 72-T 80-T
18 5L-T 5L-T 72-T16 5L-T 5L-T 64-T
11,25 < L < 12,50 22,5 5L-T 5L-T 72-T 6,4 L-
T80-T 6,4 L-
T7,2 L-
T90-T
20 5L-T 5L-T 72-T 6,4 L-
T80-T 6,4 L-
T80-T
18 5L-T 5L-T 72-T
16 5L-T 5L-T 64-T
11,10 < L < 11,25 22,5 5L-T 5L-T 6,4 L-T 80-T 6,4 L-
T7,2L-T 8L-T
20 5L-T 5L-T 6,4L-T 80-T 6,4L-T 80-T
18 5L-T 5L-T 6,4L-T 72-T 6,4L-T 72-T
16 5L-T 5L-T 64-T
A kocsi jellemzői Vonalkategóriák
L P A B1 B2 C2 C3 C4 D2 D3 D4
10,00 < L < 11,10 22,5 5L-T 5L-T 6,4L-T 7,2L-T 80-T 6,4L-T 7,2L-T 8L-T
20 5L-T 5L-T 6,4L-T 7,2L-T 80-T 6,4L-T 7,2L-T 80-T
18 5L-T 5L-T 6,4L-T 72-T 6,4L-T 72-T16 5L-T 5L-T 64-T
MEGJEGYZÉS: A 10 méternél rövidebb ütközők közötti hosszal rendelkező forgóvázas kocsik a gyakorlatban nem léteznek,
és ezért nem veszik őket figyelembe.
Nyitott az E, F és G vonalak, valamint az 5. és 6. kategória esetébenL 344/218 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
E. MELLÉKLET
A JÁRMŰ ÉS A VÁGÁNY KAPCSOLATA ÉS MÉRETEZÉSE
A kerékpárok méretei és a normál nyomtáv tűrései
E1. táblázat
Megnevezés Kerékátmérő (mm) Minimális érték (mm): Maximális érték (mm):
A nyomkarima érintkező felületei
közötti távolság (S R)
SR= A R+Sd(bal oldali kerék)+S d(jobb oldali
kerék)≥840 1 410 1 426
< 840 és ≥330 1 415 1 426
A két hátoldal közötti távolság (A R)≥840 1 357 1 363
< 840 és ≥330 1 359 1 363
A kerékabroncs szélessége (B R) ≥330 133 140 (1)
A nyomkarima vastagsága (S d)≥840 22 33
< 840 és ≥330 27,5 33
A nyomkarima magassága (S h)≥760 28 36
< 760 és ≥630 30 36
< 630 és ≥330 32 36
A nyomkarima felülete (q R) ≥330 6,5
A keréktalp hibái, pl. lapos részek, lepattog-
zások, repedések, vájatok, üregek stb.Az EN szabvány kiadásáig a nemzeti szabályok az irányadók
(1) Tartalmazza a sorják értékét
Az S Rés A Rméretet a sín felső felszínén mérik, és az áruszállító teherkocsik esetében megfelelnek a szabadon álló
kerékpárokra vonatkozó megrakodott és üres állapotoknak. Meghatározott járművek esetén a jármű szállítója a fenti
határértékeknél kisebb tűréseket adhat meg.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/219
E1. ábra
Szimbólumok
L 344/220 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
F. MELLÉKLET
KOMMUNIKÁCIÓ
A jármű képessége a föld és a jármű közötti információtovábbításra
F1. ábra:
A címke helye a teherkocsin
Az F1. ábrán (fent) az A1 és az A2 a címkék középpontjának elhelyezésére szolgáló, a sín felszíne fölött a kocsi terhelési és
felfüggesztési mozgásának minden állapotában érvényes minimális és maximális magasság látható.
A1 = 500 mm
A2 = 1100 mm
F2. ábra:
A címkeleolvasók elhelyezési korlátai
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/221
G. MELLÉKLET
KÖRNYEZETI FELTÉTELEK
Páratartalom
Fig. G1
L 344/222 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Fig. G2
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/223
H. MELLÉKLET
INFRASTRUKTÚRA- ÉS JÁRMŰNYILVÁNTARTÁS
Járműnyilvántartás
Az áruszállító kocsik nyilvántartására vonatkozó követelmények
AdatelemAz átjárhatóság szem-
pontjából kritikusA biztonság szempont-
jából kritikusA frissítés gyakorisága
Alapadatok Évente
Járműszám √ √
TulajdonosÜzembentartó √ √
Járműtípus
(UIC 438-2)√ √
Műszaki adatok
Az ütközők közötti hossz √ √
Önsúly √ √
Kapcsolás típusa √ √
Járműszelvény √ √
Nyomtáv √ √
Kerékátmérő √ √
A tengelyek száma és elrendezése √ √
A kerékpárok pozíciója / a kerékpárok belső
távolsága / a forgócsap távolsága√ √
A forgóváz tengelytávolsága √ √
A biztonság szempontjából kritikus adatok
Fékezési típus √ √
Féksúly / fékezett súly % √ √
Lassulási görbe √ √
A kézifék típusa √ √
Legnagyobb sebesség (megrakodva) √ √
Legnagyobb sebesség (üresen) √ √
Legnagyobb terhelés √ √
Legnagyobb tengelyterhelés √ √
A veszélyes árukkal kapcsolatos adatok (több
mező)√ √
A jármű megrakodásához szükséges adatok
Rakodási táblázat √ √L 344/224 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
AdatelemAz átjárhatóság szem-
pontjából kritikusA biztonság szempont-
jából kritikusA frissítés gyakorisága
A rakodórámpa magassága (pőrekocsik és
kombinált szállítás esetén)√ √
Rakodási korlátozások (pl. súlyelosztás) √ √
Regisztrációs adatok
Regisztráció szerinti állam √
Üzembe helyezés napja √
Az EK-tanúsítási nyilatkozat kelte és a bejelen-
tett szervezet√
A kocsira szerelt, a kölcsönös átjárhatóságot
lehetővé tevő rendszerelemek felsorolása, a köl-
csönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszere-
lemek azonosítása és EK-hitelesítése, valamint
az EK-tanúsítási nyilatkozat kelte és a bejelentett
szervezetek√ (√)
Különleges esetekben kötelező további tanúsítás (√)
Minden korábbi járműszám és a megfelelő
regisztrációs dátumok√ √
Karbantartási adatok
A karbantartási adatok referenciája √ √
Korlátozások
Földrajzi korlátozások √ √
Környezetvédelmi korlátozások –T(n), T(s), T
(RIV), T(n)+T(s) hőmérsékleti tartomány√ √
A gurítódombra vonatkozó korlátozások √ √
A kanyar legkisebb sugara √ √
A függőleges ívre vonatkozó korlátozások √ √
Kompon való használata megengedett √ √
Időbeli korlátozások √ √
Címkék
Ha vannak √ √
Megjegyzés: Az üzembentartók / tulajdonosok / VT-k külön adatbázisa(i) kötelezők, ezeket a járműnyilvántartásban
kódszámok azonosítják.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/225
I. MELLÉKLET
A KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGOT LEHETŐVÉ TEVŐ FÉKRENDSZER-ELEMEK INTERFÉSZEI
I.1. ELOSZTÓ
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő elosztó műszaki leírása a 4.2.4.1.2.2 Fékerő és a 4.2.4.1.2.7 Levegőellátás
című fejezetben olvasható.
I.1.1. Elosztó interfészek
I.1.1.1. Elosztószelep
Az elosztó egy pneumatikus szabályozószelep. Feladata az, hogy szabályozza az ingadozó bemeneti nyomás inverz
folyamatát, a kimeneti nyomást. Lásd az I.1 és az I.2. ábrát. Az elosztó teljesítményét a következ őparaméterek határozzák
meg:
— Fékek fokozatos használata és leoldása
— Fékhasználati idő
— Fékleoldási idő
— Kézi elosztó biztonsági szelepe
— Automatikus üzemmód
— Érzékenység és érzéketlenség
I.1 ábra
I.2 ábra
L 344/226 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Az elosztó a fékvezetékben uralkodó nyomás alapján szabályozható. A vonat fékvezetékének normál üzemi nyomása 5 bar
a vezető fékezőszelepének Leoldás pozícióba állítása esetén, azonban az elosztónak 4-6 bar közötti fékvezetéki nyomás
esetén is normál módon kell üzemelnie. A fékvezetékben keletkező nyomáscsökkenésnek teljes üzemi fékezés esetén 1,5 bar
± 0,1 nagyságúnak kell lennie. A csökkenés után 3,8 bar ± 0,1 maximális kimeneti nyomás érhető el. A kimeneti nyomás
általában maximális értéke korlátozva van. A fékvezeték normál üzemi nyomása 5 bar, de az elosztónak 4-6 bar közötti
nyomású fékvezetékkel is normál módon kell működnie. Az elosztó kimeneti nyomásának változási sebességét a bemeneti
nyomás változási sebessége alapján kell meghatározni. (Lásd az I.3 ábrát.)
I.3 ábra
Az elosztó feladata, hogy válaszul a fékezés következtében a fékvezetékben kialakuló nyomásemelkedésre leoldja a vagon
fékeit a fékhenger-tömlő szabadba történő légtelenítésével (lásd az I.4 ábrát).
I.4 ábra
A kimeneti nyomást a bemeneti nyomás változtatásával kis mértékben igénybe lehet venni és le lehet oldani, és a bemeneti
nyomásban keletkező 0,1 bar mértékű változás hatására a kimeneti nyomás is változni fog. A kimeneti nyomás ingadozása,
azonos bemeneti nyomás mellett, használat és leoldás között nem haladhatja meg a 0,1 bar értéket.
Az elosztó csak akkor kapcsolhatja össze a fékvezetéket és a referencia-ellenőrzőtartályt, ha a kimeneti nyomás nem éri el
a 0,3 bar-t. A csatlakozás csak akkor jöhet létre, ha a fékvezetékben lévő nyomás az üzemi nyomás 0,15 bar nagyságú
tartományán belül emelkedik.
A fékezési idő a kimeneti nyomás emelkedésének ideje attól a pillanattól, amikor elkezd emelkedni 0 bar-ról a maximális
kimeneti nyomás 95 %-ra, a bemeneti nyomás pedig kevesebb, mint 2 másodperc alatt 0 bar-ra csökken. Ez a folyamatkörülbelül 3-5 másodpercet vesz igénybe egyfokozatú fék „P”állásba, vagy 3-6 másodpercet raksúlyváltóval ellátott vagy
terhelésarányos fék „P”állásba váltásakor, illetve 18-30 másodpercet „G”állásban, egyvezetékes üzem esetén.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/227
A leoldási idő a kimeneti nyomás csökkenésének ideje attól a pillanattól kezdve, amikor elkezd a maximális értékről 0,4 bar-
ra csökkenni, a bemeneti nyomás pedig az üzemi nyomás értékére növekszik az üzemi nyomás értékénél 1,5 bar-ral kisebbértéktől kezdve, kevesebb mint 2 másodperc alatt. A folyamat 15-20 másodpercig tart „P”állásban, és 45-60 másodpercig
„G”állásban. 70 tonna összsúlyt meghaladó tehervagonok esetében a leoldási idő „P”állásban 15-25 másodperc lehet.
Az elosztót „G”,„P”vagy„G/P” állásban lehet használni, illetve az utóbbi esetben egy átváltó eszközt kell beszerelni, ami
szabályozza az ütemezések közötti váltást.
Kézi leoldási funkciót is lehetővé kell tenni, melynek használata esetén szándékos kézi művelettel lehet megszakítani
a fékezést (és leoldani az elosztószelepet).
Automatikus elosztót kell alkalmazni, amely bemenetinyomás-veszteség esetén maximális kimeneti nyomást tud biztosítani.Az elosztónak kimeríthetetlennek kell lennie, és vészfékezés esetén, bármilyen üzemi körülmények között, a maximális
üzemi nyomás legalább 85 %-át biztosítania kell. Az elosztónak fenn kell tartania a kimeneti nyomást a teljesítményveszteségkiegyenlítése érdekében, miközben levegő van a segédlégtartályban.
Az egy járművön található segéd- és az ellenőrző légtartályok feltöltését úgy kell végrehajtani, hogy az a vonat hátsó részén
lévő légtartályok kiürítését és feltöltését ne akadályozza. Arra is ügyelni kell, hogy ne keletkezzen jelentős nyomásingadozás
a fékvezetékben, ami esetleg működésbe hozhatja a szomszédos járművek fékeit.
Az elosztónak normál üzemben reagálnia kell a bemeneti nyomásra, ha a mellette lévő elosztók le vannak választva vagy
nem működnek.
Az elosztó érzékenységét úgy kell beállítani, hogy 1,2 másodpercen belül működésbe lépjen, ha a bemeneti nyomás
a normál üzemi nyomásról 6 másodperc alatt 0,6 bar-ra csökken.
Az elosztó érzékenységét úgy kell beállítani, hogy ne lépjen működésbe, ha a bemeneti nyomás 0,3 bar normál üzemi
nyomásról 60 másodperc alatt csökken le.
I.5 ábra
Az elosztószelepnek gyorsüzemi funkcióval (gyorsítószeleppel) kell rendelkeznie, ami lehetővé teszi, hogy a fék leoldott
állapot utáni első használatakor a fékvezetéki nyomás helyi gyors légtelenítése maximum 0,4 bar-ral működjön, amikor
a vonat elején a fékvezetéki nyomás 0,3 bar-ral csökken. Ez biztosítja a légfékjel vonaton keresztül történő átvitelét.L 344/228 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Üzeminyomás-túltöltés alakulhat ki, ami lehetővé teszi a fékvezetéki nyomásnak a normál üzemi nyomást meghaladó 6 bar
értékig való emelkedését a leoldási idő csökkentése érdekében, és ez az állapot legfeljebb 40 másodpercig áll fenn „G”
módban, 10 másodpercig pedig „P”módban. Az elosztó nem töltheti túl az ellenőrző légtartályt a fékvezeték-túltöltési
időszak alatt. A fékek teljes leoldása után az elosztónak nem szabad működnie, ha a normál üzemi nyomásra valóvisszatérést követően a fékvezetéki nyomás 2 másodperc alatt 6 bar-ra emelkedik, majd 1 másodperc alatt 5,2 bar-ra
csökken.
Az elosztónak Kilövés funkcióval kell rendelkeznie, amely „G”fékezési módban gyorsabb kimenetinyomás-emelkedést tesz
lehetővé a fékezés elején. Ez a nyomásnövekedés a maximális kimeneti nyomásnak körülbelül 10 %-át teszi ki. A megfelelőnyomás gyors elérése lehetővé teszi a súrlódásos fékezési folyamat elindítását.
I.6 ábra
I.2. ÁLLÍTHATÓ TERHELÉSSZABÁLYOZÓ RELÉSZELEP / AUTOMATIKUS RAKSÚLYVÁLTÓ
I.2.1. Állítható terhelésszabályozó relészelep
A relészelep olyan eszköz, amely a vagon tömegének megfelelően változtatja a fékrendszer kifejtett fékerejét. Ha változás
történik a vagon tömegében, az a fékerő automatikus és folyamatos változását idézi elő, jelentős késedelem nélkül. Nem
szabad reagálnia a kerekekre háruló teher kisebb lökéseire vagy kis mértékű ingadozásaira. Nem szabad módosítania a légfék
teljesítményjellemzőit sem (lásd az ÁME 5.3.3.1 fejezetét), kivéve, ha a fékek fékerejének ingadozását pneumatikus
működtetésű eszközök szabályozzák. A leoldási idő az az időtartam, amelynek el kell telnie, mielőtt a 0,4 bar nyomásérték
leolvasható a reléellenőrző kamrában (ellenőrzőnyomás). Fékezés közben ez az eszköz nem módosíthatja a fékigény
következtében létrejött fékerőt. A minimális és maximális fékerő közötti üzemi hatótávolságon belül legalább 5 fokozatban
történő fékezést kell biztosítania bármilyen esetben, az üres vagontól kezdve a megrakott vagonig. Az eszköz
levegőfogyasztását a lehető legalacsonyabb szinten kell tartani, és ennek nem szabad befolyásolnia a jármű fékezését.
I.2.2. Az automatikus raksúlyváltó relészelepe
Az automatikus raksúlyváltó relészelepe olyan eszköz, amely a vagon tömegtartományán belül egyetlen pontnak
megfelelően változtatja a fékrendszer kifejtett fékerejét. A relészelep automatikusan üres vagy terhelt állapotba vált, ha
a vagon tömege alacsonyabb vagy magasabb lesz, mint az átállítási tömeg. Teljesítményét nem befolyásolhatják az ütődések
és a rezgések. Az automatikus raksúlyváltó relészelepe nem módosíthatja a légfék teljesítményjellemzőit (lásd az ÁME5.3.3.1 fejezetét).
I.3. KERÉKCSÚSZÁSGÁTLÓ ESZKÖZ
A kerékcsúszásgátló eszköz a fékerő szabályozott csökkentésével és visszaállításával létrejövő tapadóerő optimális
kihasználására tervezett rendszer része, amely megakadályozza, hogy a kerékpárok elreteszelődjenek és szabályozhatatlanmódon csússzanak, és ezáltal optimális megállási távolság érhető el. A kerékcsúszásgátló eszköz nem módosíthatja a fékek
funkcionális jellemzőit.
A kerékpárok forgási sebességét egy automatikus vezérlő rendszer számítja ki és ellenőrzi az érzékelők által küldött adatok
alapján. Az érzékelők parancsokat továbbítanak a kerékcsúszásgátló gyorsürítő szelepeihez a fékerő, akár teljes mértékű,
akár részleges, csökkentésére vagy visszaállítására vonatkozóan.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/229
A rendszernek a sebesség kiszámításához figyelembe kell vennie az adott járműre vonatkozó megengedett kerékátmérő-
különbségeket.
A kerékcsúszásgátló eszköz áramellátását úgy kell megtervezni, hogy az biztosítsa az eszköz bekapcsolását, és az eszköz
áram alatt legyen, amikor a jármű mozgásba lendül. A kerékcsúszásgátló rendszerek működéséhez áram szükséges, amelyet
a járművek vagy maga a kerékcsúszásgátló eszköz termelhet.
A kerékcsúszásgátló rendszereket úgy kell megtervezni, hogy ± 30 %-os feszültségingadozások esetén is megfelelően
működjenek. Ha a feszültségingadozás túllépi ezt a határértéket, a kerékcsúszásgátló eszköznek a fékrendszer megzavarásanélkül le kell állnia. Amint a tápfeszültség visszatér a megengedett tartományba, a kerékcsúszásgátló eszköz automatikusanátvált normál üzemre.
A kerékcsúszásgátló berendezést saját biztonsági áramkörrel kell ellátni. A kerékcsúszásgátló eszköz biztosítékait vagy
megszakítóit a járművön el kell egymástól különíteni, hogy ne lehessen őket összekeverni, illetve ugyanolyan módon
működtetni. Amikor csak lehetséges, a kerékcsúszásgátló eszközt el kell látni árammal. Az áramellátás automatikusmegszakítása csak (mozgás nélküli) készenléti üzemmódban, illetve biztonsági okokból történő akkumulátorvédelem esetén
lehetséges (a tápellátás hosszú távú hiánya által okozott gyenge vagy alacsony akkumulátortöltöttség esetében).
A kerékcsúszásgátló eszköz tervezésénél figyelembe kell venni a minimális levegőfogyasztást.A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem és a kerékcsúszásgátló eszköz további műszaki adatai az ÁME
4.2.4.1.2.6 és 4.2.4.1.2.7 fejezetében olvashatók.
I.4. FÉKLÖKETÁLLÍTÓ
A féklöketállítók feladata, hogy névlegesen állandó hézagot tartson fenn automatikusan a súrlódó pár között (a kerék és
a féktuskó vagy a féktárcsa és a fékpofa között) a fékezési jellemzők megtartása és a fékteljesítmény biztosítása érdekében.
A féklöketállító nem vehet fel 2 kN-nél nagyobb fékezőerőt. A féklöketállító teljesítményjellemzői nem változtathatók
a különböző környezeti feltételeknek megfelelően (rezgések, téli időjárási körülmények stb.).
A féklöketállító kölcsönös átjárhatósága nincs előírva, de ha ezeket az eszközöket kölcsönösen átjárhatóvá kell tenni, akkor
a következő mozgástérre vonatkozó előírások érvényesek (csak a táblázatban szereplő értékek használata szükséges).
Az alvázba szerelt kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő féklöketállítók nem léphetik túl a következ őmozgástér-értékeket:
— legfeljebb 75 kN terhelés esetén
I.7 ábra
L 344/230 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
— 75 kN-nél nagyobb terhelés esetén
I.8 ábra
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/231
I.5. FÉKHENGER/MŰKÖDTETŐ SZERKEZET
A fékhengerek/működtető szerkezetek kölcsönös átjárhatósága nincs előírva, de ha ezeket az eszközöket kölcsönösen
átjárhatóvá kell tenni, akkor a következ őrendelkezés van érvényben (csak a táblázatban szereplő értékek használata
szükséges).
Kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő alvázra vagy forgóvázra szerelt fékhengerek futófelület-fékkel történő használatához
az I.9.1 ábrán feltüntetett kapcsolási méreteket kell betartani:
I.9.1 ábra
L 344/232 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő csuklós illesztésekhez használt csapszegek és perselyek méreteinek meg kell
felelnie az I.9.2 ábrán szereplő értékeknek.
I.9.2 ábra
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/233
I.6. PNEUMATIKUS CSATLAKOZÓ FÉL
Az automatikus légfékvezetékhez használt pneumatikus csatlakozó-feleknek meg kell felelniük az I.10, az I.12 és vagy az
I.13, vagy pedig az I.15 ábrán szereplő előírásoknak. Az elzárócsaphoz való csatlakoztatáshoz használt csavart az I.10 ábra
szerint kell beszerelni, és levágott csúcsú Whitworth (BSPP) G 11” belső csőmenettel kell ellátni.
A töltővezetékhez használt pneumatikus csatlakozó-feleknek meg kell felelniük az I.11, az I.14 és vagy az I.13, vagy pedig az
I.15 ábrán szereplő előírásoknak. Az elzárócsaphoz való csatlakoztatáshoz használt csavart az I.10 ábra szerint kell
beszerelni (ugyanúgy, ahogy az automatikus légfékvezeték esetében), és levágott csúcsú Whitworth (BSPP) G 11” belső
csőmenettel kell ellátni.
A kapcsolótömlők belső átmérőjének, mindkét tömlő esetében, 25-30 mm között kell lennie. A tömlők hosszúságát az I.10
és az I.11 ábra szerint kell megállapítani. A billenő fejűautomatikus kapcsolóval felszerelt tömlők hosszát az I.10 és I.11
ábrán megadott méretek helyett 1 080 mm-re kell növelni automatikus légfékvezeték esetében, és 930 mm-re a töltő vezeték
esetében. Ezekhez a csatlakozókhoz általában gumitömlőket használnak, de megfelelően rugalmas fémtömlők isbeszerelhetők.
Az automatikus légfékvezetékhez használt kapcsolófejeknek meg kell felelniük az I.12 ábra előírásainak. A töltővezetékhez
használt kapcsolófej esetében be kell tartani az I.13 ábrán szereplő előírásokat. Mindkét ábra a kapcsolás biztosításához
kötelezően szükséges méreteket mutatja, de a forma és az egyéb méretek változtathatók azzal a feltétellel, hogy a fejeket úgy
tervezik, hogy a lehető legkisebb ellenállást fejtsék ki a légáramlattal szemben. Egy darabból vagy két darabból álló
kapcsolófejek használhatók, az I.12 és I.14 ábrán *-gal jelzett módon. Ha a kapcsolófej egy darabból áll, az I.13 ábránbemutatott tömítést kell használni, egyéb esetben pedig az I.15 ábrán szereplő tömítés alkalmazandó.
I.10. ábra
I.11. ábra
Pneumatikus csatlakozó fél –Töltővezeték
L 344/234 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
I.12. ábra
Kapcsolófej –fékvezeték
I.13. ábra
Tömítés –egy darabból álló csatlakozófej
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/235
I.14. ábra
Csatlakozófej –Töltővezeték
I.15. ábra
Tömítés –két darabból álló csatlakozófej
L 344/236 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
I.7. ELZÁRÓCSAP
Az elzárócsap a vezetékre szerelt eszköz, amely lehetővé teszi a levegőnek a vezetékben való áramlását, ha az elzárócsap
nyitott állásban van. Ha az elzárócsapot zárt állásba fordítják, megakadályozza levegő áramlását a vezetékben, és az
elzárócsap egyik oldalán végbemegy a vezeték légtelenítése.
Az elzárócsaphoz megállapított alábbi funkcionális követelmények biztosítják a levegő áramlását a fékvezetékben és
a töltővezetékben. Az elzárócsapok általános méreteinek meg kell felelnie az I.17 és az I.18 vagy az I.19 és az I.20 ábránjelzett értékeknek, attól függően, hogy automatikus kapcsolóval ellátott fékrendszert használnak-e a járművön, vagy nem.
Nyitott és zárt állás: A kart ugyanúgy kell elhelyezni minden járművön úgy, hogy a csap nyitó és záró pozícióját az orsó
legalább 90
o-os, de 100o-nál nem nagyobb elforgatásával lehessen beállítani, habár a 125oelforgatási szög megengedett
olyan csapok esetében, amelyeket automatikus csatlakozó nélkül szerelnek fel a vagonokra. Ütközőket kell beszerelni az
elforgatás szélső értékeinél, hogy biztosan be lehessen állítani a nyitott és zárt pozíciót. A csap zárt állásban van, ha
a beömlőnyílás és a kivezető nyílás közötti áramlási pálya le van zárva, a légtelenítési szakasz ki van nyitva és a tömlőn lévő
csőhöz és a csap csatlakozó felőli oldalához csatlakozik. A csap el van zárva, ha a kar függőlegesen felfelé áll a járművön.A csap nyitott állásban van, ha a beömlőnyílás és a kivezető nyílás közötti áramlási pálya teljesen ki van nyitva, a légtelenítési
szakasz pedig le van zárva. A csap nyitva van, ha a kar hozzávetőlegesen vízszintes helyzetben áll.
Ha az elzárócsap működtetéséhez tengelyt használnak, a dugót villás karral kell felszerelni úgy, hogy a csap szélső állások
közötti elforgatási szöge szimmetrikus legyen a csap hosszanti középvonalára merőleges vonalhoz viszonyítva (lásd az I.20ábrát).
Légtelenítő nyílás: Az elzárócsapot egy legalább 80 mm2-es területre kivezető légtelenítő nyílással kell ellátni, amelyet úgy
kell kialakítani, hogy ha a csap zárva van, a sűrített levegőt ki lehessen vezetni a szabadba a csap csatlakozótömlő felőli
végénél (a járműhöz vezető beömlőnyílásnál). A légtelenítésnek akkor kell elkezdődnie, ha az elzárócsap működése
következtében az elzárócsap furatának keresztmetszete a harmadával csökkent. Ügyelni kell arra, hogy a légtelenítő nyílás ne
záródhasson el, ha a csap fel van szerelve a leghátsó járműre.
Forgatónyomaték: A mechanikus zárral vagy beakasztható retesszel rendelkező elzárócsapok nem léphetnek működésbe
rezgések vagy ütődések esetén. Az elzárócsap kézi működtetését is lehetővé kell tenni úgy, hogy a forgatónyomaték értékeütközővel felszerelt elzárócsapok esetén 9 Nm és 20 Nm közötti tartományba essen, retesszel ellátott csapok esetén pediglegfeljebb 6 Nm legyen.
Az elzárócsap orsókarja: Ha a kar leszerelhető, és a kar és az orsó közötti egyedi szögkapcsolat nem ötvözött szerkezeti
elemmel van biztosítva, a kar csak abban a pontban szerelhető fel az orsóra, ahol a kar tengelye és az átlós orsó jelzése egy
vonalba esik, továbbá az orsót az I.16 ábra szerint kell jelölni, kivéve, ha a vevő másként rendelkezik. A kar és az orsó
egymáshoz viszonyított beszerelési helyének változatlanul kell maradnia bármilyen üzemi és környezeti feltételek között. Haaz elzárócsap karja leszerelhető az orsóról, akkor biztosan kell rögzíteni.
Fig. I.16
Jelölés az orsó végén
Esési idő: A légtelenítő járatokat úgy kell kialakítani, hogy a minimális szintre lehessen csökkenteni az elzárócsapban
keletkező veszteséget, és a keresztszelvény nem lehet kisebb, mint egy 25 mm belső átmérőjű normál cső keresztmetszete.
Az elzárócsap nyitásakor keletkező nyomás esési ideje nem lehet hosszabb, mint az ugyanolyan névleges átmérőjű hasonló
csőben kialakuló nyomásé.
Pneumatikus lökések: A részegységeknek ellen kell állniuk a csap gyors nyitásakor bekövetkező pneumatikus lökéseknek.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/237
Csatlakoztatások: Az elzárócsap törzsét belső Whitworth (BSPP) G1” vagy G1.1” menettel kell ellátni a fékhez vagy
a töltővezetékhez való csatlakoztatáshoz. A törzs végének a belső menetek közelében hatszögletűnek kell lennie vagy sík
felületeket kell tartalmaznia (lásd az I.17 ábrát). Ha a Vevő igényli, a törzs vége sík szigetelőfelülettel is kialakítható peremes
típusú csatlakozásokhoz. Az elzárócsap törzsét külső menettel kell ellátni a csatlakozótömlő csatlakoztatásához, az I.18 ábra
szerint.
Fig. I.17
Az elzárócsap méreteit ábrázoló diagram
(a hosszúság mértékegysége: milliméter)
L 344/238 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
I.18. ábra
Elzárócsap végfokozatban lévő rugós zárószerkezettel
(a hosszúság mértékegysége: milliméter)
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/239
I.19. ábra
Az automatikus kapcsolókkal ellátott járművekre szerelt elzárócsap méreteit ábrázoló diagram
(a hosszúság mértékegysége: milliméter)
L 344/240 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
I.20. ábra
Automatikus kapcsolóval ellátott járműveken lévő elzárócsap-vezérlők csatlakoztatási méretei
(a hosszúság mértékegysége: milliméter)
I.18. LEVÁLASZTÓ ESZKÖZ ELOSZTÓHOZ
Fékezéskor a leválasztó eszköz karjának függőlegesen lefelé kell állnia. A kar maximum 90o-ban történő elforgatásának le
kell választania a féket. Az elzárócsap-kar formáját az I.21 ábrának megfelelően kell kialakítani.
I.21. ábra
A leválasztó eszközt oly módon kell felszerelni a járműre, hogy a leválasztott (lezárt) és az aktív (nyitott) pozíciókat
egyértelműen látni lehessen, és az eszközt könnyű legyen működtetni a jármű egyik oldaláról.
Célszerű a csapot az elosztóra vagy annak közvetlen közelébe szerelni.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/241
I.9. FÉKBETÉT
I.9.1. Rendeltetése
A fékbetét a jármű súrlódási fékjének egyik része, amely a féktárcsa súrlódási felületére szerelve biztosítja a vevő által előre
megadott fékezési szinteket. A fékbetétnek meg kell felelnie az alábbi követelményeknek:
— Lehetővé teszi a féknyomaték vagy fékezési forgatónyomaték létrehozását.
— A féktárcsa súrlódási felületével való súrlódó összekapcsolódás által lehetővé teszi a jármű vagy járművek fékezésében
szerepet játszó mozgási és helyzeti energia (amely a féktárcsa használata következtében alakul ki) hővé történő
átalakítását.
— A rögzítő- vagy parkolófék részeként működik úgy, hogy a súrlódás következtében összekapcsolódik a féktárcsa
súrlódási felületével.
I.9.2. Üzemi feltételek
A fékbetét tervezésénél és gyártásánál, a tervezett üzemi feltételekre vonatkozóan figyelembe kell venni a következ ő
szempontokat:
Teljesítmény— A megadott maximális fékezés, amely teljes üzemi, illetve vészfékezési feltételek között érhető el.
— A féktárcsa fordulatszám-tartománya
— A rögzítő- vagy parkolófék-berendezéshez előírt követelmények
— A fékbetét súrlódási felülete által a tárcsa súrlódási felületére kifejtett nyomás megadott tartománya
— A féktárcsa súrlódási felületének gyártásához használt anyag típusa
— Az átalakítandó fékenergia mennyisége, valamint átalakítási és szétszóródási sebessége
— A féktárcsa súrlódási felületének hőmérséklete
Üzemeltetési és fenntartási költségek— A fékbetét súrlódó anyagának és a féktárcsa súrlódási felületének integritása és kopási sebesség
— A súrlódó anyag bármely részének a fékbetétről történő leválásának megakadályozása a felhasználható vastagságra
vonatkozóan
— A fékbetét-hátlap bármely síkban való eldeformálódásának megakadályozása a súrlódó anyag felhasználható
vastagságára vonatkozóan
I.9.3. A fékbetét tervezése
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő fékbetét felületméreteinek meg kell felelnie az I.9.3.1, valamint az I.9.3.2 ábrán
szereplő adatoknak, 200 cm
2-es és 175 cm2-es fékbetétek esetén.L 344/242 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
9.3.1 ábra
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/243
9.3.2 ábra
I.9.4. Súrlódási teljesítmény
Általános követelmények
Az ugyanolyan méretű, azonos névleges súrlódási együtthatóval rendelkez ő, és azonos felhasználási területen alkalmazott
fékbetétekre különböző súrlódási jellemzők lehetnek érvényesek a fékbetét anyagának típusától és szerkezetétől függően.
A súrlódási együtthatónak, amennyire csak lehetséges, függetlennek kell lennie a kezdeti fékezési sebességtől, a féktárcsa
súrlódási felületére ható fajlagos nyomóerőtől, a súrlódási felület hőmérsékletétől, valamint az időjárási viszonyoktól.A súrlódási együtthatót nem befolyásolhatja a fékbetét súrlódási felületének a féktárcsa súrlódási felületébe valóbeágyazottságának mértéke sem.
Specifikus követelményekA vevőnek meg kell határoznia az üzemi szint tartományára vonatkozó adatokat (maximális sebesség/fékezett terhelés
tárcsánként/fékezésenként/tárcsatípusonként, valamint az anyagra vonatkozó és egyéb specifikus követelmények),amelyeknek a fékbetétnek meg kell felelnie.L 344/244 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
I.10. FÉKTUSKÓK
I.10.1. Rendeltetése
A féktuskó a jármű súrlódó fékjének egyik része, amely a kerék futófelületén alkalmazva biztosítja a vevő által előre
megadott fékezési szinteket. A féktuskónak meg kell felelnie az alábbi követelményeknek:
— Lehetővé teszi a féknyomaték vagy fékezési forgatónyomaték létrehozását.
— A kerék futófelületével való súrlódó összekapcsolódás által lehetõvé teszi a jármű fékezésében szerepet játszó mozgási
és helyzeti energia (amely a futófelületen alkalmazott fék használata következtében alakul ki) hővé történő átalakítását.
— A rögzítő- vagy parkolófék részeként működik úgy, hogy a súrlódás következtében összekapcsolódik a kerék
futófelületével.
I.10.2. Anyagok
A féktuskó, ha azt karbantartás miatti cseréhez gyártják, készülhet öntött vasból, kompozit vagy zsugorított anyagból.
Zsugorított féktuskók esetén, a súrlódási együtthatónak, amennyire csak lehetséges, függetlennek kell lennie a kezdeti
fékezési sebességtől, a kerék futófelületére ható fajlagos nyomóerőtől, a súrlódási felület hőmérsékletétől, valamint azidőjárási viszonyoktól. A súrlódási együtthatót nem befolyásolhatja a féktuskó súrlódási felületének a kerék futófelületébevaló beágyazottságának mértéke sem.
A jelen melléklet nem tartalmaz kompozit féktuskókra vonatkozó műszaki leírást.
I.10.3. Féktuskó-tartó interfész
Az egy tuskóból vagy két tuskóból álló fék felületméreteire, valamint a rögzítésükhöz szükséges kulcsra, 320 mm hosszú
öntöttvas tuskók esetén az I.10.3.1 ábra, 250 mm hosszú, két tagból álló féktuskók esetén pedig az I.10.3.2 ábra adataiérvényesek. Az I.10.3.3 ábra bemutatja azokat a speciális jellemzőket, amelyekre ügyelni kell az ugyanolyan típusú kompozit
tuskók kölcsönös átjárhatóságának biztosítása érdekében, valamint a kölcsönös átjárhatóságot nem biztosító öntöttvas
féktuskókra vonatkozóan, 320 mm hosszú tuskók esetében. Az I.10.3.4 ábra ugyanezeket a jellemzőket mutatja be 250 mmhosszú, két tagból álló összetett tuskók esetében.
Lásd az alábbi ábrákat:2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/245
I.10.3.1 ábra
1. rész
L 344/246 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
I.10.3.1 ábra
2. rész
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/247
I.10.3.2 ábra
1. rész
L 344/248 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
I.10.3.2 ábra
2. rész
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/249
I.10.3.3 ábra
A többi méret megegyezik az I.10.3.1 ábrán szereplő értékekkel.
L 344/250 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
I.10.3.4 ábra
A többi méret megegyezik az I.10.3.2 ábrán szereplő értékekkel.
I.11. FÉKVEZETÉK-ÜRÍTŐ GYORSÍTÓSZELEP
A fékvezeték-ürítő gyorsítószelep a jármű fékvezetékéhez csatlakoztatott eszköz, amely akkor lép működésbe, ha gyors
csökkenés következik be a fékvezetéki nyomásban, és ilyen esetben biztosítja a folyamatos nyomáscsökkenést 2,5 bar alá.
A fékvezeték-ürítő gyorsítószelepeknek bármilyen kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő elosztóval és meglévő, kölcsönös
átjárhatóságot lehetővé tevő fékvezeték-ürítő gyorsítószeleppel működniük kell. A fékvezeték-ürítő gyorsítószelepnek
működésre kész állapotban kell lennie, ha a fékvezeték eléri az üzemi (működési) nyomást. A következ őüzemi feltételeket
a fékvezeték 5 bar nagyságú üzemi (működési) nyomására állapították meg, de ennek ellenére funkcionális hibákfordulhatnak elő a fékvezeték-ürítő gyorsítószelep működésében 4 és 6 bar közötti üzemi (működési) nyomás esetén.
Vészfékezés esetén a fékvezeték-ürítő gyorsítószelepeknek megfelelően gyors nyomáscsökkenést kell előidézniük
a fékvezetékben, hogy a vonatszerelvény összes járművében gyorsan emelkedhessen a fékhengerben lévő nyomás.
Amennyiben a fékvezetékben uralkodó nyomás gyorsan 2,5 bar alá esik, és legfeljebb 4 másodperccel a gyorsítószelepműködésbe lépése után, a gyorsítószelepnek le kell állítania a légtelenítést úgy, hogy a fékvezetéket gyorsan újra lehessentölteni.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/251
A fékvezeték-ürítő gyorsítószelepnek úgy kell kiengednie a levegőt a fékvezetékből, hogy az ne befolyásolja károsan a jármű/
vonat működését.
A fékvezeték-ürítő gyorsítószelep nem léphet működésbe üzeminyomás-túltöltés miatt, ami lehetővé teszi a fékvezetéki
nyomásnak a normál üzemi nyomást meghaladó 6 bar értékig való emelkedését, és ez az állapot legfeljebb 40 másodpercigállhat fenn „G”üzemmódban, 10 másodpercig pedig „P”üzemmódban. A fékvezeték-ürítő gyorsítószelep nem léphet
működésbe teljes leoldás után, ha a fékvezetékben lévő nyomás 2 másodpercre 6 bar-ra emelkedik és 1 másodpercen belül
5,2 bar-ra csökken, majd visszatér a normál üzemi nyomásra.
A fékvezeték-ürítő gyorsítószelep működését nem befolyásolhatja egy olyan jármű, ahova nem szereltek fel fékvezeték-ürítő
gyorsítószelepet vagy a féket leválasztották. Ez az előírás a jármű helyétől, illetve az adott vonatszerelvénytől függetlenül
érvényes.
A fékvezeték-ürítő gyorsítószelep nem léphet működésbe, amikor teljes üzemi fékezést követően vészfékezést hajtanak
végre.
Ha azonban a fékvezetékben lévő nyomás 3 másodperc alatt 5 bar-ról 3,2 bar-ra csökken, akkor a fékvezeték-ürítő
gyorsítószelepnek legfeljebb 2 másodpercen belül be kell kapcsolnia.
Ha a fékvezetéki nyomás, nem működő fék esetén, 6 másodperc alatt egységesen 5 bar-ról 3,2 bar-ra csökken, akkor
a fékvezeték-ürítő gyorsítószelepnek nem szabad működésbe lépnie. Amikor a fék üzemel, a fékvezetéki nyomásnak
ugyanolyan mértékben kell csökkennie (5 bar-ról 3,2 bar-ra 6 másodperc alatt), de 2,5 bar-ra úgy kell csökkennie, hogya fékvezeték-ürítő gyorsítószelep nem lép működésbe.
A fékvezeték-ürítő gyorsítószelep nem kapcsolhat be az üzemi fékezés kezdeti szakaszában, amely a belső elosztó
gyorsítószelepének bekapcsolása miatt következik be. Ezt a tesztet fékpadon kell végrehajtani úgy, hogy a fékvezetékben azI.22 ábra szerinti nyomáscsökkenés alakuljon ki. A tesztpadon a fékvezetéki nyomást 1 másodperc alatt 5 bar-ról 4,5 bar-rakell csökkenteni úgy, hogy a kezdeti 2 bar/másodperc sebességnél 5 bar-ról 4,7 bar-ra csökkenjen. A fékvezeték-ürítőgyorsítószelep nem üzemelhet a teszt során.
Ha a fékvezeték-ürítő gyorsítószelep bele van építve az elosztóba, a fék leválasztását követően nem szabad működnie.
I.22. ábra
Az érzéketlenségi teszt feltételei
L 344/252 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
I.12. AUTOMATIKUS TERHELÉSÉRZÉKELŐ ÉS AUTOMATIKUS RAKSÚLYVÁLTÓ ESZKÖZ
I.12.1. Folyamatos terhelésérzékel őeszköz
A fékszabályozó rendszert érintő terhelés változásainak átvitele (állítható terhelésszabályozó relé) történhet mechanikus
vagy pneumatikus módon. A légfékjelet létrehozhatja egy mechanikus működésű pneumatikus eszköz, egy hidraulikus-
pneumatikus átalakító eszköz vagy egy elasztomer-pneumatikus átalakító eszköz. A pneumatikus rendszer által létrehozott
maximális vezérlőnyomás, teljesen megrakott vagon esetén, nem haladhatja meg a 4,6 bar-t.
I.12.2. Raksúlyváltó eszköz
A fékszabályozó rendszert érintő terhelés (üres/terhelt) változásainak átvitele (raksúlyváltó relé) történhet mechanikus vagy
pneumatikus módon. A pneumatikus jelet létrehozhatja egy mechanikus működésű pneumatikus eszköz, egy hidraulikus-
pneumatikus átalakító eszköz vagy egy elasztomer-pneumatikus átalakító eszköz. Ha a pneumatikus eszköz hozza létre azüres és terhelt állapot közötti jelzőnyomás egy lépését, az automatikus raksúlyváltó eszköznek biztonságosan kell működnie.Akkor működik megfelelően, ha terhelt állapotban a minimális vezérlőnyomás 3 bar.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/253
J. MELLÉKLET
A VASÚTI PÁLYA ÉS JÁRMŰ KAPCSOLATA, SZERKESZTÉSI SZELVÉNY
Forgóváz és futómű
J.1 STATIKUS PRÓBÁK KIVÉTELES ÜZEMI TERHELÉSSEL
Az alkalmazott terhelések meghatározásaAz alkalmazott terhelések elemei:
— függőleges és oldalirányú terhelések,
— gördülés miatti terhelések,
— fékezés miatti terhelések,
— torziós terhelések.
Függőleges és oldalirányú terhelések
A függőleges és oldalirányú terheléseket a forgóváz névleges terhelésére hivatkozva számítják ki (például: 20 vagy
22,5 t sínen lévő tengelyterhelésű forgóváz).
A maximális dinamikus terhelés figyelembe vétele érdekében:
— A forgócsapágyra kifejtett függőleges terhelés:
— F
zmax ¼1,5 F z, ahol F z¼4Qo−mþg (2 tengelyes forgóvázaknál)
— Fzmax: ¼1,5 F z, ahol F z¼6Qo−mþg (3 tengelyes forgóvázaknál)
Ha csak a pattogás miatti függőleges terhelést szimulálják, csak a forgócsapágyat kell 2 F zterhelésnek kell alávetni.
A forgóvázra kifejtett hosszanti irányú terhelés:
— Fymax: ¼2 10 þ2Q0
3 
kN (kéttengelyes forgóvázak esetén)
— Fxmax: ¼8
310þ2Q0
3 
kN (háromtengelyes forgóvázak esetén)
MEGJ.: A 3 tengelyes forgóvázak oldalirányú terhelését a menetpróbák során feljegyzett terheléselosztás alapján adják meg
a 714-es típusú forgóváz minősítésekor. Eltérő típusú forgóváz esetén a forgóváz típusával elvégzett menetpróbák során
feljegyzett terheléselosztást veszik figyelembe.
Gördülés miatti terhelések
Azαgördülési együttható értékét 0,3-nak tekintik a (kéttengelyes forgóvázaknál normál) 1 700 mm-es súrlódó betétek
közötti távolság esetén.
Ha a súrlódó betétek közötti távolság (2 b g) nem 1 700 mm, az αértéke:
α¼0,31700
2bg L 344/254 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Fékezés miatti terhelések
Az F Bfékezés miatti terhelések megfelelnek a vészfékezéskor létrejövő erők 120 %-ának.
A vizsgált forgóvázon ezek az F Bfékezés miatti terhelések a következőket eredményezik:
— lassulási terhelések,
— érintkezési terhelések,
— a fékrudazatot érő terhelések.
Torziós terhelések
A forgóváz vázát érő terhelések, amikor a forgóváz és annak felfüggesztése legfeljebb 10 ‰-es vágánycsavarodásnak van
kitéve.
Vizsgálati eljárás
Tenzométereket és rozettákat rögzítenek a forgóváz keretére minden nagy igénybevételnek kitett ponton, különösen azokon
a helyeken, ahová az igénybevétel koncentrálódik. A mérőműszerek helyét például nyúlásmérő festékkel határozzák meg.
A próbát (kéttengelyes forgóvázak esetében) az 1. ábrával és a J5. táblázattal, illetve (háromtengelyes forgóvázak esetében)
a 2. ábrával és a J6. táblázattal összhangban végzik el.
A próbaterheléseket fokozatosan kell ráadni. A maximális értékek 50 és 75 %-ának megfelelő értékeket a teljes terhelés
ráadása előtt adják rá.
Elérendő eredmények
Az anyag rugalmassági határa egyetlen terhelési esetben sem léphető túl.
A próbaterhelés eltávolítása után nem lehet nyoma tartós alakváltozásnak.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/255
Statikus próbák kivételes üzemi terheléssel –kéttengelyes forgóvázak
J1. ábra
J5. táblázat
Terhelési esetTerhelésVágánycsavaro-
dás g+ Fékerők
Függőleges Oldal-irányú
2. súrlódó
betét F z2ForgócsapágyF
zc1. súrlódóbetét F
z1Fy
1 2F z
2 0 (1-α) F zmax αFzmax 10 ‰
3 0 (1-α) F zmax αFzmax F ymax
4 αFzmax (1-α) F zmax 0 -F ymax
5 0 1,2 F z 0 F B
Fz¼4Q0−mþgFymax ¼2 10 þ2Q0
3 
Fzmax ¼1,5F z FB= Fékerők
α¼0,31700
2bg L 344/256 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Statikus próbák kivételes üzemi terheléssel –háromtengelyes forgóvázak
J2. ábra
J6. táblázat
Terhelési esetTerhelés
Vágánycsavaro-
dás g+ Féker őFüggőleges Keresztirányú
2. súrlódó betét
Fz2Forgócsapágy
Fzc1. súrlódó betét
Fz1Fy
1 2 F z
2 0 (1-α) F zmax αFzmax 10 ‰
3 0 (1-α) F zmax αFzmax F ymax
4 αFzmax (1-α) F zmax 0 -F ymax
5 0 1,2 F z 0 F B
Fz¼6Q0−mþgFymax ¼8
310þ2Q0
3 
Fzmax ¼1,5 Fz F B= Fékerő
α¼0,31700
2bg 
J.2 STATIKUS PRÓBÁK NORMÁL ÜZEMI TERHELÉSSEL
Az alkalmazott terhelések meghatározása.Az alkalmazott terhelések elemei:
— függőleges terhelések a forgócsapágyon és a súrlódó betéteken,
— keresztirányú terhelés,
— fékezés miatti terhelések,
— torziós terhelések.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/257
Gördülés miatti függőleges terhelés és terhelések
A forgócsapágyat és a súrlódó betéteket érő függőleges terheléseket a forgóváz néveleges terhelésére hivatkozva számítják ki.
Ezek a következőktől függnek:
— Fz, a kocsi felépítménye által az egyes forgóvázakra gyakorolt terhelés
— αgördülési együttható
— βpattogási együttható
Azαgördülési együttható értékét 0,2-nek tekintik a (kéttengelyes forgóvázaknál normál) 1 700 mm-es súrlódó betétek
közötti távolság esetén.
Ha a súrlódó betétek közötti távolság (2 b g) nem 1 700 mm, az αértéke:
α¼0,21700
2bg 
A forgóváz függőleges dinamikus viselkedését leíró βpattogási együttható értékét 0,3-nak tekintik (normál érték a kocsi
forgóváza esetében).
Keresztirányú terhelés
A keresztirányú terhelés a következőkkel egyenl ő:
— Fy¼0,4 x 0,5 F zþmþg ð Þ (2 tengelyes forgóvázak esetében)
— Fy¼0,53 x 0,5 F zþmþg ð Þ (3 tengelyes forgóvázak esetében)
Fékezés miatti terhelések
A fékezés miatti terhelések megfelelnek a vészfékezéskor létrejövő erők 100 %-ának.
A vizsgált forgóvázon ezek a fékezés miatti terhelések a következ őterheléseket eredményezik:
— lassulási terhelések
— érintkezési terhelések
— a fékrudazatot érő terhelések
Torziós terhelések
A forgóváz tengelytávjára vonatkoztatott vágánycsavarodás értékét 5 ‰-nek tekintik.
A g+csavarodást vagy a támasztékok mozgatásával, vagy a megfelelő számított reakcióerők ráadásával szimulálják.
Vizsgálati eljárás
Tenzométereket és rozettákat rögzítenek a forgóváz keretére minden nagy igénybevételnek kitett ponton, különösen azokon
a helyeken, ahová az igénybevétel koncentrálódik.
A próba során a következ őket szimuláló különféle terheléseknek teszik ki a forgóváz vázát:
— haladás egyenes vágányon
— haladás kanyarban
— a dinamikus terhelés gördülés és a pattogás miatti eltérései
— fékezés
— vágánycsavarodásL 344/258 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
A különböző terhelési eseteket a (kéttengelyes forgóvázak esetében) a 3. ábrával és a 7. táblázattal, illetve (háromtengelyes
forgóvázak esetében) a 4. ábrával és a 8. táblázattal összhangban valósítják meg.
Az első hét terhelési eset vágánycsavarodás szimulálása nélküli megvalósítása után négy további próbát végeznek a 4., 5., 6.
és 7. terhelési eset vágánycsavarodással történő megismétlésével (amelynek értékét a forgóváz és a felfüggesztése esetében
határozzák meg).
A négy új terhelési eset mindegyike esetében a csavarodás miatti terhelést először az egyik, majd a másik irányban adják rá.
A vágánycsavarodás bevezetése nem módosítja a függőleges erők összegét.
A fékezés miatti terhelésnek megfelelő terhelések ráadásával végzett próbákat akkor végzik el, ha a próbák A. függelék
szerinti eredményei azt szükségessé teszik (a próbák során túllépték az anyag rugalmassági határát).
Elérendő eredmények
Valamennyi mérési ponton feljegyzik a σ1…σ nigénybevételeket a fent meghatározott minden terhelési esetben.
Ebből az n számú értékből a σmin.minimális és a σmax.maximális érték segítségével meghatározzák az alábbiakat:
σátlag¼σmaxþσmin
2
Δσ¼σmax−σmin
2
Az anyagok, köztük a hegesztett kötések és más típusú rögzítések fárasztó terhelés alatti viselkedésének alapja a jelenleg
hatályos nemzetközi vagy nemzeti szabványok vagy egyenértékű alternatív források, mint például az ERRI B12 Bizottság
RPI7 jelentésére alapuló forrás, amennyiben ilyenek hozzáférhetők.
A megfelelő adatok általában a következő jellemzőkkel bírnak:
nagy túlélési valószínűség (azaz lehetőleg 97,5 %, de legalább 95 %);
a részletek osztályozása az összetett vagy együttes geometria alapján (ideértve az igénybevétel koncentrációját is);
a határértékek származtatása kisméretű mintákból egy vizsgálati technika és a korábbi tapasztalat segítségével a teljes méretű
alkatrészekre való alkalmazhatóság garantálása érdekében.
Ha a tiszteletben tartandó igénybevételi határértékek megegyeznek az ERRI B12 Bizottság RPI7 jelentésében szereplő
fáradási szilárdság diagramjaival, ezek az igénybevételi határértékek korlátozott számú mérési ponton 20 %-kal túlléphetők,
amelyeket ekkor fokozott gondossággal kell figyelemmel kísérni a fáradáspróba során. Ha a próba során nem találnakkeletkező repedéseket, elfogadják a statikus próba során feljegyzett határértéket meghaladó igénybevételeket, és jóváhagyják
a forgóvázat.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/259
Statikus próbák normál üzemi terheléssel –kéttengelyes forgóvázak
J3. ábra
J7. táblázat
Terhelési esetTerhelés
Függőleges Keresztirányú Fékerők
2. súrlódó betét F z2 Forgócsapágy F zc 1. súrlódó betét F z1 Fy
1 0 F z 0
2 0 (1+β)F z 0
3 0 (1-β)F z 0
4 0 (1-α)(1+β)F z α(1+β)F z Fy
5 α(1+β)F z (1-α)(1+β)F z 0 -F y
6 0 (1-α)(1-β)F z α(1-β)F z Fy
7 α(1-β)F z (1-α)(1-β)F z 0 -F y
8 0 F z 0 F B
Fz¼4Q0−mþg β=0,3
α¼0,21700
2bg 
Fy¼0,40,5 F zþmþg ð ÞL 344/260 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Statikus próbák normál üzemi terheléssel –háromtengelyes forgóvázak
J4. ábra
J8. táblázat
Terhelési esetTerhelés
Függőleges Keresztirányú Fékerők
2. súrlódó betét F z2 Forgócsapágy F zc 1. súrlódó betét F z1 Fy
1 0 F z 0
2 0 (1+β)F z 0
3 0 (1-β)F z 0
4 0 (1-α)(1+β)F z α(1+β)F z Fy
5 α(1+β)F z (1-α)(1+β)F z 0 -F y
6 0 (1-α)(1-β)F z α(1-β)F z Fy
7 α(1-β)F z (1-α)(1-β)F z 0 -F y
8 0 F z 0 F B
Fz¼6Qo−mþg β=0,3
α¼0,21700
2bg 
Fy¼0,53 0,5 Fþ
zmþg 2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/261
J.3 FÁRADÁSPRÓBÁK
Az alkalmazott terhelések meghatározása
Az alkalmazott terhelések elemei:
— függőleges terhelések a forgócsapágyon és a súrlódó betéteken
— keresztirányú terhelés
— fékezés miatti terhelések
— torziós terhelések
Gördülés miatti függőleges terhelés és terhelések
— A forgócsapágyat és a súrlódó betéteket érő függőleges terheléseket a forgóváz néveleges terhelésére hivatkozva
számítják ki. Ezek a következ őktől függnek:
— Fz, a kocsi felépítménye által az egyes forgóvázakra gyakorolt terhelés
— αgördülési együttható = 0,2
— βpattogási együttható = 0,3
Az F zstatikus terhelés. Az αegyüttható miatti terheléseket „kvázi statikusnak” tekintik. A βegyüttható miatti terheléseket
„dinamikusnak” tekintik.
Azαgördülési együttható értékét 0,2-nek tekintik a (kéttengelyes forgóvázaknál normál) 1 700 mm-es súrlódó betétek
közötti távolság esetén. Ha a súrlódó betétek közötti távolság (2 b g) nem 1 700 mm, az αértéke:
α¼0,21700
2bg 
Keresztirányú terhelések
A keresztirányú terhelések elemei:— Kéttengelyes forgóvázak:
— kvázi statikus terhelés: F
yq¼0,1 F zþmþg ð Þ
— dinamikus terhelés: F yq¼0,1 F zþmþg ð Þ
— Háromtengelyes forgóvázak:
— kvázi statikus terhelés: F yq¼0,133 F zþmþg ð Þ
— dinamikus terhelés: F yd¼0,133 Fz þmþg ð Þ
Fékezés miatti terhelések
A fékezés miatti terhelések megfelelnek a vészfékezéskor létrejövő erők 100 %-ának.
A vizsgált forgóvázon ezek a fékezés miatti terhelések a következ őterheléseket eredményezik:
— lassulási terhelések,
— érintkezési terhelések,
— a fékrudazatot érő terhelések.L 344/262 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Torziós terhelések
A forgóváz tengelytávjára vonatkoztatott vágánycsavarodás 5 ‰.
Vizsgálati eljárás
A fáradáspróba a jobb és bal kanyarban való haladást jelképez őkvázi statikus és dinamikus terhelés váltakozó sorozataiból
áll.
Ha a B. mellékletben meghatározott statikus próbák azt bizonyítják, hogy a vágánycsavarodás csak a forgóváz vázának
korlátozott területein okoz igénybevételt, ahol a függőleges és keresztirányú terhelések kisméretűek, az első szakaszban
a fáradáspróbát csak a függőleges és keresztirányú terhelésekkel végzik el.
Ebben az esetben a függőleges és keresztirányú kvázi statikus és dinamikus terhelések időben eltérnek a (kéttengelyes
forgóvázak esetében) a 3., 5., 6. és a 7. ábrán, illetve (háromtengelyes forgóvázak esetében) az 5., 6., 7. és 8. ábrán jelzettekszerint.
A jobb és bal kanyarnak megfelelő valamennyi sorozatban a dinamikus függőleges és keresztirányú ciklusok száma 20.
A függőleges és keresztirányú terhelések dinamikus változásai azonos gyakoriságúak, és szakaszosak a grafikonon jelzettek
szerint. A próba során a jobb és a bal kanyarokat szimuláló sorozatok száma azonos.
A próba ezen első szakaszában a dinamikus terhelési eltérések ciklusszáma 6 × 10
6.
A második szakasz 2 × 106ciklusból áll, a statikus erők nem változnak, és kvázi statikus és dinamikus erőket megszorozzák
1,2-vel.
A próba harmadik szakasza a második szakasszal megegyezően szintén 2 × 106ciklusból áll, de az 1,2 tényező helyébe 1,4
lép.
A fékezés miatti terhelésnek megfelelő terhelések ráadásával végzett próbákat akkor végzik el, ha a próbák 2. szakasz szerinti
eredményei azt szükségessé teszik (a próbák során túllépték az anyag rugalmassági határát).
Torziós terhelések
Összesen 106váltakozó torziós terhelési ciklust végeznek el:
— 6 × 105a próba első szakasza alatt
— 2 × 105a másik két szakasz mindegyike alatt
A torziós próba meghatározásakor figyelembe veszik a statikus próbák eredményeit és a meglévő próbalétesítményeket.
Ha a statikus próbák azt igazolják, hogy a vágány csavarodása nem érinti a forgóváz vázát, akkor azt nem veszik figyelembe.Ha a B. melléklet statikus próbái azt igazolják, hogy a vágánycsavarodási terhelés hatása egyértelműen eltérő a függőleges és
keresztirányú erők miatti terhelésektől (pl. mert az igénybevétel eltérő helyen történik), a 6 × 10
5és a 2 × 105torziós
terhelési ciklust a függőleges és a keresztirányú terhelésektől külön adják rá. Ellenkező esetben módosítani kell a próba
kialakítását, hogy a függőleges, keresztirányú és vágánycsavarodási terhelések egyidejűleg legyenek ráadhatók.
A vágánycsavarodás hatását szimuláló terhelések megfelelnek azoknak, amelyek a csillapított felfüggesztés esetén fordulnak
elő.
Elérendő eredmények
A próba első szakasza 6 × 106ciklusa után nem szabad, hogy repedések legyenek. Ezt minden 1 × 106ciklus után
roncsolásmentes ellenőrzéssel igazolják (mágneses részecskékkel vagy folyadékbehatolásos repedéspróbával).
A második szakasz végén csak a szervizben való előforduláskor azonnali javítást nem igénylő kisméretű repedések
előfordulása elfogadható.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/263
A statikus tesztek során a legnagyobb igénybevételnek kitett helyek igénybevételének alakulását (6.1.1.2.1.3. bekezdés)
tenzométerekkel figyelik a fáradáspróba során, különösen olyan helyeken, ahol a 6.1.1.2.1.3. bekezdéssel összhangbaneltűrték a határértéket meghaladó igénybevételt.
Fáradáspróba kéttengelyes forgóvázon
Lásd: J3. ábra.
A forgócsapágy terhelése
J5. ábra
8
>><
>>:Fz¼4Q0−mþg
α¼0,21700
2bg 
β¼0,3
Fzc¼1−αð Þ F±β1−αð Þ Fz
A súrlódó betétek terhelése
J6. ábra
{Fz1¼αFz±βαFz
{Fz2¼αFz±βαFzL 344/264 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
A forgócsapágyra ható keresztirányú terhelés
J7. ábra
{Fy¼± 0,1 Fz± mþg ð Þ± 0,1 Fzþmþg ð Þ ½ 
Fáradáspróba –háromtengelyes forgóvázak
J8. ábra
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/265
A forgócsapágy terhelése
Lásd: J5. ábra.
8
>><
>>:Fz¼6Q0−mþg
α¼0,21700
2bg 
β¼0,3
Fzc¼1−αð Þ F±β1−αð Þ Fz
A súrlódó betétek terhelése
Lásd: J6. ábra.
n
Fz1¼αFz±βαFz
Fz2¼αFz±βαFz
A forgócsapágyra ható keresztirányú terhelés
Lásd: J7. ábra.
Fy¼± 0,133 F zþmþg ð Þ± 0,133 F zþmþg ð Þ ½ 
J.4 JELMAGYARÁZAT
Qo=A megterhelt kocsi kerekének szintjén ható függőleges statikus erő (kN)
m+=A forgóváz tömege (t)
Fz=A megterhelt kocsi forgóvázára ható függőleges statikus erő (kN)
Fz=4Q o- m+g (kéttengelyes forgóvázak esetében)
Fz=6Q o- m+g (háromtengelyes forgóvázak esetében)
g = gravitációs gyorsulás (9,8 m/s2).
Fy=Keresztirányú erő (kN)
FB=Fékerők (kN)
g+=A forgóváz tengelyeire ható vágánycsavarodás ( ‰)
α= A gördülés hatásának megfelelő együttható
Az együttható a 2b gtávolság függvénye
β= A pattogás hatásának megfelelő együttható
2bg= A súrlódó betét távolsága (mm)
J.5 ÖSSZEFOGLALÁS / ÚTMUTATÓ
A próbák három csoportra oszthatók:
— Statikus próbák kivételes üzemi terheléssel
Ezek a próbák igazolják, hogy a forgóváz váza esetében nem áll fenn állandó és látható alakváltozás kockázata az
üzem közben tapasztalható legnagyobb terhelések túllépésekor.L 344/266 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
— A normál üzem közbeni dinamikus terheléseket szimuláló statikus próbák
Ezek a próbák azt igazolják, hogy nem áll fenn az üzem közben tapasztalható legnagyobb terhelések túllépése miatti
fáradási repedések kockázata.
— Fáradáspróbák
E próbák célja, hogy meghatározza a forgóváz vázának élettartamát, kimutassa az esteleges rejtett gyenge pontokat –
különösen azokon a helyeken, ahová nem lehet tenzométert helyezni –és értékelje a biztonsági tartalékot.
A fékpadi próbák közös feltételei
A próbákat olyan tesztberendezéssel végzik el, amely pontosan ugyanazokon a helyeken teszi lehetővé a terhelés ráadását és
elosztását, ahol azok üzem közben előfordulnak, és ezzel egyidejűleg megfelelően szimulálják a felfüggesztés és a forgóvázata felépítménnyel összekapcsoló elemek holtjátékát és szabadsági fokát.
A próbák felfüggesztéssel vagy anélkül végezhetők el.
A súrlódás megakadályozása érdekében ki kell kapcsolni a felfüggesztést csillapító berendezéseket.
A forgóváz konstrukciós jellegzetességeit figyelembe kell venni, amikor meghatározzák annak módját, ahogyan a terhelések
és az abból eredő visszaható erők hatnak a forgóváz vázára. Az alábbi vázlat egy példát mutat be a terhelés kéttengelyes
forgóvázra való ráadására.
A ráadandó terhelések részletezése az A., B. és C. függelékben találhatók.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/267
K. MELLÉKLET
A VASÚTI PÁLYA ÉS JÁRMŰ KAPCSOLATA, SZERKESZTÉSI SZELVÉNY
Kerékpár
K.1. A RÉSZEGYSÉGEK SZERELVÉNYE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 268
K.1.1. Általános . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 268K.1.2. A tengelycsap és a kerékfurat agy közötti ékelődés . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 268K.1.3. Sajtoló illesztési diagram . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 268
K.2. A KERÉKPÁR JELLEMZŐI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 269
K.2.1. A szerelvények mechanikai ellenállása . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 269K.3. MÉRETEK ÉS TŰRÉSEK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 269
K.3.1. Általános . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 269
K.3.2. A felszerelt kerekek jellemzői . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 269K.3.3. A kerék túlnyúlása . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 270
K.4. KORRÓZIÓ ELLENI VÉDELEM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 270
K.1. A RÉSZEGYSÉGEK SZERELVÉNYE.
K.1.1. Általános.
Összeillesztés előtt a kerékpár minden alkotóeleme megfelel az azokat meghatározó dokumentumokban szereplő
geometriai követelményeknek. A kerekek és a tengely összeszerelésre kész.
Megengedett a kerékpár elemeinek zsugorító vagy sajtoló illesztése. A kerékpár tengelycsapágyait a gyártó utasításainak
megfelelően szerelik rá a kerékpárra.
A két kerék statikus kiegyensúlyozatlansága azonos diametrális síkon és a tengely azonos oldalán van.
K.1.2. A tengelycsap és a kerékfurat agy közötti ékelődés.
Ahol nem adnak meg konkrét ékelődést, a „j”ékelődés mm-ben kifejezett értéke:
— zsugorító illesztés: 0,0009 dm<=j<= 0,0015 dm
— sajtoló illesztés: 0,0010 dm <= j<= 0,0015 dm+ 0,06
ahol dma kerékpár átlagos átmérője mm-ben.
K.1.3. Sajtoló illesztési diagram.
Sajtoló illesztés esetén egy erő-kitérés görbe megbízhatóan jelzi, hogy az összeillesztett felületek nem sérültek, és hogy
sikerült elérni a meghatározott ékelődést.
A végdarab illesztési erejének tartománya a K.2.1. pontban definiált Ferőtől függ, és mértéke:
0,85 F< végdarab illesztési ereje < 1,45 FL 344/268 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
K.2. A KERÉKPÁR JELLEMZŐI.
K.2.1. A szerelvények mechanikai ellenállása.
A kerékpár tesztelésével bizonyítják a kerekek megfelelő illeszkedését egy erőmutatós eszközzel ellátott prés segítségével.
Fokozatosan és egyenletesen egy bizonyító nyomó F-et adnak rá a kerékre, és azt 30 másodpercig tartják fenn. A tervező
eltérő előírása hiányában az Ferőértéke
F¼410−3dmMN
ahol 0,8 dm<L < 1,1 dm
ésdma tengelycsap átlagos átmérője (mm); La kerékagy hossza (mm).
Elérendő eredmények.
A bizonyító nyomás ráadása után a kerék nem tér ki a tengelyhez képest.
K.3. MÉRETEK ÉS TŰRÉSEK.
K.3.1. Általános.
A kerékpár méretei összhangban vannak a tervrajzokkal. A kerékpár különböző alkatrészeinek összeszerelésekor
alkalmazandó méretbeli és geometriai tűrések a következő alpontokban találhatók.
A méréseket a kerékpár terhelése nélkül végzik el.
K.3.2. A felszerelt kerekek jellemzői.
K6. ábra
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/269
K16. táblázat
Meghatározás Szimbólum Tűrés (mm)
≤120 km/h > 120 km/h
A kerék belső felületei közötti távolság (1)
(a két hátoldal közötti távolság)a1+ 2 (2)
0
A nyomkarima hátoldala és a tengelycsap oldalán a megfelelő
csapágykarimát jelző sík közötti távolságc - c 1vagy
c1- c≤1
A keréktalp köre átmérőjének eltérése. d - d 1vagy
d1- d≤0,5 ≤0,3
Sugárirányú eltérés a keréktalpnál h ≤0,5 ≤0,3
A nyomkarima hátoldalainak tengelyirányú eltérése (1) g ≤0,8 ≤0,5
(1) Mért 60 mm a nyomkarima teteje alatt.
(2) A tűrések megváltozhatnak a speciális tervezésű kerékpárokon.
K.3.3. A kerék túlnyúlása.
A tengelycsap és a kerékagy hosszát úgy választják meg, hogy a kerékagy enyhén átfedésben legyen a tengelycsappal,
különösen a tengely felépítmény felőli oldalán. Az átfedés hossza 2 és 7 mm között van.
K.4. KORRÓZIÓ ELLENI VÉDELEM.
A kerékpárok alkatrészeit megvédik a tervezési előírásaikban megfogalmazott követelmények szerint.
Megengedett a kerékagy tengelycsapra való rányúlása miatt keletkező üregek korróziógátló folyadékkal való feltöltése.L 344/270 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
L. MELLÉKLET
A VASÚTI PÁLYA ÉS JÁRMŰ KAPCSOLATA, SZERKESZTÉSI SZELVÉNY
Kerekek
L.1. A TERVEZÉS VIZSGÁLATA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 273
L.1.1. Általános . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 273
L.1.2. A vizsgálandó tervezési paraméterek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 273
L.1.2.1. Geometriai összeegyeztethetőség paraméterei . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 273
L.1.2.2. Termomechanikai összeegyeztethetőségi paraméterek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274
L.1.2.3. Mechanikus vizsgálati paraméterek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274
L.1.3. Geometriai összeegyeztethetőségi vizsgálat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274
L.1.4. Termomechanikai összeegyeztethetőségi vizsgálat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274
L.1.4.1. Általános eljárás . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274
L.1.4.2. Első fázis: Fékpadon végzett teszt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274
L.1.4.2.1. Tesztelési eljárás . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274
L.1.4.2.2. Döntési feltételek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L.1.4.3. Második fázis: Keréktöréspróba . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L.1.4.3.1. Általános . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L.1.4.3.2. Keréktöréspróba eljárás . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L.1.4.3.3. Döntési feltételek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L.1.4.4. Harmadik fázis: Terepen végzett fékteszt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L.1.4.4.1. Általános . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L.1.4.4.2. Tesztelési eljárás . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L.1.4.4.3. Döntési feltételek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L.1.5. Mechanikai összeegyeztethetőségi vizsgálat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 276
L.1.5.1. Általános eljárás . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 276
L.1.5.2. Első fázis: Számítás . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 276
L.1.5.2.1. Alkalmazott erőértékek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 276
L.1.5.2.2. Számítási eljárás . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 277
L.1.5.2.3. Döntési feltételek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2772006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/271
L.1.5.3. Második fázis: Próbapadi vizsgálat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 277
L.1.5.3.1. Általános . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 277L.1.5.3.2. A próbapadi terhelés és a teszteljárás meghatározása . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 277L.1.5.3.3. Döntési feltételek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 277L.2. TERMÉKVIZSGÁLAT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 278L.2.1. Kopáshoz kapcsolódó mechanikai jellemzők: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 278L.2.1.1. Szakítópróba jellemzői . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 278L.2.1.2. A kerékabroncs keménységi jellemzői . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 279L.2.1.3. Hőkezelési homogenitás . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 279L.2.2. Biztonsághoz kapcsolódó mechanikai jellemzők: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 279L.2.2.1. Ütőpróba jellemzői . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 279L.2.2.2. A kerékabroncs szívóssági jellemzői . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 279L.2.3. Anyagtisztaság . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 280L.2.3.1. Mikrografikus tisztaság . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 280L.2.3.2. Belső épség . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 280
L.2.4. Felszíni viszonyok . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 280L.2.4.1. Az elérendő jellemzők . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 280
L.2.5. Felszíni épség . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 281L.2.6. Geometriai tűréshatárok . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 281L.2.7. Statikai egyensúlyhiány . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 284L.2.8. Korrózió elleni védelem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 284L 344/272 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
L.1. A TERVEZÉS VIZSGÁLATA
L.1.1. Általános
Ez a fejezet leírja azokat a vizsgálati módszereket, amelyek alapján a kerékterv teljesítményi követelményeknek való
megfelelését értékelik. A kerék teljesítménye háromféle szempontból vizsgálható, különböző céllal:
— Geometriai vizsgálat:
— a vágánnyal való összeegyeztethetőség biztosítása
— a tengellyel való összeegyeztethetőség biztosítása
— Termomechanikai vizsgálat:
— kerékdeformálódás kezelése
— annak biztosítása, hogy a fékezés ne okozzon keréktörést
— Mechanikai vizsgálat:
— a tervezett tengelyterheléssel való összeegyeztethetőség biztosítása
— annak biztosítása, hogy a kerekek nem hibásodnak meg elfáradás miatt
L.1.2. A vizsgálandó tervezési paraméterek
L.1.2.1. Geometriai összeegyeztethetőség paraméterei
Három paraméterkészlet áll rendelkezésre, amelyek funkcionális, szerelési vagy karbantartási célokhoz vannak rendelve.
— Funkcionális célok
— Névleges futófelület-átmérő: befolyásolja az ütköző magasságát és a rakszelvényt.
— Kerékabroncs szélessége: kapcsolódik a váltókhoz és a kereszteződésekhez.
— A kerék futófelület kúpszöge: befolyásolja a jármű stabilitását
— A kerék futófelületének profilja a futófelület kúpos részén kívül
— Nyomkarima magassága, vastagsága és szöge
— A nyomkarima és a futófelület aktív része közötti átmenet
— Kerékabroncs elhelyezkedése a kerék tengelyre való felfekvési pozíciójához képest
— Furatátmérő párhuzamossága
— Szerelési célok:
— Furatátmérő
— Csomópont hossza, amely által biztosítható a kerékagynak a tengelycsapra történő megfelelő felfüggesztése
— Karbantartási célok:
— Futófelület kopási határérték átmérője
— Kopási horony formája
— A keréknek a kerékesztergára való rögzítésére szolgáló terület mérete
— Szétszereléskor olajbefecskendezésre szolgáló furat elhelyezkedése
— Kerékabroncs általános formája, amely lehetővé teszi a futófelületen ható fékkel felszerelt kerekek ultrahangos
maradékfeszültség-mérését2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/273
L.1.2.2. Termomechanikai összeegyeztethetőségi paraméterek
A kerekeknek el kell nyelniük az üzem közben elvont hőenergiát. A felszabaduló energia mennyisége a következ ő
feltételektől függ:
— A féktuskóknak a kerék futófelületéhez való súrlódása által létrejövő energia
— Féktuskók típusa (fajtája, méretei és száma)
L.1.2.3. Mechanikus vizsgálati paraméterek
— Kerékpár maximális tengelyterhelése
— Munkaciklus jellege
— a vasútvonalak leírása: vágány geometriai minősége, ívparaméterek, maximális sebesség…
— az eltérő vonalakon eltöltött utazási idő aránya
— Megtett távolság a kerék teljes élettartama alatt
L.1.3. Geometriai összeegyeztethetőségi vizsgálat
A kerék műszaki rajzának meg kell felelnie a fenti bekezdésben rögzített követelményeknek, vagyis a geometriai
összeegyeztethetőségi paramétereknek.
L.1.4. Termomechanikai összeegyeztethetőségi vizsgálat
L.1.4.1. Általános eljárás
Az új kerékterveket teljes vizsgálatnak kell alávetni a felhasználási területnek megfelelő módszerek segítségével, amely
alapján megállapítható, hogy azok megfelelnek-e a jelen mellékletben előírt követelményeknek.
A vizsgálatnak három fázisból kell állnia. Ha az 1. fázis sikeres, nem kell további vizsgálatot végezni. Ha a terv nem felel meg
az 1. fázisban, el kell végezni a vizsgálat 2. fázisát. Ha a 2. fázis sikeres, nem kell további vizsgálatot végezni. A 3. fázis az 1.és a 2. fázis határeset-hibáit vizsgálja. Ha a 3. fázis sikertelen, a kerék nem megfelelő. Minden egyes fázisban a vizsgálatokatel kell végezni új kerékabronccsal felszerelt (névleges kerék futófelület átmérővel), illetve kopott kerékabronccsal felszereltkeréken is (kopási határértéknek megfelelő kerék futófelület átmérővel).
Minden esetben a termomechanikai viselkedés teszteléséhez kiválasztott keréknek a legrosszabb kerékabroncs-geometriával
kell rendelkeznie; a kiválasztást hitelesített numerikus szimulációval kell alátámasztani. Ha nincs lehetőség határeseti keréktesztelésére, az eredményeket ugyanazon numerikus szimuláció segítségével extrapolálni kell a határesetre.
L.1.4.2. Elsőfázis: Fékpadon végzett teszt
L.1.4.2.1. Tesztelési eljárás
A teszt során 45 percig 1,2P
aerősségű áramot kell használni.
Pa¼m:g:V alejtés þmγva
ahol:
m= jármű sínre nehezedő tömege kerekenként (kg)
g= gravitációs gyorsulás (m/s2)
lejtés = a vonal átlagos lejtése (lejtés értéke: ‰/1 000)
γ= a vonat lassulása (m/s2)
Va= jármű sebessége (m/s)
Használja a 4.2.4.1.2.5. South Gothard-i lejtésszög bekezdésben szereplő lejtésszöget; ez a kalkuláció 80 km/h sebességnél
vizsgálja a Gothard-i vasútvonalat.L 344/274 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
L.1.4.2.2. Döntési feltételek
Az új és a használt kerék esetében egyszerre három feltételnek kell teljesülnie.
Új kerék esetében:1. A kerékabroncs maximális oldalelmozdulása + 3/-1 mm fékezés alatt2. Maradékfeszültségek a kerékabroncsban lehűlés után:
— σ
rn þΣrN=mm2három mérés átlagaként
— σin þðΣrþ50ÞN=mm2mérésenként
3. A kerékabroncs maximális oldalelmozdulása + 1,5/-0,5 mm, lehűlés utánAz oldalelmozdulás értéke pozitív, ha a nyomkarimák hátsó oldala közötti távolság növekszik.Használt kerék esetében:1. A kerékabroncs maximális oldalelmozdulása + 3/-1mm, fékezés alatt2. Maradékfeszültségek a kerékabroncsban lehűlés után:
— σ
rw þðΣrþ75ÞN=mm2három mérés átlagaként
— σiw þðΣrþ100Þ N=mm2mérésenként
3. A kerékabroncs maximális oldalelmozdulása + 1,5/-0,5mm, lehűlés utánAΣ
rérték a kerékabroncs acélminőségi követelményei alapján állapítható meg. Az EN13262 szabványban meghatározott
ER6 és ER7 minőségi osztály esetén: Σr¼200 N=mm2.
Más acélminőség esetén egy másik Σrértékben kell megállapodni.
L.1.4.3. Második fázis: Keréktöréspróba
L.1.4.3.1. Általános
A második fázist akkor kell elvégezni, ha az első fázisban mért maradékfeszültség-értékek meghaladják a döntési feltételeket.
L.1.4.3.2. Keréktöréspróba eljárás
A keréktöréspróba teszteljárásának meg kell felelnie az A.3. mellékletben leírt EN13979-1 szabvány előírásainak.
L.1.4.3.3. Döntési feltételek
A megvizsgált keréknek törésmentesnek kell maradnia.
L.1.4.4. Harmadik fázis: Terepen végzett fékteszt
L.1.4.4.1. Általános
A harmadik fázist akkor kell végrehajtani, ha az első fázis egyik eredménye meghaladja a döntési feltételben megadott
értéket, és ha a kereket nem utasítják el a második fázis után.
L.1.4.4.2. Tesztelési eljárás
A teszt során a vizsgálat 1. fázisában meghatározott áramerősséget kell alkalmazni.
L.1.4.4.3. Döntési feltételek
Az új és a használt kerék esetében egyszerre három feltételnek kell teljesülnie.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/275
Új kerék esetében:
1. A kerékabroncs maximális oldalelmozdulása + 3/-1mm, fékezés alatt2. Maradékfeszültségek a kerékabroncsban lehűlés után:
— σ
rn þðΣr−50ÞN=mm2három mérés átlagaként
— σin þΣrN=mm2mérésenként
3. A kerékabroncs maximális oldalelmozdulása + 1,5/-0,5mm, lehűlés utánHasznált kerék esetében:1. A kerékabroncs maximális oldalelmozdulása + 3/-1mm, fékezés alatt
2. Maradékfeszültségek a kerékabroncsban lehűlés után:
— σ
rw þΣrN=mm2három mérés átlagaként
— σiw þðΣrþ50ÞN=mm2mérésenként
3. A kerékabroncs maximális oldalelmozdulása + 1,5/-0,5mm, lehűlés után
AΣrértéket a kerékabroncs acélminőségi követelményei alapján kell meghatározni.
Az EN13262 szabványban meghatározott ER6 és ER7 minőségi osztály esetén: Σr¼200 N=mm2.
Egyéb acélminőség esetén egy másik Σrértékben kell megállapodni.
L.1.5. Mechanikai összeegyeztethetőségi vizsgálat
L.1.5.1. Általános eljárás
A vizsgálatnak két fázisból kell állnia. Ha az 1. fázis sikeres, nem kell további vizsgálatot végezni. Ha a kerék nem felel meg
az 1. fázisban, el kell végezni a vizsgálat 2. fázisát. Amennyiben a kerék nem felel meg a 2. fázisban sem, akkor azt nem
megfelelőnek kell nyilvánítani. A vizsgálat célja annak biztosítása, hogy a keréktárcsában nem alakulnak ki kifáradás okoztarepedések a kerék teljes élettartama alatt.
Határeseti geometriával rendelkez őkerék mechanikai viselkedését kell vizsgálni. Ha a próbapadon vizsgált kerék nem
határeseti, a tesztparamétereket hitelesített numerikus szimuláció segítségével extrapolálni kell a határesetre.
L.1.5.2. Elsőfázis: Számítás
L.1.5.2.1. Alkalmazott erőértékek
Az alkalmazandó erőkhöz a P erőt kell bázisértékként használni.
A P a kerékpáronként a sínre ható függőleges erő fele.
Három terhelési esetet kell figyelembe venni (lásd az L1. ábrát):
— 1. eset: egyenes vágány
F
z¼1,25 P
Fy1¼0
— 2. eset: teljes ívek
Fz¼1,25 P
Fy2¼0,6 P nem első kerékpárok esetén
Fy2¼0,7 P első kerékpárok eseténL 344/276 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
— 3. eset: pontok és kereszteződések vizsgálata
Fz¼1,25 P
Nem első kerékpárok esetén:
Fy2¼0,36 P F y3¼0,6
Első kerékpárok esetén:
Fy2¼0,42 P F y3¼0,6
L1. ábra
L.1.5.2.2. Számítási eljárás
Hitelesített végeselem-elemzési programot kell használni a kerékben kialakuló feszültségek kiszámításához.
L.1.5.2.3. Döntési feltételek
AΔσdinamikus igénybevétel tartományának kisebbnek kell lennie, mint a keréktárcsa összes pontján mért megengedett
feszültségértékeknek.
Az A megengedett dinamikus igénybevétel tartománya a következőképpen alakul:— Megmunkált tárcsájú kerekek esetén: A = 360 N/mm
2
— Nem megmunkált tárcsájú kerekek esetén: A = 290 N/mm2
L.1.5.3. Második fázis: Próbapadi vizsgálat
L.1.5.3.1. Általános
A második fázist akkor kell elvégezni, ha az első fázis eredménye meghaladja a döntési feltételben meghatározott értéket.
L.1.5.3.2. A próbapadi terhelés és a teszteljárás meghatározása
Ezekről a kerék tervezőjének és a bejelentett szervezetnek kell megállapodnia.
L.1.5.3.3. Döntési feltételek
Négy kereket kell megvizsgálni.
A tesztet követően nem alakulhatnak ki 1 mm-nél nagyobb vagy egyenl ő, kifáradás okozta repedések.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/277
L.2. TERMÉKVIZSGÁLAT
L.2.1. Kopáshoz kapcsolódó mechanikai jellemzők:
L.2.1.1. Szakítópróba jellemzői
A kerékabroncs és a keréktárcsa jellemzőinek meg kell felelnie az L1. táblában szereplő értékeknek.
L1. táblázat
AcélminőségKerékabroncs Keréktárcsa
ReH(N/mm2) (1) R m(N/mm2) A 5%Rm csökkentés ≥
(N/mm2) (2)A5%
ER6 ≥500 780/900 ≥15 ≥100 ≥16
ER7 ≥520 820/940 ≥14 ≥110 ≥16
ER8 ≥540 860/980 ≥13 ≥120 ≥16
(1) Ha jellegzetes képlékenységi küszöb nem állapítható meg, az Rp0,2névleges képlékenységi küszöböt kell meghatározni.
(2) A szakítószilárdság csökkenése az ugyanazon a keréken lévő kerékabroncs szakítószilárdságához viszonyítva.
A tesztminták elhelyezése az ábrán látható. L2.
L2. ábra
Tesztminták elhelyezése
L 344/278 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
L.2.1.2. A kerékabroncs keménységi jellemzői
A Brinell-féle minimális keménységi értékeknek a kerékabroncs teljes kopási zónájában nagyobb vagy egyenlőnek kell lennie
az L3. tábla értékeivel (leolvasott értékenként). Ezeket az értékeket a névleges futófelület-mérettől számított legfeljebb35 mm-es mélységben kell elérni, akkor is, ha a kopási mélység meghaladja a 35 mm-t.
A kerékabroncs-/keréktárcsa-átmenetben mért keménységi értékeknek legalább 10 ponttal alacsonyabbnak kell lenniük,
mint a kopási határértékek.
L3. táblázat
Acélminőség Minimális Brinell-féle keménységi érték
ER6 225
ER7 235ER8 245
L.2.1.3. Hőkezelési homogenitás
A kerékabroncsban mért keménységi értékeknek a 30 HB tartományba kell esniük.
L.2.2. Biztonsághoz kapcsolódó mechanikai jellemzők:
L.2.2.1. Ütőpróba jellemzői
Két ütőpróba-sorozatot kell elvégezni: az egyik sorozatban a tesztmintákat +20
oC hőmérsékleten kell vizsgálni, a másik
sorozatban pedig -20oC hőmérsékleten. Mindegyik tesztsorozatban három mintát kell vizsgálni (az L.2. ábrán a „3 minta”
felirat jelzi). A 4. táblázatban az elérendő értékek szerepelnek. Ügyelni kell arra, hogy az ütőpróba-minták jelölése alapján
azonosíthatók legyenek az A-A szegmenssel párhuzamos hosszirányú felületek. A tesztmintákat az EN10045-1 szabványszerint kell előkészíteni. A bemélyedés alján lévő tengelynek párhuzamosnak kell lennie az L1. ábrán látható
A-A szegmenssel. +20
oC-on U alakú, -20oC-on pedig V alakú bemetszett próbatesteket kell használni.
L4. táblázat
Acélminőség KU (joule-ban) + 20oC-on KV (joule-ban) - 20oC-on
Átlag Minimum Átlag Minimum
ER6 17 12 12 8
ER7 17 12 10 7
ER8 17 12 10 5
L.2.2.2. A kerékabroncs szívóssági jellemzői
Ezt a jellemzőt csak futófelületen ható fékkel felszerelt kerekeknél (üzemi fék vagy parkolófék) kell ellenőrizni. Az L6.
táblázatban az elérendő minimális értékek szerepelnek.
L6. táblázat
Acélminőség Átlag (6 tesztminta alapján) Egyetlen tesztmintán mért minimális érték
N/mm2√m N/mm2√m
ER6 100 80
ER7 80 70ER8 70 602006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/279
L.2.3. Anyagtisztaság
L.2.3.1. Mikrografikus tisztaság
Az anyagtisztaságot mikrografikus vizsgálattal kell megmérni (ISO 4967 szabvány szerinti A módszer). Az L3. ábra mutatja
a mintavétel helyét.
L.3. ábra
Az L6. táblázatban az elérendő értékek szerepelnek.
L6. táblázat
Vizsgált anyagtípusok Vastag sorozat (maximális) Vékony sorozat (maximális)
A (szulfidok) 1,5 2
B (aluminátok) 1,5 2C (szilikátok) 1,5 2D (globuláris oxidok) 1,5 2B + C + D 3 4
L.2.3.2. Belső épség
Automatikus ultrahangos vizsgálat segítségével meg kell határozni az összes kerék belső épségét. Általános hibaként
jelentkeznek a különböző átmérőjű lapos talplyukak.
A kerékabroncs nem tartalmazhat olyan belső hibákat, amelyek ugyanolyan mélység esetén a normál hibánál jelentkező
visszhangjel-nagyságnál magasabb vagy azzal egyenlő értéket adnak. A normál hiba átmérője 3 mm.
Tengelyvizsgálat közben nem csillapítható a 4dB-nél magasabb fordított visszhangjel.
L.2.4. Felszíni viszonyok
L.2.4.1. Az elérendő jellemzők
A felhasználási területtől függően a kerekek lehetnek teljesen vagy részben megmunkáltak. A felületükön csak az itt rögzített
jelzéseknek szabad szerepelniük.
A megmunkálatlanul maradó részeket R
a<25 μm mértékben sörétszóró kezeléssel kell ellátni, teljesen le kell simítani, és
tökéletesen bele kell illeszteni a megmunkált területbe.
A„megmunkált” vagy„szerelésre kész” kerekek átlagos felületi egyenetlenségének (R a) értékeit az L8. táblázat tartalmazza.L 344/280 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
L8. táblázat
Kerékterület Szállítási állapot R a(μm) egyenetlenség
furat megmunkált ≤12,5
szerelésre kész (1) 0,8-3,2
keréktárcsa és kerékagy megmunkált (2) ≤12,5
kerékabroncs futófelülete megmunkált ≤12,5 (3)
kerékabroncs külső felületei megmunkált ≤12,5 (3)
(1) Ha a kereket üreges tengelyre szerelik, más értékeket kell figyelembe venni az üzem közbeni ultrahangos ellenőrzés érdekében.
(2) Ha úgy határozzák meg, a kerék ezen területe megmunkálatlan maradhat, feltéve, hogy betartják a táblázatban szereplő tűréshatárokat.
(3)≤6,3, ha 2 mm-es normál hibához kell megadni.
L.2.5. Felszíni épség
A keréktárcsa felszíni épségét mágnesporos vizsgálattal kell megvizsgálni vagy egy alternatív, legalább ugyanolyan
érzékenységű eljárás segítségével. A hibahatár 2 mm lehet megmunkált keréktárcsa esetén.
L.2.6. Geometriai tűréshatárok
A kerekek geometriáját és méreteit rajz segítségével kell meghatározni. A geometriai tűréshatároknál be kell tartani az
L9. táblázatban szereplő értékeket. Az alkalmazott szimbólumok az L4. ábrán láthatók.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/281
L4. ábra
Szimbólumok
L 344/282 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
L9. táblázat
Tűréshatárok (mm)
MegnevezésSzimbólumok (lásd az
L4. ábrát)Értékek
MéretekGeometriai
(1)Megmunká-
latlanMegmunkált
Külső átmérő a 0 / + 4
Belső átmérő (kívül) b 1 0 / - 4
Belső átmérő (belül) b 2 0 / - 6 0 / - 4
Szélesség d ± 1
Kerék futófelületének profilja (3) v ≤0,5
Kerék futófelületének köralakúsága s ≤0,2
Teljes kifutás a tengely irányában t ≤0,3
Teljes kifutás a befogópofa-tartótól sugárirányban j ≤0,2
A horony külső átmérője (vagyis a kopásvonal) w 0 / + 2
Külső átmérő (kívül) f 1 0 / + 10 0 / + 5
Külső átmérő (belül) t 2 0 / + 10 0 / + 5
A furat belső átmérője:
„megmunkált” g1 0 / - 2
„szereléshez készre munkált” g2 Lásd a K. mellékletet vagy
a rajzon szereplő adatokat
A furat belső átmérőjének hengeressége:
„megmunkált” x1 ≤0,2
„szereléshez készre munkált” x2 ≤0,02 (2)
Hosszúság h 0 / + 2Kerékagy kerékre való felfüggesztése r 0 / + 2
A furat átmérőjének teljes kifutása:
„megmunkált” q
1 ≤0,2
„szereléshez készre munkált” q2 ≤0,1
Keréktárcsa elhelyezkedése a kerékabroncs és a kerék-
agy kapcsolódási pontjábank ≤8 ≤8
Vastagság a kerékabronccsal való kapcsolódási pont-
banm +8 / 0 +5 / 0
Vastagság a kerékaggyal való kapcsolódási pontban n +10 / 0 +5 / 0
(1) Lásd az ISO 1101 szabványt
(2) A megengedett tűréshatáron belüli enyhe kúposságnak meg kell felelnie a szerelvényen lévő furat tengelybemenet felőli végénél mérhető
„nagyobb” átmérőnek.
(3) A nyomkarima tetejétől egészen a külső hornyolásig.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/283Kerékabroncs Kerékagy Keréktárcsa
L.2.7. Statikai egyensúlyhiány
A megmunkált kerék szállítási állapotban mérhető maximális statikai egyensúlyhiányát az L10. táblázat határozza meg.
A mérőeszközöket és a mérési módszereket a vevőnek és az eladónak kell megállapítania.
L10. táblázat
A következő sebességgel haladó járművek:
vkm/h sebességStatikai egyensúlyhiány
g . mSzimbólum
v≤120
120 < v≤200≤125
≤75E3
E2
L.2.8. Korrózió elleni védelem
A keréktervezésre vonatkozó műszaki előírásoknak megfelelő védelmet kell biztosítani.L 344/284 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
M. MELLÉKLET
A VASÚTI PÁLYA ÉS JÁRMŰ KAPCSOLATA, SZERKESZTÉSI SZELVÉNY
Tengely
M.1. A TERVEZÉS VIZSGÁLATA
M.1.1. Általános
A tengely definíciójának főbb szakaszai az alábbiak:
a) A figyelembe veendő erők azonosítása és a tengely különböző szakaszaira ható nyomatékok kiszámítása.
b) A tengelytest és a tengelyvégcsapok átmérőinek kiválasztása. A kiválasztott átmérők alapján a többi rész átmérőinek
kiválasztása.
c) A kiválasztott lehetőségeket az alábbiakkal kell ellenőrizni:
— Az egyes szakaszok igénybevételének kiszámítása.
— Az igénybevételek összehasonlítása a megengedett legnagyobb igénybevételekkel.
A megengedett igénybevételeket alapvetően a következ ők befolyásolják:
— Az acél minősége.
— Az a tény, hogy a tengely üreges vagy tömör.
M.1.2. Az erők azonosítása és a nyomatékok kiszámítása.
Kétféle erővel kell foglalkozni:
— Mozgásban lévő tömeg.
— Fékezés.
M.1.3. Geometriai és méretbeli tűrések
M.1.3.1. A tengelyvégcsapok és a tengelytest átmérőinek kiválasztása.
A tengelyvégcsapok és a tengelytest átmérőinek kiválasztásakor először hivatkozni kell a kapcsolódó alkatrészek, pl.
csapágyak meglévő méreteire.
Az átmérők kiválasztását a számított igénybevétel és a megengedett legnagyobb igénybevétel összehasonlításával kell
ellenőrizni. Egy nagyon kis mélységű (0,1–0,2 mm) vájatot kell biztosítani, hogy a csapágy belső gyűrűjének vége ne
okozzon réshatást a tengelyvégcsapon.
M.1.3.2. A különböző fészkek átmérőinek kiválasztása a tengelytest vagy a tengelyvégcsap átmérője alapján.
M.1.3.2.1. A tengelyváll csapágyfelületeA lehető leggyakoribb szabványosítás érdekében a tengelyváll csapágyfelületének átmérője 30 mm-rel nagyobb, mint
a tengelyvégcsapé. A tengelyvégcsap és a tengelyváll csapágyfelülete közötti átmenetet az M3. ábra (V. részlet) szerint
alakítják ki.
M.1.3.2.2. A tengelyváll csapágyfelülete és a tengelycsap közötti átmenet.
A lehető leggyakoribb szabványosítás érdekében ez az átmenet csak egyetlen, 25 mm-es átmérővel rendelkezik.
Ha ezt az értéket nem lehet elérni, a lehető legnagyobb értéket kell kiválasztani a terület igénybevételi koncentrációjának
csökkentése érdekében.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/285
M.1.3.2.3. Tengelycsap.
A tengelycsap és a tengelytest átmérői közötti arány legalább 1,12 a tengelycsap kopási határánál. Ajánlott, hogy ez az arány
legalább 1,15 legyen az új állapotú tengelyeken.
A két terület közötti átmenetet oly módon alakítják ki, hogy az igénybevétel koncentrációja a lehető legalacsonyabb szinten
maradjon.
A tengelytest és a tengelycsap közötti átmenet igénybevételi koncentrációs tényezőjének legalacsonyabb értéke érdekében
a tengelytest oldalán a legnagyobb sugár legalább 75 mm.
M.1.4. Megengedett legnagyobb igénybevételek.
A megengedett legnagyobb igénybevételek kiszámításának forrásai:
— A tengely különböző területei forgó elhajlásának fáradási határai.
— Az„S”biztonsági tényező értéke, amely az acél minőségétől függően változik.
M.1.4.1. EA1N minőségű acél
Az alábbi értékeket használják fel:
— Tömör tengely esetén:
— 200 N/mm2sajtoló illesztés nélkül.
— 120 N/mm2sajtoló illesztéssel.
— Üreges tengely esetén:
— 200 N/mm2sajtoló illesztés nélkül.
— 110 N/mm2sajtoló illesztéssel (a tengelyvégcsap kivételével).
— 94 N/mm2sajtoló illesztéssel a tengelyvégcsapon.
— 80 N/mm2a furat felülete esetén.
Tömör és üreges tengely esetén az „S”biztonsági együttható értéke, amellyel a fáradási határt el kell osztani a megengedett
legnagyobb igénybevételek eléréséhez, 1,2.
Üreges tengelyek esetén ezek a megengedett igénybevételek akkor alkalmazhatók, ha a tengelyvégcsap és a furat átmérőjének
aránya < 3, vagy a tengelycsap és a furat átmérőjének aránya < 4.
M.1.4.2. Nem EA1N minőségű acélok.
A fáradási határt a tengely következő területeire vonatkozóan határozzák meg:
— A tengelytest felülete.
— A csapágyfelület a tengelycsapoknál egyenlő szorítási feltételek mellett.
Üreges tengely esetén a fáradási határt a csapágyfelületre vonatkozóan is meghatározzák egyenértékű csapágy/tengely
kölcsönhatási feltételek mellett.
— A furat felülete.
Az„S”biztonsági tényező értékét az acél minőségének a réshatással szembeni érzékenysége alapján határozzák meg.L 344/286 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
M.2. TERMÉKVIZSGÁLAT
M.2.1. Mechanikai jellemzők:
M.2.1.1. Jellemzők a szakítóvizsgálat alapján
A tömör tengelyek sugarának közepén vagy az üreges tengelyek külső és belső felülete között félúton elérendő értékeket az
M1. táblázat adja meg.
M1. táblázat
ReH(N/mm2) (1) Rm(N/mm2) A 5%
> 320 > 550 > 22
(1) Ha jellegzetes folyási határ nem állapítható meg, az Rp0,2névleges folyási határt kell meghatározni.
M.2.1.2. Ütőpróba jellemzői
Az ütőpróba jellemzőit 20oC-on határozzák meg hosszanti és keresztirányban. Három tesztmintát vesznek az egyes
próbaszakaszok szomszédos pontjain. A tesztmintákat az M1. ábrán jelzett helyekről veszik. A tömör tengelyek sugarának
közepén vagy az üreges tengelyek külső és belső felülete között félúton elérendő értékeket az M1. táblázat adja meg.
Egyetlen érték sem lehet kevesebb, mint az M2. táblázatban megadott értékek 70 %-a.
M1. ábra
M2. táblázat
Hosszanti irányú KU (J) Keresztirányú KU (J)
≥30 ≥202006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/287
M.2.2. Mikroszerkezeti jellemzők
A mikroszerkezet ferrit vagy perlit. A szemcseméret nem lehet nagyobb, mint az ISO 643 szabvány V. típusú referencia-
diagramjában meghatározott értékek.
M.2.3. Az anyag mikrografikus tisztasága
Az anyagtisztaságot mikrografikus vizsgálattal kell megmérni (ISO 4967 szabvány szerinti A módszer). Az M2. ábra mutatja
a mintavétel helyét. A zárványok sűrű sorozatának elérendő legnagyobb értékeket az M3. táblázat adja meg.
M3. táblázat
Zárványtípus Sűrű sorozat (maximális)
A (szulfidok) 1,5
B (aluminátok) 1,5C (szilikátok) 1,5D (szemcsés oxidok) 1,5
B + C + D 3
M2. ábra
M.2.4. Belső integritás
A belső integritást ultrahangos vizsgálattal állapítják meg.
A tengelyek nem tartalmazhatnak olyan belső hibákat, amelyek ugyanolyan mélység esetén a normál hibánál jelentkező
visszhangjel-nagyságnál magasabb vagy azzal egyenl őértéket adnak. E teszt céljaira a normál hiba egy 3 mm ármérőjű,
lapos fenek űlyuk.
A zárványok vagy belső hibák miatt nem csillapítható a 4dB-nél magasabb fordított visszhangjel.
M.2.5. Ultrahang-áteresztő képesség
A tengelyek átengedik az ultrahangot. Ezt minden egyes tengely esetében rögzített ultrahangos vizsgálattal igazolják.L 344/288 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
A tengelyeken a teszt során kapott visszhangjel amplitúdója magasabb vagy egyenl ő, mint a teljes képernyő magasságának
50 %-a a berendezés szabványok éken történő előzetes kalibrálása után. A háttérzaj szintjének magassága kisebb, mint
a teljes képernyő magasságának 10 %-a.
M.2.6. Felületi jellemzők
M.2.6.1. Felületkezelés
A tengely felületén csak a jelen melléklet által meghatározott helyeken lévő jelölések láthatók.
A kész vagy szerelésre kész alkatrészek megengedett felületi érdességét (R a) az M4. táblázat adja meg. A szimbólumok
megfelelnek az M3. ábrán láthatóknak.
M4. táblázat
Megnevezés SzimbólumRafelületi érdesség (1) (μm)
Durva –meg-
munkáltKész vagy szerelésre kész
A tengely vége
Tengelyvég és ferde levágás a — 6,3
A tengely középső felülete
(tömör vagy üreges tengely)Lásd az R1. és R2. rész-
letet— 3,2
Tengelyvégcsap
Tengelyvégcsap-átmérő b 12,5 0,8
Az igénybevételt csökkentő hor-
nyokc (V. részlet) 0,8
Ütköző
Az ütköző átmérőjed 12,5 1,6
Tengelycsap
A tengelycsap átmérőjee 12,5 0,8/1,6 (3)
Bevezető kúpos rész f (U. részlet) 1,6
Test
Belső átmeneti sugarak a tengely-
csap felég (T. részlet) — 1,6
A tengelytest átmérője l 3,2 (2)
A féktárcsa fészkének átmérője h 12,5 0,8/1,6 (3)
A csapágy és a tömítés fészkének
átmérőjej 12,5 0,8
Két fészek közötti átmeneti
sugarakk (S. részlet) 1,6
Furat
Átmér őm
(R1. részlet)3,2
(1) A tömör tengelycsapokkal rendelkező régi típusú tengelyek esetén a követelmények az ilyen termékekre vonatkozó szabványokban
találhatók.
(2) 6,3 egyetérthető, ha az 5.5.2.1.4. pontban meghatározott F1ésF2fáradási határ, illetve az üzem közbeni ultrahangos ellenőrzés esetében
előírt érzékenység teljesül.
(3) A tengelyek üzem közbeni roncsolásmentes vizsgálata a felületkezelés kisebb értékeit teszi szükségessé.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/289
M3. ábra
Érdességi szimbólumok
L 344/290 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
M.2.6.2. Felületi integritás
A felületi integritást mágneses részecskés vizsgálattal kell megállapítani minden tengely külső felülete, valamint ultrahangos
vagy egyenértékű vizsgálattal az üreges tengelyek furatának felülete esetében. A tengely külső felületén nem megengedettek
a keresztirányú hibák.
M.2.6.3. Geometriai és méretbeli tűrések
Az előírt geometriai tűréseket az M5. táblázat adja meg. Az alkalmazott szimbólumok megfelelnek az M4. ábrán
láthatóknak.
Az előírt méretbeli tűréseket az M6. táblázat adja meg. Az alkalmazott szimbólumok megfelelnek az M5. ábrán láthatóknak.
M5. táblázat
Megnevezés SzimbólumGeometriai tűrések (1) (2) (mm)
Durva –
megmunkáltSzerelésre kész
Tengelyvégcsap és ütköző
A tengelyvégcsap hengeressége n 0,015Az ütköző függőleges felületének kilengése az Y-Z referenciához
képesto
1 0,03
Az ütköző kilengése az Y-Z referenciához képest o 2 0,03
Tengelycsap
Kilengés az Y-Z referenciához képest p 1,5 0,03
Hengeresség 0,1 0,015
Tengelytest
Kilengés az Y-Z referenciához képest t 0,5
Furat
Koncentrikusság az Y-Z referenciához képest u 0,5
A tengelyvég-sapkák felszerelésére szolgáló lyukak
Koncentrikusság az Y-Z referenciához képest v 0,5
A megmunkálás közepének kilengése az Y-Z referenciához képest
(R1/R2. részlet)w1
w20,02
0,03
(1) Az olyan paraméterek esetében, amelyek tűrése nem található meg ebben a táblázatban, az EN 22768-2 szabvány általános tűréseit
alkalmazzák.
(2) A tömör tengelycsapokkal rendelkező régi típusú tengelyek esetén a követelmények az ilyen termékekre vonatkozó szabványokban
találhatók.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/291
M4. ábra
Geometriai szimbólumok
L 344/292 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
M6. táblázat
Megnevezés SzimbólumMéretbeli tűrések (1) (mm)
Szerelésre kész
Hosszanti méretek
A tengely hossza (2) A ± 1
A tengelycsap hossza (a tengelyvállat is ideértve) B 0/- 0,5Az ütközők fölötti hossz (a referenciasíkok között) C ± 0,5 (
5)
A tengelyvégcsap fészkének hossza D (3)
Az ütköző hossza E +1/0
A tengelyvégcsap vájatának mélysége Lásd a V. részletet
A tengelyvégcsap vájatának hossza G V. részlet (3)
Átmér ők
A tengelyvégcsap átmérője H (3)
A tengelycsap átmérője I
Az ütköző átmérője N (3) (3)
A tengelytest átmérője P +2/0
A tengely más részeinek méreteiTengely-megmunkálási középpontok
Tömör tengelyek Lásd az R2. részletet (
4)
Üreges tengelyek Lásd az R1. részletet (4)
A tengelyvég-sapkák felszerelésére szolgáló lyukak Lásd az R1. részletet
(4)
Fúrási koncentrikusság 0,5Furatmélység +2/0
Menetmélység +2/0
A furat és a menet közötti eltérés ≥10
Bevezető kúpos rész
A tengelycsap kúposságának hossza K (U. részlet) (
3) 0/-3
A tengelycsap kúpos részének mélysége L (U. részlet) (3) 0,1
A furat átmérője O (R1. részlet) 1Átmeneti sugarak –tengelycsap/tengelytest Lásd a T. részletet (
3)
(1) Az olyan paraméterek esetében, amelyek tűrése nem található meg ebben a táblázatban, az EN 22768-2 szabvány általános tűréseit alkalmazzák.
(2) Figyelni kell arra, hogy az „A”teljes hossz fölötti tűréseknek való megfelelés nem teszi lehetővé, hogy az összes egyedi tűrést összesítve
alkalmazzák a konkrét méretekre.
(3) A rajz vagy a megrendelést kísérő dokumentumok előírásaival összhangban.
(4) A megrendelésben más geometriákat is javasolhatnak és határozhatnak meg.
(5) Speciális alkalmazások esetén más értékekben is megállapodhatnak.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/293
M5. ábra
Méretszimbólumok
L 344/294 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
M.2.7. Végső korrózióvédelem
M.2.7.1. Általános
A tengely minden szabadon lévő felületét védeni kell a kerékpár tervezési előírásaiban meghatározott módon.
M.2.7.2. Meghatározott korrozív anyagoknak való ellenállás
A tengely szabadon lévő felületén alkalmazott védelmi rendszerek esetében figyelembe kell venni a környezeti tényezőket,
a korrozív anyagokat, a jármű rakományát, a mechanikus sérülést stb.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/295
N. MELLÉKLET
SZERKEZETEK ÉS MECHANIKUS ALKATRÉSZEK
A statikus vizsgálati módszerek megengedett igénybevételei
N.1 STATIKUS VIZSGÁLATI MÓDSZEREK
N.1.1 A statikus vizsgálatok határértékei a kifáradási szilárdság igazolására
A varratok eseteinek definíciója
A teherkocsik vázszerkezetének vizsgálata esetén alkalmazott igénybevételi határok jelzése háromfajta, 320, 420 és 570 MPa
minimális húzási ellenállással rendelkező acél esetében jelzik az alábbi általános módokon meghatározott varratok esetében:
— A. eset: Alapfém
— B. eset: Tompavarrat,
— C. eset: Tompavarrat inerciaváltással,
— D. eset: Sarokvarrat,
— E. eset: Dudorvarrat.
A varratok ezen öt esete nem fedi a szerkezetek teljes skáláját, és a gyakorlatban valamennyi vizsgált terület esetében
a legmegfelelőbb varratot kell kiválasztani.
E választások megkönnyítése és szabványosítása érdekében az Nx. táblázatban lévő számok gyakorlati példákat adnak a jármű
vázszerkezetén és a forgóváz kereteken gyakran előforduló hegesztési varratokra.
N1. ábra
Eset Vázlat Leírás Megjegyzések
A
 A varrattól távolodva A varrattól távolodva
Megmunkált tompavarrat Megmunkált tompavarrat
B
 Tompavarrat Tompavarrat
Ferdére munkált tompavar-
rat
B
 Megmunkált és hegesztett
varrat
C
 Sarokvarrat harántmerevítő-
velTompavarrat az egymáshoz
képest szögben álló darabok
közöttL 344/296 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Eset Vázlat Leírás Megjegyzések
C
 Ferde varrat
D
 Sarokvarrat 90o-os tompavarrat
D
 Megerősített lemez Rálapolt hegesztés
D
 Tompavarratos rálapolt
hegesztés
D
 Sarokvarrat Ékvarrat
D
 Csőés egyenes darab közötti
varrat
D
 Lemez és cső közötti varrat
D
 Lemez és merevítő közötti
varrat
E
 Hegesztett biztosítófül
Hegesztett biztosítócsap2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/297
N.1. táblázat
2σAlim[N/mm2] Σmlim[N/mm2] σmaxlim [N/mm2]
Acél (1)K = 0,3 K = 0,3
370 420 520 370 420 520 370 420 520
Varrat
eseteA 110 118 166 183 197 277 238 258 360
B 90 90 90 150 150 150 195 195 195C 80 80 80 133 133 133 173 173 173D 66 66 66 110 110 110 143 143 143E 54 54 54 90 90 90 117 117 117
(1) Jellemző Rmhúzási ellenállás az anyagra vonatkozó szabvány szerint.
(2) Az igénybevételt az R pvagy R p' rugalmassági határ határozza meg.L 344/298 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
O. MELLÉKLET
KÖRNYEZETI FELTÉTELEK
TRIV követelmények
A T RIVhőmérsékleti osztály tervezési szintje
Ez a táblázat a jelen ÁME végrehajtása előtt üzemelő átjárható áruszállító kocsikon használt alkatrészek hőmérsékleti
tartományait adja meg.
Részegység Műszaki jellemzők
105 mm lökethosszú ütközők A - 25 és + 50oC közötti hőmérsékleti tartományban az
értékek nem térhetnek el 20 %-nál nagyobb mértékben
a szobahőmérséklettől.
130 és 150 mm lökethosszú ütközők A - 25 és + 50oC közötti hőmérsékleti tartományban az
értékek nem térhetnek el 20 %-nál nagyobb mértékben
a szobahőmérséklettől.
Fékek –
A különböző típusú fékberendezések konstrukciójára
vonatkozó szabályozások: Egyszerű acél nyomástárolók,
gyújtás nélkül, vasúti járművek légfékező és kiegészítő
pneumatikus berendezéséhezA nyomástárolók hőmérsékleti tartománya:
- 40oC - + 100oC
Fékek –
A különböző fékalkatrészek gyártására vonatkozó szabá-
lyozások: Kisiklás-érzékelő kocsikhozHőmérsékleti tartomány - 40 és + 70oC között
A tömlőcsatlakozások (féktömlők) és elektromos vezetékek
méretei; a pneumatikus és elektromos csatlakozások típusai
és azok elhelyezkedése az UIC és OSJD tagvasutak
automatikus kapcsolókkal felszerelt kocsijainHőmérsékleti tartomány - 40 és + 70oC között
A vasúti kocsik görgőcsapágyas tengelyágyainak kenésére
szánt zsírok hivatalos bevizsgálására és szállítására vonat-
kozó műszaki előírásokMinimális bevizsgálási hőmérséklet: - 20oC2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/299
P. MELLÉKLET
FÉKEZÉSI TELJESÍTMÉNY
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tévő rendszerelemek vizsgálata
P.1. A TERVEZÉS VIZSGÁLATA
Az alábbi lista olyan fékrendszer- és fékrendszerelem-terveket tartalmaz, amelyek a közzététel előtt, bizonyos felhasználási
területeken, már megfeleltek az átjárhatósági műszaki előírásoknak (ÁME). Ez a lista az FF. mellékletben található.
P.1.1. Elosztó
Nyitott pont
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tévő elosztóhoz alkalmazandó terméktervezési vizsgálat tesztelési eljárásának meg kell
felelnie a jelen ÁME-nak.
P.1.2. Állítható terhelésű és relészelep és automatikus raksúlyváltó
Nyitott pont
P.1.2.1. Állítható terhelésű relészelep
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tévő állítható terhelésű relészelep tervezési vizsgálatának leírása itt szerepel, míg
a műszaki előírásokat az ÁME 4.2.4.1.2.2 Fékerő és a 4.2.4.1.2.7 Levegőellátás című fejezete, a jellemzőket pedig az
I. Melléklet I.2.1 fejezete tartalmazza.
A relét az alábbi jellemzőkre vonatkozó vizsgálat során önálló egységként kell kezelni, - 25 és + 45oC közötti
hőmérsékleten üzemeltetve:
— Használati és leoldási idő a teljes terhelési tartományt figyelembe véve, az ÁME 4.2.4.1.2.2 részének megfelelően.
— Fékek fokozatos használata és leoldása (legalább 5 fokozatban)
— Változtatható kimeneti nyomás állítható terhelésjelzéssel
— Válaszidő a terhelésjelzés-eltérés módosításához Módosítás 1 percen belül
— Szivárgásmentesség - 25 és + 45oC közötti hőmérsékleten üzemeltetve
A - 25 és + 45oC közötti hőmérsékleten kapott teszteredmények nem befolyásolhatják a jármű vagy a vonat működését.
A relészelepet - 40 és - 25oC, valamint + 45 és + 70oC szélsőséges hőmérsékleti értékek között önálló egységként kell
tesztelni a fenti jellemzőkre vonatkozóan. A teszteredmények - 25oC és + 45oC szélsőséges hőmérsékletek között eltérőek
lehetnek, de nem befolyásolhatják a vonat üzemeltetését.
Az állítható terhelésű relészelep rendszerben történő vizsgálatát egy kölcsönös átjárhatóságot biztosító elosztóval ellátott
fékrendszerbe szerelve kell végrehajtani.
A következő teszteket egy véletlenszerűen kiválasztott vagonon kell elvégezni, amely legalább egy állítható terhelésű
relészeleppel van ellátva. A terhelést a teljes tartományon belül növelni is és csökkenteni is kell, és a járművet a terhelésváltoztatását követő méréssorozat előtt mozgásba kell helyezni.
— A fékezési tömegszázalék hitelesítése 120 km/óra sebességgel való haladás esetén a fékezési tömegszázalék progresszív
csökkentése féktuskóval felszerelt vagonok esetében megengedett, mivel a terhelés az ÁME értelmében 18-ról 20tonnás tengelyterhelésre növekszik.
— A fékezési tömegszázalék hitelesítése 100 km/óra sebességgel való haladás esetén a fékezési tömegszázalék 100 %-ról
65 %-ra történő progresszív csökkentése vagonok esetében megengedett, mivel a maximálisan megengedett tömegű
vagonok (14,5 tonnás tengelyterhelés 22,5 tonnás tengelyterhelésre tervezett vagon esetén) terhelése 65 %-ról
növekszik az ÁME szerinti maximális tömegre. Az öntöttvas féktuskókkal felszerelt vagonok fékezett tömege nemhaladhatja meg a 18 tonnát a jelenleg az összes tagállamra érvényes nemzetközi műszaki szabályok értelmében.L 344/300 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
— Használati és leoldási idők a teljes terhelési tartományban
— Fékek fokozatos használata és leoldása (legalább 5 fokozatban)
— Változtatható kimeneti nyomás állítható terhelésjelzéssel
— Válaszidő a terhelésjelzés-eltérés módosításához
— A hatásos és rövid idejű terhelésváltozások nem befolyásolják a terhelés beállítását
— Szivárgás
Üzemi teszteket kell végrehajtani a következők hitelesítésére:— A berendezés a jármű mozgása miatt nem érzékeli a véletlenszerű terhelésváltozásokat
— Fékezési tömegszázalékok (i) üres, (ii) félig terhelt, (iii) 100 % fékezési tömegszázaléknak megfelelő terhelési
állapotban, illetve (iv) teljes terhelés esetén a fékezési tömegszázalék, a terhelési értéktől függetlenül, nem haladhatja
meg a 130 %-ot, 120 km/órás sebességgel haladó, féktuskóval felszerelt vagonok esetén pedig, teljes terhelés mellett,
nem lehet több mint 105 %
P.1.2.2. Automatikus raksúlyváltó
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tévő automatikus raksúlyváltó relészelep tervezési vizsgálatának leírása itt szerepel, míg
a műszaki előírásokat az ÁME 4.2.4.1.2.2 Fékerő és a 4.2.4.1.2.7 Levegőellátás című fejezete, a jellemzőket pedig az
I. Melléklet I.2.2 fejezete tartalmazza.
A relét az alábbi jellemzőkre vonatkozó vizsgálat során önálló egységként kell kezelni, - 25 és + 45
oC közötti
hőmérsékleten üzemeltetve:
— Használati és leoldási idők a teljes terhelési tartományban
— Fékek fokozatos használata és leoldása (legalább 5 fokozatban)
— Változtatható kimeneti nyomás állítható terhelésjelzéssel
— Válaszidő a terhelésjelzés-eltérés módosításához
— Szivárgásmentesség - 25 és + 45oC közötti hőmérsékleten üzemeltetve
A - 25 és + 45oC közötti hőmérsékleten kapott teszteredmények nem befolyásolhatják a vonat működését.
A relészelepet - 40 és - 25oC, valamint + 45 és + 70oC szélsőséges hőmérsékleti értékek között önálló egységként kell
tesztelni a fenti jellemzőkre vonatkozóan. A teszteredmények - 25oC és + 45oC szélsőséges hőmérsékletek között eltérőek
lehetnek, de nem befolyásolhatják a vonat üzemeltetését.
Az automatikus raksúlyváltó relészelep rendszerben történő vizsgálatát egy kölcsönös átjárhatóságot biztosító elosztóval
ellátott fékrendszerbe szerelve kell végrehajtani. A teszteket egyetlen, legalább egy automatikus raksúlyváltó relészeleppelfelszerelt vagonon kell elvégezni. A teszteket üres és terhelt állapotban is végre kell hajtani. A járművet fokozatosan terhelik,illetve a terhelést fokozatosan csökkentik, amelynek alapján megállapítható, hogy az automatikus átkapcsoló mechanizmusátvált „terhelt” módból „üres” módba, illetve a ±5 % átmeneti súlytartományon belül növekszik és csökken. Mivel
a berendezést az üres/terhelt berendezésre jellemző, változó terhelési feltételek közötti üzemeltetésre tervezték, az üzemi
teszteket az átváltási súly körül változó terhelések mellett kell végrehajtani, amelynek alapján megállapítható, hogya mechanizmust nem befolyásolják a normál üzem közben fellépő véletlenszerű terhelésingadozások. A teszteket statikusan
kell elvégezni egyetlen járművön, valamint egy legalább 15 darab, 4 tengellyel felszerelt vagonból álló szerelvényformáción,amely kölcsönös átjárhatóságot biztosító elosztókkal van ellátva. Amennyiben a teszteredmények megfelelnek a fentikövetelményeknek, a teszteket dinamikusan is el kell végezni egyetlen járművön. A vizsgálatok magukban foglalják
a következőket:
— Használati és leoldási idők mindkét üzemmódban
— Fékek fokozatos használata és leoldása (legalább 5 fokozatban)
— Fékhasználati idő mindkét üzemmódban
— Fékleoldási idő mindkét üzemmódban
— Változtatható kimeneti nyomás állítható terhelésjelzéssel2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/301
— Válaszidő a terhelésjelzés-eltérés módosításához
— Szivárgás
A bejelentett szervezet előírása alapján üzemi teszteket is végre kell hajtani.
P.1.3. Kerékcsúszásgátló eszköz
Nyitott pont
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tévő kerékcsúszásgátló eszköz tervezési vizsgálatának leírása itt szerepel, míg a műszaki
előírásokat az ÁME 4.2.4.1.2.6 Kerékcsúszás elleni védelem és a 4.2.4.1.2.7 Levegőellátás című fejezete, a jellemzőket pedig
az I. Melléklet I.3 fejezete tartalmazza.
A kerékcsúszás elleni védelemre vonatkozó teszteket egy modern 4-tengelyes járművön vagy hitelesített próbapadon kell
végrehajtani, amely hitelesen képviseli a vágány geometriáját, a tapadási feltételeket, a jármű paramétereit stb., és amelyet egy
modern 4-tengelyes járművön hitelesítenek.
Ha a tesztberendezés olyan fékekkel van felszerelve, amelyek működését nem befolyásolja a tapadás, ezeket le kell választani.
A fékek aktiválásakor a kerékcsúszás elleni védelemnek tökéletesen kell működnie, és ezt a teszteknek is alá kell támasztania.A tesztberendezést olyan fékrendszerrel kell ellátni, mint amilyenhez a kerékcsúszás elleni védelmet tervezték (tárcsafék
és/vagy tuskófék).
A kerékcsúszásgátló rendszer vizsgálata során minimális követelményként az alábbi jellemzőket kell megmérni és rögzíteni:— Jármű sebessége
— Az egyes tengelyek sebessége
— Fékhengernyomás
— Jármű gyorsulása
— Segédlégtartály nyomása
— Idő
— Fékezés kezdete
— Gyorsürítő szelepek bekapcsolása
— Megállási távolság
— Megállási idő
A teszteket a jelen Általános műszaki előírással összhangban kell végrehajtani.
P.1.4. Féklöketállító
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tévő féklöketállító tervezési vizsgálata során ügyelni kell arra, hogy a mechanikai
szilárdság megfeleljen a továbbítandó terhelésnek. A kölcsönösen átjárható féklöketállítókat az I. melléklet I.4 szakasza
mutatja be, a megengedett maximális terhelésértékekkel együtt. A vizsgálat segítségével az is biztosítható, hogy a súrlódó pár
távolsága észlelhető határok között maradjon úgy, hogy a súrlódó pár fékezés közben ne érintkezzen, a fékezési jellemzők
változatlanok maradjanak, és a fékezési teljesítmény garantálható legyen.
Élőtesztet kell végrehajtani, amely bemutatja, hogy az egység alkalmas vasúti járműveken való üzemeltetésre, és hitelesíti
a tervezett üzemi élettartamhoz szükséges karbantartási követelményeknek való megfelelőséget. A tesztet a maximálisnévleges terhelési ciklusban kell végrehajtani, a teljes beállítási tartományban.
P.1.5. Fékhenger/működtető szerkezet
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tévő fékhenger/működtető szerkezet tervezési vizsgálatának leírása itt szerepel, míg
a műszaki előírásokat a 4.2.4.1.2.2 Fékerő, a 4.2.4.1.2.8 Parkolófék, a 4.2.4.1.2.5 Energiakorlátozások és a 4.2.4.1.2.7Levegőellátás című fejezete, a jellemzőket pedig az I. Melléklet I.5 fejezete tartalmazza.L 344/302 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
A mechanikai szilárdság vizsgálatával igazolni kell, hogy az megfelel a továbbítandó mechanikai terhelésnek, a mechanikus
berendezéseknek és az alkalmazott légnyomásértékeknek, beleértve a meghibásodás esetén fellépő nyomásértékeket is. Teljes
ellenőrző mérést kell végrehajtani. A kölcsönösen átjárható fékhengereket az I. melléklet I.5 szakasza mutatja be,
a megengedett méretek leírásával.
Ellenőrizni kell a fékhengert és a működtető szerkezetet. A teszt során ellenőrizendő jellemzők a következők:
— Szivárgásmentesség alacsony bemeneti nyomás (kb. 0,35 bar) melletti minimális és maximális löket során, - 25 és
+ 45oC közötti hőmérséklet esetén
— Szivárgásmentesség magas bemeneti nyomás (legalább 3,8 bar) melletti minimális és maximális löket során, - 25 és
+ 45oC közötti hőmérséklet esetén
— Tervezett maximális löket
— A terhelőrúd mozgatásához szükséges nyomás a mozgás megkezdésekor és a teljes löket elérésének pillanatában
A - 25 és + 45oC közötti hőmérsékleten kapott teszteredmények nem befolyásolhatják a vonat működését.
A fékhengert/működtető szerkezetet - 40 és - 25oC, valamint + 45 és + 70oC szélsőséges hőmérsékleti értékek között
önálló egységként kell tesztelni a fenti jellemzőkre vonatkozóan. A teszteredmények - 25oC és + 45oC szélsőséges
hőmérsékletek között eltérőek lehetnek, de nem befolyásolhatják a vonat üzemeltetését.
Ha a fékhenger vagy a működtető szerkezet féklöketállítóval van felszerelve, a P.1.4 pontban felsorolt jellemzőket meg kell
vizsgálni.
Élőtesztet kell végrehajtani, amely bemutatja, hogy a fékhenger vagy a működtető szerkezet alkalmas vasúti járműveken
való üzemeltetésre, és hitelesíti a tervezett üzemi élettartamhoz szükséges karbantartási követelményeknek valómegfelelőséget. A tesztet a maximális névleges terhelési ciklusban kell végrehajtani a löketek teljes tartományában(féklöketállítóval felszerelt fékhenger/működtető szerkezet esetén pedig a beállítási tartományon belül).
P.1.6. Pneumatikus csatlakozó fél
A pneumatikus csatlakozó felet teljes ellenőrző mérés alá kell vetni, hogy megfelel-e az I. melléklet I.6 szakaszában és
a gyártók rajzaiban szereplő adatoknak. Egy legalább 25 egységet tartalmazó tételből 10 reprezentatív minta kapcsolási
funkcióját kell megvizsgálni, és biztosítani kell, hogy ne jöjjön létre szivárgás 10 bar nyomás esetén, - 25 és + 45
oC közötti
üzemi hőmérsékleten.
A pneumatikus csatlakozó felet - 40 és - 25oC, valamint + 45 és + 70oC szélsőséges hőmérsékleti értékek között önálló
egységként kell tesztelni a fenti jellemzőkre vonatkozóan. A teszteredmények - 25oC és + 45oC szélsőséges hőmérsékletek
között eltérőek lehetnek, de nem befolyásolhatják a vonat üzemeltetését.
P.1.7. Elzáró csapok
Nyitott pont
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tévő elzáró csapok tervezési vizsgálatának leírása itt szerepel, míg a jellemzőket az
I. melléklet I.7 fejezete részletezi.
A fizikai és geometriai jellemzők ellenőrzése: Ellenőrizni kell az I. melléklet I.7.4 és I.7.7 fejezetének és I.7.2-I.7.5 ábráinak
vonatkozó előírásait.
A teszteket a jelen Általános műszaki előírással összhangban kell végrehajtani.
P.1.8. Leválasztó eszköz elosztóhoz
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tévő, elosztóhoz használható leválasztó eszköz leírása itt szerepel, míg a jellemzőket az
I. melléklet I.8 fejezete részletezi.
A leválasztó eszközt a következők szerint kell tesztelni és ellenőrizni:— A kar mozgása
— Szivárgásmentesség a csap elzárt állapotában, - 25 és + 45
oC közötti üzemi hőmérsékleten
— A csap nem szivárog a légkörbe nyitott és zárt állapotban, 0,35 bar alacsony bemeneti nyomás esetén2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/303
— A csap nem szivárog a légkörbe nyitott és zárt állapotban, 7 bar magas bemeneti nyomás esetén
Az elosztó leválasztó eszközét - 40 és - 25oC, valamint + 45 és + 70oC szélsőséges hőmérsékleti értékek között önálló
egységként kell tesztelni a fenti jellemzőkre vonatkozóan. A teszteredmények - 25oC és + 45oC szélsőséges hőmérsékletek
között eltérőek lehetnek, de nem befolyásolhatják a vonat üzemeltetését.
P.1.9. Fékbetétek
A kölcsönösen átjárható fékbetétekre és -tárcsákra vonatkozó tervezési vizsgálat teszteljárásait a jelen ÁME-nak megfelelően
kell végrehajtani.
P.1.10. Féktuskók
A kölcsönösen átjárható féktuskókra vonatkozó tervezési vizsgálat teszteljárását az I. melléklet I.10.2 szakaszában leírt
műszaki adatoknak megfelelően kell elvégezni. Ezek a műszaki adatok az ÁME kompozit féktuskókra vonatkozó részében
még nyitott kérdésként szerepelnek.
Már használatban lévő kompozit féktuskók, amelyek sikeresen megfeleltek a P.2.10 szerint végrehajtott vizsgálaton:
A jóváhagyott kompozit féktuskók listáját az UIC kezeli (ideértve a P.1.10 és a P.2.10 szerint a használatra vonatkozó területi
korlátozásokat, illetve a használati feltételeket).
P.1.11. Gyorsítószelep
Nyitott pont
A kölcsönösen átjárható gyorsítószelepre vonatkozó tervezési vizsgálat teszteljárásait a jelen ÁME-nak megfelelően kell
végrehajtani.
P.1.12. Automatikusan állítható terhelésérzékelő és raksúlyváltó eszköz
Nyitott pont
P.1.12.1. Automatikusan állítható terhelésérzékel őeszköz
Az automatikusan állítható terhelésérzékelő eszköz tervezési vizsgálatának leírása itt szerepel, míg a szelep jellemzőit az
I. melléklet I.12.1 szakasza részletezi. A megfelelőséget igazoló teszteket az alábbi felsorolás tartalmazza:
— Terhelés kontra kimeneti nyomás statikus tesztje, növekvő és csökkenő terhelés mellett
— Üzemi teszt annak bemutatására, hogy a rázkódások vagy ingadozások nem befolyásolják a kimeneti fékezőerőt
— Üzemi teszt annak bemutatására, hogy a levegőfogyasztás nem túlzott mértékű, és nem befolyásolja a légfékrendszer
normál működését
A teszteket a jelen Általános műszaki előírással összhangban kell végrehajtani.
P.1.12.2. Raksúlyváltó eszköz
A raksúlyváltó eszköz tervezési vizsgálatának leírása itt szerepel, míg a szelep jellemzőit az I. melléklet I.12.2 szakasza
részletezi. A megfelelőséget igazoló teszteket az alábbi felsorolás tartalmazza:
— Statikus teszt a mérőeszköz mozgatása vagy terhelésváltozás esetén bekövetkező teljesítményváltozás kimutatására
— Statikus teszt a mérőeszköz mozgatásával előidézett kimenőjel késedelmének kimutatására, ami több mint 3
másodperces változást okozhat a teljesítményben
— Üzemi teszt annak bemutatására, hogy a rázkódások vagy ingadozások nem befolyásolják a kimenőjeletL 344/304 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
— Üzemi teszt annak bemutatására, hogy a levegőfogyasztás nem túlzott mértékű, és nem befolyásolja a légfékrendszer
normál működését
A teszteket a jelen Általános műszaki előírással összhangban kell végrehajtani.
P.2. TERMÉKVIZSGÁLAT
P.2.1. Elosztó
Minden elosztót meg kell vizsgálni. A jellemzők műszaki adatait az I. melléklet I.1 szakasza tartalmazza, tesztelendő
jellemzők pedig a következ ők:
— Fékek fokozatos használata és leoldása
— Fékhasználati idő
— Fékleoldási idő
— Kézi elosztó biztonsági szelepe
— Automatikus üzem
— Érzékenység és érzéketlenség
— Szivárgás
— Fékellátó (segéd) légtartály feltöltési ideje
— Ellenőrzőtartály feltöltési ideje (lehet, hogy nem vonatkozik elektromos/elektronikus vezérlésű elosztókra)
P.2.2. Állítható terhelésű és raksúlyváltó relészelep
Minden relészelepet meg kell vizsgálni. A jellemzők műszaki adatait az I. melléklet I.2 szakasza tartalmazza, a tesztelendő
jellemzők pedig a következ ők:
— Fékek fokozatos használata és leoldása (legalább 5 fokozatban)
— Fékhasználati idő
— Fékleoldási idő
— Változtatható kimeneti nyomás állítható terhelésjelzéssel
— Válaszidő a terhelésjelzés-változat módosításához
— A használat során a terhelésjel változásainak hatására nem következik be változás a kimeneti nyomásban (csak
állítható terhelés esetén)
— Szivárgás
P.2.3. Kerékcsúszásgátló eszköz
Minden kerékcsúszásgátló ellenőrző eszközt, érzékelőt és gyorsürítő szelepet meg kell vizsgálni. A kerékcsúszásgátló eszköz
jellemzőit a 4.2.4.1.2.6 Kerékcsúszás elleni védelem és a 4.2.4.1.2.7 Levegőellátás című fejezet írja le, a műszaki adatait pedig
az I. Melléklet I.3 szakasza tartalmazza. A jellemzőket önellenőrző program segítségével kell megvizsgálni, amely
hibadiagnosztizáló kijelzővel rendelkezik az esetleges hibák megállapítása céljából. Az önellenőrzés felülvizsgálata
érdekében véletlenszerű hibákat kell bevinni a programba.
P.2.4. Féklöketállító
Minden féklöketállítót meg kell vizsgálni. A teszt során ellenőrizendő jellemzők a következők:
— Maximális igénybevétel2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/305
— Beállított hézag karbantartása
— Növekményes igénybevétel
— Kiengedés, ha nincs hézag a beállított hézag eléréséhez (csak kettős hatású eszközök esetén)
— Minimális hosszúságra (szűkülő féklöketállító) vagy maximális hosszúságra (bővülő féklöketállító) való visszaállítás
képessége
P.2.5. Fékhenger/működtető szerkezet
Minden fékhengert/működtető szerkezetet meg kell vizsgálni. A teszt során ellenőrizendő jellemzők a következők:
— Szivárgásmentesség minimális és maximális löket esetén, alacsony bemeneti nyomás mellett
— Szivárgásmentesség minimális és maximális löket esetén, magas bemeneti nyomás mellett
— Maximális löket
— Terhelőrúd mozgatásához szükséges nyomás
Ha a fékhenger vagy a működtető szerkezet féklöketállítóval van felszerelve, a P.2.4 pontban felsorolt jellemzőket meg kell
vizsgálni.
P.2.6. Pneumatikus csatlakozó fél
Minden pneumatikus csatlakozó felet meg kell vizsgálni, hogy 10 bar nyomásnál nem szivárog-e.
P.2.7. Elzáró csapok
Minden elzáró csapot meg kell vizsgálni. A jellemzők műszaki adatait az I. melléklet I.7 szakasza tartalmazza, tesztelendő
jellemzők pedig a következ ők:
— A kar mozgása
— Forgatónyomaték
— A csap zárt állapotban nem szivárog
— A csap nem szivárog a légkörbe nyitott és zárt állapotban, alacsony bemeneti nyomás esetén
— A csap nem szivárog a légkörbe nyitott és zárt állapotban, 10 bar bemeneti nyomás esetén
— A csap tömlő felőli oldalának légtelenítése
P.2.8. Leválasztó eszköz elosztóhoz
Minden leválasztó eszközt meg kell vizsgálni. A jellemzők műszaki adatait az I. melléklet I.8 szakasza tartalmazza,
tesztelendő jellemzők pedig a következ ők:
— A kar mozgása
— A csap zárt állapotban nem szivárog
— A csap nem szivárog a légkörbe nyitott és zárt állapotban, alacsony bemeneti nyomás esetén
— A csap nem szivárog a légkörbe nyitott és zárt állapotban, magas bemeneti nyomás esetén
P.2.9. Fékbetétek
A fékbetét-tételekből vett minták méreteit ellenőrizni kell.L 344/306 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
P.2.10. Féktuskók
— Geometriai vizsgálat
A féktuskó-tételekből vett minták méreteit ellenőrizni kell.
— Kompozit féktuskókra vonatkozó vizsgálati eljárás
A teszteljárás még nyitott kérdés
Az átmeneti időszak során az UIC által végrehajtott vizsgálati tesztnek legalább a következőket kell magában foglalnia:
Fékpadon végrehajtott tesztelés és elemzés
A kompozit féktuskókat szabványos teszteljárás és szabványos fékpad segítségével kell ellenőrizni (ERRI B126 / RP 18,
2. verzió, 2001. március). A következő feltételeket kell megvizsgálni:
— Féktuskó-teljesítmény száraz, nedves és súrlódó fékezés esetén
— Fémrészecske kerékről való felszedésének valószínűsége
— Teljesítmény kedvezőtlen téli időjárási körülmények között (pl. hó, jég, alacsony hőmérséklet)
— Teljesítmény fékhiba esetén (a fékek elreteszelődnek)
— A kerékpár elektromos ellenállását érintő hatások vizsgálata (magában foglalja a sínáramkörnek való
megfelelőség specifikus vizsgálatát azokban az országokban, ahol a járművet üzemeltetni kívánják)
Megfelelő klímájú vizsgálókamrában végzett vizsgálat
A fékteljesítmény-tesztek járművön való folytatása előtt a kompozit féktuskón sikeresen végre kell hajtani a fent leírt fékpadi
próbát.
A fékteljesítmény vizsgálata az alrendszeren:
A kompozit féktuskókat a következ ővizsgálatoknak kell alávetni:
— Az ÁME S. melléklete szerinti vizsgálat
— Próbaüzem Észak-Európában egy teljes téli időszakon keresztül
— Kerékegyenetlenség vizsgálata a zajra vonatkozó Általános műszaki előírással összhangban
— A kerékpár elektromos ellenállását érintő hatások vizsgálata
A kompozit féktuskóktól eltérő új termékek üzemi értékelését a 6. szakasz és a Q. melléklet szerint kell végrehajtani.
P.2.11. Gyorsítószelep
Minden gyorsítószelepet meg kell vizsgálni. A jellemzők műszaki adatait az I. melléklet I.11 szakasza tartalmazza.
P.2.12. Automatikusan állítható terhelésérzékelő és raksúlyváltó eszköz
P.2.12.1. Automatikusan állítható terhelésérzékel őeszköz
Minden érzékelő eszközt meg kell vizsgálni. A jellemzők műszaki adatait az I. melléklet I.12.1 szakasza tartalmazza,
tesztelendő jellemzők pedig a következ ők:
— Terhelés kontra kimeneti nyomás növekvő és csökkenő terhelés esetén
— Szivárgásmentesség2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/307
P.2.12.2. Raksúlyváltó eszköz
Minden raksúlyváltó eszközt meg kell vizsgálni. A jellemzők műszaki adatait az I. melléklet I.12.2 szakasza tartalmazza,
tesztelendő jellemzők pedig a következ ők:
— Teljesítményváltozás a mérőeszköz mozgatása, illetve terhelésváltozás hatására
— A mérőeszköz mozgatásával előidézett kimenőjel-késedelem, ami több mint 3 másodperces változást okozhat
a teljesítményben
— Szivárgásmentesség
P.3. A TESZTELJÁRÁS JELLEMZŐI
A teszteljárás jellemzői
Sz. Jellemző Határérték
Első löket a maximális féksarunyomás százalékában
tehervonati fék eseténKb. 10 %
A 6 bar fékvezetéki nyomást előidéző nagynyomású
túltöltés, egy teljes üzemi fékezést követően, nem válthat
ki fékhasználatot, ha az tartósBeállítás személyvonat esetén:
legfeljebb 40 mpBeállítás tehervonat esetén:legfeljebb 10 mp
Átviteli sebesség vészfékezés esetén 250 m/s-nál nagyobb vagy egyenlő
Vonat leoldási ideje teljes üzemi fékezés után Beállítás személyvonat esetén:
legfeljebb 25 mpBeállítás tehervonat esetén:legfeljebb 70 mp
Egyenetlen feltöltés, a fék leold 6 bar 2 mp ideig (minimum) Visszatérés 6 bar-
ról 5,2-barra 1 mp alatt: A féket a teszt során
nem szabad működtetni.
Kimeríthetetlenség. A fékhengerben lévő átlagos nyomás
csökkentésének százalékaMaximum 15 %
A fék zavartalan működése a jelen ÁME-nak megfelelően:
Vészfékezés, teljes üzemi fékezés, fokozatos fékezés,
szabályozhatóság kioldás eseténA tesztnek igazolnia kell, hogy nincs üzemza-
var, és a fék különböző fékbeállítások esetén
megfelelően működik.
A fékhengerekben keletkező szivárgás automatikus kie-
gyenlítéseÜzemi fékezés és vészfékezés közben 1 mm
átmérőjű szivárgást kell késedelem nélkül
kiegyenlítenie.L 344/308 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Q. MELLÉKLET
VIZSGÁLATI ELJÁRÁSOK
Kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek
Kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek moduljai:
— Jellemzők
— A modul: Belső termelésellenőrzés
— A1 modul: Belső tervezésellenőrzés termékhitelesítéssel
— B modul: Típusvizsgálat
— C modul: Típusmegfelelőség
— D modul: Termelési minőségirányítási rendszer
— F modul: Termékhitelesítés
— H1 modul: Teljes minőségirányítási rendszer
— H2 modul: Teljes minőségirányítási rendszer a tervezés vizsgálatával
— V modul: Típushitelesítés üzemi tapasztalatok alapján (használatra való alkalmasság)
Jellemzők
A tervezés és a termelés különböző fázisaiban vizsgálandó, kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek a Q.1
táblázatban „X”-szel vannak jelölve.
Q.1 táblázat
Vizsgálandó jellemzőkVizsgálat a következő fázisban
Tervezési és fejlesztési fázisTermelési
fázisModulok
Terv felül-
vizsgálataGyártási
folyamat
felülvizsgá-
lataTípus-
tesztÜzemi tapasztalatok
(V modul)(Sorozat)
Hagyományos ütközők X A, H1
Új tervezésű ütközők X X X XB + F, B + D,
H1
Hagyományos csavaros kocsi-
kapcsolóX X A, H1
Jelölésre szolgáló matrica X X A, B + C, H1
Hagyományos forgóváz és
futóműX A1, H1,
Új tervezésű forgóváz és futómű X X X X XB + D, B + F,
H2, V
Hagyományos kerékpárok X A1, H1,
Új tervezésű kerékpárok X X X X XB + D, B + F,
H2, V
Hagyományos kerekek X A1, H1,2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/309
Vizsgálandó jellemzőkVizsgálat a következő fázisban
Tervezési és fejlesztési fázisTermelési
fázisModulok
Terv felül-
vizsgálataGyártási
folyamat
felülvizsgá-
lataTípus-
tesztÜzemi tapasztalatok
(V modul)(Sorozat)
Új kerekek X X X X XB + D, B + F,
H2, V
Hagyományos tengelyek X A1, H1,
Új tengelyek X X X X XB + D, B + F,
H2, V
Hagyományos görgős csapágyak X A1, H1,
Új görgős csapágyak X X X X XB + D, B + F,
H2
Elosztószelep (1) X X X12 hónap meglévő
modell módosí-
tása után vagy 24
hónap egyéb eset-
benXB + D, B + F,
H2, V (2)
Állítható terhelésű relészelep (1) X X X 12 hónap XB + D, B + F,
H2, V (2)
Kerékcsúszásgátló eszköz (1) X X X 12 hónap XB + D, B + F,
H2, V (2)
Féklöketállító (1) X X X 12 hónap XB + D, B + F,
H2, V (2)
Fékhenger/működtető szerkezet
(1)X X X 12 hónap XB + D, B + F,
H2, V (2)
Automatikusan raksúlyváltó
relészelep (1)X X X 12 hónap XB + D, B + F,
H2, V (2)
Pneumatikus csatlakozó fél (1) X X X 12 hónap XB + D, B + F,
H2, V (2)
Elzáró csap (1) X X X 12 hónap XB + D, B + F,
H2, V (2)
Leválasztó eszköz elosztószelep-
hez (1)X X X 12 hónap XB + D, B + F,
H2, V (2)
Fékbetét és -tárcsa (1) X X X 18 hónap XB + D, B + F,
H2, V (2)
Féktuskók (1) X X X 18 hónap XB + D, B + F,
H2, V (2)
Fékvezeték-leeresztő gyorsító-
szelep (1)X X X 12 hónap XB + D, B + F,
H2, V (2)
Automatikusan állítható terhelé-
sérzékelő (1)X X X 12 hónap XB + D, B + F,
H2, V (2)
Raksúlyváltó eszköz (1) X X X 12 hónap XB + D, B + F,
H2, V (2)
(1) Már elfogadott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek esetén a vizsgálat az „integrációs teszt” végrehajtására korlátozódik
az alrendszerbe (új vagon) történő beszereléskor, valamint a „Sorozat” teszt elvégzésére a termelési fázis alatt.
(2) Ha az egyik modul eredménye érvényes egy másik modulra is, nem kell megismételni a tesztet.
(3) A gyártási folyamat vizsgálatát nem szükséges elvégezni új vagy különböző típusú kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő
rendszerelemek esetén, ha az a meglévő vizsgált gyártási folyamattal megegyezik, vagy kevés eltérést mutat (például elosztó és
raksúlyváltó eszköz).L 344/310 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGOT LEHETŐVÉ TEVŐ RENDSZERELEMEK MODULJAI
A modul: Belső termelésellenőrzés
1. A modul leírja azt az eljárást, amelynek során a gyártó cég vagy annak a Közösség területén letelepedett
meghatalmazott képviselője, aki teljesíti a 2. pontban rögzített kötelezettségeket, biztosítja és kijelenti, hogy az adottkölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfelel a rá vonatkozó ÁME követelményeinek.
2. A gyártónak el kell készítenie a 3. pontban leírt műszaki dokumentációt.
3. A műszaki dokumentációnak biztosítania kell, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem
megfeleljen a vizsgálandó ÁME követelményeinek. Tartalmaznia kell, a vizsgálatra vonatkozó mértékben,a kölcsönösen átjárható rendszerelem tervezésére, a gyártására, a karbantartására és üzemeltetésére vonatkozóelőírásokat. A dokumentációnak, a vizsgálatra vonatkozó mértékben, tartalmaznia kell a következ őket:
— a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem általános leírása,
— tervrajz és gyártási információk, például rajzok, a részegységek vázlatai, alegységek, áramkörök stb.,
— a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem tervezési és gyártási adatainak, karbantartásának és
működésének megértéséhez szükséges leírások és magyarázatok,
— műszaki előírások, ideértve az európai előírásokat (
1) a vonatkozó rendelkezésekkel együtt, amelyeket teljes
mértékben vagy részben alkalmaztak,
— az ÁME követelményeinek teljesítése érdekében alkalmazott megoldások leírása, ha nem alkalmazták teljes
mértékben az európai előírásokat,
— az elvégzett tervezési számítások, vizsgálatok stb. eredményei,
— tesztjelentések.
4. A gyártónak minden szükséges intézkedést meg kell tennie annak biztosítása érdekében, hogy a gyártott kölcsönös
átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek gyártási folyamata megfeleljen a 3. pontban hivatkozott műszaki
dokumentációnak, valamint a vonatkozó ÁME követelményeinek.
5. A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének írásos megfelelőségi
nyilatkozatot kell kiadnia a kölcsönös átjárhatóságot biztosító rendszerelemre vonatkozóan. A nyilatkozatnaktartalmaznia kell legalább a 2001/16/EK irányelv IV. melléklete (3) bekezdésében és 13-3. cikkében rögzített adatokat.
Az EK megfelelőségi nyilatkozatot és kísérő dokumentumait dátummal és aláírással kell ellátni. A nyilatkozatot
ugyanazon a nyelven kell írni, mint a műszaki dokumentációt, és a következ őket kell tartalmaznia:
— az irányelvre történő hivatkozások (2001/16/EK irányelv és más, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő
rendszerelemre vonatkozó irányelvek),
— a gyártó cég vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének neve és címe (meg kell adni
a kereskedelmi nevet és a teljes címet, meghatalmazott képviselő esetében pedig a gyártó vagy az összeszerelő
kereskedelmi nevét is),
— a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem leírása (márka, típus stb.),
— a megfelelőség igazolására végrehajtott eljárás (modul) leírása,
— a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem által teljesített valamennyi vonatkozó leírás, különösen
a használati feltételek,
— a jelen ÁME-ra, illetve egyéb vonatkozó ÁME-ra való hivatkozás, és adott esetben az európai előírásokra való
hivatkozás,
— a gyártó vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője nevében kötelezettségvállalásra
felhatalmazott aláíró azonosító adatai.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/311
(1) Az európai előírás meghatározását az 1996/48/EK és a 2001/16/EK irányelv tartalmazza. Az európai előírások használati módját
a nagysebességű ÁME-ok alkalmazási útmutatója ismerteti.
6. A gyártó cég, illetve meghatalmazott képviselője köteles megőrizni az EK megfelelőségi nyilatkozat és a műszaki
dokumentáció egy példányát az utolsó kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem gyártását követő 10 évig.
Amennyiben a gyártó cég, vagy meghatalmazott képviselőjének telephelye nem a Közösség területén van, az a személyköteles megőrizni a vonatkozó műszaki dokumentációt, aki a Közösség területén forgalomba hozza a kölcsönösátjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet.
7. Amennyiben az ÁME az EK megfelelőségi nyilatkozat mellett EK alkalmassági nyilatkozat kiadását is előírja
a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem használatához, ezt a nyilatkozatot a gyártó általi kibocsátást
követően csatolni kell a V modul feltételei szerint.
KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGOT LEHETŐVÉ TEVŐ RENDSZERELEMEK MODULJAI
A1 modul: Belső tervezésellenőrzés termékhitelesítéssel
1. A modul leírja azt az eljárást, amelynek során a gyártó cég vagy annak a Közösség területén letelepedett
meghatalmazott képviselője, aki teljesíti a 2. pontban rögzített kötelezettségeket, biztosítja és kijelenti, hogy az adottkölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfelel a rá vonatkozó ÁME követelményeinek.
2. A gyártónak el kell készítenie a 3. pontban leírt műszaki dokumentációt.3. A műszaki dokumentációnak biztosítania kell, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem
megfeleljen a vizsgálandó ÁME követelményeinek. A műszaki dokumentációnak igazolnia kell azt is, hogy a kölcsönös
átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem tervét már elfogadták a jelen ÁME végrehajtása előtt, az megfelel az ÁME-
nak, és a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet már üzembe helyezték ugyanazon a felhasználási
területen. Tartalmaznia kell, a vizsgálatra vonatkozó mértékben, a kölcsönösen átjárható rendszerelem tervezésére,a gyártására, a karbantartására és üzemeltetésére vonatkozó előírásokat. A dokumentációnak, a vizsgálatra vonatkozómértékben, tartalmaznia kell a következ őket:
— a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem általános leírása és használati feltételei,
— tervrajz és gyártási információk, például rajzok, a részegységek vázlatai, alegységek, áramkörök stb.,
— a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem tervezési és gyártási adatainak, karbantartásának és
működésének megértéséhez szükséges leírások és magyarázatok,
— műszaki előírások, ideértve az európai előírásokat (
1) a vonatkozó rendelkezésekkel együtt, melyeket teljes
mértékben vagy részben alkalmaztak,
— az ÁME követelményeinek teljesítése érdekében alkalmazott megoldások leírása, ha nem alkalmazták teljes
mértékben az ÁME-ban hivatkozott európai előírásokat,
— az elvégzett tervezési számítások, vizsgálatok stb. eredményei,
— tesztjelentések.
4. A gyártónak minden szükséges intézkedést meg kell tennie annak biztosítása érdekében, hogy a gyártott kölcsönös
átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek gyártási folyamata megfeleljen a 3. pontban hivatkozott műszaki
dokumentációnak, valamint a vonatkozó ÁME követelményeinek.
5. A gyártó cég által választott bejelentett szervezetnek el kell végeznie a megfelelő vizsgálatokat és teszteket annak
hitelesítésére, hogy a gyártott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelnek a 3. pontban
hivatkozott műszaki dokumentációnak és az ÁME követelményeinek. A gyártó (2) a következő eljárások közül
választhat:
5.1. Hitelesítés az összes kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem vizsgálata és tesztelése alapján
5.1.1. A termékeket egyenként kell megvizsgálni, és végre kell hajtani a megfelelő teszteket annak hitelesítésére, hogy
a termék megfelel a műszaki dokumentációnak, valamint a rá vonatkozó ÁME követelményeinek. Ha az ÁME (vagy az
ÁME-ban idézett európai szabvány) nem írja elő valamelyik tesztet, a vonatkozó európai előírások vagy a megfelelő
tesztek alkalmazandók.
5.1.2. A bejelentett szervezetnek ki kell állítania egy írásos megfelelőségi tanúsítványt a jóváhagyott termékekhez, az
elvégzett tesztekre vonatkozóan.L 344/312 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
(1) Az európai előírás meghatározását az 1996/48/EK és a 2001/16/EK irányelv tartalmazza. Az európai előírások használati módját
a nagysebességű ÁME-ok alkalmazási útmutatója ismerteti.
(2) Ha szükséges, a gyártó cég választása bizonyos kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre korlátozódhat. Ilyen esetben
a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemhez szükséges hitelesítési eljárást az ÁME (vagy annak melléklete) határozza meg.
5.2. Statisztikai hitelesítés
5.2.1. A gyártó cégnek homogén tételek formájában kell bemutatnia a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő
rendszerelemeit, és meg kell tennie minden szükséges intézkedést ahhoz, hogy a gyártási folyamat biztosítsaa gyártott tételek homogenitását.
5.2.2. Minden kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet homogén tételek formájában kell hitelesítéshez
rendelkezésre bocsátani. Minden egyes tételből véletlenszerűen ki kell választani egy mintát. A mintában szereplőkölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeket egyenként meg kell vizsgálni, és el kell végezni a megfelelő
teszteket annak biztosítására, hogy a termék megfelel a műszaki dokumentációnak és a rá vonatkozó ÁME
követelményeinek, valamint ezek alapján állapítható meg a tétel elfogadása vagy elutasítása. Ha az ÁME (vagy az ÁME-ban idézett európai szabvány) nem írja elő valamelyik tesztet, a vonatkozó európai előírások vagy a megfelelő tesztek
alkalmazandók.
5.2.3. A statisztikai eljárás során a vizsgálandó jellemzőktől függő megfelelő elemeket kell használni (statisztikai módszer,
mintavételi terv stb.), az ÁME-ban rögzítettek szerint.
5.2.4. Elfogadott tételek esetén a bejelentett szervezet kiállítja az írásos megfelelőségi tanúsítványt az elvégzett tesztekre
vonatkozóan. A tételben szereplő összes kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem forgalomba hozható
azon mintadarabok kivételével, amelyeket nem találtak megfelelőnek.
5.2.5. Ha a tételt elutasítják, a bejelentett szervezet vagy az illetékes hatóság köteles megfelelő intézkedéseket tenni a tétel
forgalomba hozatalának megakadályozására. A tételek gyakori elutasítása esetén a bejelentett szervezet felfüggesztheti
a statisztikai hitelesítés alkalmazását.
6. A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének ki kell állítania az EK
megfelelőségi nyilatkozatot a kölcsönös átjárhatóságot biztosító rendszerelemre vonatkozóan. A nyilatkozatnaklegalább az 1996/48/EK vagy a 2001/16/EK irányelv IV. melléklete (3) bekezdésében előírt adatokat tartalmaznia kell.Az EK megfelelőségi nyilatkozatot és az azt kísérő dokumentumokat dátummal és aláírással kell ellátni. A nyilatkozatot
ugyanazon a nyelven kell írni, mint a műszaki dokumentációt, és a következ őket kell tartalmaznia:
— az irányelvre történő hivatkozások (1996/48/EK vagy 2001/16/EK irányelv és más, a kölcsönös átjárhatóságot
lehetővé tevő rendszerelemre vonatkozó irányelvek),
— a gyártó cég vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének neve és címe (meg kell adni
a kereskedelmi nevet és a teljes címet, meghatalmazott képviselő esetében pedig a gyártó vagy az összeszerelő
kereskedelmi nevét is),
— a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem leírása (márka, típus stb.),
— a megfelelőség igazolására végrehajtott eljárás (modul) leírása,
— a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem által teljesített valamennyi vonatkozó leírás, különösen
a használati feltételek,
— a megfelelőség igazolására végrehajtott eljárásba bevont bejelentett szervezet (szervezetek) neve és címe,
valamint a tanúsítványok dátuma a tanúsítványok érvényességi idejével és feltételeivel együtt,
— a jelen ÁME-ra, illetve egyéb vonatkozó ÁME-ra való hivatkozás, és adott esetben az európai előírásokra való
hivatkozás,
— a gyártó vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője nevében kötelezettségvállalásra
felhatalmazott aláíró azonosító adatai.
A hivatkozott tanúsítvány az 5. pontban említett megfelelőségi tanúsítvány. A gyártó cégnek, illetve a Közösség
területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének igazolnia kell, hogy kérésre rendelkezésre tudja bocsátania bejelentett szervezet megfelelőségi tanúsítványait.
7. A gyártó cég, illetve meghatalmazott képviselője köteles megőrizni az EK megfelelőségi nyilatkozat és a műszaki
dokumentáció egy példányát az utolsó kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem gyártását követő 10 évig.
Amennyiben a gyártó cég, vagy meghatalmazott képviselőjének telephelye nem a Közösség területén van, az a személy
köteles megőrizni a vonatkozó műszaki dokumentációt, aki a Közösség területén forgalomba hozza a kölcsönös
átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet.
8. Amennyiben az ÁME az EK megfelelőségi nyilatkozat mellett EK alkalmassági nyilatkozat kiadását is előírja
a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem használatához, ezt a nyilatkozatot a gyártó általi kibocsátást
követően csatolni kell a V modul feltételei szerint.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/313
KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGOT LEHETŐVÉ TEVŐ RENDSZERELEMEK MODULJAI
B modul: Típusvizsgálat
1. A modul az eljárásnak azt a részét írja le, amelynek során a bejelentett szervezet igazolja és tanúsítja, hogy a tervezett
termelés típusa és fajtája megfelel a vonatkozó ÁME rendelkezéseinek.
2. Az EK típusú vizsgálatra vonatkozó kérelmet a gyártó cégnek vagy a Közösség területen letelepedett meghatalmazott
képviselőjének kell benyújtania. A kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:
— a gyártó cég neve és címe, illetve ha a kérelmet a meghatalmazott képviselő nyújtja be, akkor az őneve és címe,
— írásos nyilatkozat arról, hogy más bejelentett szervezethez nem nyújtotta be ugyanezt a kérelmet,
— a 3. pontban ismertetett műszaki dokumentáció.
A kérelmező köteles a bejelentett szervezet rendelkezésére bocsátani egy, a tervezett termelés szempontjából
reprezentatív mintát (a továbbiakban „típus”).
A típus lefedheti a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem több változatát is, feltéve, ha a változatok
közötti különbségek nem érintik az ÁME rendelkezéseit.
A bejelentett szervezet szükség esetén további mintákat kérhet a vizsgálati program végrehajtásához.Ha a típusvizsgálati eljárás során nem igénylik típustesztek végrehajtását, és a műszaki dokumentáció elégséges módon
meghatározza a típust (a 3. pontban leírtak alapján), a bejelentett szervezet megállapodhat arról, hogy nem kériminták rendelkezésre bocsátását.
3. A műszaki dokumentációnak biztosítania kell, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem
megfeleljen a vizsgálandó ÁME követelményeinek. Tartalmaznia kell, a vizsgálatra vonatkozó mértékben,a kölcsönösen átjárható rendszerelem tervezésére, a gyártására, a karbantartására és üzemeltetésére vonatkozóelőírásokat.
A műszaki dokumentációnak a következ őket kell tartalmaznia:
— általános típusleírás,
— tervrajz és gyártási információk, például rajzok, a részegységek vázlatai, alegységek, áramkörök stb.,
— a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem tervezési és gyártási adatainak, karbantartásának és
működésének megértéséhez szükséges leírások és magyarázatok,
— a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem rendszerkörnyezetbe való integrációjának feltételei
(alegység, szerkezeti egység, alrendszer) és az interfészre vonatkozó szükséges feltételek,
— a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem használati és karbantartási feltételei (a futási idő vagy
távolság korlátozásai, kopási határértékek stb.),
— műszaki előírások, ideértve az európai előírásokat (
1) a vonatkozó rendelkezésekkel együtt, amelyeket teljes
mértékben vagy részben alkalmaztak,
— az ÁME követelményeinek teljesítése érdekében alkalmazott megoldások leírása, ha nem alkalmazták teljes
mértékben az európai előírásokat,
— az elvégzett tervezési számítások, vizsgálatok stb. eredményei,
— tesztjelentések.
4. A bejelentett szervezet köteles elvégezni az alábbiakat:4.1. Megvizsgálja a műszaki dokumentációt.L 344/314 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
(1) Az európai előírás meghatározását az 1996/48/EK és a 2001/16/EK irányelv tartalmazza. Az európai előírások használati módját
a nagysebességű ÁME-ok alkalmazási útmutatója ismerteti.
4.2. Ellenőrzi, hogy a teszthez igényelt mintát (mintákat) a műszaki dokumentációnak megfelelően gyártották-e, valamint
típusvizsgálatokat végez, vagy végeztet el, az ÁME és/vagy a vonatkozó európai előírások rendelkezéseivelösszhangban.
4.3. Amennyiben az ÁME a terv felülvizsgálatát írja elő, végrehajtja a tervezési módszerek, eszközök és eredmények
vizsgálatát, és ez alapján értékeli, hogy a tervezési folyamat végén képesek-e eleget tenni a kölcsönös átjárhatóságot
lehetővé tevő rendszerelemre vonatkozó megfelelőségi követelményeknek.
4.4. Ha az ÁME a gyártási folyamat felülvizsgálatát írja elő, elvégzi a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem
gyártásához tervezett gyártási folyamat vizsgálatát, hogy az alkalmas-e a termék megfelelőségének biztosítására,és/vagy ellenőrzi a gyártó által a tervezési folyamat befejezésekor végzett felülvizsgálatot.
4.5. Azonosítja az ÁME és az európai előírások vonatkozó rendelkezései szerint, illetve azok figyelembe vétele nélkül
tervezett elemeket.
4.6. Elvégzi vagy elvégezteti a megfelelő vizsgálatokat és a szükséges teszteket a 4.2, 4.3 és a 4.4 pont rendelkezései
értelmében, hogy megállapítsa, a gyártó a megfelelő európai előírások betartását választotta-e, és ezeket tényleg
betartotta-e.
4.7. Elvégzi vagy elvégezteti a megfelelő vizsgálatokat és a szükséges teszteket a 4.2, 4.3 és a 4.4 pont rendelkezései
értelmében, hogy meghatározza azokat a területeket, ahol nem tartották be a vonatkozó európai előírásokat, ésmegállapítsa, hogy a gyártó által alkalmazott megoldások megfelelnek-e az ÁME követelményeinek.
4.8. Megállapodik a kérelmezővel arról, hogy hol végzik el a vizsgálatokat és a szükséges teszteket.5. Amennyiben a típus megfelel az ÁME-nak, a bejelentett szervezet típusvizsgálati tanúsítványt ad ki a kérelmezőnek.
A tanúsítványnak tartalmaznia kell a gyártó nevét és címét, a vizsgálat végkövetkeztetéseit, az érvényesség feltételeit,valamint a jóváhagyott típus azonosításához szükséges adatokat.
Az érvényességi idő nem lehet hosszabb 5 évnél.
A műszaki dokumentáció vonatkozó részeinek listáját mellékelni kell a tanúsítványhoz, és a bejelentett szervezetnek
meg kell őriznie egy példányt.
Ha a gyártó vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője által igényelt típusvizsgálati tanúsítvány
kiadását elutasítják, a bejelentett szervezetnek részletesen közölnie kell az elutasítás okát.
Rendelkezni kell a fellebbezési eljárásról.
6. A kérelmező köteles tájékoztatni a típusvizsgálati tanúsítvánnyal kapcsolatos műszaki dokumentációt megőrző
bejelentett szervezetet a jóváhagyott termékre vonatkozó minden olyan módosításról, amelyhez további jóváhagyásszükséges, mivel az érintheti az ÁME követelményeinek való megfelelést vagy a termékhez előírt használati
feltételeket. Ilyen esetben a bejelentett szervezet csak a módosításokra vonatkozó és azokhoz szükséges vizsgálatokat
és teszteket köteles elvégezni. Ez a további jóváhagyás az eredeti típusvizsgálati tanúsítvány kiegészítéseként, illetvea régi tanúsítvány visszavonását követően új tanúsítvány kiállításával adható meg.
7. Ha nem történtek módosítások a 6. pontban említettek szerint, a lejáró tanúsítvány érvényességét egy újabb
érvényességi időtartamra meg lehet hosszabbítani. A kérelmező írásos igazolással kérelmezheti a meghosszabbítást,
amelyben nyilatkozik arról, hogy nem történtek ilyen jellegű módosítások, és a bejelentett szervezet az 5. pontban
leírtak szerint meghosszabbítja a tanúsítványt egy újabb érvényességi időtartamra, ha nincsenek a birtokában az
igazolással ellentétes információk. Az eljárás megismételhető.
8. Valamennyi bejelentett szervezet köteles közölni a többi bejelentett szervezettel a kiadott, visszavont vagy elutasított
típusvizsgálati tanúsítványokkal és kiegészítésekkel kapcsolatos információkat.
9. A többi bejelentett szervezet kérésre másolatokat kaphat a kiadott típusvizsgálati tanúsítványokról és/vagy azok
kiegészítéseiről. A tanúsítványok mellékleteit (lásd az 5. pontot) a többi bejelentett szervezet rendelkezésére kellbocsátani.
10. A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének a műszaki dokumentációval
együtt meg kell őriznie a típusvizsgálati tanúsítványok és azok kiegészítései másolatát az utolsó kölcsönös
átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem gyártását követő 10 évig. Ha sem a gyártó cég, sem annak meghatalmazott
képviselője nincs bejegyezve a Közösség területén, a műszaki dokumentációt annak a személynek kell megőriznie, akiforgalomba hozza a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet a Közösség területén.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/315
KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGOT LEHETŐVÉ TEVŐ RENDSZERELEMEK MODULJAI
C modul: Típusmegfelelőség
1. A modul az eljárás azon részét írja le, amelynek során a gyártó cég vagy a Közösség területén letelepedett
meghatalmazott képviselője biztosítja és kijelenti, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem
megfelel a típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak, valamint a vonatkozó ÁME követelményeinek.
2. A gyártónak minden szükséges intézkedést meg kell tennie annak érdekében, hogy a gyártási folyamat biztosítsa
a gyártott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem EK típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak való
megfelelőségét, valamint a vonatkozó ÁME követelményeinek teljesítését.
3. A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének ki kell állítania egy EK
megfelelőségi nyilatkozatot a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre vonatkozóan.
A nyilatkozatnak tartalmaznia kell legalább az 1996/48/EK vagy a 2001/16/EK irányelv IV. melléklete (3) bekezdésében
előírt adatokat. Az EK megfelelőségi nyilatkozatot és kísérő dokumentumait dátummal és aláírással kell ellátni.
A nyilatkozatot ugyanazon a nyelven kell írni, mint a műszaki dokumentációt, és a következőket kell tartalmaznia:— az irányelvre történő hivatkozásokat (az 1996/48/EK vagy a 2001/16/EK irányelv, illetve egyéb, a kölcsönös
átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre vonatkozó irányelvek),
— a gyártó cég vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének neve és címe (meg kell adni
a kereskedelmi nevét és a teljes címét, meghatalmazott képviselő esetében pedig a gyártó vagy az összeszerelő
kereskedelmi nevét is),
— a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem leírása (márka, típus stb.),
— a megfelelőség megállapítása érdekében végrehajtott eljárás (modul) leírása,
— a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem által teljesített valamennyi vonatkozó leírás, különösen
a használati feltételek,
— a típusvizsgálati megfelelőségre vonatkozó eljárásba bevont bejelentett szervezet (szervezetek) neve és címe,
valamint az EK típusvizsgálati tanúsítvány (és annak kiegészítései) dátuma a tanúsítvány érvényességi idejével ésfeltételeivel együtt,
— hivatkozás az ÁME-ra és esetleg más vonatkozó ÁME-ra, illetve adott esetben hivatkozás az európai
előírásokra (
1),
— a gyártó vagy a gyártónak a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője nevében
kötelezettségvállalásra felhatalmazott aláíró azonosító adatai.
4. A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének meg kell őriznie az EK
megfelelőségi nyilatkozat másolatát az utolsó kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem gyártását követő
10 évig.
Ha sem a gyártó cég, sem annak meghatalmazott képviselője nincs bejegyezve a Közösség területén, a műszaki
dokumentációt annak a személynek kell megőriznie, aki forgalomba hozza a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő
rendszerelemet a Közösség területén.
5. Ha az EK megfelelőségi nyilatkozat mellett a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem használatához az
ÁME előírja az EK alkalmazhatósági nyilatkozat megszerzését is, a nyilatkozatot a V modul feltételei alapján a gyártóáltali kibocsátást követően csatolni kell.L 344/316 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
(1) Az európai előírás meghatározását az 1996/48/EK és a 2001/16/EK irányelv tartalmazza. Az európai előírások használati módját
a nagysebességű ÁME-ok alkalmazási útmutatója ismerteti.
KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGOT LEHETŐVÉ TEVŐ RENDSZERELEMEK MODULJAI
D modul: Termelési minőségirányítási rendszer
1. A modul az eljárás azon részét írja le, melynek során a gyártó cég vagy a Közösség területén letelepedett
meghatalmazott képviselője, aki teljesíti a 2. pontban leírt kötelezettségeket, biztosítja és kijelenti, hogy az adottkölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfelel a típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak, valamint
a vonatkozó ÁME követelményeinek.
2. A gyártó cég köteles jóváhagyott minőségirányítási rendszert működtetni a termelésre, a végső termékellenőrzésre és
a tesztelésre vonatkozóan a 3. pont előírásai alapján, és ugyanezen pont rendelkezései értelmében ellenőrzés alá kell
vetnie magát.
3. Minőségirányítási rendszer3.1. A gyártónak kérelmeznie kell az általa választott bejelentett szervezetnél minőségirányítási rendszere vizsgálatát az
adott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre vonatkozóan.
A kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:— a tervezett kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre jellemző termékkategória adatai,
— a minőségirányítási rendszerre vonatkozó dokumentáció,
— a jóváhagyott típus műszaki dokumentációjának és a B modul típusvizsgálati eljárásának befejezése után
kibocsátott típusvizsgálati tanúsítványnak a másolata,
— írásos nyilatkozat arról, hogy ugyanezt a kérelmet más bejelentett szervezethez nem nyújtották be,
3.2. A minőségirányítási rendszernek biztosítania kell, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek
megfelelnek a típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak, valamint a vonatkozó ÁME követelményeinek. A gyártóáltal elfogadott összes elemet, követelményt és rendelkezést szisztematikus és rendezett módon dokumentálni kell leírtalapelvek, eljárások és utasítások formájában. A minőségirányítási rendszer dokumentációjának tartalmaznia kella minőségbiztosítási programok, tervek, kézikönyvek és jegyzőkönyvek konzisztens magyarázatát.
Megfelelő leírást kell tartalmaznia különösen a következ őkre vonatkozóan:
— minőségügyi célkitűzések és szervezeti felépítés,
— a vezetőség felelősségi körei és hatáskörei a termékminőséggel kapcsolatban,
— az alkalmazandó gyártási, minőségellenőrzési és minőségirányítási technikák, folyamatok és szisztematikus
intézkedések,
— gyártás közben és azt követően elvégzendő vizsgálatok, ellenőrzések és tesztek, valamint azok elvégzésének
gyakorisága,
— minőségügyi feljegyzések, például vizsgálati jelentések és tesztelési, kalibrálási adatok, az érintett személyzet
képesítéséről szóló jelentések stb.,
— ellenőrző eszközök az előírt termékminő ség elérésére vonatkozóan, valamint a minőségirányítási rendszer
hatékony üzemeltetése.
3.3. A bejelentett szervezet a minőségirányítási rendszer vizsgálata alapján megállapítja, hogy az megfelel-e a 3.2 pontban
rögzített követelményeknek. Feltételezi a követelményeknek való megfelelést, ha a gyártó olyan EN/ISO 9001-2000minőségbiztosítási rendszert valósít meg a termelés, a végtermék-ellenőrzés és a tesztelés területén, amely figyelembeveszi annak a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemnek a konkrét jellemzőit, amelyre vonatkozóan
a minőségbiztosítási rendszert megvalósították.
Ha a gyártó tanúsított minőségirányítási rendszert működtet, a bejelentett szervezet ezt figyelembe veszi a vizsgálat
során.
A felülvizsgálatnak kifejezetten arra a termékkategóriára kell vonatkoznia, amely a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé
tevő rendszerelemre jellemző. Az ellenőrzést végző csoport legalább egy tagjának tapasztalattal kell rendelkeznie az
érintett termék technológiai vizsgálatában. Az értékelési eljárás tartalmazza a gyártó létesítményeinek vizsgálati célúbejárását.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/317
A határozatról értesíteni kell a gyártó céget. Az értesítésnek tartalmaznia kell a vizsgálat végkövetkeztetéseit és az
indoklással ellátott vizsgálati határozatot.
3.4. A gyártónak vállalnia kell a jóváhagyás szerinti minőségirányítási rendszer üzemeltetéséből eredő kötelezettségek
teljesítését, és azt, hogy a rendszert oly módon tartja fenn, hogy az továbbra is megfelelő és hatékony maradjon.
A gyártó vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője köteles tájékoztatni a minőségirányítási
rendszer jóváhagyó bejelentett szervezetet a minőségirányítási rendszert érintő módosítási szándékáról.
A bejelentett szervezetnek értékelnie kell a javasolt módosításokat, és el kell döntenie, hogy a módosított
minőségirányítási rendszer továbbra is eleget tesz-e a 3.2. pont követelményeinek, vagy újbóli értékelésre van szükség.
Határozatáról értesítenie kell a gyártót. Az értesítésnek tartalmaznia kell a vizsgálat végkövetkeztetéseit és az
indoklással ellátott vizsgálati határozatot.
4. A minőségirányítási rendszer felügyelete a bejelentett szervezet felelősségi körébe tartozik.
4.1. A felügyelet célja annak biztosítása, hogy a gyártó megfelelő módon teljesítse a jóváhagyott minőségirányítási
rendszerből adódó kötelezettségeit.
4.2. A gyártónak lehetővé kell tennie, hogy a bejelentett szervezet ellenőrzés céljából beléphessen a gyártási, ellenőrzési,
tesztelési és tárolási helyekre, és rendelkezésére kell bocsátania minden szükséges információt, különös tekintettel
a következőkre:
— a minőségirányítási rendszer dokumentációja,
— minőségügyi feljegyzések, például vizsgálati jelentések és tesztelési, kalibrációs adatok, az érintett személyzet
képesítéséről szóló jelentések stb.,
4.3. A bejelentett szervezetnek időszakos felülvizsgálatokat kell végrehajtania, amellyel igazolható, hogy a gyártó fenntartja
és alkalmazza a minőségirányítási rendszert, és felülvizsgálati jelentést kell készítenie a gyártó cég részére.
A felülvizsgálatot legalább évente egyszer el kell végezni.Ha a gyártó tanúsított minőségirányítási rendszert működtet, a bejelentett szervezet ezt figyelembe veszi az ellenőrzés
során.
4.4. Továbbá a bejelentett szervezet szúrópróbaszerű bejárásokat is tehet a gyártó cégnél. A bejárások alkalmával
a bejelentett szervezet, ha szükséges, ellenőrzést végezhet, illetve végeztethet el a minőségirányítási rendszermegfelelően működésének ellenőrzése céljából. A bejelentett szervezet bejárási jelentést, illetve ellenőrzés végrehajtásaesetén ellenőrzési jelentést készít a gyártó cég részére.
5. Valamennyi bejelentett szervezet köteles közölni a többi bejelentett szervezettel a minőségirányítási rendszerre
vonatkozóan kiadott, visszavont vagy elutasított jóváhagyásokkal kapcsolatos adatokat.
A többi bejelentett szervezet kérésre másolatokat kaphat a minőségirányítási rendszerhez kiadott jóváhagyásokról.
6. A gyártó köteles az utolsó termék gyártásától számított 10 évig a nemzeti hatóságok számára elérhetővé tenni az
alábbiakat:
— a 3.1 pont második bekezdésében hivatkozott dokumentáció,
— a 3.4 pont második bekezdésében hivatkozott módosítás,
— a bejelentett szervezetnek a 3.4, 4.3. és 4.4 pont utolsó bekezdésében említett határozatai és jelentései.
7. A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének ki kell állítania a kölcsönös
átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre vonatkozó EK megfelelőségi nyilatkozatot.
A nyilatkozatnak tartalmaznia kell legalább az 1996/48/EK vagy a 2001/16/EK irányelv IV. melléklete (3) bekezdésében
rögzített adatokat. Az EK megfelelőségi nyilatkozatot és kísérő dokumentumait dátummal és aláírással kell ellátni.L 344/318 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
A nyilatkozatot nyelve megegyezik a műszaki dokumentáció nyelvével, és annak a következőket kell tartalmaznia:
— az irányelvre történő hivatkozásokat (az 1996/48/EK vagy a 2001/16/EK irányelv, illetve egyéb, a kölcsönös
átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre vonatkozó irányelvek),
— a gyártó cég vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének neve és címe (meg kell adni
a kereskedelmi nevét és a teljes címét, meghatalmazott képviselő esetében pedig a gyártó vagy az összeszerelő
kereskedelmi nevét is),
— a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem leírása (márka, típus stb.),
— a megfelelőség megállapítása érdekében végrehajtott eljárás (modul) leírása,
— a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem által teljesített valamennyi vonatkozó leírás, különösen
a használati feltételek,
— a megfelelőségre vonatkozó eljárásba bevont bejelentett szervezet (szervezetek) neve és címe, valamint
a tanúsítványok dátuma a tanúsítványok érvényességi idejével és feltételeivel együtt,
— hivatkozás az ÁME-ra és esetleg más vonatkozó ÁME-ra, illetve adott esetben hivatkozás az európai
előírásokra (1),
— a gyártó vagy a gyártónak a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője nevében
kötelezettségvállalásra felhatalmazott aláíró azonosító adatai.
A hivatkozott tanúsítványok a következ ők:
— a minőségirányítási rendszer jóváhagyása a 3. pont rendelkezései szerint,
— a típusvizsgálati tanúsítvány és annak kiegészítései.
8. A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének meg kell őriznie az EK
megfelelőségi nyilatkozat másolatát az utolsó kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem gyártását követő
10 évig.
Ha sem a gyártó cég, sem annak meghatalmazott képviselője nincs bejegyezve a Közösség területén, a műszaki
dokumentációt annak a személynek kell megőriznie, aki forgalomba hozza a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő
rendszerelemet a Közösség területén.
9. Ha az EK megfelelőségi nyilatkozat mellett a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem használatához az
ÁME előírja az EK alkalmazhatósági nyilatkozat megszerzését is, a nyilatkozatot a V modul feltételei alapján a gyártó
általi kibocsátást követően csatolni kell.
KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGOT LEHETŐVÉ TEVŐ RENDSZERELEMEK MODULJAI
F modul: Termékhitelesítés
1. A modul azt az eljárást írja le, melynek során a gyártó cég vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott
képviselője ellenőrzi és tanúsítja, hogy az adott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem, amelyre a 3.
pontban leírt rendelkezések érvényesek, megfelel az EK típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak, valaminta vonatkozó ÁME követelményeinek.
2. A gyártónak minden szükséges intézkedést meg kell tennie annak érdekében, hogy a gyártási folyamat biztosítsa
a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak való
megfelelőségét, valamint a vonatkozó ÁME követelményeinek teljesítését.
3. A bejelentett szervezetnek el kell végeznie a megfelelő vizsgálatokat és teszteket annak ellenőrzése érdekében, hogy
a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfelel-e az EK típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak és
az ÁME követelményeinek. A gyártó (
2) eldöntheti, hogy a 4. pont rendelkezései értelmében megvizsgálja és teszteli az
összes kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet, vagy statisztikai alapon végzi el a kölcsönös
átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek vizsgálatát és tesztelését az 5. pontban leírtak szerint.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/319
(1) Az európai előírás meghatározását az 1996/48/EK és a 2001/16/EK irányelv tartalmazza. Az európai előírások használati módját
a nagysebességű ÁME-ok alkalmazási útmutatója ismerteti.
(2) A gyártó választását bizonyos ÁME-ok korlátozhatják.
4. Az összes kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem hitelesítése vizsgálat és tesztelés alapján
4.1. Minden egyes terméket önállóan meg kell vizsgálni, és el kell végezni a megfelelő teszteket annak ellenőrzése
érdekében, hogy a termék megfelel-e a típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak, valamint a vonatkozó ÁME
követelményeinek. Ha az ÁME (vagy az ÁME-ban idézett európai szabvány) nem írja elő valamelyik tesztet,
a vonatkozó európai előírások (1) vagy megfelelő tesztek alkalmazandók.
4.2. A bejelentett szervezetnek a jóváhagyott termékekhez írásos megfelelőségi tanúsítványt kell kiállítania az elvégzett
tesztekre vonatkozóan.
4.3. A gyártó cégnek vagy meghatalmazott képviselőjének biztosítania kell, hogy kérésre rendelkezésre tudja bocsátani
a bejelentett szervezet által kiállított megfelelőségi tanúsítványokat.
5. Statisztikai hitelesítés
5.1. A gyártó cégnek homogén tételek formájában kell bemutatnia a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő
rendszerelemeit, és meg kell tennie minden szükséges intézkedést ahhoz, hogy a gyártási folyamat biztosítsa
a gyártott tételek homogenitását.
5.2. Minden kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet homogén tételek formájában kell hitelesítéshez
rendelkezésre bocsátani. Minden egyes tételből véletlenszerűen ki kell választani egy mintát. A mintában szereplő
kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeket egyenként meg kell vizsgálni, és el kell végezni a megfelelő
teszteket annak biztosítására, hogy a termék megfelel a típusvizsgálatban leírt típusnak, valamint a vonatkozó ÁMEkövetelményeinek, valamint ezek alapján állapítható meg a tétel elfogadása vagy elutasítása. Ha az ÁME (vagy az ÁME-ban idézett európai szabvány) nem írja elő valamelyik tesztet, a vonatkozó európai előírások vagy a megfelelő tesztek
alkalmazandók.
5.3. A statisztikai eljárás során a vizsgálandó jellemzőktől függő megfelelő elemeket kell használni (statisztikai módszer,
mintavételi terv stb.), az ÁME-ban rögzítettek szerint.
5.4. Elfogadott tételek esetén a bejelentett szervezet kiállítja az írásos megfelelőségi tanúsítványt az elvégzett tesztekre
vonatkozóan. A tételben szereplő összes kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem forgalomba hozható
azon mintadarabok kivételével, amelyeket nem találtak megfelelőnek.
Ha a tételt elutasítják, a bejelentett szervezet vagy az illetékes hatóság köteles megfelelő intézkedéseket tenni a tétel
forgalomba hozatalának megakadályozására. A tételek gyakori elutasítása esetén a bejelentett szervezet felfüggesztheti
a statisztikai hitelesítés alkalmazását.
5.5. A gyártó cégnek vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének biztosítania kell, hogy kérésre
rendelkezésre tudja bocsátani a bejelentett szervezet által kiállított megfelelőségi tanúsítványokat.
6. A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének ki kell állítania az EK
megfelelőségi nyilatkozatot a kölcsönös átjárhatóságot biztosító rendszerelemre vonatkozóan.
A nyilatkozatnak legalább az 1996/48/EK vagy a 2001/16/EK irányelv IV. melléklete (3) bekezdésében előírt adatokat
tartalmaznia kell. Az EK megfelelőségi nyilatkozatot és az azt kísérő dokumentumokat dátummal és aláírással kell
ellátni.
A nyilatkozatot ugyanazon a nyelven kell írni, mint a műszaki dokumentációt, és a következőket kell tartalmaznia:
— az irányelvre történő hivatkozások (1996/48/EK vagy 2001/16/EK irányelv és más, a kölcsönös átjárhatóságot
lehetővé tevő rendszerelemre vonatkozó irányelvek),
— a gyártó cég vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének neve és címe (meg kell adni
a kereskedelmi nevet és a teljes címet, meghatalmazott képviselő esetében pedig a gyártó vagy az összeszerelő
kereskedelmi nevét is),
— a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem leírása (márka, típus stb.),
— a megfelelőség igazolására végrehajtott eljárás (modul) leírása,
— a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem által teljesített valamennyi vonatkozó leírás, különösen
a használati feltételek,
— a megfelelőség igazolására végrehajtott eljárásba bevont bejelentett szervezet (szervezetek) neve és címe,
valamint a tanúsítványok dátuma a tanúsítványok érvényességi idejével és feltételeivel együtt,L 344/320 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
(1) Az európai előírás meghatározását az 1996/48/EK és a 2001/16/EK irányelv tartalmazza. Az európai előírások használati módját
a nagysebességű ÁME-ok alkalmazási útmutatója ismerteti.
— a jelen ÁME-ra, illetve egyéb vonatkozó ÁME-ra való hivatkozás, és adott esetben az európai előírásokra való
hivatkozás,
— a gyártó vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője nevében kötelezettségvállalásra
felhatalmazott aláíró azonosító adatai.
A hivatkozott tanúsítványok a következ ők:
— típusvizsgálati tanúsítvány és annak kiegészítései,
— megfelelőségi tanúsítvány a 4. vagy az 5. pontban leírtak szerint.
7. A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének meg kell őriznie az EK
megfelelőségi nyilatkozat másolatát az utolsó kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem gyártását követő
10 évig.
Ha sem a gyártó cég, sem annak meghatalmazott képviselője nincs bejegyezve a Közösség területén, a műszaki
dokumentációt annak a személynek kell megőriznie, aki forgalomba hozza a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő
rendszerelemet a Közösség területén.
8. Ha az EK megfelelőségi nyilatkozat mellett a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem használatához az
ÁME előírja az EK alkalmazhatósági nyilatkozat megszerzését is, a nyilatkozatot a V modul feltételei alapján a gyártó
általi kibocsátást követően csatolni kell.
KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGOT LEHETŐVÉ TEVŐ RENDSZERELEMEK MODULJAI
H1 modul: Teljes minőségirányítási rendszer
1. A modul leírja azt az eljárást, melynek során a gyártó cég vagy annak a Közösség területén letelepedett
meghatalmazott képviselője, aki teljesíti a 2. pontban rögzített kötelezettségeket, biztosítja és kijelenti, hogy az adott
kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfelel a rá vonatkozó ÁME követelményeinek.
2. A gyártó cég köteles jóváhagyott minőségirányítási rendszert működtetni a tervezésre, a termelésre, a végső
termékellen őrzésre és a tesztelésre vonatkozóan a 3. pont előírásai alapján, és ugyanezen pont rendelkezései
értelmében ellenőrzés alá kell vetnie magát.
3. Minőségirányítási rendszer
3.1. A gyártónak kérelmeznie kell az általa választott bejelentett szervezetnél minőségirányítási rendszere vizsgálatát az
adott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre vonatkozóan.
A kérelemnek tartalmaznia kell a következ őket:
— a tervezett kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre jellemző termékkategória adatai,
— a minőségirányítási rendszer dokumentációja,
— írásos nyilatkozat arról, hogy más bejelentett szervezethez nem nyújtotta be ugyanezt a kérelmet.
3.2. A minőségirányítási rendszernek biztosítania kell azt, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem
megfelel a vonatkozó ÁME követelményeinek. A gyártó által elfogadott összes elemet, követelményt és rendelkezést
szisztematikus és rendezett módon dokumentálni kell leírt alapelvek, eljárások és utasítások formájában.A minőségirányítási rendszer dokumentációjának biztosítania kell a minőségügyi alapelvek és eljárások, így példáula minőségügyi programok, tervek, kézikönyvek és feljegyzések, közös értelmezését.
Megfelelő leírást kell tartalmaznia különösen a következ őkre vonatkozóan:
— minőségügyi célkitűzések és szervezeti felépítés,
— a vezetőség felelősségi körei és hatáskörei a tervezéssel és a termékminő séggel kapcsolatban,2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/321
— az alkalmazandó műszaki tervezési előírások, ideértve az európai előírásokat (1), és amennyiben az európai
előírásokat nem alkalmazzák teljes egészében, tartalmaznia kell azokat az eszközöket, amelyek biztosítják, hogya kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfeleljen az ÁME követelményeinek,
— a tervezés ellenőrzési és hitelesítési technikái, folyamatai és szisztematikus intézkedései, amelyeket a kölcsönös
átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek tervezésénél használnak, a megfelelő termékkategóriára
vonatkozóan,
— az alkalmazandó gyártási, minőségellenőrzési és minőségirányítási technikák, folyamatok és szisztematikus
intézkedések,
— gyártás közben és azt követően elvégzendő vizsgálatok, ellenőrzések és tesztek, valamint azok elvégzésének
gyakorisága,
— minőségügyi feljegyzések, például vizsgálati jelentések és tesztelési, kalibrálási adatok, az érintett személyzet
képesítéséről szóló jelentések stb.,
— ellenőrző eszközök az előírt tervezés és termékminőség elérésére vonatkozóan, valamint a minőségirányítási
rendszer hatékony üzemeltetése.
A minőségügyi alapelveknek és eljárásoknak tartalmazniuk kell főleg a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő
rendszerelem különböző jellemzőire és teljesítményére vonatkozó vizsgálati fázisokat, például a tervezésellenőrzést,
a gyártási folyamat felülvizsgálatát, valamint a típusteszteket, az ÁME rendelkezései értelmében.
3.3. A bejelentett szervezet a minőségirányítási rendszer vizsgálata alapján megállapítja, hogy az megfelel-e a 3.2 pontban
rögzített követelményeknek. Feltételezi a követelményeknek való megfelelést, ha a gyártó olyan EN/ISO 9001-2000minőségbiztosítási rendszert valósít meg a tervezés, a termelés, a végtermék-ellenőrzés és a tesztelés területén, amelyfigyelembe veszi annak a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemnek a konkrét jellemzőit, amelyre
vonatkozóan a minőségbiztosítási rendszert megvalósították.
Ha a gyártó tanúsított minőségirányítási rendszert működtet, a bejelentett szervezet ezt figyelembe veszi a vizsgálat
során.
A felülvizsgálatnak kifejezetten arra a termékkategóriára kell vonatkoznia, amely a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé
tevő rendszerelemre jellemző. Az ellenőrzést végző csoport legalább egy tagjának tapasztalattal kell rendelkeznie az
érintett termék technológiai vizsgálatában. Az értékelési eljárás tartalmazza a gyártó létesítményeinek vizsgálati célúbejárását.
A határozatról értesíteni kell a gyártó céget. Az értesítésnek tartalmaznia kell a vizsgálat végkövetkeztetéseit és az
indoklással ellátott vizsgálati határozatot.
3.4. A gyártónak vállalnia kell a jóváhagyás szerinti minőségirányítási rendszer üzemeltetéséből eredő kötelezettségek
teljesítését, és azt, hogy a rendszert oly módon tartja fenn, hogy az továbbra is megfelelő és hatékony maradjon.
A gyártó vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője köteles tájékoztatni a minőségirányítási
rendszer jóváhagyó bejelentett szervezetet a minőségirányítási rendszert érintő módosítási szándékáról.
A bejelentett szervezetnek értékelnie kell a javasolt módosításokat, és el kell döntenie, hogy a módosított
minőségirányítási rendszer továbbra is eleget tesz-e a 3.2. pont követelményeinek, vagy újbóli értékelésre van szükség.
Határozatáról értesítenie kell a gyártót. Az értesítés tartalmazza az értékelés végkövetkeztetéseit és az indoklással
ellátott vizsgálati határozatot.
4. A minőségirányítási rendszer felügyelete a bejelentett szervezet felelősségi körébe tartozik.4.1. A felügyelet célja annak biztosítása, hogy a gyártó megfelelő módon teljesítse a jóváhagyott minőségirányítási
rendszerből adódó kötelezettségeit.
4.2. A gyártónak lehetővé kell tennie, hogy a bejelentett szervezet ellenőrzés céljából beléphessen a tervezési, gyártási,
ellenőrzési, tesztelési és tárolási helyekre, és rendelkezésére kell bocsátania minden szükséges információt, különöstekintettel a következőkre:
— a minőségirányítási rendszer dokumentációja,L 344/322 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
(1) Az európai előírás meghatározását az 1996/48/EK és a 2001/16/EK irányelv tartalmazza. Az európai előírások használati módját
a nagysebességű ÁME-ok alkalmazási útmutatója ismerteti.
— a minőségirányítási rendszer tervezési részében előírt minőségügyi feljegyzések, például elemzések, számítások,
tesztek stb. eredményei,
— a minőségirányítási rendszer gyártásra vonatkozó részében előírt minőségügyi feljegyzések, köztük vizsgálati
jelentések és tesztelési adatok, kalibrálási adatok, az érintett személyzet képesítésére vonatkozó jelentés stb.
4.3. A bejelentett szervezetnek időszakos felülvizsgálatokat kell végrehajtania, amellyel igazolható, hogy a gyártó fenntartja
és alkalmazza a minőségirányítási rendszert, és felülvizsgálati jelentést kell készítenie a gyártó cég részére. Ha a gyártó
tanúsított minőségirányítási rendszert működtet, a bejelentett szervezet ezt figyelembe veszi az ellenőrzés során.A felülvizsgálatot legalább évente egyszer el kell végezni.
4.4. Továbbá a bejelentett szervezet szúrópróbaszerű látogatásokat is tehet a gyártó cégnél. A bejárások alkalmával
a bejelentett szervezet, ha szükséges, teszteket végezhet, illetve végeztethet el annak ellenőrzése érdekében, hogy
a minőségirányítási rendszer megfelelően működik-e. A bejelentett szervezet bejárási jelentést, illetve teszt végrehajtásaesetén tesztjelentést készít a gyártó cég részére.
5. A gyártó köteles az utolsó termék gyártásától számított 10 évig a nemzeti hatóságok számára elérhetővé tenni az
alábbiakat:
— a 3.1 pont második albekezdésének második francia bekezdésében említett dokumentáció,
— a 3.4 pont második albekezdésében hivatkozott módosítás,
— a bejelentett szervezetnek a 3.4, 4.3. és 4.4 pont utolsó albekezdésében említett határozatai és jelentései.
6. Valamennyi bejelentett szervezet köteles közölni a többi bejelentett szervezettel a minőségirányítási rendszerre
vonatkozóan kiadott, visszavont vagy elutasított jóváhagyásokkal kapcsolatos adatokat.
A többi bejelentett szervezet kérésre másolatokat kaphat a minőségirányítási rendszerhez kiadott jóváhagyásokról és
kiegészítő jóváhagyásokról.
7. A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének ki kell állítania az EK
megfelelőségi nyilatkozatot a kölcsönös átjárhatóságot biztosító rendszerelemre vonatkozóan. A nyilatkozatnaklegalább az 1996/48/EK vagy a 2001/16/EK irányelv IV. melléklete (3) bekezdésében előírt adatokat tartalmaznia kell.Az EK megfelelőségi nyilatkozatot és az azt kísérő dokumentumokat dátummal és aláírással kell ellátni.
A nyilatkozatot ugyanazon a nyelven kell írni, mint a műszaki dokumentációt, és a következőket kell tartalmaznia:
— az irányelvre történő hivatkozások (1996/48/EK vagy 2001/16/EK irányelv és más, a kölcsönös átjárhatóságot
lehetővé tevő rendszerelemre vonatkozó irányelvek),
— a gyártó cég vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének neve és címe (meg kell adni
a kereskedelmi nevet és a teljes címet, meghatalmazott képviselő esetében pedig a gyártó vagy az összeszerelő
kereskedelmi nevét is),
— a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem leírása (márka, típus stb.),
— a megfelelőség igazolására végrehajtott eljárás (modul) leírása,
— a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem által teljesített valamennyi vonatkozó leírás, különösen
a használati feltételek,
— a megfelelőség igazolására végrehajtott eljárásba bevont bejelentett szervezet (szervezetek) neve és címe,
valamint a tanúsítványok dátuma a tanúsítványok érvényességi idejével és feltételeivel együtt,
— a jelen ÁME-ra, illetve egyéb vonatkozó ÁME-ra való hivatkozás, és adott esetben az európai előírásokra való
hivatkozás,
— a gyártó vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője nevében kötelezettségvállalásra
felhatalmazott aláíró azonosító adatai.
A hivatkozott tanúsítvány a következ ő:
— a minőségirányítási rendszer jóváhagyásai a 3. pont rendelkezései szerint.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/323
8. A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének meg kell őriznie az EK
megfelelőségi nyilatkozat másolatát az utolsó kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem gyártását követő
10 évig.
Ha sem a gyártó cég, sem annak meghatalmazott képviselője nincs bejegyezve a Közösség területén, a műszaki
dokumentációt annak a személynek kell megőriznie, aki forgalomba hozza a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő
rendszerelemet a Közösség területén.
9. Ha az EK megfelelőségi nyilatkozat mellett a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem használatához az
ÁME előírja az EK alkalmazhatósági nyilatkozat megszerzését is, a nyilatkozatot a V modul feltételei alapján a gyártóáltali kibocsátást követően csatolni kell.
KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGOT LEHETŐVÉ TEVŐ RENDSZERELEMEK MODULJAI
H2 modul: Teljes körű, a tervek vizsgálatát magában foglaló minőségirányítási rendszer
1. A modul leírja azt az eljárást, melynek során a bejelentett szervezet végrehajtja a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé
tevő rendszerelem tervének vizsgálatát, és a gyártó vagy annak a Közösség területén letelepedett meghatalmazott
képviselője, aki teljesíti a 2. pontban rögzített kötelezettségeket, biztosítja és kijelenti, hogy az adott kölcsönös
átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfelel a rá vonatkozó ÁME követelményeinek.
2. A gyártó cég köteles jóváhagyott minőségirányítási rendszert működtetni a tervezésre, a termelésre, a végső
termékellen őrzésre és a tesztelésre vonatkozóan a 3. pont előírásai alapján, és a 4. pontban meghatározott ellenőrzés
kell alávetnie magát.
3. Minőségirányítási rendszer
3.1. A gyártónak kérelmeznie kell az általa választott bejelentett szervezetnél minőségirányítási rendszere vizsgálatát az
adott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre vonatkozóan.
A kérelemnek tartalmaznia kell a következ őket:
— a tervezett kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre jellemző termékkategória adatai,
— a minőségirányítási rendszer dokumentációja,
— írásos nyilatkozat arról, hogy más bejelentett szervezethez nem nyújtotta be ugyanezt a kérelmet.
3.2. A minőségirányítási rendszernek biztosítania kell azt, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem
megfelel a vonatkozó ÁME követelményeinek. A gyártó által elfogadott összes elemet, követelményt és rendelkezéstszisztematikus és rendezett módon dokumentálni kell leírt alapelvek, eljárások és utasítások formájában.A minőségirányítási rendszer dokumentációjának biztosítania kell a minőségügyi alapelvek és eljárások, így példáula minőségügyi programok, tervek, kézikönyvek és feljegyzések, közös értelmezését.
Megfelelő leírást kell tartalmaznia különösen a következ őkre vonatkozóan:
— minőségügyi célkitűzések és szervezeti felépítés,
— a vezetőség felelősségi körei és hatáskörei a tervezéssel és a termékminő séggel kapcsolatban,
— alkalmazandó műszaki tervezési előírások, ideértve az európai előírásokat (
1), és amennyiben az európai
előírásokat nem alkalmazzák teljes egészében, tartalmaznia kell azokat az eszközöket, amelyek biztosítják, hogy
a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfeleljen az ÁME követelményeinek,
— a tervezés ellenőrzési és hitelesítési technikái, folyamatai és szisztematikus intézkedései, amelyeket a kölcsönös
átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek tervezésénél használnak, a megfelelő termékkategóriára
vonatkozóan,
— az alkalmazandó gyártási, minőségellenőrzési és minőségirányítási technikák, folyamatok és szisztematikus
intézkedések,L 344/324 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
(1) Az európai előírás meghatározását az 1996/48/EK és a 2001/16/EK irányelv tartalmazza. Az európai előírások használati módját
a nagysebességű ÁME-ok alkalmazási útmutatója ismerteti.
— gyártás közben és azt követően elvégzendő vizsgálatok, ellenőrzések és tesztek, valamint azok elvégzésének
gyakorisága,
— minőségügyi feljegyzések, például vizsgálati jelentések és tesztelési, kalibrálási adatok, az érintett személyzet
képesítéséről szóló jelentések stb.,
— ellenőrző eszközök az előírt tervezés és termékminőség elérésére vonatkozóan, valamint a minőségirányítási
rendszer hatékony üzemeltetése.
A minőségügyi alapelveknek és eljárásoknak tartalmazniuk kell főleg a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő
rendszerelem különböző jellemzőire és teljesítményére vonatkozó vizsgálati fázisokat, például a tervezésellenőrzést,
a gyártási folyamatok felülvizsgálatát, valamint a típusteszteket, az ÁME rendelkezései értelmében.
3.3. A bejelentett szervezet a minőségirányítási rendszer vizsgálata alapján megállapítja, hogy az megfelel-e a 3.2 pontban
rögzített követelményeknek. Feltételezi a követelményeknek való megfelelést, ha a gyártó olyan EN/ISO 9001-2000minőségbiztosítási rendszert valósít meg a tervezés, a termelés, a végtermék-ellenőrzés és a tesztelés területén, amelyfigyelembe veszi annak a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemnek a konkrét jellemzőit, amelyre
vonatkozóan a minőségbiztosítási rendszert megvalósították.
Ha a gyártó tanúsított minőségirányítási rendszert működtet, a bejelentett szervezet ezt figyelembe veszi a vizsgálat
során.
A felülvizsgálatnak kifejezetten arra a termékkategóriára kell vonatkoznia, amely a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé
tevő rendszerelemre jellemző. Az ellenőrzést végző csoport legalább egy tagjának tapasztalattal kell rendelkeznie az
érintett termék technológiai vizsgálatában. Az értékelési eljárás tartalmazza a gyártó létesítményeinek vizsgálati célúbejárását.
A határozatról értesíteni kell a gyártó céget. Az értesítésnek tartalmaznia kell a felülvizsgálat végkövetkeztetéseit és az
indoklással ellátott vizsgálati határozatot.
3.4. A gyártónak vállalnia kell a jóváhagyás szerinti minőségirányítási rendszer üzemeltetéséből eredő kötelezettségek
teljesítését, és azt, hogy a rendszert oly módon tartja fenn, hogy az továbbra is megfelelő és hatékony maradjon.
A gyártó vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője köteles tájékoztatni a minőségirányítási
rendszer jóváhagyó bejelentett szervezetet a minőségirányítási rendszert érintő módosítási szándékáról.
A bejelentett szervezetnek értékelnie kell a javasolt módosításokat, és el kell döntenie, hogy a módosított
minőségirányítási rendszer továbbra is eleget tesz-e a 3.2. pont követelményeinek, vagy újbóli értékelésre van szükség.
Határozatáról értesítenie kell a gyártót. Az értesítés tartalmazza az értékelés végkövetkeztetéseit és az indoklással
ellátott vizsgálati határozatot.
4. A minőségirányítási rendszer felügyelete a bejelentett szervezet felelősségi körébe tartozik.4.1. A felügyelet célja annak biztosítása, hogy a gyártó megfelelő módon teljesítse a jóváhagyott minőségirányítási
rendszerből adódó kötelezettségeit.
4.2. A gyártónak lehetővé kell tennie, hogy a bejelentett szervezet ellenőrzés céljából beléphessen a tervezési, gyártási,
ellenőrzési, tesztelési és tárolási helyekre, és rendelkezésére kell bocsátania minden szükséges információt, beleértve
a következőket:
— a minőségirányítási rendszer dokumentációja,
— a minőségirányítási rendszer tervezési részében előírt minőségügyi feljegyzések, például elemzések, számítások,
tesztek stb. eredményei,
— a minőségirányítási rendszer gyártásra vonatkozó részében előírt minőségügyi feljegyzések, köztük vizsgálati
jelentések és tesztelési adatok, kalibrálási adatok, az érintett személyzet képesítésére vonatkozó jelentés stb.
4.3. A bejelentett szervezetnek időszakos felülvizsgálatokat kell végrehajtania, amellyel igazolható, hogy a gyártó fenntartja
és alkalmazza a minőségirányítási rendszert, és felülvizsgálati jelentést kell készítenie a gyártó cég részére. Ha a gyártótanúsított minőségirányítási rendszert működtet, a bejelentett szervezet ezt figyelembe veszi az ellenőrzés során.
A felülvizsgálatot legalább évente egyszer el kell végezni.
4.4. Továbbá a bejelentett szervezet szúrópróbaszerű látogatásokat is tehet a gyártó cégnél. A bejárások alkalmával
a bejelentett szervezet, ha szükséges, teszteket végezhet, illetve végeztethet el annak ellenőrzése érdekében, hogya minőségirányítási rendszer megfelelően működik-e. A bejelentett szervezet bejárási jelentést, illetve teszt végrehajtásaesetén tesztjelentést készít a gyártó cég részére.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/325
5. A gyártó köteles az utolsó termék gyártásától számított 10 évig a nemzeti hatóságok számára elérhetővé tenni az
alábbiakat:
— a 3.1 pont második albekezdésének második francia bekezdésében említett dokumentáció,
— a 3.4 pont második albekezdésében hivatkozott módosítás,
— a bejelentett szervezetnek a 3.4, 4.3. és 4.4 pont utolsó albekezdésében említett határozatai és jelentései.
6. A tervezés vizsgálata
6.1. A gyártónak kérelmeznie kell az általa választott bejelentett szervezetnél a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő
rendszerelem tervezésére vonatkozó vizsgálatot.
6.2. A kérelemben ismertetni kell a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem tervezését, gyártását,
karbantartását és üzemeltetését, és biztosítania kell a vizsgálandó ÁME követelményeinek való megfelelést.
A kérelemnek tartalmaznia kell a következ őket:
— általános típusleírás,
— a műszaki terv adatai, ideértve az európai előírásokat a vonatkozó rendelkezésekkel együtt, amelyeket teljes
mértékben vagy részben alkalmaztak,
— az adatok megfelelőségét igazoló bizonyítékok, különösen akkor, ha nem alkalmazzák az európai előírásokat és
a megfelelő rendelkezéseket,
— a tesztprogram,
— a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem rendszerkörnyezetbe való integrációjának feltételei
(alegység, szerkezeti egység, alrendszer) és az interfészre vonatkozó szükséges feltételek,
— a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem használati és karbantartási feltételei (a futási idő vagy
távolság korlátozásai, kopási határértékek stb.),
— írásos nyilatkozat arról, hogy más bejelentett szervezethez nem nyújtotta be ugyanezt a kérelmet.
6.3. A kérelmezőnek be kell mutatnia a megfelelő laboratórium által, vagy azok megbízásából, elvégzett tesztek
eredményeit (1), beleértve a típusteszteket is (ha szükséges).
6.4. A bejelentett szervezetnek meg kell vizsgálnia a kérelmet, és értékelnie kell a tesztek eredményeit. Amennyiben a terv
megfelel a vonatkozó ÁME rendelkezéseinek, a bejelentett szervezet EK tervvizsgálati tanúsítványt ad kia kérelmezőnek. A tanúsítvány tartalmazza a vizsgálat végkövetkeztetéseit, érvényességének feltételeit, a jóváhagyottterv azonosításához szükséges adatokat, valamint a termék működésének leírását (ha szükséges).
Az érvényességi idő nem lehet hosszabb 5 évnél.
6.5. A kérelmezőnek tájékoztatnia kell az EK tervvizsgálati tanúsítványt kibocsátó bejelentett szervezetet a jóváhagyott
tervre vonatkozó módosításokról. A jóváhagyott tervre vonatkozó módosításokhoz további jóváhagyást kell kérni az
EK tervvizsgálati tanúsítványt kibocsátó bejelentett szervezettől, ha a változtatások befolyásolják az ÁMEkövetelményeinek való megfelelőséget, vagy a termékhez előírt használati feltételeket. Ilyen esetben a bejelentettszervezet csak a módosításokra vonatkozó és azokhoz szükséges vizsgálatokat és teszteket köteles elvégezni.A további jóváhagyást az eredeti EK tervvizsgálati tanúsítvány kiegészítéseként kell kiadni.
6.6. Ha nem történtek módosítások a 6.4 pontban említettek szerint, a lejáró tanúsítvány érvényességét egy újabb
érvényességi időtartamra meg lehet hosszabbítani. A kérelmező írásos igazolással kérelmezheti a meghosszabbítást,
melyben nyilatkozik arról, hogy nem történtek ilyen jellegű módosítások, és a bejelentett szervezet az 6.3 pontban
leírtak szerint meghosszabbítja a tanúsítványt egy újabb érvényességi időtartamra, ha nincsenek a birtokában azigazolással ellentétes információk. Az eljárás megismételhető.
7. Valamennyi bejelentett szervezet köteles közölni a többi bejelentett szervezettel a minőségirányítási rendszerre és az
EK tervvizsgálati tanúsítványokra vonatkozóan kiadott, visszavont vagy elutasított jóváhagyásokkal kapcsolatosadatokat.L 344/326 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
(1) A tesztek eredményeinek bemutatása történhet a kérelemmel egy időben vagy később is.
A többi bejelentett szervezet kérésre másolatot kaphat az alábbiakról:
— a minőségirányítási rendszer jóváhagyásai és a kiadott további jóváhagyások, valamint
— a kiadott EK tervvizsgálati tanúsítványok és azok kiegészítései.
8. A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének ki kell állítania az EK
megfelelőségi nyilatkozatot a kölcsönös átjárhatóságot biztosító rendszerelemre vonatkozóan.
A nyilatkozatnak legalább az 1996/48/EK vagy a 2001/16/EK irányelv IV. melléklete (3) bekezdésében előírt adatokat
tartalmaznia kell. Az EK megfelelőségi nyilatkozatot és az azt kísérő dokumentumokat dátummal és aláírással kell
ellátni.
A nyilatkozatot ugyanazon a nyelven kell írni, mint a műszaki dokumentációt, és a következőket kell tartalmaznia:— az irányelvre történő hivatkozások (1996/48/EK vagy 2001/16/EK irányelv és más, a kölcsönös átjárhatóságot
lehetővé tevő rendszerelemre vonatkozó irányelvek),
— a gyártó cég vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének neve és címe (meg kell adni
a kereskedelmi nevet és a teljes címet, meghatalmazott képviselő esetében pedig a gyártó vagy az összeszerelő
kereskedelmi nevét is),
— a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem leírása (márka, típus stb.),
— a megfelelőség igazolására végrehajtott eljárás (modul) leírása,
— a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem által teljesített valamennyi vonatkozó leírás, különösen
a használati feltételek,
— a megfelelőség igazolására végrehajtott eljárásba bevont bejelentett szervezet (szervezetek) neve és címe,
valamint a tanúsítványok dátuma a tanúsítványok érvényességi idejével és feltételeivel együtt,
— a jelen ÁME-ra, illetve egyéb vonatkozó ÁME-ra való hivatkozás, és adott esetben az európai előírásokra való
hivatkozás,
— a gyártó vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője nevében kötelezettségvállalásra
felhatalmazott aláíró azonosító adatai.
A hivatkozott tanúsítványok a következ ők:
— a minőségirányítási rendszer jóváhagyása és a felügyeleti jelentések a 3. és 4. pont rendelkezései szerint,
— az EK tervvizsgálati tanúsítvány és annak kiegészítései.
9. A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének meg kell őriznie az EK
megfelelőségi nyilatkozat másolatát az utolsó kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem gyártását követő
10 évig.
Ha sem a gyártó cég, sem annak meghatalmazott képviselője nincs bejegyezve a Közösség területén, a műszaki
dokumentációt annak a személynek kell megőriznie, aki forgalomba hozza a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevőrendszerelemet a Közösség területén.
10. Ha az EK megfelelőségi nyilatkozat mellett a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem használatához az
ÁME előírja az EK alkalmazhatósági nyilatkozat megszerzését is, a nyilatkozatot a V modul feltételei alapján a gyártóáltali kibocsátást követően csatolni kell.
KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGOT LEHETŐVÉ TEVŐ RENDSZERELEMEK MODULJAI
V modul: Típushitelesítés üzemi tapasztalatok alapján (használatra való alkalmasság)
1. A modul az eljárásnak azt a részét írja le, melynek során a bejelentett szervezet igazolja és tanúsítja, hogy a tervezett
termelés típusa és fajtája megfelel a vonatkozó ÁME rendelkezéseinek, amelyek a használatra való alkalmasságravonatkoznak, a típushitelesítés alapján, amelyet az üzemeltetési tapasztalatok szemléltetnek (
1).2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/327
(1) Az üzemi tapasztalatszerzés ideje alatt a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé rendszerelem nem forgalmazható, és a gyártó nem szállíthatja
ügyfeleinek.
2. A gyártónak vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének kérelmeznie kell az általa
választott bejelentett szervezetnél az üzemi tapasztalatok alapján végrehajtott típushitelesítést.
A kérelemnek tartalmaznia kell a következ őket:
— a gyártó cég neve és címe, illetve ha a kérelmet a meghatalmazott képviselő nyújtja be, akkor az őneve és címe,
— írásos nyilatkozat arról, hogy más bejelentett szervezethez nem nyújtotta be ugyanezt a kérelmet.
— a 3. pontban ismertetett műszaki dokumentáció,
— az üzemi tapasztalatok alapján végrehajtandó hitelesítési program a 4. pont rendelkezései szerint,
— annak a vállalatnak (vállalatoknak) (infrastruktúra-kezelők és/vagy vasúti vállalkozások) a neve és címe,
amelyekkel a kérelmező megállapodást kötött az üzemi tapasztalatok alapján elvégzendő használati
alkalmassági vizsgálat elősegítésére,
— a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem üzemeltetésével,
— az üzemeltetés közbeni viselkedés megfigyelésével, valamint
— az üzemi tapasztalatokkal kapcsolatos jelentés készítésével,
— az üzemi tapasztalatok megszerzéséhez szükséges időszak, illetve üzemi távolság alatt a kölcsönös
átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem karbantartását vállaló cég neve és címe,
— a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem EK megfelelőségi nyilatkozata, valamint,
— egy EK típusvizsgálati tanúsítvány, ha az ÁME előírja a B modul alkalmazását,
— EK tervvizsgálati tanúsítvány, ha az ÁME előírja a H2 modul alkalmazását,
A kérelmező köteles a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem üzemeltetését ellátó vállalat(ok)
rendelkezésére bocsátani egy, a tervezett termelés szempontjából reprezentatív mintát vagy elegendő számú mintát
(a továbbiakban: „típus”). A típus lefedheti a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem több változatát is,
feltéve, ha a változatok közötti különbségek szerepelnek a fent említett EK megfelelőségi nyilatkozatokban és
tanúsítványokban.
A bejelentett szervezet szükség esetén további mintákat kérhet az üzemi tapasztalatok alapján végzendő hitelesítés
végrehajtásához.
3. A műszaki dokumentációnak biztosítania kell, hogy a termék megfeleljen az ÁME követelményeinek.
A dokumentációnak tartalmaznia kell a kölcsönösen átjárható rendszerelem üzemeltetésére, valamint a vizsgálatra
vonatkozó mértékben, a tervezésre, gyártásra és karbantartásra vonatkozó előírásokat.
A műszaki dokumentációnak a következ őket kell tartalmaznia:
— általános típusleírás,
— az a műszaki leírás, amely alapján a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem teljesítményét és üzem
közbeni viselkedését vizsgálják (vonatkozó ÁME és/vagy európai előírások a megfelelő rendelkezésekkel együtt),
— a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem rendszerkörnyezetbe való integrációjának feltételei
(alegység, szerkezeti egység, alrendszer) és az interfészekre vonatkozó szükséges feltételek,
— a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem használati és karbantartási feltételei (a futási idő vagy
távolság korlátozásai, kopási határértékek stb.),
— a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem tervezési, gyártási és üzemeltetési folyamatának
megértéséhez szükséges leírások és magyarázatok,
továbbá (a vizsgálatra vonatkozó mértékben)— tervrajz és gyártási rajzok,L 344/328 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
— az elvégzett tervezési számítások és vizsgálatok eredményei,
— tesztjelentések.
Ha az ÁME további adatokat ír elő a műszaki dokumentáció számára, azokat bele kell foglalni. Csatolni kell a műszaki
dokumentációban hivatkozott, teljes mértékben vagy részben alkalmazott európai előírások listáját.
4. Az üzem közbeni tapasztalatok alapján végrehajtandó hitelesítési programnak az alábbiakat kell tartalmaznia:
— a kivizsgálás alatt álló, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem előírt üzem közbeni teljesítménye
vagy viselkedése,
— telepítéshez szükséges intézkedések,
— a program időtartama, időben vagy távolságban megadva,
— az elvárt üzemeltetési feltételek és üzemi program,
— karbantartási program,
— végrehajtandó speciális üzem közbeni tesztek (ha vannak),
— a minták tételszáma (ha egynél több van),
— vizsgálati program (a vizsgálatok fajtája, száma és gyakorisága, dokumentáció),
— tűrhető hibák feltételei és a programra kifejtett hatásuk,
— azok az adatok, amelyeket az üzemben lévő kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet működtető
vállalat jelentésében kell szerepeltetni (lásd a 2. pontot).
5. A bejelentett szervezet köteles elvégezni az alábbiakat:
5.1. Megvizsgálja a műszaki dokumentációt, és az üzemi tapasztalatok alapján végrehajtandó hitelesítési programot.
5.2 Ellenőrzi, hogy a típus reprezentatív jellegű-e, és a műszaki dokumentációval összhangban gyártották-e.
5.3. Ellenőrzi, hogy az üzemi tapasztalatok alapján végrehajtandó hitelesítési programot megfelelően alkalmazzák
a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem előírt teljesítményének és üzem közbeni viselkedésének
vizsgálatára.
5.4. Megállapodik a kérelmezővel a programról, az ellenőrzések és a szükséges tesztek végrehajtási helyéről, valamint
a teszteket végrehajtó szervezetről (bejelentett szervezet vagy más illetékes laboratórium).
5.5. Felügyeli és ellenőrzi a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem üzemi futtatásának, működtetésének és
karbantartásának folyamatát.
5.6. Értékeli a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet üzemeltető vállalat(ok) (infrastruktúra működtetői
és/vagy vasútvállalatok) által kiadott jelentést, illetve az eljárás során összegyűlt egyéb dokumentációt és adatokat
(tesztjelentések, karbantartási tapasztalatok stb.).
5.7. Megvizsgálja, hogy az üzem közbeni viselkedés megfelel-e az ÁME követelményeinek.6. Amennyiben a típus megfelel az ÁME rendelkezéseinek, a bejelentett szervezet alkalmazhatósági tanúsítványt ad ki
a kérelmezőnek. A tanúsítványnak tartalmaznia kell a gyártó nevét és címét, a hitelesítés végkövetkeztetéseit, az
érvényesség feltételeit, valamint a jóváhagyott típus azonosításához szükséges adatokat.
Az érvényességi idő nem lehet hosszabb 5 évnél.
A műszaki dokumentáció vonatkozó részeinek listáját mellékelni kell a tanúsítványhoz, és a bejelentett szervezetnek
meg kell őriznie egy példányt.
Ha a kérelmező alkalmazhatósági tanúsítványra vonatkozó kérelmét elutasítják, a bejelentett szervezetnek részletesen
meg kell indokolnia az elutasítást.
Rendelkezni kell a fellebbezési eljárásról.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/329
7. A kérelmező köteles tájékoztatni az alkalmazhatósági tanúsítvánnyal kapcsolatos műszaki dokumentációt megőrző
bejelentett szervezetet a jóváhagyott termékre vonatkozó minden olyan módosításról, amelyhez további jóváhagyásszükséges, mivel az érintheti a használatra való alkalmasságot vagy a termékhez előírt használati feltételeket. Ilyenesetben a bejelentett szervezet csak a módosításokra vonatkozó és azokhoz szükséges vizsgálatokat és teszteketköteles elvégezni. Ez a további jóváhagyás az eredeti alkalmazhatósági tanúsítvány kiegészítéseként, illetve a régi
tanúsítvány visszavonását követően új tanúsítvány kiadásával bocsátható ki.
8. Ha nem történtek módosítások a 7. pontban említettek szerint, a lejáró tanúsítvány érvényességét egy újabb
érvényességi időtartamra meg lehet hosszabbítani. A pályázó írásos igazolással kérelmezheti a meghosszabbítást,amelyben nyilatkozik arról, hogy nem történtek ilyen jellegű módosítások, és a bejelentett szervezet az 6. pontban
leírtak szerint meghosszabbítja a tanúsítványt egy újabb érvényességi időtartamra, ha nincsenek a birtokában azigazolással ellentétes információk. Az eljárás megismételhető.
9. Valamennyi bejelentett szervezet köteles közölni a többi bejelentett szervezettel a kiadott, visszavont vagy elutasított
alkalmazhatósági tanúsítványokkal kapcsolatos adatokat.
10. A többi bejelentett szervezet kérésre másolatokat kaphat a kiadott alkalmazhatósági tanúsítványokról és/vagy azok
kiegészítéseiről. A tanúsítványok mellékleteit a többi bejelentett szervezet rendelkezésére kell bocsátani.
11. A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének ki kell állítania az EK
alkalmazhatósági nyilatkozatot a kölcsönös átjárhatóságot biztosító rendszerelemre vonatkozóan.
A nyilatkozatnak legalább az 1996/48/EK vagy a 2001/16/EK irányelv IV. melléklete (3) bekezdésében előírt adatokat
tartalmaznia kell.
Az EK alkalmazhatósági nyilatkozatot és az azt kísérő dokumentumokat dátummal és aláírással kell ellátni.
A nyilatkozatot ugyanazon a nyelven kell írni, mint a műszaki dokumentációt, és a következőket kell tartalmaznia:— az irányelvre történő hivatkozások (1996/48/EK vagy 2001/16/EK irányelv),
— a gyártó cég vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének neve és címe (meg kell adni
a kereskedelmi nevet és a teljes címet, meghatalmazott képviselő esetében pedig a gyártó vagy az összeszerelő
kereskedelmi nevét is),
— a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem leírása (márka, típus stb.),
— a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem által teljesített valamennyi vonatkozó leírás, különösen
a használati feltételek,
— az alkalmazhatóság igazolására végrehajtott eljárásba bevont bejelentett szervezet (szervezetek) neve és címe,
valamint az alkalmazhatósági tanúsítványok dátuma a tanúsítványok érvényességi idejével és feltételeivel együtt,
— a jelen ÁME-ra, illetve egyéb vonatkozó ÁME-ra való hivatkozás, és adott esetben az európai előírásokra való
hivatkozás,
— a gyártó vagy a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselője nevében kötelezettségvállalásra
felhatalmazott aláíró azonosító adatai.
12. A gyártó cégnek, illetve a Közösség területén letelepedett meghatalmazott képviselőjének meg kell őriznie az EK
alkalmazhatósági nyilatkozat másolatát az utolsó kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem gyártását
követő 10 évig. Ha sem a gyártó cég, sem annak meghatalmazott képviselője nincs bejegyezve a Közösség területén,
a műszaki dokumentációt annak a személynek kell megőriznie, aki forgalomba hozza a kölcsönös átjárhatóságot
lehetővé tevő rendszerelemet a Közösség területén.L 344/330 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
R. MELLÉKLET
A VASÚTI PÁLYA ÉS JÁRMŰ KAPCSOLATA, SZERKESZTÉSI SZELVÉNY
Hosszanti irányú nyomóerők
R.1. VIZSGÁLATI FELTÉTELEK
R.1.1. Vágány
A tesztvágány egy S-kanyar, amelynek sugara 150 m. A kanyarokat egy 6 m hosszú egyenes szakasz választja el egymástól.
R1. ábra
A tesztvágány dőlése 0. Az átlagos nyomtáv 1 450 és 1 465 mm között van.
R.1.2. Vizsgált vonat
— Normál konfiguráció
Az alábbi jellemzőkkel rendelkez őkiszolgáló kocsikat használják:
Elülső kocsi Hátsó kocsi
Típus Fcs vagy Tds Rs
Ütközők fölötti hossz: 9,64 m 19,90 m
Tengelytáv: 6,00 m 13,00 m
Az R2. ábrán a fenti normál konfigurációjú vizsgált vonat látható.
A kiszolgáló kocsit meg kell terhelni (20 tonna tengelyterhelés) és a vizsgált kocsinak üresnek kell lennie.
— Teljes konfiguráció
Az olyan hosszú kéttengelyes áruszállító teherkocsik esetében, amelynek ütközők közötti hossza ≥15,75 m egy
három teherkocsis vonatból álló konfiguráció (azonos geometriai paraméterekkel rendelkez ővizsgált kocsi és két
kiszolgáló kocsi) speciális vizsgálata szükséges.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/331
R2. ábra
A hosszanti irányú nyomóerő kiszámításához 2 vagy 4 tengelyes közbenső kocsikat vesznek igénybe, amelyek egyik végére
(az igénybevételt is rögzítő) középső ütközőkapcsolót szerelnek (1).
R.1.3. Az ütköző típusa
A kiszolgáló kocsikat olyan „A”kategóriájú nem forgó (590 kN végállás-erejű) ütközőkkel kell felszerelni, amelyeket már az
üzletszerű üzemben is használtak. A kiszolgáló kocsikon lévő ütközők felületének sugara 1 500 mm. A vizsgált kocsit
azonos típusú ütközővel kell felszerelni, mint jövőbeni üzemre használt modellt.
A vizsgálatok megkezdésekor az ütközők felületén nem látható igénybevétel jele.
R.1.4. A vizsgálatok elvégzése
A vizsgált kocsi és a kiszolgáló kocsi közötti csavaros kapcsolókészülékeket úgy kell meghúzni, hogy egyenes vágányon az
ütközők lapjai eléfeszítés nélkül érintkezzenek.
A kiszolgáló kocsik és a vizsgált kocsi közötti ütközők középvonalainak függőleges eltolásának körülbelül 80 mm-nek kell
lennie (2).
Az ütközők lemezeinek alacsony súrlódású (pl. kissé megzsírozott acél) felülettel kell rendelkezniük. Minden vizsgálat után
el kell távolítani a karcolódások miatt felgyülemlett anyagot. Az ütközők lemezpárjait ki kell cserélni, amennyibenkarcolások vagy alakváltozás miatt a kapott eredmények jelentősen eltérnek a már feljegyzettektől.
A vizsgált vonatnak 4-8 km/h sebességgel kell tolatnia egy S-kanyarban látszólag folyamatosan állandó hosszanti irányú
nyomóerővel. A hosszanti irányú nyomóerő egyenletesen emelkedik a 4. pont alatt említett egyik értékelési kritérium
eléréséig vagy meghaladásáig. 280 kN-ig egyetlen értékelési kritérium elérése sem történik, így azt nem kell tovább növelni.
A lineáris összehasonlítás meghatározása érdekében az elemzéshez legalább 20 vizsgálatot kell elvégezni különböző
hosszanti irányú nyomóerőkkel. Ezen alkalommal körülbelül 10 %-kal túl kell lépni a 10 utolsó vizsgálat során alkalmazotthosszanti irányú nyomóerőt (200 kN a 2 tengelyes áruszállító kocsik és 240 kN a forgóvázas kocsik esetében).
A 20 vizsgálat során a hosszanti irányú nyomóerő 5 egymást követő vizsgálatát az ütközők cseréje vagy az ütközők
lemezeinek karbantartása nélkül kell elvégezni. A 4. pont szerint egyetlen értékelési kritérium sem léphető túl.
R.2. A MÉRÉSEK TERJEDELME
R.2.1. Mérések a vizsgálatok közben
A vizsgálatok közben legalább a következ őértékeket kell mérni és feljegyezni:
— F
Lxihosszanti irányú nyomóerő
— Az összes kerék d zijemelkedéseL 344/332 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
(1) Azonos eredményeket adó más mérési rendszerek is használhatók.
(2) A konstrukciós tűrések feltételes típusai engedélyezettek.
— A tengelyágyakra ható H yjoldalirányú erő az összes keréken
— Az ágyvillák d Aijyalakváltozása az összes keréken (csak az ágyvillával szerelt áruszállító kocsikon)
— Az ütközők dy P1és dy P2oldalirányú elmozdulása a kiszolgáló kocsik és a vizsgált kocsi között
— A vágányjelölések regisztrálása (R1. ábra)
— Megtett távolság (pl. 1 m jelölés)
R3. ábra
R.2.2. Előírt mérések és számítások
— A kiszolgáló és a vizsgált kocsik (c t*) csavarási merevségének mérése.
— A kiszolgáló és a vizsgált kocsik ütközője jellemző statikus görbéjének mérése.
— A vágány geometriájának mérése a vizsgálat előtt és után.
— A vizsgált kocsin lévő tengelyágy és tengely oldal- és hosszanti irányú játékának mérése a vizsgálat előtt és után.
— Az ütközők sínfelszín feletti magasságának mérése a kiszolgáló és a vizsgált kocsikon.
R.3. A MEGENGEDETT HOSSZANTI IRÁNYÚ NYOMÓERŐK KISZÁMÍTÁSÁNÁL ALKALMAZOTT ÉRTÉKELÉSI
KRITÉRIUMOK.
— dzij≥50 mm nem kormányzó kerék értékelése ≥2 m távolságon.
— dzij≥5 mm kormányzó kerék kapaszkodása Qij < 0 kerékterhelés esetén; a kormányzó kerekek a kéttengelyes kocsik
11. és 12. kerekei. Ezt a kritériumot a vizsgált vonat teljes konfigurációja esetén kell ellenőrizni (lásd: R 1.2. fejezet).
— A tengelyvilla d yAij≥22 mm alakváltozása (1) a hosszirányú talpgerenda alsó szélétől mért 380 mm-re.
— A vágány stabilizált igénybevétele: H lim(2m) = 25 + 0,6 × 2 × Qo (kN)
Qo = a sínre ható közepes kerékerő
— A 25 mm ≤ütközőlemezek minimális vízszintes átfedése.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/333
R.4. ELEMZÉS
Minden vizsgálat esetében ki kell számítani a következőket:
— Hy, iDz, i, jérték 2 m távolságon
— dzijmint a kormányzó kerék kapaszkodásának értéke Az elemzést csak a teljes konfigurációjú vonat esetében kell
ellenőrizni (lásd: R 1.2. fejezet)
— FLX
— dyAij(a tengelyvillával rendelkez őkéttengelyes kocsik esetében)
— dyp
A kiszámított értékeket grafikus formában kell bemutatni az F LXhosszanti irányú nyomóerő függvényében
A megengedett hosszanti irányú nyomóerő kiszámítása érdekében a regressziós egyenes egyenleteit a mérendő dzij, dyAi,j és
Hyimennyiségek esetében kell definiálni.
A megengedett hosszanti irányú nyomóerő definíciója: a regressziós egyenes és az értékelési kritérium metszéspontjának
abszcisszája által jelzett érték (lásd: R4. ábra).
R4. ábra
A legkisebb F Lertértéket adó értékelési kritérium határozza meg a megengedett hosszanti irányú nyomóerőket. Jelentést kell
készíteni, amely leírja az elvégzett vizsgálatot, és táblázatos formában összefoglalja a legfontosabb adatokat.L 344/334 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
R.5. A VIZSGÁLAT ALÓLI FELMENTÉS FELTÉTELEI
Kéttengelyes kocsik: az önsúlytól függően az ütközők közötti hossz és a csavarási merevség megfelel az alábbi
grafikonnak:
R5. ábra
Négytengelyes kocsik:
— önsúly ≥16 t
— önsúly/ütközők közötti hossz arány ≥1,0 t/m
— a túlnyúlás hossza az R6. ábra feltételei szerint a kormányozott, illetve az R7. ábra feltételei szerint az Y25 típusú
forgózsámollyal rendelkező kocsik esetében.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/335
R6. ábra
L 344/336 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
R7. ábra
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/337
S. MELLÉKLET
FÉKEZÉS Fékteljesítmény
S.1. Az utasszállító vonatok felhasználói azonosító kóddal rendelkező légfékjével felszerelt járművek
fékteljesítményének meghatározása . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 339
S.1.1. Általános . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 339
S.1.2. A fékteljesítmény meghatározása számítással . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 339S.1.2.1. A fékteljesítmény meghatározása a „k”tényező segítségével . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 339
S.1.2.2. Vagonok, amelyeknél a fékteljesítmény kiszámításához szükséges, az S.1.2.1 bekezdés szerinti feltételek
nem adottak . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 340
S.1.3. A fékezett tömeg vizsgálatok alapján történő meghatározása . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 341
S.1.3.1. Legfeljebb 120 km/h maximális sebességű vagonok . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 341
S.1.3.1.1. Vizsgálatok egyetlen járművön (csúszófék-vizsgálatok) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 341S.1.3.1.2. Járműcsoporton végrehajtott csúszófék-vizsgálat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 341
S.1.3.2. 120 km/h-nél nagyobb, de legfeljebb 160 km/h maximális sebességű vagonok . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 342
S.2. A tehervonatok felhasználói azonosító kóddal rendelkező légfékjével felszerelt vagonok fékteljesítmé-
nyének meghatározása . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 343
S.3. A vizsgálatok végrehajtása . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 343
S.3.1. A vizsgálatok végrehajtási módja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 343
S.3.1.1. Légköri viszonyok . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 343S.3.1.2. A vizsgálatok száma . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 343
S.3.1.3. A súrlódó szerkezeti egységekre és tárcsákra/kerekekre vonatkozó feltétel . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 343
S.3.2. A teszteredmények kiértékelésének módja . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 344S.3.2.1. A vizsgálatonként meghatározott féktávolságok korrigálása . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 344
S.3.2.2. Az átlagos féktávolság korrigálása . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 344
S.4. A fékteljesítmény értékelése számítás alapján . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 345S.4.1. Lépésenkénti kiszámítás . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 345
S.4.2. Fékezési szakaszok meghatározása számítás útján . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 346L 344/338 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
S.1. AZ UTASSZÁLLÍTÓ VONATOK FELHASZNÁLÓI AZONOSÍTÓ KÓDDAL RENDELKEZŐ LÉGFÉKJÉVEL FELSZERELT
JÁRMŰVEK FÉKTELJESÍTMÉNYÉNEK MEGHATÁROZÁSA
S.1.1. Általános
A vagonon jelzett fékezett tömeg egy 500 m hosszú vonat vagonjának fékteljesítményét mutatja P helyzetben történő
fékezés esetén.
Egy vagonokból álló vonat fékezett tömege általában a működő fékkel rendelkez őjárművekre festett fékezett tömegek
összege.
A fékezett tömeg a legfeljebb 500 m hosszú és P helyzetben fékezett vontatott kocsicsoportokra vonatkozik.S.1.2. A fékteljesítmény meghatározása számítással
S.1.2.1. A fékteljesítmény meghatározása a „k”tényező segítségével
A vagon B fékezett tömege számítással határozható meg az alábbi feltételek teljesülése esetén:
— legfeljebb 120 km/h maximális sebesség,
— a kerekek mindkét oldalon le vannak fékezve, és 920-1 000 mm közötti névleges átmérővel rendelkeznek,
— a féksaruk P10 öntött vasból készülnek,
— a féktuskók Bg (egyszeres) vagy Bgu (iker) típusúak,
— a féksaruk által kifejtett erő Bg féktuskók esetén 5-40 kN, Bgu féktuskók esetén pedig 5-55 kN nagyságú.
A fékezett tömeg a következő képlet segítségével számítható ki:
Egyenlet (S1): B t ½  ¼
k–½  ΣFdynkN½ 
9,81 m=s2½ 
ahol ΣFdyna féksaruk által kifejtett erő összege, miközben a jármű mozog, a k pedig egy dimenzió nélküli tényező, ami
a féksaru típusától (Bg vagy Bgu) és az egyes féksaruk érintkezőerejétől függ.
ΣFdyna következ őképlet segítségével számítható ki:
ΣFdyn¼Fti−i*FR ð Þ  ηdyn
ahol:
Ft= A fékhengerre ható tényleges erő [kN], amikor a hengerek és a rudazat visszapattanása csökkent
i = A fékrudazat teljes növekménye
i* = A központi rudazat utáni növekmény (általában 4 kéttengelyes vagonok esetén és 8 forgóvázas vagonok esetén)
ηdin= A rudazat közepes hatásfoka, miközben a jármű mozog (két karbantartási ellenőrzés átlaga). A ηdynértéke legfeljebb
0,91 lehet a rudazat típusától függően.
FR= A szabályozó által kifejtett ellentétes erő (általában 2 kN)
A fékezett tömeg kiszámításához használt „k”görbéket a következő típusú matematikai képlet adja:
Egyenlet (S2): k ¼a0þa1Fdynþa2F2
dynþa3F3
dyn
ahol:
a0 a1 a2 a3
kBg 2,145 - 5,38 × 10-27,8 × 10-4- 5,36 × 10-6
kBgu 2,137 - 5,14 × 10-28,32 × 10-4- 6,04 × 10-62006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/339
S.1.2.2. Vagonok, amelyeknél a fékteljesítmény kiszámításához szükséges, az S.1.2.1 bekezdés szerinti feltételek nem adottak
Az alábbiakban leírt számítási mód a legfeljebb 120 km/h sebességű vagonok fékrendszerének tervezéséhez használandó.
A vagonokra festett fékezett tömeg értékét vizsgálatok során kell megállapítani.
A fékezett tömeg általában az alábbi két lépésben számítható ki:
1.. Féktávolság kiszámítása a különböző sebességtartományokban kifejtett fékteljesítmény alapján.
2.. A fékezett tömeg százalékos értékének meghatározása a kiszámított féktávolság alapján az S1. ábrán látható értékelési
grafikon segítségével (elszigetelt vagon esetén).
S1. ábra
Értékelési grafikon
A féktávolságot lépésenként kell kiszámítani (S.4.1 fejezet) vagy fékezési szakaszonként (S.4.2 fejezet)
A megadott számítási módok elvileg egyetlen vagonra érvényesek.A féktávolságot az S.1.3.2 fejezetben megadott kezdősebesség-értékek mindegyikére ki kell számítani, és figyelembe kell
venni az S.1.3.2 fejezetben szereplő terhelési feltételeket:
— két karbantartási ellenőrzés alapján kiszámított átlagos dinamikai hatásfok,
— egy fékhenger feltöltési ideje 4 s,
— ennél a vagontípusnál a súrlódó anyagokra vonatkozó legalacsonyabb átlagos súrlódási jellemző
A féktávolságok kiszámítását követően az S.1.3.2 bekezdésben leírt eljárással előre meg kell állapítani a fékezett tömeget, de
a vizsgálatok során mért átlagos féktávolságok helyett a kiszámított féktávolságok értékét kell használni.
Az S.1.2.1 bekezdésben leírt vagonok esetén, melyek maximális sebessége 140 km/h, a 120 km/h (lásd az S.1.2.1 fejezetet)
sebességre kiszámított fékezett tömeg értékét lehet használni a 140 km/h maximális sebesség esetén is.L 344/340 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
A számítási eljárás segítségével előre meg lehet határozni a fékezett tömeget az alábbi kiegészítések figyelembe vételével:
— A féktávolságot ki kell számítani a 100, 120, 140 és 160 km/h sebességétől kezdve egészen a vagon maximális
sebességéből történő fékezésre;
— A féktávolságok kiszámítását követően az S.1.3.2 bekezdésben leírt eljárással előre meg kell állapítani a fékezett
tömeget, de a vizsgálatok során mért átlagos féktávolságok helyett a kiszámított féktávolságok értékét kell használni.
A vagonra festett fékezett tömeg értékét vizsgálatok alapján kell meghatározni (S.1.3 fejezet).
S.1.3. A fékezett tömeg vizsgálatok alapján történő meghatározása
Az eljárás végrehajtása kötelező , ha nincs jóváhagyott számítási módszer. Az eljárás az S.1.2.1 fejezetben (P10 féksaruk) leírt
vagonokra is elvégezhető. Amennyiben a vizsgálatok alapján a kiszámított értéknél nagyobb fékezett tömeget állapítanakmeg, akkor a kiszámított értéket módosítani kell, ha pedig a vizsgálatok során alacsonyabb fékezett tömeg határozható meg,mint a kiszámított érték, meg kell állapítani az eredmény okát.
Végrehajtható vizsgálat:
— vizsgálatok egyetlen járművön
A vizsgálatok során a vonat vagy vagon féktávolságát v
0sebességnél, a vészfék használata közben kell megmérni egyenes és
sík vágányon. A féktávolságot attól a ponttól kell mérni, ahonnan a vészfékezés megkezdődik.
S.1.3.1. Legfeljebb 120 km/h maximális sebességű vagonok
S.1.3.1.1. Vizsgálatok egyetlen járművön (csúszófék-vizsgálatok)
Az adott járművet egy mozdonyhoz kell csatolni, és v 0sebességre fel kell gyorsítani. A sebesség elérése után a mechanikus
kocsikapcsolót ki kell oldani. Vészfékezést kell végrehajtani. A féktávolságot attól a ponttól kell mérni, ahonnana vészfékezés megkezdődik.
S.1.3.1.2. Járműcsoporton végrehajtott csúszófék-vizsgálat
— Egy vagon forgóvázas alapvagon esetén;
— Három vagonból álló csoport kéttengelyes vagonok esetén;
— Két vagonból álló csoport csuklós nem forgóvázas vagonok esetén;
— Olyan vagonokból álló csoport, amelyek üzem közben nem választhatók szét.
A csúszófék-vizsgálatokat 100 és 120 km/h sebességnél kell elvégezni.Ha üres-terhelés fokozatba váltó eszköz van felszerelve, a csúszófék-vizsgálatok a következő esetekben végezhetők el:
— Üres helyzetben, körülbelül átmeneti terhelés esetén (feltéve, ha ez lehetséges az adott járműtípusnál). Automatikus
üres-terhelés fokozatba váltó eszköz használatakor a vizsgálatokat üres helyzetben, az átmeneti terhelés értékétmegközelítő terhelésérték esetén is el kell végezni, de csak akkor, ha az automatikus eszköz terhelési értéke annyival az
átmeneti terhelés alatt van, hogy az eszköz üres helyzetben is stabil tud maradni;
— maximális terhelés esetén, terhelt állásban.
Automatikus, folyamatosan működő üres-terhelés fokozatba váltó eszközzel felszerelt járműveknél a csúszófék-vizsgálatokat
a következő helyzetekben kell végrehajtani:
— üres állapotban (önsúly) üres terhelési helyzetben; így ellenőrizhető, hogy az előírt maximális λértéket nem lépték-
e túl;
— maximális terhelés esetén (amely megadja a maximális terhelt tömeg értékét).
— Az elvégzett csúszófék-vizsgálatok alapján hitelesíteni lehet a maximális energiaszóródás pontjában mért fékezett
tömeg értékét.
Az általános vizsgálati feltételek leírását az S.3.1 fejezet tartalmazza.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/341
A mért távolságot a névleges vizsgálati feltételeknek megfelelően (v o nom) korrigálni kell az S.3.2 fejezetben megadott eljárás
használatával.
A jármű átlagos féktávolságait (a megengedett korrigált értékek átlaga) és a fékezett tömeg százalékos értékét a 120 km/h és/
vagy 100 km/h sebességre vonatkozó görbék alapján (S1. ábra) vagy az S1. táblázatban szereplő képlet alapján kell
megállapítani. Az eredményül kapott minimális fékezési tömeg százalékos értékét kell figyelembe venni.
S1. táblázat
Aλérték kiszámítása
S¼C
λþD
S¼C
S−D
V
[km/h]C D
100 52 840 10
120 83 634 19
140 119 179 19160 161 280 19
Ezek a képletek az S1. ábrán szereplő görbék szélső értékeinek megfelelő határértékeken belül érvényesek.
Ha a vizsgálatok során megállapították a járműre festendő fékezett tömeg értékét, a vizsgálat eredményét a két karbantartási
ellenőrzés alapján mért „átlagos” dinamikai hatásfoknak megfelelően kell módosítani (0,83 az S.1.2.1 fejezetben leírt
vagonok esetén).
P10 féksaruk használatakor a fékezett tömeg értékét a fékbetét-tartónál mért dinamikai hatásfoknak megfelelően kell
korrigálni az alábbi eljárás segítségével:
a) A jármű működése közben a lehető legpontosabban meg kell állapítani a fékrudazat hatásfokát a η
dyn test értékének
meghatározására szolgáló vizsgálat során.
Amennyiben ezt a mérést nem végzik el, a ηdin. vizsg. = 0,91 értéket lehet figyelembe venni hagyományos rudazattal
ellátott új vagonok esetén.
Egyéb járműveknél, ahol a ηdyn test értéket nem mérik meg, a következő képlet használható:
ηdyn test ¼1þηstat test
2
Ez a képlet nem alkalmazható 0,6-nál kisebb ηstat test értékekre. A ηdyn test érték nem lehet 0,91-nél magasabb.
b) Ha a B testa vizsgálatban fékbetét-tartónként mért fékezett tömeg értéke, a fenti (1) és (2) egyenlet segítségével
meghatározható az F dyn test értéke, akár az érték közvetlen leolvasásával is.
c) A javított dinamikai hatásfok a következ őképlettel számítható ki:
Fdyn corr ¼Fdyn test 0,83
ηdyn test
d) Ha az F dyn corr értéke megegyezik, ugyanazokat a táblázatokat lehet használni a fékbetét-tartónként korrigált fékezett
tömeg (B corr) megállapításához is.
S.1.3.2. 120 km/h-nél nagyobb, de legfeljebb 160 km/h maximális sebességű vagonok
Az eljárás megegyezik az S.1.3.1 fejezetben rögzített, két további vizsgálatsorozatot magában foglaló eljárással: az egyiket
140 km/h sebességből, a másikat pedig 160 km/h sebességből történő fékezésnél kell elvégezni (feltéve, ha a vagon képes
160 km/h sebességgel üzemelni).L 344/342 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
A mért féktávolságot a névleges vizsgálati feltételeknek megfelelően (V o nom) módosítani kell az S.3.2 fejezetben megadott
eljárás használatával.
A korrigált átlagos fékezési távolságok alapján meghatározható a λparaméterének 4 értéke (λ 100,λ120,λ140,λ160) az S1. ábrán
szereplő görbék segítségével (a görbékre vonatkozó képletből –lásd az S1. táblázatot).
A minimális értéket a λ100,λ120,λ140ésλ160értékek alapján kell megállapítani.
S.2. A TEHERVONATOK FELHASZNÁLÓI AZONOSÍTÓ KÓDDAL RENDELKEZŐ LÉGFÉKJÉVEL FELSZERELT VAGO-
NOK FÉKTELJESÍTMÉNYÉNEK MEGHATÁROZÁSA
A G helyzetben lévő vagonok fékezett tömege azonosnak tekinthető a P helyzetben meghatározott fékezett tömeg értékével.
A G helyzetben lévő vagonok fékteljesítményét nem kell külön megvizsgálni.
S.3. A VIZSGÁLATOK VÉGREHAJTÁSA
S.3.1. A vizsgálatok végrehajtási módja
S.3.1.1. Légköri viszonyok
Annak érdekében, hogy a rossz légköri viszonyok ne befolyásolhassák az eredményeket, a vizsgálatokat minimális erősségű
szélben és száraz sínen kell elvégezni.
S.3.1.2. A vizsgálatok száma
Legalább 4 érvényes vizsgálatot kell végrehajtani, melyek alapján ki kell számítani az átlagértéket. A kapott féktávolság-
értékeket az S.3.2 fejezet 1. pontja értelmében kell korrigálni.
Az átlagérték akkor fogadható el, ha megfelel a következő feltételeknek, melyeket a vizsgálattal párhuzamosan ellenőrizni
kell:
1. feltétel:minta normál eltérése ðσnÞ
minta átlagérték ðsÞ3,0% et
2. feltétel: szélső érték ðseÞ–átlagérték ðsÞ j j  1,95 σn
ahol s eaz átlagértéktől legtávolabb eső féktávolság
Ha a két feltétel közül az egyik nem teljesül, kiegészítő vizsgálatot kell végrehajtani (az „se”szélső érték nem fogadható el, ha
a 2. feltétel nem teljesül és n ≥5).
Az így kapott új értékek alapján ellenőrizni kell az 1. és a 2. feltételt, ahol:
si= az „i”vizsgálatban mért féktávolság, korrekció után,
s¼ a féktávolság középértéke,
n = a vizsgálatok száma,
σn= a minta normál eltérése
és
σn¼ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃΣsi−sj j2
nr
Az érvényes vizsgálatok száma el kell, hogy érje az összes elvégzett vizsgálat számának legalább 70 %-át. Az S.3.2 fejezet 1b.
pontja szerint figyelmen kívül hagyott tesztek nem számítanak bele a vizsgálatok számába.
Ha összesen 10 vizsgálat után a két feltétel közül az egyik nem teljesül, a tesztsorozatot meg kell szakítani, és ellenőrizni kell
a fékrendszert. A vizsgálat megszakítását rögzíteni kell a tesztjelentésben.
S.3.1.3. A súrlódó szerkezeti egységekre és tárcsákra/kerekekre vonatkozó feltétel
A vizsgálatok megkezdése előtt a jármű súrlódó szerkezeti egységeinek (fékbetétek/féksaruk) legalább 70 %-át üzemeltetni
kell. Rövidebb a féktávolság, ha az öntött vas féksaruk felülete 3-5 mm-es kopást mutat. Amennyiben a vizsgálatokban
nedves körülmények között végrehajtandó, álló helyzetbe történő lefékezés szerepel, a fékbetét/féksaru felfutó élét
a forgásiránynak megfelelően kell bejáratni.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/343
A vizsgálatokat féktuskóval felszerelt, kerekekkel ellátott járműveken (új vagy átalakított) célszerű végrehajtani, amelyek már
legalább 1 200 km-t futottak.
Javasolt az 50-60oC kezdő hőmérsékletű tárcsák/kerekek használata.
S.3.2. A teszteredmények kiértékelésének módja
S.3.2.1. A vizsgálatonként meghatározott féktávolságok korrigálása
A„j”vizsgálatban megállapított féktávolságot a következ őtényezők figyelembe vételével kell korrigálni:
— a vizsgálatban mért kezdősebességhez viszonyított névleges sebesség;
— a vizsgálatban használt vágány gradiense.
A korrekció a következ őképlet segítségével számítható ki:
V2
jnom
23,62sjcorr¼V2
jmeas
23,62sjmeas−g
ρi
1000
Átalakítás után a képlet így néz ki:
sjcorr¼3,933 ρv2
jnom
3,933 ρv2
jmeas−isjmeassjmeas
ahol:
sjcorr[m] = korrigált féktávolság (amely megfelel a j vizsgálatban mért névleges sebességnek);
sjmeas[m] = a j vizsgálatban mért féktávolság;
vjnom[km/h] = a j vizsgálatban mért névleges kezdősebesség;
vjmeas[km/h] = a j vizsgálatban mért kezdősebesség;
ρ= a „forgó tömegek” tehetetlenségi együtthatója, amely a következ őképpen definiálható:
ρ¼1þmr
m
ahol:
m = a vizsgált vonat vagy jármű tömeg
mra forgó szerkezeti egységek ekvivalens tömege
(Ha a pontos érték nem ismert, mozdonyok esetén a ρ= 1,15, kocsik esetén pedig a ρ= 1,04 érték
alkalmazandó.)
i [mm/m] = a vizsgálati vágány s jmeasértékénél mért átlagos lejtés, amely emelkedés esetén pozitív (+), lejtés esetén pedig
negatív (-).
A vizsgálat hitelesítéséhez a következő feltételt kell ellenőrizni:
a) |i| < 3 mm/m (5 mm/m kivételes esetekben)
és
b) v jmeas–vjnom≤4 km/h
S.3.2.2. Az s átlagos féktávolság korrigálása
s Az S.3.1 fejezet értelmében kiszámított átlagos féktávolságot a következő tényezők figyelembe vételével kell korrigálni:
a) A vizsgált fékrudazat dinamikai hatásfoka az átlagos üzemi értékkel összevetve, valamint féktárcsák esetén a vizsgált
járművek átlagos kerékátmérője összevetve a félig használt kerék átmérőjével. P10 féktuskókkal és hagyományos
fékrudazattal rendelkező vagonok esetén a dinamikai hatásfokot az S.1.3.1 fejezetben előírt eljárás segítségével kell
koorigálni.L 344/344 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Az átlagos féktávolság a következő képlet segítségével korrigálható:
Fcorr¼Ftestηm
ηtestdtest
dm
és
Scorr¼tevnomþFtestþWm
FcorrþWmS−vnomte 	
ahol:
Scorr[m] = = korrigált átlagos féktávolság;
S [m] = a vizsgálatban mért átlagos féktávolság;
te[s] = a fékteljesítmény megfelelő felfutási ideje;
vnom[m/s] = a vizsgálatban mért névleges kezdősebesség;
dtest[mm] = a vizsgált járművek átlagos kerékátmérője;
dm[mm] = a félig kopott kerék átmérője;
Fcorr[kN] = korrigált fékteljesítmény;
Ftest[kN] = a vizsgálatban mért átlagos fékteljesítmény;
ηm= a fékrudazat hatásfoka átlagos üzemi feltételek között;
ηtest= a fékrudazat vizsgálatban mért hatásfoka;
Wm[kN] = átlagos ellenállás az előremozgáshoz képest.
b) Tényleges feltöltési idő a névleges 4s értékhez képest. A korrekciót csak olyan vizsgálatokban szabad elvégezni, ahol
a jármű el van szigetelve.
A következő korrekciós képletet kell alkalmazni:
Scorr¼2−ts
2 
VnomþS
ahol:
Scorr[m] = = korrigált átlagos féktávolság;
S [m] = = átlagos féktávolság;
ts[s] = a fékhengerek mért átlagos feltöltési ideje;
Vnom[m/s] = a vizsgálatokban mért névleges kezdősebesség.
S.4. A FÉKTELJESÍTMÉNY ÉRTÉKELÉSE SZÁMÍTÁS ALAPJÁN
S.4.1. Lépésenkénti kiszámítás
A féktávolságra vonatkozó számítást lépésről lépésre lehet elvégezni a dinamikai egyenlet alapján meghatározható általános
eljárással kezdődően. Az algoritmus a következ őképpen definiálható:
1. lépés ΣFiþWi¼meai
ahol:
SFi valamennyi működő fék késleltetőerejének összege;
Wi fékezési ellenállás i időpontban;
me a jármű megfelelő tömege (beleértve a forgó tömegeket is);
ai fékezés i időpontban.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/345
2. lépésai¼ΣFiþWi
me
3. lépés vIþ1¼vi−aiΔt
ahol:
Δt időszámítási intervallum (Δt ≤1 s);
vi Δt intervallumban mért kezdősebesség;
vI+1 Δt intervallumban mért végső sebesség;
4. lépés:Vmi¼ViþViþ1
2
ahol
vmi Δt intervallumban mért átlagos sebesség
5. lépés: Δsi= v mixΔt
ahol:
Δsi Δt intervallum alatt megtett üzemi távolság
AΔsitávolság az alábbi képletek egyikével is kiszámítható:
5. lépés:Δsj¼vjΔt−1
2aiΔt2
5. lépés:Δsj¼v2
i−v2
iþ1
2ai
Ha feltételezzük, hogy a fékerő a teljes intervallumon belül állandó, valamennyi képlet ugyanazt az eredményt adja.
6. lépés: s =Σ(vmi×Δt)
Ahol:
s teljes féktávolság (v = 0 értékig)
S.4.2. Fékezési szakaszok meghatározása számítás útján
Ha a járművek olyan fékekkel vannak felszerelve, melyek megállapított késleltetőereje némelyik sebességtartomány
szakaszaiban állandó, vagy ha ismert az erő átlagértéke, a következ őegyszerűsített eljárás alkalmazható:
1. lépés:ami¼ΣFmiþWmi
me
ahol:
Fmi, W miés: a mi: állandó értékek vagy a v iés v i+1sebességtartományban mért átlagérték
2. lépés:Δsj¼v2
i−v2
iþ1
2 a mi
Ahol:
Δsi a sebességtartományban megtett üzemi távolság
3. lépés: s = t e× v o+ΣΔs iL 344/346 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
T. MELLÉKLET
KÜLÖNLEGES ESETEK
Kinematikus járműszerkesztési szelvény
Nagy-Britannia
T.1. A BRIT VASÚTHÁLÓZATON ÜZEMELTETENDŐ VAGONOK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 347
T.1.1 Bevezetés . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 347T.1.2 A. szakasz –A Nagy-Britanniában üzemelő vagonokra érvényes szelvény (W6) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 348
T.1.3 B. szakasz –A W6-A szelvényűjárm űvekre vonatkozó számítási példa . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 351
T.1.4 C. szakasz –W7 és W8 szelvény . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 354
T.1.5 D. szakasz –W9 speciális rakszelvény . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 355
T.1. A BRIT VASÚTHÁLÓZATON ÜZEMELTETENDŐ VAGONOK
T.1.1. Bevezetés
Nagy-Britannia vasútvonalain a következ ő, áruszállító kocsikra vonatkozó rakszelvények alkalmazhatók: W6, W7, W8 és
W9. Az infrastruktúra kezelőjének fel kell sorolnia az infrastruktúra nyilvántartásban, hogy mely szelvény használható az
adott vasútvonalon. A szelvények leírását a következő bekezdések tartalmazzák: A. szakasz –W6, B. szakasz –Számítási
példa, C. szakasz –W7 és W8, valamint D. szakasz –W9. A kinematikus járműszerkesztési szelvények csak azokra
a járművekre érvényesek, melyek felfüggesztésének oldalirányú mozgása és kilengése minimális. A laza oldalsófelfüggesztésű és/vagy nagy kilengésű járműveket a bejelentett nemzeti szabványoknak megfelelően dinamikusan kell
értékelni.
A sínek felső érintő egyenesétől számított 400 mm-es magasság alatt a vagonoknak meg kell felelniük a referenciaprofilnak
és a G1, valamint a W6 szelvénynek (a kisebb méretű profil előnyben részesítésével).2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/347
T.1.2. A. szakasz –A Nagy-Britanniában üzemelő vagonokra érvényes szelvény (W6)
T1. ábra
A W6 szelvény áruszállító kocsikra történő alkalmazásakor figyelembe kell venni a csökkentési képletet és
egyéb tényezőket.
A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságot meghaladó terület
ÁltalánosA szelvény ezen része statikusnak tekintendő, és a szelvény szélességét nem befolyásolják az oldalirányú mozgások.
A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasság
A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasság egy abszolút minimális érték. Függőleges irányban a kocsi
egyik része sem nyúlhat túl olyan mértékben, hogy megsértse a szelvényre vonatkozó előírásokat bármilyen terhelési
vagy kopási feltétel esetén. A rugó függőleges pályáját az alapállapothoz képest bekövetkez őszélsőséges mozgásként,
illetve a rugós ütköző állapotaként kell meghatározni.
A maximális járműszélesség meghatározása
Egyenes vágányon a jármű szélessége 2 820 mm lehet (ami megfelel a 3 024 mm-es szélességnek 200 m sugarú
görbéken) a szélességcsökkentési képlet használata nélkül.
A szélességcsökkentési képlet ábrájaL 344/348 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
T2. ábra
A = a tengelytáv/forgóváz középpontja méterben megadva
Ni és N o = az adott szakasztól a legközelebbi tengely vagy forgóváz középpontjáig mért távolság méterben megadva
A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságot meghaladó terület csökkentésének megállapításához használandó
képlet
a) A szelvény mindkét oldalán végrehajtandó E icsökkentés (méterben) a tengelyek/forgóvázak közötti szakaszon:
Ei¼AN i−N2
i
400−0,102
b) A szelvény mindkét oldalán végrehajtandó E 0(E0csökkentés (méterben) a tengelyek/forgóvázak feletti
szakaszon:
Eo¼AN oþN2
o
400−0,102
Megjegyzés
— A fenti a) vagy b) képlet alapján kiszámított negatív érték mutatja, hogy nincs szükség a csökkentésre.
— A jármű középpontjában csak akkor van szükség a csökkentésre, ha a forgóváz-középpontok közötti távolság
meghaladja a 12,8 m-t.
— A szélességcsökkentési képlet a felső profil valamennyi szélességkoordinátájára egyaránt alkalmazható.
— A szelvény szélessége nem növelhető akkor sem, ha a kanyarban az elmozdulások a fent leírtnál kisebb
mértékűek.
A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasság alatti terület
ÁltalánosA szelvény ezen része egyszerűsített kinematikus szerkesztési szelvény.
Megfelelő módon számításba kell venni valamennyi oldalirányú elmozdulást, akármi is okozza azokat, vagyis
a következőket:
(a) a felfüggesztés teljes oldalirányú pályája,
(a) a teljes oldalirányú felfüggesztés kopása,
(c) kilengés a kanyarban (E
ivagy E o).
A következőket nem kell figyelembe venni:
(d) jármű elfordulása
(e) csapágyvezeték lehajlása,
(f) a kerékperem és a sín közötti hézag,
(g) a kerékperem és a sín kopása.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/349
A bemutatott hézag alatti értékek abszolút minimális értéket jelentenek. Függőleges irányban lefelé a kocsi egyik része
sem nyúlhat túl olyan mértékben, hogy megsértse a szelvényre vonatkozó előírásokat bármilyen terhelési vagy kopásifeltétel esetén. A rugó függőleges pályáját az alapállapothoz képest bekövetkez őszélsőséges mozgásként, illetve
a rugós ütköző állapotaként kell meghatározni.
Ezenkívül, a teljes függőleges lehajlás és kopás előbb említett feltételei esetén a jármű nem lépheti túl a szelvény hézag
alatti értékeit a sínek felső érintő egyenese feletti 75, 100 és 135 mm-es síkok viszonylatában, ha egy 500 m sugarú
konkáv vagy konvex függőleges görbén helyezkedik el.
A maximális járműszélesség meghatározása
A jármű bármelyik pontján a jármű
(1) a maximális statikus szélessége és(2) az 1.2.1 a), b) és c) pont alapján meghatározott értékek összege
nem lépheti túl az alábbiakban megadott négy érték valamelyikét:
Görbe sugara (R) Maximális szélesség (1) + (2)
egyenes (*) 2 700 mm
360 m 2 700 mm
200 m 2 820 mm
160 m 2 900 mm
(*) Beleértve azokat a szerkezeti egységeket is, amelyek nincsenek kitéve kanyarban bekövetkező kilengésnek, pl. csapágyak.
T3. ábra
A szélességcsökkentési képlet ábrája
A = a tengelytáv/forgóváz középpontja méterben megadva
NIés N o= az adott szakasztól a legközelebbi tengely vagy forgóváz középpontjáig mért távolságok méterben
megadva
R = görbe sugara
A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasság alatti terület csökkentésének megállapításához
használandó képlet
a) A szelvény mindkét oldalán végrehajtandó E icsökkentés (méterben) a tengelyek/forgóvázak középpontja közötti
szakaszon.
Ei¼AN i−N2
i
2RL 344/350 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
b) A szelvény mindkét oldalán végrehajtandó E 0csökkentés (méterben) a tengelyek vagy forgóvázak középpontja
feletti szakaszon.
Ei¼AN oþN2
o
R
Megjegyzések:
— A fentiekb ől következ őszélességcsökkentési képlet az alsó profil valamennyi szélességkoordinátájára egyaránt
alkalmazható.
— A szelvény szélessége nem növelhető.
T.1.3. B. szakasz –A W6-A szelvényűjárművekre vonatkozó számítási példa
1. példa
1.1 Kéttengelyes fedett vagon méreteinek csökkentése a következő értékekre:
Tengelytáv (A) 9 m
Orsószekrények feletti hosszúság 12,82 mFelfüggesztés teljes oldalirányú pályája ± 0,02 mTeljes oldalirányú felfüggesztés kapcsolódási pontjának
kopása0,003 m
1.2 A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságot meghaladó terület
1.2.1 A jármű középpontjánál
E
i¼AN i−N2
i
400
Ei= - 0,051 m
A képlet alapján negatív előjelű Eiérték számítható ki, ezért nincs szükség a csökkentésre.
1.3 A jármű orsószekrényénél
1.3.1
Ei¼AN oþN2
o
400−0,102
Eo= - 0,05 m
A képlet alapján negatív előjelű Eoérték számítható ki, ezért nincs szükség a csökkentésre.
1.4. A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasság alatti terület
1.4.1. A felfüggesztés teljes oldalirányú mozgásai1.4.1.1. (0,020 + 0,003) m = 23 mm (félszélesség-csökkentés)
1.5. A tengely középvonalánál
1.5.1. E
o/Ei= nulla
Ezért a csapágy szerkezeti egységei feletti maximális szélesség:2 700 - 2(23) = 2 654 mm
1.6. A jármű középpontjánál
1.6.1.
E
i¼AN i−N2
i
R2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/351
(i) ha R = 360 m E i= 28 mm
Ezért a maximális szélesség az R = 360 m sugárnál:
2 700 - 2(23) - 2(28) = 2 598 mm
(ii) ha R = 200 m E i= 51 mm
Ezért a maximális szélesség az R = 200 m sugárnál:
2 820 - 2(23) - 2(51) = 2 672 mm
(iii) ha R = 160 m E i63 mm
Ezért a maximális szélesség az R = 160 m sugárnál:
2 900 - 2(23) - 2(63) = 2 728 mm
A fentiekből megállapítható, hogy az (i) eset adja meg a minimális értéket, ezért a maximálisan megengedhető szélesség
a jármű középpontjában 2 598 mm.
1.7. A jármű orsószekrényénél
1.7.1.
Ei¼AN oþN2
o
R
(i) ha R = 360 mm E o= 29 mm
Ezért a maximális szélesség az R = 360 mm sugárnál:
2 700 - 2(23) - 2(29) = 2 596 mm
(ii) ha R = 200 m E o= 52 mm
Ezért a maximális szélesség az R = 200 m sugárnál:
2 820 - 2(23) - 2(52) = 2 670 mm
(iii) ha R = 160 m E o= 65 mm
Ezért a maximális szélesség az R = 160 m:
2 900 - 2(23) - 2(65) = 2 724 mm
A fentiekből megállapítható, hogy az (i) eset adja meg a minimális értéket, ezért a maximálisan megengedhető
szélesség a jármű orsószekrényénél 2 596 mm.
3. A függőleges elmozdulások/hézag alatti értékek kiszámítása
3.1. Rugós szerkezeti egységek elmozdulása3.1.1.
a) Megengedhető kerékkopás 38,0 mm
b) Üreges futófelület 6,0 mm
c) Rugó, önsúlyú jármű elmozdulása a rugós ütközőig 98,5 mm
Összesen: 142,5 mm (143 mm-re kerekítendő)
Megjegyzés: Az elmozdulás értékét csökkenteni lehet az egyik csapágy kúpos féktuskó-tömítése teljes szélességével, amelyet
a kerékkopás kompenzálása érdekében szerelnek fel olyan járművekre, amelyek erre a célra alkalmasak.L 344/352 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
3.2. Rugózatlan szerkezeti egységek elmozdulása
3.2.1.
d) (a) megengedhető kerékkopás 38 mm 38 mm
e) (b) üreges futófelület 6 mm 6 mm
Összesen: 44 mm
3.2.2.
3.3. Hézag alatti értékek a jármű középpontjánál
3.3.1.
Egy 500 m-es sugarú konvex függőleges görbén elhelyezkedő jármű Hifüggőleges elmozdulása a következ őképlettel
számítható ki:
Hi¼AN i−N2
i
R
Hi= 20 mm
3.4. Hézag alatti értékek a jármű orsószekrényénél
3.4.1.
Egy 500 m-es sugarú konkáv függőleges görbén elhelyezkedő jármű Hofüggőleges elmozdulása a következ őképlettel
számítható ki:
Ho¼AN oþN2
o
R
Ho= 21 mm
3.4.2.
Megjegyzés: A 3.3 és a 3.4 bekezdésben szereplő képletek alapján kapott értékek csak a sínek felső érintő egyenese feletti 75,
100 és 135 mm-es síkokra vonatkoznak, és a 3.1 és a 3.2 bekezdésben kiszámított értékek kiegészítései.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/353
T.1.4. C. szakasz –W7 és W8 szelvény
W7 szelvény
T4. ábra
L 344/354 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
W8 szelvény
T5. ábra
T.1.5. D. szakasz –W9 speciális rakszelvény
— A vagon törzsét és forgóvázait a W6 szelvény előírásainak megfelelően kell tervezni.
— A kocsi terhelésekor az eltávolítható tehernek meg kell felelnie az alábbiakban olvasható W9 szelvényre vonatkozó
előírásoknak.
1.1 A W9 szelvény két külön részből áll, melyek mindegyikének meg kell felelnie a következőknek:W9 (i) –ez a forgóvázak középpontjai közötti rakományegységekre érvényes. [Megjegyzés: Az (i) a belső szakaszt (inner)
jelöli.]
W9 (o) –a kocsi túlnyúlására, vagyis a záró forgóváz és a kocsi rakodási síkjának használható vége közötti szakaszra
nehezedő rakományegységekre vonatkozik. [Megjegyzés: Az (o) a külső szakaszt (outer) jelöli.]2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/355
A W9 (i) belső szelvény referenciaprofilja
T6. ábra
A tartálykocsiknál különböző pozíciók érvényesek a különböző méretű intermodális fuvarozási egységekre. A tartályko-
csikba berakodott intermodális fuvarozási egységek nincsenek oldalsó vagy hosszanti irányban rögzítve. A terheléskiegyenlítését és az út során bekövetkez őesetleges mozgásokat figyelembe kell venni a W9 (i) és a W9 (o) szelvények esetén
is.L 344/356 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
2. A csökkentési képletre és a W9 szelvény alkalmazása során figyelembe veendő egyéb tényezőkre vonatkozó
megjegyzések
2.1. A W9 (i) szelvény 13,5 m-es forgóváz-középpont távolsággal rendelkez őkocsikra érvényes. A 13,5 m-nél kisebb
forgóváz-középpont távolságú kocsik szelvényszélessége nem növelhető, de lehetőség van a 13,5 m-nél nagyobbforgóváz-középpont távolságú kocsik szelvényszélességének csökkentésére.
2.1.1. A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságot meghaladó terület
2.1.1.1. Általános2.1.1.2.
A W9 (i) szelvény ezen részét statikusnak kell tekinteni. A szelvény szélességét 13 mm-es határértékig (beleértve a kopást is)
nem befolyásolják a felfüggesztés oldalirányú mozgásai.
A W9 (i) szelvény szélességét csökkenteni kell a középvonal mindkét oldalán a felfüggesztés 13 mm-es határértéket
meghaladó oldalirányú mozgásainak megfelelő értékkel.
A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságban lévő terület 2 796 mm-es szélességgel abszolút minimális
értéknek tekintendő. A rakományegységek semelyik része sem nyúlhat túl függőlegesen lefelé olyan mértékben, hogymegsértse a szelvényre vonatkozó előírásokat bármilyen terhelési vagy kopási feltétel esetén. A rugó függőleges pályáját azalapállapothoz képest bekövetkező szélsőséges mozgásként, illetve a rugós ütköző állapotaként kell meghatározni.
A sínek felső érintő egyenese felett 1 000 és 780 mm közötti terület
T6. ábra
Megjegyzés: Általában a legnagyobb csökkentés akkor érhető el, ha N i= A/2.
1.1.3 A szelvény mindkét oldalán végrehajtandó E icsökkentés (méterben) a tengelyek/forgóvázak közötti szakaszon:
Ei¼AN i−N2
i
400−0,1142006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/357
Megjegyzés
— A fenti 1.1.3 bekezdésben szereplő képlet alapján kiszámított negatív érték mutatja, hogy nincs szükség
a csökkentésre.
— A jármű középpontjában csak akkor van szükség a csökkentésre, ha a forgóváz-középpontok közötti távolság
meghaladja a 13,5m-t.
A szélességcsökkentési képlet a sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságot meghaladó terület valamennyi
szélességkoordinátájára egyaránt alkalmazható.
A sínek felső érintő egyenese felett 1 000 és 780 mm közötti terület
2.1. Általános
2.1.1. A W9 (i) szelvénynek ez a része egyszerűsített kinematikus szelvényre.
Megfelelő módon számításba kell venni valamennyi oldalirányú elmozdulást, akármi is okozza azokat, vagyis
a következőket:
a) felfüggesztés teljes oldalirányú pályájab) teljes oldalirányú felfüggesztés kapcsolódási pontjának kopása
c) az E
ikanyarban bekövetkező kilengés miatti csökkentés
d) az 5. melléklet D. szakaszának bevezetőjében leírt egységteher mozgásaA következőket nem kell figyelembe venni:
e) jármű gyorsulása
f) csapágyvezeték lehajlásag) a kerékperem és a sín közötti hézagh) a kerékperem és a sín kopása
2.1.3 A sínek felső érintő egyenese feletti 780 mm-es magasság alatti terület
2.1.3.1.
A W9 (i) szelvény előírásainak megfelelő rakományegység valamelyik része csak akkor nyúlhat be erre a területre, bármilyen
terhelési vagy kopási feltétel esetén, ha a rakományegység e része megfelel a W6 szelvény előírásainak.
2.1.4. A W9 (i) szelvényszélességek meghatározása
T7. ábra
L 344/358 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
2.1.5. A jármű bármelyik pontján
(i) a maximális statikus szélesség és
(ii) a 2.1.1 a), b) és c) pont alapján meghatározott értékek összege
nem lépheti túl az alábbiakban megadott három érték valamelyikét:
Görbe sugara (R) maximális szélesség (i) + (ii)
360 m 2 810 mm
200 m 2 912 mm
160 m 2 970 mm
2.1.5.1. A szelvény mindkét oldalán végrehajtandó E icsökkentés (méterben) a forgóvázak közötti szakaszon:
Ei¼AN i−N2
i
R
2.1.6.2. Megjegyzés: A fentiekből következő szélességcsökkentési képlet a sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 és 780
mm közötti terület valamennyi szélességkoordinátájára egyaránt alkalmazható. A szelvény szélessége nemnövelhető.
3. Számítási példa
3.1. Szélességcsökkentés kiszámítása a W9 (i) szelvényre vonatkozó adatok figyelembe vételével
3.1.1. Forgóvázas vagon méreteinek csökkentése a következő értékekre:
Forgóváz-középpontok közötti távolság (A) 13,5 m
Rakodórámpa hossza 15,9 m
Felfüggesztés teljes oldalirányú pályája, beleértve a kapcsolódási pont kopás 13 mm (vagyis nem haladja meg a 13 mm-
es normál értéket)
A rakományegység teljes oldalirányú mozgása a rögzítőeszközhöz képes 12,5 mm (vagyis 6,5 mm-rel több, mint a
6 mm-es normál érték)
3.2. A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságot meghaladó terület
3.2.1. A kocsi középpontjánál
E
i¼AN i−N2
i
400−0,114
Ei¼13,5 6,75−6,752
400−0,114
Ei= - 0,00009, vagyis a kanyarban bekövetkező kilengés miatt nincs szükség a csökkentésre.
3.2.2. Teljes szelvény-csökkentés
= E i+ felfüggesztés oldalirányú pályájának túllépése + rakományegység mozgásának túllépése
= 0 + 0 + 6,5 mm.
Ezért a sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságot meghaladó területen a W9 (i) szelvény valamennyi
vízszintes koordinátáját a szelvény mindkét oldalán 6,5 mm-rel csökkenteni kell.
3.3. A sínek felső érintő egyenese felett 1 000 és 780 mm közötti terület
3.3.1.
A felfüggesztés teljes oldalirányú pályája = 13 mm
A rakományegység oldalirányú pályájának túllépése = 6,5 mm2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/359
3.3.2.
A vagon középpontjánál:
Ei¼AN i−N2
i
2R
(i) ha R = 360 m E i= 63 mm
Ezért a maximális szélesség az R = 360 m sugárnál:
2 810 - (2x63) - (2x13) - (2 x 6,5) = 2 645 mm
(ii) ha R = 200 m E i= 114 mm
Ezért a maximális szélesség az R = 200 m sugárnál:
2 912 - (2 x 114) - (2 x 13) - (2 x 6,5) = 2 645 mm
(iii) ha R = 160 m E i142 mm
Ezért a maximális szélesség az R = 160 m sugárnál:
2 970 - (2 x 142) - (2 x 13) - (2 x 6,5) = 2 647 mm
A fenti (i) és (ii) esetek mindegyik megadja a minimális értéket, ezért a rakományegység maximálisan megengedhető
szélessége a rakodórámpa hosszának középpontjában 2 645 mm.
4. A csökkentési képletre és a W9 (o) szelvény alkalmazása során figyelembe veendő egyéb tényezőkre vonatkozó
megjegyzések
4.1. A W9 (o) szelvény 13,5 m-es forgóváz-középpontok közötti távolsággal rendelkez őkocsikra érvényes. A 13,5 m-nél
kisebb forgóváz-középpontok közötti távolsággal rendelkez őkocsik szelvényszélessége nem növelhető. Azonban
a 13,5 m-nél nagyobb forgóváz-középpontok közötti távolsággal rendelkező kocsik szelvényét csökkenteni kell.
4.1.1. A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságot meghaladó terület
4.1.1.1. Általános
A W9 (o) szelvény e része statikusnak tekintendő, és a szelvény szélességét 13 mm határértékig nem befolyásolja
a felfüggesztés oldalirányú pályája. Azonban a W9 (o) szelvény szélességét csökkenteni kell a középvonal mindkét oldalán
azzal az értékkel, amellyel a felfüggesztés teljes oldalirányú pályája meghaladja a 13 mm-es határértéket. A rakományegység
tartószerkezetek (például csapok) által megengedett, oldalirányban 6 mm-t meghaladó mozgása esetén a szélességet továbbkell csökkenteni a középvonal mindkét oldalán.
A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságban lévő terület abszolút minimális értéket jelent 2 796 mm-es
szélességgel. Függőleges irányban lefelé a rakományegység semelyik része sem nyúlhat túl olyan mértékben, hogy megsértsea szelvényre vonatkozó előírásokat bármilyen terhelési vagy kopási feltétel esetén. A rugó függőleges pályáját azalapállapothoz képest bekövetkező szélsőséges mozgásként, illetve a rugós ütköző állapotaként kell meghatározni.
Egyenes vágányon a jármű szélessége 2 796mm lehet (ami megfelel a 3 024mm-es szélességnek 200 mm sugarú görbéken)
a szélességcsökkentési képlet használata nélkül.L 344/360 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
4.1.2.1. A szélességcsökkentési képlet ábrája
T7. ábra
Megjegyzés: A csökkentés általában akkor a legnagyobb, ha N o= maximális érték.
4.1.3. A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságot meghaladó terület csökkentésének megállapításához
használandó képlet
4.1.3.1.
A szelvény mindkét oldalán végrehajtandó E 0csökkentés (méterben) a forgóvázak és a vagon rakodórámpájának vége
közötti szakaszon:
Eo¼AN oþN2
o
400−0,114
4.1.3.2. Megjegyzés:
— A kiszámított negatív érték mutatja, hogy nincs szükség a csökkentésre.
— Csökkentésre csak akkor van szükség, ha a 13,5 m-es forgóváz-középpontok közötti távolságú vagon rakodórámpája
végéig mért távolság meghaladja a 2,798 m-t.
A szélességcsökkentési képlet a sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságot meghaladó terület valamennyi
szélességkoordinátájára egyaránt alkalmazható.
///A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságban lévő terület
4.2.2. A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasság alatti terület
4.2.2.1.
A W9 (o) szelvény ezen része kinematikus. A szelvényt a W6 referenciaprofilnak megfelelően kell meghatározni,
kivéve, ha a megengedett szélességértékeket tovább kell csökkenteni a rakományegység rögzítési módjánakfüggvényében.
A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságban lévő terület abszolút minimális értéket jelent 2 796 mm-es
szélességgel. Függőleges irányban lefelé a rakományegység semelyik része sem nyúlhat túl olyan mértékben, hogy megsértse
a szelvényre vonatkozó előírásokat bármilyen terhelési vagy kopási feltétel esetén. A rugó függőleges pályáját azalapállapothoz képest bekövetkező szélsőséges mozgásként, illetve a rugós ütköző állapotaként kell meghatározni.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/361
4.2.2.2. A szelvényszélesség meghatározása
A jármű bármelyik pontján
(i) a maximális statikus szélesség és(ii) a 2.1.1 a), b) és c) pont alapján meghatározott értékek összege
nem lépheti túl az alábbiakban megadott három érték valamelyikét:
4.2.2.3.
Görbe sugara (R) Maximális szélesség (i) + (ii)
360 m 2 710 mm
200 m 2 820 mm
160 m 2 900 mm
T8. ábra
A = a forgóváz-középpontok közötti távolság (méterben)
No= az adott szakasztól a legközelebbi forgóváz középpontjáig mért távolság (méterben)
Megjegyzés: A csökkentés akkor a legnagyobb, ha N o= A/2
R = görbe sugara (méterben)
A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasság alatti terület csökkentésének megállapításához használandó
képlet
A szelvény mindkét oldalán végrehajtandó E 0csökkentés (méterben) a forgóváz és a vagon rakodórámpájának vége közötti
szakaszon:
Ei¼AN oþN2
o
R
Megjegyzés:
— A fentiekből következ őszélességcsökkentési képlet a sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasság alatti
terület valamennyi szélességkoordinátájára egyaránt alkalmazható.
— A szelvény szélessége nem növelhető.
Szélességcsökkentés kiszámítása a W9 (o) szelvényre vonatkozó adatok figyelembe vételévelSzámítási példaSzélességcsökkentés kiszámítása a W9 (o) szelvényre vonatkozó adatok figyelembe vételévelL 344/362 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Forgóvázas vagon méreteinek csökkentése a következ őértékekre:
Forgóváz-középpontok közötti távolság (A) 13,5 m
Rakodórámpa hossza 15,9 mFelfüggesztés teljes oldalirányú pályája beleértve a kapcsoló-
dási pont kopását13 mm (vagyis nem haladja meg a 13 mm-es normál értéket)
A rakományegység teljes oldalirányú mozgása mint 12,5 mm (vagyis 6,5 mm-rel több a rögzítőeszközhöz képest
a 6 mm-es normál érték)
A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasságot meghaladó terület
A rakományegység végénél:
E
o¼AN oþN2
o
400−0,114 Ha No¼15,9−13,5
2¼1,2
Eo= - 0,070 m
Teljes szelvény-csökkentés
= E o+ felfüggesztés oldalirányú pályájának túllépése + rakományegység mozgásának túllépése
= - 70 + 0 + 6,5 = - 63,5 mm, vagyis negatív érték, tehát nincs szükség a csökkentésre.A sínek felső érintő egyenese feletti 1 000 mm-es magasság alatti terület
Felfüggesztés teljes oldalirányú pályája = 13 mmRakományegység oldalirányú pályájának túllépése = 6,5 mm
A rakományegység végénél:
E
o¼AN oþN2
o
2R
(i) ha R = 360 m E o= 24,5 mm
Ezért a maximális szélesség az R = 360 m sugárnál:
2 700 - (2 x 24,5) - (2 x 13) - (2 x 6,5) = 2 612 mm
(ii) ha R = 200 m E o= 44 mm
Ezért a maximális szélesség az R = 200 m sugárnál:
2 820 - (2 x 44) - (2 x 13) - (2 x 6,5) = 2 693 mm
(iii) ha R = 160 m E o= 55 mm
Ezért a maximális szélesség az R = 160 m sugárnál:
2 900 - (2 x 55) - (2 x 13) - (2 x 6,5) = 2 751 mm
A fenti (i) eset adja meg a minimális értéket, ezért a rakományegység maximálisan megengedhető szélessége a rakodórámpa
hosszának végénél 2 612 mm.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/363
U. MELLÉKLET
KÜLÖNLEGES ESETEK
Kinematikus járműszerkesztési szelvény
1 520 mm-es nyomtáv
U.1. 1520 ÉS 1435 MM NYOMTÁVÚ PÁLYÁKRA VALÓ KOCSIK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 364
U.2. CSAK 1520 MM-ES PÁLYÁKRA SZÁNT KOCSIK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 366U.3. ÁTHALADÁS ÁTMENETI KANYAROKON . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 367U.4. FÜGGŐLEGES ÁTMENETI GÖRBÉKEN (BELEÉRTVE A RENDEZŐ PÁLYAUDVARI GURÍTÓDOMBOKAT IS)
ÉS FÉKEZŐ, TOLATÓ VAGY MEGÁLLÍTÓ BERENDEZÉSEKEN VALÓ ÁTHALADÁS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 368
U.5. KAPCSOLHATÓSÁG . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 369
Ez a konkrét eset Lengyelország és Szlovákia 1 520 mm nyomtávú, a litvániai, lettországi és észtországi vonalakhoz
csatlakozó kiválasztott vonalaira vonatkozik.
U.1. 1 520 ÉS 1 435 MM NYOMTÁVÚ PÁLYÁKRA VALÓ KOCSIK
A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő, mind az 1 520, mind az 1 435 mm-es hálózaton való korlátozás nélküli
közlekedésre szánt kocsik megfelelnek az U1. ábrán bemutatott kinematikus szerkesztési szelvénynek.
U1. ábra
L 344/364 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
A két- és többoldalú megállapodásokban használt egyes kocsik felső részei megfelelhetnek az U2. ábrán látható szelvénynek.
Fig.U2
Az ilyen kocsik alsó része esetében a kinematikus szerkesztési szelvénynek meg kell felelnie az U3. ábrának.
U3. ábra
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/365
U.2. CSAK 1 520 MM-ES PÁLYÁKRA SZÁNT KOCSIK
Ezek az áruszállító kocsik megfelelhetnek a WM-02, WM-1 és WM-0 kinematikus szerkesztési szelvényeknek.
Fig. U4
WM-2 kinematikus szerkesztési szelvény
U5. ábra
WM-1 kinematikus szerkesztési szelvény
L 344/366 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Fig. U6
Alsó rész a WM-02, 1, 0 kinematikus szerkesztési szelvény esetében
U.3. ÁTHALADÁS ÁTMENETI KANYAROKON
Az egyes –megrakodott és üres –kocsiknak be kell venniük a 80 m sugarú kanyarokat.
1 520 mm-es pályákon a –megrakodott és üres –kocsikból álló szerelvényeknek be kell venniük
— az egyenes pálya és a 80 m sugarú kanyar közötti átmenetet átmeneti kanyar nélkül.
— a 120 m sugarú „S”kanyarokat átmeneti egyenes pályák nélkül
1 520 mm-es pályákon a –megrakodott és üres –hosszú kocsikból (királycsapok távolsága > 16 m és
a kapcsolókészülékekkel együtt > 21 m) álló szerelvényeknek be kell venniük
— az egyenes pálya és a 110 m sugarú kanyar közötti átmenetet átmeneti kanyar nélkül.
— a 160 m sugarú „S”kanyarokat átmeneti egyenes pályák nélkül
1 435 mm-es pályákon a –megrakodott és üres –kocsikból álló szerelvényeknek be kell venniük
— a 190 m sugarú „S”kanyarokat átmeneti egyenes pályák nélkül
— a 150 m sugarú „S”kanyarokat 6 m hosszú átmeneti egyenes pályával
— a 120 m sugarú „S”kanyarokat 20 m hosszú átmeneti egyenes pályával2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/367
U.4. FÜGGŐLEGES ÁTMENETI GÖRBÉKEN (BELEÉRTVE A RENDEZŐ PÁLYAUDVARI GURÍTÓDOMBOKAT IS) ÉS
FÉKEZŐ, TOLATÓ VAGY MEGÁLLÍTÓ BERENDEZÉSEKEN VALÓ ÁTHALADÁS
Lehetségesnek kell lennie az U7. és U8. ábrákon bemutatott függőleges profilokon való áthaladásnak az automatikus
kapcsolókészülékek szétkapcsolása nélkül.
U7. ábra
Első pályalassító az első kitérő után
U8. ábra
Első pályalassító az első kitérő előtt
L 344/368 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
U.5. KAPCSOLHATÓSÁG
Az automata kapcsolókészülékekkel rendelkező –megrakodott és üres –kocsiknak kapcsolhatóknak kell lenniük
a következő körülmények között;
— manuális (kézi) támogatás nélkül
— egyenes pályákon
— az egyenes pálya és a 135 m sugarú kanyar közötti, átmeneti egyenes pálya nélküli átmenetben
— 150 m sugarú kanyarban
— manuális (kézi) támogatással
— átmeneti egyenes pályák nélküli 190 m sugarú „S”kanyarokban
— 6 m hosszú átmeneti egyenes pályával rendelkez ő150 m sugarú „S”kanyarokban
A–megrakodott és üres –hosszú (királycsapok távolsága > 16 m és a kapcsolókészülékekkel együtt > 21 m) kocsiknak
kapcsolhatóknak kell lenniük a következ őkörülmények között:
— manuális (kézi) támogatás nélkül
— egyenes pályákon
— az egyenes pálya és a 150 m sugarú kanyar közötti átmenet átmeneti egyenes pálya nélkül
— 150 m sugarú kanyarban
— manuális (kézi) támogatással
— átmeneti egyenes pályák nélküli 190 m sugarú „S”kanyarokban
— 6 m hosszú átmeneti egyenes pályával rendelkez ő150 m sugarú „S”kanyarokban2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/369
V. MELLÉKLET
SPECIÁLIS ESET
Fékteljesítmény
Nagy-Britannia
V.1 A NAGY-BRITANNIAI HASZNÁLATRA SZÁNT ÁRUSZÁLLÍTÓ KOCSIK RÖGZÍTŐFÉKE
A rögzítőfékre vonatkozó előírás: Az Egyesült Királyságban használt új kocsik esetében: minden kocsit fel kell szerelni.
A kizárólag az Egyesült Királyságban használandó kocsik esetében a rögzítőféket úgy tervezik, hogy megtartsa a teljesenterhelt kocsikat egy 2,5 %-os lejtőn 10 % legnagyobb tapadás mellett, szélcsendben.
V.2 EGYENÉRTÉKŰ FÉKERŐ ÉS FÉKERŐ TÉNYEZŐK A NAGY-BRITANNIAI HÁLÓZATON VALÓ HASZNÁLATRA
SZÁNT ÁRUSZÁLLÍTÓ KOCSIK ESETÉBEN
Az Egyesült Királyságban működő áruszállító kocsik egyenértékű fékerővel és indokolt esetben bármilyen számított fékerő-
tényezővel rendelkeznek. Az Egyesült Királyságtól eltérő tagállamokban működő áruszállító kocsik féksúllyal / a fékezett
súly számított százalékával rendelkeznek. Azok az áruszállító kocsik, amelyeknek az Egyesült Királyságban és mástagállamokban kell működniük, fékerővel / fékerő-tényezővel és a fékezett súly számított százalékával rendelkeznek. Azüzembentartónak be kell szereznie ezt az információt, és be kell vezetnie azt a Járműnyilvántartásba.
Fékezőerő
A féktuskóra /fékpofára/ fékezési felület kapcsolódási pontjára vitt erő.
Egyenértékű fékerő
A fékerőnek az az értéke, amelyet egy normál súrlódási együtthatójú egyenértékű tuskós fékrendszerre kell gyakorolni, hogy
ugyanolyan értékű fékerő jöjjön létre, mint a fékerőnek és a jármű súrlódási együtthatójának tényleges kombinációja által
megadott lassítási fékereje.
Fékerő -tényezők
Ezek a tényezők lehetővé teszik az Egyesült Királyságbeli TOPS számítógépes rendszer számára, hogy kiszámítsák a fékerőt
egy olyan eszközzel felszerelt vasúti jármű esetében, amely a jármű tömegével arányosan változtatja a fékerőt.
A fékerő adatok kiszámítása
i) Vagy egy fékerő értékkel, vagy a terheletlen és terhelt állapot esetében rögzített értékekkel rendelkező járművek.
Az e részben meghatározott megközelítést használják a szállítójárm űvek esetében is, noha azok fékereje a jármű
terhelésétől függően változhat. A számított egyenértékű fékerő értéke megfelel a jármű terheletlen állapotának.
Az egyenértékű fékerő összesített a jármű esetében, és egyenesen arányos a jármű sínnél elért lassítási fékerejével.
A fékerő bejelentett értékét közvetlenül használják a jármű fékezési képességének mutatójaként, és ahhoz, hogy
összhangban legyen a meglévő értékekkel, ezt az erőt kell ráadni egy egyenértékű tuskós fékberendezésre, hogy
a sínnél ugyanolyan lassító fékerő legyen elérhető, egy normál átlagos súrlódási együttható segítségével a fék súrlódási
érintkezési felületénél. A korábban a számítások alapjaként használt átlagos súrlódási együttható 0,13.L 344/370 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
A fenti követelményeknek megfelelő egyenértékű fékerőket a fék lassító erejéből kell kiszámítani az alábbiak szerint:
BT¼FT
0,13 9,81és BL¼FL
0,13 9,81
Ahol:
BT= a vasúti jármű egyenértékű fékereje terheletlen állapotban (tonna).
BL= a vasúti jármű bejelentendő egyenértékű fékereje terhelt állapotban (tonna).
FTés F L= a jármű terheletlen vagy terhelt állapotnak megfelelő lassító fékereje, amely annyi ideig hat a sínre, ameddig
a fékhenger nyomása eléri a maximális (kN) értékének legalább 95 %-át.
0,13 = normál átlagos súrlódási együttható (-).
9,81 = gravitációs gyorsulás (m/s2).
ii) A terhelés arányában változó fékerővel rendelkező járművek
Azon járművek esetében, amelyeknél ki kell számítani a fékerő állandó és változó komponens formájában lévő
tényezőit, azok kiszámítása az alábbiak szerint történik:
(a) Fékerő tényező 1 = C Lvagy C T(tonna)
ahol CL= B L- (m × W L)
ésCT= B T- (m × W T)
Lásd alább az mszármaztatását
(b) Fékerő tényező2 ¼BL−BT ð Þ
WL−WT ð Þ¼m (tonna)
Ahol:
BL= egyenértékű fékerő maximális terhelt állapotban (tonna).
BT= egyenértékű fékerő terheletlen állapotban (tonna)
WL= Legnagyobb terhelt tömeg (tonna)
WT= Terheletlen tömeg (tonna)
A fenti (a) és (b) esetben számított fékerő értékeit be kell jegyezni a járműnyilvántartásba.
iii) A fékerő származtatásánál figyelembe veendő tényezők
A jármű lassító fékerejét a tervezési adatokból vagy a féktávolság-próbák eredményeiből lehet származtatni; mindkét
esetben a vasúti jármű legnagyobb sebességét kell figyelembe venni. Amennyiben tényleges próbákat végeznek,
a fékerő számított egyenértékét érvényesíteni kell.
A tuskós fékkel felszerelt járművek esetében a fék lassító erejét a fékerő teljes értékéből és a féktuskók és a keréktalp
közötti súrlódás szorzatának teljes értékéből számítják ki. Tárcsafék esetében ez a fékerőnek, a súrlódási együtthatónak
és a fékbetét működése hatékony sugarának és a kerék új sugarának szorzata.
A fék lassító erejének számításakor figyelembe kell venni a rudazat hatékonysága vagy a fékerő-továbbítási
rendszerben a fékhenger és a féktuskók vagy fékpofák között lévő hézagállítók miatti minden veszteséget. Ha nem
lehet kiszámítani a fékerő megbízható értékét, azt közvetlenül a tuskón vagy a fékpofán kell mérni. Ebben az esetben
figyelembe kell venni a rudazatban kialakuló vibráció hatását a statikus súrlódás értékére.
A felhasznált súrlódási együtthatónak figyelembe kell vennie az összes befolyásoló tényezőt, mint például a fékerőt,
a súrlódó anyag területét és a jármű felszínét, mivel minden ilyen tényező befolyásolja a súrlódási együtthatót. Például
a féktuskó egy adott területén a tuskó terhelésének és a sebességnek a növelése csökkenti az öntöttvas féktuskóksúrlódási együtthatójának valós értékét.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/371
Ha nincsenek elérhető adatok, amelyek megadják a súrlódási együtthatót a terhelés, a sebesség és a súrlódó terület
meghatározott kombinációi esetén, próbákat kell végezni az érték megállapítása érdekében, ha annak segítségévelszámítják ki a fék lassító erejét.
Ahol egyetlen járműszám vonatkozik a rudas típusú kapcsolókészülékkel félig állandóan összekapcsolt vagy csuklós
járművekre, a fék megfelelő lassító erejét minden elosztó esetében ki kell számolni az egyes elosztók által kiszolgált
járműtömeg segítségével.L 344/372 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
W. MELLÉKLET
KÜLÖNLEGES ESETEK
Kinematikus járműszerkesztési szelvény
FINNORSZÁG, FIN1 STATIKUS SZERKESZTÉSI SZELVÉNY
W.1. Általános szabályok . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374
W.2. A jármű alsó része . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374
W.3. A kerékperemek közelében lévő járműrészek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374
W.4. A jármű szélessége . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374
W.5. Kocsik és többrészes egységek alsó lépcsője és kifelé nyíló peronajtója . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374W.6. Áramszedők és a tetőn lévő nem szigetelt működő részek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 375
W.7. Szabályok és későbbi utasítások . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 375
JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNY . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 376FIN1 / A. melléklet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 376FIN1 / B1. melléklet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 377
A RENDEZŐPÁLYAUDVARI GURÍTÓDOMBOKON ÉS VÁGÁNYFÉKEKEN ÁTENGEDHETŐ JÁRMŰ ALSÓ
RÉSZÉRE VONATKOZÓ MINIMÁLIS MAGASSÁG NÖVELÉSE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 377
FIN1 / B2. melléklet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 378
A RENDEZŐPÁLYAUDVARI GURÍTÓDOMBOKON ÉS VÁGÁNYFÉKEKEN NEM ÁTENGEDHETŐ JÁRMŰ
ALSÓ RÉSZÉRE VONATKOZÓ MINIMÁLIS MAGASSÁG NÖVELÉSE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 378
FIN1 / B3. melléklet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 379
A RENDEZŐPÁLYAUDVARI GURÍTÓDOMBOK VÁGÁNYFÉKJEINEK ÉS EGYÉB TOLATÓ BERENDEZÉSEI-
NEK ELHELYEZKEDÉSE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 379
FIN1 / C. melléklet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 380
A FÉLSZÉLESSÉG CSÖKKENTÉSE A FIN1 JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNY SZERINT (CSÖKKENTÉSI
KÉPLET) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 380
FIN1 / D1. melléklet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 382
A JÁRMŰ ALSÓ LÉPCSŐJÉNEK SZELVÉNYE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 382
FIN1 / D2. melléklet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 383
KOCSIK ÉS TÖBBRÉSZES EGYSÉGEK KIFELÉ NYÍLÓ AJTÓINAK ÉS LENYITOTT LÉPCSŐINEK SZELVÉNYE 383
FIN1 / E. MELLÉKLET 16 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 385ÁRAMSZEDŐK ÉS NEM SZIGETELT MŰKÖDŐ RÉSZEK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3852006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/373
W.1. ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK
1.1. A járműszerkesztési szelvény a területet határozza meg, amelyen belül kell a járműnek elhelyezkednie, amikor az
egyenes vágány közepén halad. A referencia-körvonalat (FIN1) az A. melléklet tartalmazza.
1.2. A jármű különböző részeinek a vágányhoz viszonyított legalacsonyabb helyzete meghatározásához (alsó rész,
a peremek közelében lévő járműrészek) az alábbi elmozdulásokat kell figyelembe venni:
— Maximum kopás
— Felfüggesztések rugalmassága az ütközőkig. Szabaddá tett pályák esetén a rugók rugalmasságát az UIC 505-1.
tájékoztatóban szereplő besorolás szerint kell figyelembe venni.
— Alváz statikus elhajlása
— Szerelési és építési tűréshatárok
1.3. A különböző járműrészek legmagasabb helyzetét üres, nem elhasználódott jármű alapján kell meghatározni,
a szerelési és építési tűréshatárok figyelembe vételével.
W.2. A JÁRMŰ ALSÓ RÉSZE
Az alsó részekhez megengedett minimális magasság a B1. melléklet szerint növelhető olyan járművek esetén, amelyek át
tudnak haladni rendezőpályaudvari gurítódombon vagy vágányfékeken.
A rendezőpályaudvari dombokra és vágányfékekre nem engedhető járművek minimális magassága a B2. melléklet szerint
növelhető.
W.3. A KERÉKPEREMEK KÖZELÉBEN LÉVŐ JÁRMŰRÉSZEK
3.1. A kerékperemek közelében elhelyezkedő járműrészek megengedett minimális függőleges távolsága (a kerekek
kivételével) 55 mm a futófelülettől számítva. A kanyarokban ezeknek a részeknek a kerekek által elfoglalt zónán belülkell maradnia.
Az 55 mm-es távolság nem vonatkozik a homokszóró rendszer rugalmas részeire, illetve a rugalmas kefékre.
3.2. A 3.1 pont alól kivételt jelentenek a végtengelyek feletti járműrészek, melyek megengedett minimális függőleges
távolsága 125 mm olyan járművek esetében, amelyeket mozgatható, kézzel a sínre helyezhető féksaruval fékeznek le.
3.3. A sínnel érintkező fék-részegységek minimális távolsága a síntől számítva kevesebb, mint 55 mm lehet, amikor
a részegységek nyugalmi helyzetben vannak. A tengelyek közötti zónában kell elhelyezkedniük, és a kanyarokban is
a kerekek által elfoglalt területen belül kell maradniuk. A részegységek nem befolyásolhatják a tolató berendezésekkel
való üzemeltetést.
W.4. A JÁRMŰ SZÉLESSÉGE
Az egyenes vágányon és a kanyarban megengedett átlós félszélesség-értékeket a C. melléklet szerint kell csökkenteni.
W.5. KOCSIK ÉS TÖBBRÉSZES EGYSÉGEK ALSÓ LÉPCSŐJE ÉS KIFELÉ NYÍLÓ PERONAJTÓJA
5.1. A kocsik és többrészes egységek alsó lépcsőjének szelvényét a D1. melléklet határozza meg.
5.2. A kocsik és többrészes egységek kifelé nyíló peronajtóinak nyitott helyzetben mért szelvényét a D2. melléklet rögzíti.L 344/374 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
W.6. ÁRAMSZEDŐK ÉS A TETŐN LÉVŐ NEM SZIGETELT MŰKÖDŐ RÉSZEK
6.1. A leengedett áramszedő egyenes vágányon középső helyzetben lévő jármű esetén nem lóghat túl a jármű szerkesztési
szelvényén.
6.2. A felemelt áramszedő egyenes vágányon középső helyzetben lévő jármű esetén nem lóghat túl a jármű E. mellékletben
meghatározott szelvényén.
Az áramszedő oszcilláció és vágányelhajlás miatti átlós elmozdulásait és tűréshatárértékeit külön-külön figyelembe
kell venni az elektromos vezeték telepítésekor.
6.3. Ha az áramszedő nem a forgóváz középpontja felett helyezkedik el, figyelembe kell venni a kanyarokban bekövetkez ő
oldalelmozdulásokat.
6.4. A tetőn lévő nem szigetelt részek (25 kV) nem lóghatnak át az E. mellékletben jelzett zónába.
W.7. SZABÁLYOK ÉS KÉSŐBBI UTASÍTÁSOK
7.1. A W.1-W.6 pontokon kívül a nyugat-európai forgalomra tervezett járműveknek meg kell felelniük az UIC 505-1 vagy
506 tájékoztató előírásainak is.
A kompon szállítható járművek alsó részének a későbbiekben meg kell felelnie az UIC 507 (vagonok) vagy 569
(kocsik és poggyászkocsik) tájékoztatóban rögzített követelményeknek is.
7.2. A W.1-W.6 pontokon kívül az oroszországi forgalomra tervezett járműveknek meg kell felelniük a GOST 9238-83
szabvány előírásainak is. A szokásos nyomtáv méreteit minden esetben be kell tartani.
7.3. Külön szabályozás érvényes a billenő rendszerű járművekből álló vonatszerelvények szelvényének megállapításához.
7.4. A rakszelvényekre vonatkozó előírásokat külön szabályozás rögzíti.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/375
JÁRMŰSZERKESZTÉSI SZELVÉNY
FIN1 / A. melléklet
W.1. ábra
1) Rendezőpályaudvari gurítódombokon és vágányfékeken átengedhető járművek alsó része
2) A rendezőpályaudvari gurítódombokon és vágányfékeken nem átengedhető járművek alsó része, a motoros egységek
forgóvázainak kivételével (lásd a 3) megjegyzést)
3) Rendezőpályaudvari gurítódombokon és vágányfékeken nem átengedhető motoros egységek forgóvázának alsó része
4) A Jtt-nek (a finn vasútvállalat biztonsági szabványaihoz kapcsolódó műszaki előírások) megfelelő vonalakon
működtethető járművek szelvénye, ahol az űrszelvényt ennek megfelelően kiszélesítették.L 344/376 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
FIN1 / B1. melléklet
A rendezőpályaudvari gurítódombokon és vágányfékeken átengedhető jármű alsó részére vonatkozó minimális
magasság növelése
A járművek alsó részének magasságát E asés E auértékkel kell megnövelni az alábbiak szerint:
— Ha a jármű a gurítódomb tetején halad, a forgócsapok vagy a végtengelyek közötti részek nem lóghatnak bele
a gurítódomb futófelületébe, melynek függőleges görbületi sugara 250 m;
— Ha a jármű a gurítódomb domborulatán halad, a forgócsapok vagy a végtengelyek feletti részek nem lóghatnak bele
a domborulaton lévő vágányfékek szelvényébe, melynek függőleges görbületi sugara 300 m;
Az (1) hivatkozásra vonatkozó képletek a magasságnövelés kiszámításához (az értékek méterben vannak megadva:
Eas¼an−n2
500−h
Eau¼anþn2
600
legfeljebb 1,445 méter távolságra a vágány középvonalától,
Eau¼anþn2
600−h−0,275ð Þ
1,445 méternél nagyobb távolságra a vágány középvonalától.
Jelmagyarázat:
Eas= a jármű alsó része magasságának növelése a forgócsapok vagy a végtengelyek közötti keresztszelvényekben; Az E as
értéket csak akkor kell figyelembe venni, ha pozitív.
Eau= a jármű alsó része magasságának növelése a forgócsapok vagy a végtengelyek feletti keresztszelvényekben; Az E au
értéket csak akkor kell figyelembe venni, ha pozitív.
a = a forgócsapok vagy a végtengelyek közötti távolság;
n = a keresztszelvény és a legközelebbi forgócsap (vagy a legközelebbi végtengely) távolsága;
h = a jármű alsó részének magassága a futófelület felett (lásd az A. mellékletet).2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/377
(1) FoA képletek a rendezőpályaudvari gurítódombok vágányfékjének és egyéb tolató berendezésének elhelyezkedésén alapulnak (lásd
a B3. mellékletet).
FIN1 / B2. melléklet
A rendezőpályaudvari Gurítódombokon És Vágányfékeken Nem Átengedhető Jármű Alsó Részére Vonatkozó
Minimális Magasság Növelése
A járművek alsó részének magasságát E’ asés E’ auértékkel kell megnövelni az alábbiak szerint:
— Ha a jármű konkáv vágány-ívátmeneten halad, a forgócsapok vagy a végtengelyek közötti részek nem lóghatnak bele
a vágány-ívátmenet futófelületébe, melynek függőleges görbületi sugara 500 m;
— Ha a jármű konkáv vágány-ívátmeneten halad, a forgócsapok vagy a végtengelyek feletti részek nem lóghatnak bele
a vágány-ívátmenet futófelületébe, melynek függőleges görbületi sugara 500 m.
A (1) hivatkozásra vonatkozó képletek a magasságnövelés kiszámításához (az értékek méterben vannak megadva:
E0as¼an−n2
1000−h
E0au¼anþn2
1000−h
Jelmagyarázat:
E’as= a jármű alsó része magasságának növelése a forgócsapok vagy a végtengelyek közötti keresztszelvényekben Az E„ as
értéket csak akkor kell figyelembe venni, ha pozitív.
E’au= a jármű alsó része magasságának növelése a forgócsapok vagy a végtengelyek közötti keresztszelvényekben Az E” au
értéket csak akkor kell figyelembe venni, ha pozitív.
a = a forgócsapok vagy a végtengelyek közötti távolság;
n = a keresztszelvény és a legközelebbi forgócsap (vagy a legközelebbi végtengely) távolsága;
h = a jármű alsó részének magassága a futófelület felett (lásd az A. mellékletet).L 344/378 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
(1) A képletek a rendezőpályaudvari gurítódombokon lévő vágányok jármű-nyomtávján alapulnak (lásd a B3. mellékletet).
FIN1 / B3. melléklet
A rendezőpályaudvari gurítódombok vágányfékjeinek és egyéb tolató berendezéseinek elhelyezkedése
W.2. ábra
KITÉRŐVÁGÁNYOK:
A rendezőpályaudvari gurítódombok kitérővágányain R min=500 m, az akadály-nyomtáv futófelület feletti magassága pedig
h = 0 mm a jármű teljes szelvényszélességén (= 1 700 mm a vágány középvonalától). A hosszanti terület, ahol h = 0,
a gurítódomb tetején lévő konvex terület előtti 20 m-es ponttól a gurítódomb völgyében lévő konkáv terület után 20 m-es
pontig terjed. A rendezőpályaudvar akadály-nyomtávja ezen a területen kívül is érvényben van (a rendezőpályaudvaroknyomtávjára vonatkozó RAMO 2.9 pont és RAMO 2 2. melléklet, valamint a kereszteződési pontokra vonatkozó RAMO 25. melléklet).2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/379
FIN1 / C. melléklet
A félszélesség csökkentése a FIN1 járműszerkesztési szelvény szerint (csökkentési képlet)
1. Általános szabályok
A járművek járműszelvénye alapján kiszámított keresztszelvény-méreteit (A. melléklet) az E svagy az E umennyiségekkel kell
csökkenteni úgy, hogy ha a jármű a legkedvezőtlenebb pozícióban van (és nem dől rá a felfüggesztésére), R = 150 m sugarú
vágányon halad, a nyomtáv nagysága pedig 1,544 m, a jármű semelyik része sem lóghat túl a FIN1 járműszelvény
félszélességén a (36/R + k) értéket meghaladó mértékben, a vágány középvonalától számítva.
A járműszelvény középvonala egybeesik a vágány középvonalával, és elhajlik, ha a vágány döntött.
A csökkentések a 2. fejezetben megadott képlet alapján számíthatók ki.
2. Csökkentési képlet (méterben)
2.1 A forgócsapok, illetve a végtengelyek közötti szelvények
Es¼an−n2
2Rþp2
8Rþl−d
2þqþwiR−36
Rþk 
Es∞¼l−d
2þqþw∞−k
2.2 A forgócsapok, illetve a végtengelyek feletti szelvények (kiugró résszel rendelkez őjárművek esetén)
Eu¼anþn2
2R−p2
8Rþl−d
2þq 2nþa
aþwiRn
aþwaRnþa
a−36
Rþk 
Eu∞¼l−d
2þqþw∞ 2nþa
a−k
Jelmagyarázat:
Esés E s∞= a forgócsapok vagy a végtengelyek közötti keresztszelvényekhez tartozó szelvény-félszélesség
csökkentése Az E sés az E s∞értéket csak akkor kell figyelembe venni, ha pozitív.
Eués E u∞= a forgócsapok vagy a végtengelyek feletti keresztszelvényekhez tartozó szelvény-félszélesség csökkentése
Az E ués az E u∞értéket csak akkor kell figyelembe venni, ha pozitív.
a = a forgócsapok vagy a végtengelyek közötti távolság (1)
n = a keresztszelvény és a legközelebbi forgócsap vagy a legközelebbi végtengely vagy egy fiktív forgócsap
(ha a jármű nem rendelkezik rögzített forgócsappal) távolsága
p = futókerék-táv
q = a csapágy és a tengely közötti játék értéke, valamint a csapágy és a forgóváz közötti lehetséges játék
értéke az utoljára elhasználódott részegységek középső helyzetétől mérve
wiR= a forgócsap, valamint a forgózsámolybölcső forgóvázhoz viszonyított átlós elmozdulása, vagy forgócsap
nélküli járművek esetén a forgóváz lehetséges elmozdulása a jármű alvázához képest, a középső
helyzettől mérve az ív belső oldala felé (az ívsugártól függően eltérő lehet)
waR= ugyanaz, mint a w iRérték, de az ív külseje felé mérve
w∞= ugyanaz, mint a w iRérték, de egyenes vágányon, a középső helyzettől mindkét oldal felé mérve
l = maximális nyomtáv egyenes és figyelembe vett íves vágányon = 1,544 m
d = utoljára elhasználódott kerékperemek közötti távolság 10 mm-rel az üzemi körtől kifelé = 1,492 m
R = görbe sugara
Ha a w érték állandó vagy egyenes arányban változik az 1/R értékkel, 150 méteres sugarat kell figyelembe venni.
Kivételes esetekben az R ≥150 m valós értéket kell használni.L 344/380 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
(1) Ha a jármű nem rendelkezik forgócsappal, az a és az n értéket a forgóváz és az alváz hosszanti középvonalainak metszéspontjában
elhelyezkedő fiktív forgócsap alapján kell meghatározni úgy, hogy a jármű középső helyzetben van (0,026 + q + w = 0) egy 150 m sugarú
íves vágányon. Ha a forgócsap távolságát ilyen módon számítják ki és a forgóváz középpontja y, a p2kifejezést p2- y2értékkel kell
helyettesíteni a csökkentési képletben.
k = a szelvényből való kinyúlás megengedett értéke (az akadály-nyomtáv 36/R kiszélesítési értékével növelhető)
a felfüggesztés rugalmassága miatti elhajlás nélkül;
= 0 h < 330 mm érték esetén vágányfékeken átengedhető járművek esetén (lásd a B1. mellékletet);
= 0,060 m h < 600 mm érték esetén;
= 0,075 m h ≥600 mm érték esetén.
h = a futó felület feletti magasság a vizsgált helyen, amikor a jármű a legalacsonyabb helyzetben van
3. Csökkentési értékek
A jármű keresztszelvényeinek félszélessége a következ ők szerint csökkenthető:
3.1 Forgócsapok közötti szelvények:
az E sés az E s∞értékek közül a nagyobbal
3.2 Forgócsapok feletti szelvények:
az E ués az E u∞értékek közül a nagyobbal2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/381
FIN1 / D1. melléklet
A jármű alsó lépcsőjének szelvénye
1 Ez a szabvány a magas (550/1 800) vagy az alacsony platformokhoz (265/1 600) használt lépcsőre vonatkozik.
A lépcső és a platform széle közötti feleslegesen széles hézag elkerülése érdekében, valamint az alsó járműlépcső és
a magas platformok (550/1 800 mm) figyelembevételével az 1,700 –E érték rögzített lépcső esetén a C. mellékletben
leírtak szerint túlléphető. Ilyen esetben az alábbi számításokat kell alkalmazni, melyek alapján biztosítható, hogya kinyúlás ellenére a lépcső ne érje el a platformot. A kocsit a futófelülethez képest legalacsonyabb helyzetben kell
megvizsgálni.
2 A szelvény középvonala és a platform közötti távolság:
3 A lépcsőhöz szükséges hely: L ¼1,800 þ36
R−t
3.1 Forgócsapok között elhelyezkedő lépcső: A s¼Bþan−n2
2Rþp2
8Rþl−d
2þqþwiR
3.2 Forgócsapok felett elhelyezkedő lépcső:
Au−Bþanþn2
2R−p2
8Rþl−d
2þq 2nþa
aþwiRn
aþwaRnþa
a
4 Jelmagyarázat (az értékek méterben vannak megadva):
Asés A u= a szelvény középvonala és a lépcső külső széle közötti távolság
B = a jármű középvonala és a lépcső külső széle közötti távolság
a = a forgócsapok vagy a végtengelyek közötti távolság
n = a forgócsaptól legtávolabbi lépcső-keresztszelvény távolsága
p = futókerék-táv
q = a tengely és a csapágy közötti játék miatt esetleg létrejövő átlós elmozdulás, hozzáadva a csapágy és az
utoljára elhasználódott részegységek középső helyzetétől mért forgóváz közötti játék
wiR= a forgócsap és a forgózsámolybölcső lehetséges átlós elmozdulása a középső helyzettől mérve az ív belső
oldala felé
waR= ugyanaz, mint a w iRérték, de az ív külseje felé mérve
wiR/aR= maximális érték a figyelembe vett íves vágányon (rögzített lépcsők esetén)
= 0,005 m (vezérelt lépcsők esetén, melyek v ≤5 km/h esetén automatikusan lenyílnak)
l = maximális nyomtáv egyenes és figyelembe vett íves vágányon = 1,544 m
d = utoljára elhasználódott kerékperemek közötti távolság 10 mm-rel az üzemi körtől kifelé = 1,492 m
R = görbe sugara = 500 m… ∞;
t = a sín platform felé való elmozdulására vonatkozó megengedett tűréshatár (0,020 m) két karbantartási
művelet között
5 A lépcső és a platform közötti átlós távolságra vonatkozó szabályok:
5.1 Az AV = L –As/utávolságnak legalább 0,020 méternek kell lennie.
5.2 Ha egyenes vágányon a kocsi középső helyzetben, a platform pedig a névleges helyén van, a jármű és a platform
közötti 150 mm-es távolság megfelelően kicsinek tekinthető. Egyébként ehhez a távolsághoz a legkisebb értéket kellkiválasztani. Ellenkez őesetben az ellenőrzést olyan egyenes és íves vágányon kell elvégezni, ahol az A
s/uértéke
maximális.
6 Szelvény-ellenőrzés
Az alsóbb lépcsők szelvény-ellenőrzését egyenes vágányon és egy 500 méteres kanyarban kell végrehajtani, ha
a w érték állandó vagy egyenes arányban változik az 1/R értékkel. Egyéb esetben az ellenőrzést olyan egyenes
vágányon és kanyarban kell elvégezni, ahol az A s/uértéke maximális.
7 Az eredmények megjelenítése
A használt képletet, a behelyettesített és az eredményül kapott értékeket könnyen áttekinthető módon kell
megjeleníteni.L 344/382 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
FIN1 / D2. melléklet
Kocsik és többrészes egységek kifelé nyíló ajtóinak és lenyitott lépcsőinek szelvénye
1. A lépcső és a platform széle közötti feleslegesen széles hézag elkerülése érdekében az 1,700 –E értéket (lásd UIC 560
tájékoztató, 1.1.4.2 paragrafus) a C. melléklet előírásainak megfelelően nem lehet túllépni kifelé nyíló ajtó és nyitott
vagy zárt helyzetben lévő lépcső tervezésekor, illetve ha az ajtó és a lépcső a nyitott és a zárt helyzet között mozog.
Ilyen esetben az alábbi ellenőrzéseket kell végrehajtani többek között annak igazolására, hogy –a további elmozdulás
ellenére –sem az ajtó, sem pedig a lépcső nem ütközik bele a rögzített berendezésbe (RAMO, 2.9 pont, 2. melléklet).
A számítások elvégzésekor a kocsit a futófelülethez képest legalacsonyabb helyzetben kell megvizsgálni.
A továbbiakban az „ajtó” szó magában foglalja a lépcsőt is.
MEGJEGYZÉS: A D2. melléklet alapján is ellenőrizni lehet a mozdony és a sínautóbusz külső visszapillantó tükrét úgy,
hogy a tükör nyitott helyzetben van. Normál vasúti forgalom esetén a tükör be van zárva és visszahúzott helyzetben
a test szelvényén belül helyezkedik el.
2 A szelvény középvonala és a rögzített berendezés közötti távolság:L ¼ATþ36
R−t;
AT = 1 800 m, ha h < 600 mm
AT = 1 920 m, ha 600 < h ≤1 300 mm
AT = 2 000 m, ha h > 1 300 mm
3. Az ajtóhoz szükséges hely:
3.1 Forgócsapok között elhelyezkedő ajtó: O s¼Bþan−n2
2Rþp2
8Rþl−d
2þqþwiR
3.2 Forgócsapok felett elhelyezkedő ajtó: O u¼Bþanþn2
2R−p2
8Rþl−d
2þq 2nþa
aþwiRn
aþwaRnþa
a
4. Jelmagyarázat (az értékek méterben vannak megadva):
AT = a szelvény középvonala és a rögzített berendezés közötti névleges távolság (egyenes vágányon)
h = a futó felület feletti magasság a vizsgált helyen, amikor a jármű a legalacsonyabb helyzetben van
Os,
Ou = a szelvény középvonala és az ajtó éle közötti megengedett távolság, ha az ajtó a legkiállóbb helyzetben van
B = a jármű középvonala és az ajtó éle közötti megengedett távolság, ha az ajtó a legkiállóbb helyzetben van
a = a forgócsapok vagy a végtengelyek közötti távolság
n = a forgócsaptól legtávolabbi ajtó-keresztszelvény távolságap = futókerék-távq = a tengely és a csapágy közötti játék miatt esetleg létrejövő átlós elmozdulás, hozzáadva a csapágy és az
utoljára elhasználódott részegységek középső helyzetétől mért forgóváz közötti játék
w
iR= a forgócsap és a forgózsámolybölcső lehetséges átlós elmozdulása a középső helyzettől mérve az ív belső
oldala felé
waR= ugyanaz, mint a w iRérték, de az ív külseje felé mérve
wiR/aR= 0,020 m, a sebesség maximális értéke kevesebb mint 30 km/h (UIC 560)
l = maximális nyomtáv egyenes és figyelembe vett íves vágányon =1,544 md = utoljára elhasználódott kerékperemek közötti távolság 10 mm-rel az üzemi körtől kifelé = 1,492 m
R = görbe sugara
h < 600 mm esetén R = 500 m
h≥600 mm esetén R = 150 m
t = a sín rögzített berendezés felé való elmozdulására vonatkozó megengedett tűréshatár (0,020 m) két
karbantartási művelet között
5. Az ajtó és a rögzített berendezés közötti átlós távolságra vonatkozó szabályok:
Az OV = L - O
s/utávolságnak legalább 0,020 méternek kell lennie.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/383
6. Szelvény-ellenőrzés
Az ajtó szelvény-ellenőrzését egyenes vágányon és egy 500/150 méteres kanyarban kell végrehajtani, ha a w érték
egyenes arányban változik az 1/R értékkel. Egyéb esetben az ellenőrzést olyan egyenes vágányon és kanyarban kellelvégezni, ahol az O
s/uértéke maximális.
7. Az eredmények megjelenítése
A használt képletet, a behelyettesített és az eredményül kapott értékeket könnyen áttekinthető módon kell
megjeleníteni.L 344/384 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
FIN1 / E. melléklet
Pantograf i nieizolowane części pod napięciem
Rysunek W.3
Żadna nieizolowana część pod napięciem (25 kV) nie może znaleźć sięw obszarze zakreskowanym.
1) Es lub Eu należy dodać w kierunku poprzecznym zgodnie z załącznikiem C.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/385
X. MELLÉKLET
KÜLÖNLEGES ESETEK
TAGÁLLAM: SPANYOLORSZÁG ÉS PORTUGÁLIA
L 344/386 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/387
L 344/388 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/389
L 344/390 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/391
L 344/392 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/393
L 344/394 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/395
L 344/396 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/397
L 344/398 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/399
L 344/400 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/401
L 344/402 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/403
L 344/404 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Y. MELLÉKLET
RÉSZEGYSÉGEK
Forgóváz és futómű
A korábbi UIC/RIV-szabályozás alapján jelenleg jóváhagyott forgóvázak átjárhatósági rendszerelemnek (IC) tekintendők,
feltéve, hogy az új alkalmazás során a vonatkozó paraméterek (a jármű vázszerkezeteiét is ideértve) tartománya egy meglévő
alkalmazás által már bizonyított tartományban marad.
A korábbi nemzeti szabályozás alapján a meglévő jóváhagyott forgóvázak –amennyiben a nemzeti szabályozás alkalmazta
a korábbi UIC-szabályozást –IC-nek tekintendők, feltéve, ha az új alkalmazás során a vonatkozó paraméterek (a jármű
vázszerkezeteiét is ideértve) tartománya egy meglévő alkalmazás által már bizonyított tartományban marad.
Az alábbi táblázat felsorolja azokat a forgóvázakat, amelyek úgy tekinthetők, hogy teljesítik a fenti kritériumokat.
Különleges megjegyzés
Az áruszállító teherkocsik legfeljebb V max= 120 km/h sebességgel képesek haladni a maximális tervezési terheléssel (még
akkor is, ha maximális teljesítmény mellett a fékteljesítmény nem elegendő), amennyiben teljesítik a következ őműszaki
paramétereket:
— Kéttengelyes teherkocsik:
Önsúly: ≥10 t
Tengelytáv: 2a* ≥6,0 m
2a*≥8,0 m a dupla karos felfüggesztéssel rendelkez őkocsik esetében
A felfüggesztések tervezési követelmé-
nyei:a következ őY4 táblázatban szereplő felfüggesztési típusok szerint
— Forgóvázas kocsik
Önsúly: ≥16 t
A forgóvázak tervezési követelményei: az alábbi Y1 és Y3 táblázatban szereplő fogóváz-típusok szerint
Y.1 KÉTTENGELYES FORGÓVÁZAK
Y.1. táblázat: Kéttengelyes forgóvázak 100 km/h sebességig üzemelő teherkocsik esetében
A forgóváz típusaA kerékpár legnagyobb terhe-
lése (kN)
K17, Y25TTV, Y21 Pse, DRRS25 245 (25 t)
K16, Y25 Lstm, Y25 Lst, Y25 Lsodm, Y25 Lsif, Y25 Lsi, Y25 Ls(s)i1, Y25 Ls(s)i2,
Y25 Ls(s)i1f, Y25 Ls(s)i2f, Y25 Lsdm, Y25 Lsd2i, Y25 Lsd2, Y25 Lsd1, Y25 Ls(s)
m, Y25 Ls(s), Y21 Lsedm, Y21Lse, K16, FS 46 Lssi, FS 46 Lsi, Y25 L(s)1,DRRS
DB 628, DB 629, DB 641, DB 642, DB 643, DB 645, DB 646, DB 651, DB 652, DB
653, DB 655, DB 656, DB 665, DB 680, DB 681, DB 682, DB 683, DB 685, DB 868,
DB 672 (DRRS), DB 882, DB 885
DB 094, DB 095, DB 097, DB 556, DB 565, DB 573, DB 574, DB 575, DB 578, DB
579, DB 583, DB 584, DB 585, DB 586, DB 587, DB 588, DB 589, DB 592220 (22,5 t)
Y27 E2, Y27 E1m, Y27 E1, Y27 E, Y27 Cm1, Y27 C1, Y25 Rstm, Y25 Rst, Y25 Rsm,
Y25 Rsimf, Y25 Rsim, Y25 Rsif, Y25 Rsif, Y25 Rsi, Y25 Rs2m, Y25 Rs2, Y25 Rsa, Y25
Rs, Y25 Lsod1, Y25 Cstm, Y25 Cst, Y25 Csm, Y25 Csimf, Y25 Csim, Y25 Csif, Y25Csi, Y25 Cs2m, Y25 Cs2, Y25 Cs1m, Y25 Cs1, Y25 Cst1, Y25 Cs, Y25 Cm1, Y25 Cm,
Y25 C1, Y25 C, Y21 Csei, Y21 Cse, G56, G66, G66M, G66P, G691, G692, G693,
G694, G70, G70M, G70P, G70T, G75, G771, Y25Cssi, Y21 Rse
DB 621, DB 622, DB 625, DB 640, DB 650, DB 684, DB 839, DB 851, DB 852, DB
853, DB 859, DB 864, DB 866, DB 867, DB 871, DB 872, DB 881, DB 887, DB 931,
DB 932
DB 096, DB 550, DB 551, DB 552, DB 553, DB 554, DB 555, DB 560, DB 561, DB
562, DB 563, DB 566, DB 567, DB 572, DB 576, DB 577, DB 581, DB 590, DB 591196 (20 t)2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/405
A forgóváz típusaA kerékpár legnagyobb terhe-
lése (kN)
Y33 Am, Y33 A, Y27 D, Y27 Cm, Y27 C, Y25 D, Y23 Cm, Y23 C, Y21 C,
DB 582,176 (18 t)
Y31 C1, FS 38i
DB 631, DB 707157 (16 t)
Y 29 147 (15 t)
DB 741 93 (9,5 t)
DB 690 74 (7,5 t)
Y.2. táblázat: Kéttengelyes forgóvázak 120 km/h sebességig üzemelő teherkocsik esetében
A forgóváz típusaA kerékpár legnagyobb terhe-
lése (kN)
K17, Y 25 LD, Y 27 LDm, DRRS, 4RS/N, WU83, Y25Lss, Y21Ls(s)e
DB 624, DB 626, DB 627, DB 644, DB 654, DB 666DB 557220 (22,5 t)
K16, Y21 Csse, Y21 Cs(s)e, Y25 Css, Y25 Cssm, Y25 Cssp, Y25 GVrss, Y25 Ls(s), Y25
Ls(s)i1, Y25 Ls(s)i2, Y25 Ls(s)i1f, Y25 Ls(s)i2f, Y25 Ls(s)m, Y25 Rss, Y25 Rssa,
Y25 Rssm, Y 25 RSSd1, 1XTamp, 6TNa, 6TNa/1, G884
DB 672 (DRRS)DB 564196 (20 t)
Y37 B, FS 46 Lssi 176 (18 t)
Y33 A, Y33Am 167 (17 t)Y25 D, Y27 D, Y31 A, Y31B, Y31C 157 (16 t)Y31 C1, FS 38i 127 (13 t)
MEGJEGYZÉS: Az Y25 családba tartozó forgóvázak (Y21, Y27, Y31, Y35 és Y37) esetében csak rugalmas oldalütközővel rendelkező
változatok léteznek.
Y.2.1. táblázat: Kéttengelyes forgóvázak 140 km/h sebességig üzemelő teherkocsik esetében
A forgóváz típusaA kerékpár legnagyobb terhe-
lése (kN)
DB 627.1 196 (20 t)
Y 25 LD, Y 27 LDm 176 (18 t)Y27 D1, Y31B1, Y31B2 157 (16 t)Y33 A, Y33 Am, Y 35 B 137 (14 t)
MEGJEGYZÉS: Az Y25 családba tartozó forgóvázak (Y21, Y27, Y31, Y35 és Y37) esetében csak rugalmas oldalütközővel rendelkező
változatok léteznek.
Y.2.2. táblázat: Kéttengelyes forgóvázak 160 km/h sebességig üzemelő teherkocsik esetében
A forgóváz típusaA kerékpár legnagyobb terhe-
lése (kN)
Y 37 A
DB 675 (DRRS)176 (18 t)
Y25GVr, Y37B 157 (16 t)
Y30 98 (10 t)
MEGJEGYZÉS: Az Y25 családba tartozó forgóvázak (Y21, Y27, Y31, Y35 és Y37) esetében csak rugalmas oldalütközővel rendelkező
változatok léteznek.L 344/406 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Y.3. táblázat: Háromtengelyes forgóvázak 100 km/h sebességig üzemelő teherkocsik esetében
A forgóváz típusaA kerékpár legnagyobb terhe-
lése (kN)
DB 715, DB 716, DB 816, DB 817 245 (25 t)
DB 713, DB 714 220 (22,5 t)DB 710, DB 711 196 (20 t)
Y.2 FELFÜGGESZTÉS
Y.4. táblázat: A kéttengelyes kocsik felfüggesztése
A felfüggesztés típusa Legnagyobb sebesség (km/h) A kerékpár legnagyobb terhelése (kN)
Niesky 2 100 245 (25 t)
UIC kétkaros felfüggesztés (*) 120 220 (22,5 t)
Niesky 2 120 220 (22,5 t)
S2000 (**) 120 220 (22,5 t)
(*) Ez a felfüggesztés csak 8 méternél nagyobb tengelytávú kocsikon használható.
(**) A jelen ÁME hatálybalépése előtt az UIC jóváhagyásától függ.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/407
Z. MELLÉKLET
SZERKEZETEK ÉS MECHANIKUS ALKATRÉSZEK
Ütközési próba
Z.1. ÜTKÖZÉSI PRÓBÁK
Z.1.1. Követelmény
A vízszintes, egyenes pályán álló fékezetlen teherkocsinak mind üres, mind megrakodott állapotban képesnek kell lennie egy
80 tonnás teljes megrakodott súlyú és ≥30 kJ energiatárolási képességű oldalütközővel (1) felszerelt teherkocsi ütközése által
keltett ütésnek. Az ütközők magasságkülönbsége (üres és megrakodott állapotban) legfeljebb 50 mm lehet.
Z.1.2. Ütközési próbák üres teherkocsikkal
A próbákat 12 km/h-ra növelt sebesség mellett végzik el (2). 8 és 12 km/h között x::¼fðvÞ ð Þgyorsulási görbét regisztrálnak.
Az ütközések számát korlátozni lehet.
Z.1.3. Ütközési próbák megrakodott teherkocsikkal
Ehhez a próbához a teherkocsit a maximális kapacitásáig terhelik. Az ütés irányát minden egyes ütközés után megfordítják
a tartálykocsik kivételével. Az ütközési próbát hagyományos pőrekocsikon nem kell elvégezni.
Z.1.4. Oldalütközőkkel felszerelt teherkocsik
Előzetes próbákat kell végezni az ütközési sebesség növelésével. Ezeket az előzetes próbákat addig folytatják, amíg a két
paraméter (sebesség és erő) egyike el nem éri az alábbi táblázatban meghatározott határértékeket.
Ezt követően 40 azonos ütköztetést végeznek el ezzel a maximális erővel.
Az előzetes próbákat és az ütközési próbák sorozatát a következ őkörülmények között végzik el:
Z1. táblázat
Határértékek
Előzetes próbák Próbasorozat
Ütközőnkénti erő Ütközési sebesség
1 500 kN (3) (4)
≤12 km/h
ütközési sebesség mellett12 km/h (5) 10 ütköztetés 12 km/h-ig
fokozatosan növekedő
sebességgel, amelyből
három megközelítőleg 9
km/h sebességű. Ha azon-
ban 12 km/h sebességnél
elérik az 1 500 kN ütkö-
zőnkénti ütközési erőt,a sebességet nem kell
tovább növelni.40 ütköztetés az előzetes
próbák során meghatározott
határsebességen, azaz
—vagy 12 km/h-nál,
—vagy az 1 500 kN ütkö-
zési erőnek megfelelő
sebességen (
5) (6) (7)
Megjegyzések:
(1) A különböző típusú teherkocsik esetében kiválasztandó ütköző típusával kapcsolatos ajánlások az ERRI műszaki
dokumentum DT 85 részének B 3.0 lapján találhatók.
(2) A normál feltételek vagy a szerződés ellenkező értelmű rendelkezése hiányában az ütközési sebesség 7 km/h-ra
korlátozható, különösen olyan meghatározott teherkocsik esetében, amelyek alkalmatlanok a gurítódombról történő
gurításra vagy szalasztásra (pl. F-II típus).
(3) Az ütköző erejének megengedett tűrése ±200 kN a teherkocsi egyik végén, de a két ütköző teljes ereje nem haladja
meg a 3 000 kN-t.L 344/408 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
(4) Ha a teherkocsit C kategóriájú ütközővel felszerelve tesztelik, az ütköző ereje az érintett üzemeltető hozzájárulásától
függően 1 300 kN-ra korlátozható (< 12 km/h ütközési sebesség mellett). Ez nem vonatkozik a RID előírások szerinti2. kategóriájú veszélyes anyagok szállítására szánt teherkocsikra. Ezeket A kategóriájú ütközőkkel felszerelve kelltesztelni.
(
5) Ha 9 km/h ütközési sebesség esetében az ütközés ereje már eléri az 1 000 kN-t, a teherkocsit nagyobb kapacitású
ütközővel felszerelve kell tesztelni.
(6) Az üzemeltető kérésére a próbák végén ütközési próbákat lehet végezni 1 500 kN fölötti erővel és legfeljebb
12 km/h sebességgel.
(7) A hidrodinamikus, nagy lökethosszú lengéscsillapítókkal felszerelt teherkocsik esetén az ütköző legnagyobb erejét
1 000 kN-ra korlátozzák.
Z.1.5. Automatikus kapcsolókészülékkel felszerelt teherkocsik
Minden esetben el kell érni a 12 km/h ütközési sebességet.
Z.1.6. Eredmények
A különböző ütközési próbák nem eredményezhetnek látható állandó alakváltozást. Feljegyzik a forgóváz és az alvázkeret,
illetve az alvázkeret és a felépítmény közötti egyes kritikus pontokon előforduló igénybevételt.
A kapott eredmények kielégítik a következ őfeltételeket:
— Az előzetes próba és a 40 ütközési próba által keltett összesített maradék igénybevétel kisebb, mint 2 ‰és a sorozat
30. ütközése előtt stabilizálódik. Ez azonban nem érvényes azokra a szerkezeti elemekre, amelyekre különleges
rendelkezések vonatkoznak.
— A legfontosabb méretek eltérései nem korlátozzák a teherkocsi használati minőségét.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/409
AA. MELLÉKLET
VIZSGÁLATI ELJÁRÁSOK
Az alrendszer hitelesítése
Az alrendszerek EK-hitelesítési eljárására szolgáló modulok szerkezete
Az alrendszerek EK-hitelesítésére szolgáló modulok
— SB modul: Típusvizsgálat
— SD modul: Termelési minőségirányítási rendszer
— SF modul: Termékhitelesítés
— SH2 modul: Teljes minőségirányítási rendszer a tervezés vizsgálatával
AZ ALRENDSZEREK EK-HITELESÍTÉSÉRE SZOLGÁLÓ MODULOK
SB modul: Típusvizsgálat
1. Ez a modul az EK-hitelesítési eljárást írja le, amely által a bejelentett szervezetek valamely ajánlatkérő vagy annak
hivatalos közösségbeli képviselője kérésére ellenőrzik és tanúsítják, hogy az áruszállító kocsik alrendszere egyik,a tervezett termelést képviselő típusa
— megfelel a jelen ÁME-nek és más alkalmazható ÁME-knek, ami azt bizonyítja, hogy teljesülnek a 2001/16/EK
irányelv (
1) alapvető követelményei (2),
— megfelel a Szerződésből származó egyéb rendeleteknek.
Az e modulban definiált típusvizsgálat tartalmazhat bizonyos értékelési fázisokat: a vonatkozó ÁME-ben
meghatározott tervezési felülvizsgálatot, típusvizsgálatot vagy a gyártási folyamat felülvizsgálatát.
2. Az ajánlatkérő (3) köteles kérelmezni az alrendszer EK-hitelesítését (alapos típusvizsgálatát) a választása szerinti
bejelentett szervezettől. A kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:
— az ajánlatkérő vagy hivatalos képviselőjének neve és címe
— a 3. pontban ismertetett műszaki dokumentáció.
3. A kérelmező köteles a bejelentett szervezet rendelkezésére bocsátani az alrendszernek a tervezett termelés
szempontjából reprezentatív mintáját (4) (a továbbiakban: minta).
A típus lefedheti az alrendszer több változatát is, feltéve, ha a változatok közötti különbségek nem érintik az ÁME
rendelkezéseit.
A bejelentett szervezet szükség esetén további mintákat kérhet a vizsgálati program végrehajtásához.
Ha a konkrét tesztelési vagy vizsgálati módszerek esetében kérik, és az ÁME-ben vagy az ÁME-ben hivatkozott európai
előírásban (5) meghatározzák, biztosítani kell valamely részszerkezet vagy szerkezet mintáját vagy mintáit, illetve az
alrendszer mintáját előre összeszerelt állapotban.
A műszaki dokumentációnak és a mintá(k)nak lehetővé kell tenniük az alrendszer tervezésének, gyártásának,
telepítésének és karbantartásának megértését, valamint az ÁME rendelkezéseinek való megfelelés értékelését.L 344/410 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
(1) Az alapvető követelmények tükröződnek a műszaki paraméterekben, a kapcsolódási pontokban és a teljesítményre vonatkozó
előírásokban, melyeket az ÁME 4. fejezete rögzít.
(2) Ez a modul használható a jövőben, amikor a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról szóló 96/48/EK
irányelvet aktualizálják.
(3)„az alrendszer irányelvben definiált ajánlatkérője vagy annak hivatalos közösségbeli képviselője”.
(4) Az ÁME vonatkozó szakasza konkrét követelményeket írhat elő e tekintetben.
(5) Az európai előírás meghatározását az 1996/48/EK és a 2001/16/EK irányelv tartalmazza. Az európai előírások használati módját
a nagysebességű ÁME-ok alkalmazási útmutatója ismerteti.
A műszaki dokumentációnak a következ őket kell tartalmaznia:
— az alrendszer általános leírása, átfogó konstrukciója és struktúrája,
— az ÁME-ben meghatározott minden információt tartalmazó járműregiszter,
— tervrajz és gyártási információk, például rajzok, a részegységek vázlatai, alegységek, szerkezeti egységek,
áramkörök stb.,
— az alrendszer tervezésével és gyártásával kapcsolatos információk, valamint a karbantartásának és működésének
megértéséhez szükséges leírások és magyarázatok,
— műszaki előírások, ideértve az alkalmazott európai műszaki előírásokat,
— a fenti előírások használatát igazoló minden bizonyíték, különösen ott, ahol nem alkalmazzák teljes mértékben
az európai előírásokat és a megfelelő rendelkezéseket,
— a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő, az alrendszerbe beépítendő rendszerelemek,
— a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfeleléséről vagy használatra való alkalmasságáról
szóló EK-nyilatkozatok és az irányelvek VI. mellékletében meghatározott minden szükséges elem,
— a szerződésből eredő más rendeleteknek való megfelelés bizonyítéka (a tanúsítványokkal együtt)
— az alrendszer gyártásával és összeszerelésével kapcsolatos műszaki dokumentáció,
— az alrendszer tervezésébe, gyártásába, összeszerelésébe és telepítésébe bevont gyártók felsorolása,
— az alrendszer használati feltételei (a futási idő vagy távolság korlátozásai, kopási határértékek stb.),
— az alrendszer karbantartásával kapcsolatos karbantartási feltételek és műszaki dokumentáció,
— az alrendszer gyártásánál, karbantartásánál és üzemeltetésénél figyelembe veendő összes műszaki követelmény,
— az elvégzett tervezési számítások, vizsgálatok stb. eredményei,
— tesztjelentések.
Ha az ÁME további adatokat ír elő a műszaki dokumentáció számára, azokat bele kell foglalni.
4. A bejelentett szervezet köteles elvégezni az alábbiakat:4.1. Megvizsgálja a műszaki dokumentációt,4.2 Ellenőrzi, hogy az alrendszer, illetve az alrendszer szerkezeteit vagy részszerkezeteinek (egy vagy több) mintáját
a műszaki dokumentációnak megfelelően gyártották-e, és típusvizsgálatokat végez vagy végeztet el az ÁME ésa megfelelő európai előírások rendelkezéseivel összhangban. Az ilyen gyártás ellenőrzése megfelelő értékelési
modulok révén történik.
4.3. Amennyiben az ÁME a terv felülvizsgálatát írja elő, végrehajtja a tervezési módszerek, eszközök és eredmények
vizsgálatát annak értékelése érdekében, hogy a tervezési folyamat végén képesek-e eleget tenni az alrendszerrevonatkozó megfelelőségi követelményeknek;
4.4. Azonosítja az ÁME és az európai előírások vonatkozó rendelkezései szerint, illetve azok figyelembe vétele nélkül
tervezett elemeket;
4. 5 Elvégzi vagy elvégezteti a megfelelő vizsgálatokat és szükséges teszteket a 4.2. és 4.3. ponttal összhangban annak
megállapítása érdekében, hogy valóban alkalmazták-e a vonatkozó európai előírásokat, amennyiben kiválasztottákazokat;
4.6. Elvégzi vagy elvégezteti a megfelelő vizsgálatokat és szükséges teszteket a 4.2. és 4.3. ponttal összhangban annak
megállapítása érdekében, hogy az alkalmazott megoldások megfelelnek-e az ÁME követelményeinek, ha nemalkalmazták a megfelelő európai előírásokat;
4.7. Megállapodik a kérelmezővel arról, hogy hol végzik el a vizsgálatokat és a szükséges teszteket.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/411
5. Amennyiben a típus megfelel az ÁME-nek, a bejelentett szervezet típusvizsgálati tanúsítványt ad ki a kérelmezőnek.
A tanúsítvány tartalmazza az ajánlatkérő, illetve a műszaki dokumentációban feltüntetett gyártó(k) nevét és címét,a vizsgálat végkövetkeztetéseit, az érvényességének feltételeit és a jóváhagyott típus azonosításához szükségesadatokat.
A műszaki dokumentáció vonatkozó részeinek listáját mellékelni kell a tanúsítványhoz, és a bejelentett szervezetnek
meg kell tartania egy példányt.
Ha az ajánlatkérő elutasít egy típusvizsgálati tanúsítványt, a bejelentett szervezetnek részletesen meg kell indokolnia az
ilyen elutasítást. Rendelkezni kell a fellebbezési eljárásról.
6. Valamennyi bejelentett szervezet köteles közölni a többi bejelentett szervezettel a kiadott, visszavont vagy elutasított
típusvizsgálati tanúsítványokkal kapcsolatos információkat.
7. A többi bejelentett szervezet kérésre másolatokat kaphat a kiadott típusvizsgálati tanúsítványokról és/vagy azok
kiegészítéseiről. A tanúsítványok mellékleteit a többi bejelentett szervezet rendelkezésére kell bocsátani.
8. Az ajánlatkérő az alrendszer teljes élettartama alatt köteles megőrizni a műszaki dokumentációval együtt
a típusvizsgálati tanúsítványok és minden kiegészítés példányait. Ezt bármely tagállamnak el kell küldenie, amelyazt kéri.
9. A kérelmező köteles tájékoztatni a típusvizsgálati tanúsítvánnyal kapcsolatos műszaki dokumentációt megőrző
bejelentett szervezetet minden olyan módosításról, amely érintheti az ÁME követelményeinek való megfelelést vagy azalrendszer előírt használati körülményeit. Ilyen esetekben az alrendszerhez további jóváhagyás szükséges. Ez a továbbijóváhagyás az eredeti típusvizsgálati tanúsítvány kiegészítéseként, illetve a régi tanúsítvány visszavonását követő új
tanúsítvány kiadásával adható meg.
AZ ALRENDSZEREK EK-HITELESÍTÉSÉRE SZOLGÁLÓ MODULOK
SD modul: Termelési minőségirányítási rendszer
1. Ez a modul az EK-hitelesítési eljárást írja le, amely által a bejelentett szervezetek valamely ajánlatkérő vagy annak
hivatalos közösségbeli képviselője kérésére ellenőrzik és tanúsítják, hogy az áruszállító kocsik alrendszer, amely
számára egy bejelentett szervezet már kiadott típusvizsgálati tanúsítványt,
— megfelel a jelen ÁME-nek és más alkalmazható ÁME-knek, ami azt bizonyítja, hogy teljesülnek a 2001/16/EK
irányelv (
1) alapvető követelményei (2),
— megfelel a Szerződésből származó egyéb rendeleteknek
és üzembe helyezhető.
2. A bejelentett szervezet elvégzi az eljárást a következő feltételekkel:
— a vizsgálat előtt kiadott típusvizsgálati tanúsítvány érvényben marad a kérelem tárgyát képező alrendszer
esetében,
— az ajánlatkérő (3) és a bevont fővállalkozók eleget tesznek a 3. pont szerinti kötelezettségeiknek
A„fővállalkozók” kifejezés olyan társaságokra utal, amelyek tevékenysége hozzájárul az ÁME alapvető
követelményeinek teljesüléséhez. Ez az alábbiakat érinti:
— a teljes alrendszer beruházásáért (különösen az alrendszer integrálásáért) felelős társaság,
— az alrendszer beruházásába részlegesen bevont (például az alrendszer összeállítását vagy telepítését végző) más
társaságok.
Nem vonatkozik a részegységeket és az átjárhatóság összetevőit szállító gyártói alvállalkozókra.L 344/412 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
(1) Az alapvető követelmények tükröződnek a műszaki paraméterekben, a kapcsolódási pontokban és a teljesítményre vonatkozó
előírásokban, melyeket az ÁME 4. fejezete rögzít.
(2) Ez a modul használható a jövőben, amikor a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszerek kölcsönös átjárhatóságáról szóló 96/48/EK
irányelvet aktualizálják.
(3) A modulban „az ajánlatkérő” „az alrendszer irányelvben definiált ajánlatkérője vagy annak hivatalos közösségbeli képviselője”.
3. Az EK-hitelesítési eljárás alá vont alrendszer esetében az ajánlatkérő, vagy megbízása esetén a fővállalkozó, jóváhagyott
minőségirányítási rendszert működtet az 5. pontban meghatározott gyártás, illetve végtermék-ellenőrzés és vizsgálatesetében, és ez a 6. pontban meghatározott felügyelet alatt áll.
Ha az ajánlatkérő önállóan felelős az alrendszer teljes beruházásáért (különös tekintettel az alrendszer integrálásával
kapcsolatos felelősségre), vagy az ajánlatkérőt közvetlenül bevonják a gyártásba (az összeszerelést és telepítést isideértve), jóváhagyott minőségirányítási rendszert kell működtetnie e tevékenységekkel kapcsolatban, ami a 6.pontban meghatározott felügyelet alatt áll.
Ha valamely fővállalkozó felelős az alrendszer teljes beruházásáért (különös tekintettel az alrendszer integrálásával
kapcsolatos felelősségre), minden esetben jóváhagyott minőségirányítási rendszert kell működtetnie a gyártással,illetve végtermék-ellenőrzés és vizsgálattal kapcsolatban, ami a 6. pontban meghatározott felügyelet alatt áll.
4. EK-hitelesítési eljárás
4.1 Az ajánlatkérőnek a választása szerinti bejelentett szervezethez kérelmet kell benyújtania az alrendszer (termelési
minőségirányítási rendszeren keresztül történő) EK-hitelesítésére vonatkozóan, ideértve a minőségirányításirendszerek felügyeletének 5.3. és 6.5. pont szerinti összehangolását. Az ajánlatkérőnek tájékoztatnia kell a bevont
gyártókat erről a választásáról és a kérelemről.
4.2 A kérelemben ismertetni kell az alrendszer tervezésének, gyártásának, összeszerelésének, telepítésének, karbantartá-
sának és üzemeltetésének folyamatát, és lehetővé kell tennie a típusvizsgálat tanúsítványban leírt típusnak és azértékelendő ÁME követelményeinek való megfelelést.
A kérelemnek tartalmaznia kell a következ őket:
— az ajánlatkérő vagy hivatalos képviselőjének neve és címe
— a jóváhagyott típussal kapcsolatos műszaki dokumentáció, ideértve az SB modulban meghatározott eljárás
végrehajtása után kibocsátott típusvizsgálati tanúsítványt,
és amennyiben e dokumentáció nem tartalmazza
— az alrendszer általános leírása, annak átfogó konstrukciója és struktúrája,
— műszaki előírások, ideértve az alkalmazott európai műszaki előírásokat,
— a fenti előírások használatát igazoló minden bizonyíték, különösen ott, ahol nem alkalmazzák teljes
mértékben ezeket az európai előírásokat és a megfelelő rendelkezéseket. Az alátámasztó bizonyítékoknak
tartalmazniuk kell a gyártó megfelelő laboratóriumában vagy annak nevében elvégzett vizsgálatok
eredményeit.
— az ÁME-ben meghatározott minden információt tartalmazó járműregiszter,
— az alrendszer gyártásával és összeszerelésével kapcsolatos műszaki dokumentáció,
— bizonyíték a termelési fázis szerződésből eredő más rendeleteknek való megfelelésére (a tanúsítványokkal
együtt),
— a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő, az alrendszerbe beépítendő rendszerelemek,
— a megfelelésről vagy használatra való alkalmasságról szóló EK-nyilatkozatok másolatai, amelyekhez
biztosítani kell a rendszerelemeket, és az irányelvek VI. mellékletében meghatározott minden szükségeselem,
— az alrendszer tervezésébe, gyártásába, összeszerelésébe és telepítésébe bevont gyártók felsorolása,
— annak bemutatása, hogy bevonása esetén az ajánlatkérő és/vagy a fővállalkozók az 5.2. pontban említett
összes fázisra vonatkozóan rendelkeznek minőségirányítási rendszerrel, és bizonyítani kell annak
hatékonyságát,
— a minőségirányítási rendszerek jóváhagyásáért és felülvizsgálatáért felelős bejelentett szervezet.
4.3 A bejelentett szervezet először megvizsgálja a kérelmet a típusvizsgálat és a típusvizsgálati tanúsítvány érvényessége
szempontjából.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/413
Ha a bejelentett szervezet úgy véli, hogy a típusvizsgálati tanúsítvány már nem érvényes vagy nem megfelelő, és új
típusvizsgálati tanúsítványt kell kibocsátani, megindokolja a határozatát.
5. Minőségirányítási rendszer
5.1 Bevonása esetén az ajánlatkérőnek és megbízása esetén a fővállalkozónak az általuk kiválasztott bejelentett
szervezethez kérelmet kell benyújtania minőségbiztosítási rendszereinek vizsgálatára vonatkozóan.
A kérelemnek tartalmaznia kell a következ őket:
— a tervezett alrendszerrel kapcsolatos minden vonatkozó információ,
— a minőségirányítási rendszer dokumentációja,
a jóváhagyott típus műszaki dokumentációjának és az SB modul típusvizsgálati eljárásának befejezése után
kibocsátott típusvizsgálati tanúsítvány másolata.
Az alrendszerre irányuló projektnek csak egy részébe bevont személyeknek csak a vonatkozó résszel
kapcsolatban kell információt benyújtaniuk.
5.2 Az ajánlatkérő vagy az alrendszer teljes beruházásáért felelős fővállalkozó esetében a minőségirányítási rendszer
biztosítja, hogy az alrendszer általában véve megfelel a típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak és az ÁMEkövetelményeinek. Más fővállalkozó esetében azok minőségirányítási rendszereinek biztosítaniuk kell, hogy azalrendszerhez való megfelelő hozzájárulásuk megfelel a típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak és az ÁME
követelményeinek.
A kérelmező(k) által elfogadott összes elemet, követelményt és rendelkezést szisztematikus és rendezett módon
dokumentálni kell írott alapelvek, eljárások és utasítások formájában. A minőségirányítási rendszer dokumentáci-ójának biztosítania kell a minőségügyi alapelvek és eljárások, így például a minőségügyi programok, tervek,kézikönyvek és feljegyzések, általános megértését.
Különösen tartalmaznia kell az alábbi tételek megfelelő leírását az összes kérelmező esetében:
— minőségügyi célkitűzések és szervezeti felépítés,
— az alkalmazandó megfelelő gyártási, minőségellenőrzési és minőségirányítási technikák, folyamatok és
szisztematikus intézkedések,
— a gyártás, összeszerelés és telepítés előtt, közben és után elvégzendő vizsgálatok, ellenőrzések és tesztek,
valamint azok elvégzésének gyakorisága,
— minőségügyi feljegyzések, például vizsgálati jelentések és tesztelési, kalibrálási adatok, az érintett személyzet
képesítéséről szóló jelentések stb.,
továbbá az ajánlatkérő vagy az alrendszer egész beruházásáért felelős fővállalkozó esetében:
— a vezetés felelősségei és hatáskörei az alrendszer általános minőségével, különösen az alrendszer integrációjának
kezelésével, kapcsolatban.
A vizsgálatok, tesztek és ellenőrzések az alábbi fázisokra terjednek ki:
— az alrendszer felépítése, ezen belül különösen az építőmérnöki tevékenységek, a rendszerelemek összeszerelése
és végső beállítások,
— az alrendszer végleges tesztelése,
— és amennyiben az ÁME meghatározza, a teljes üzemi körülmények közötti érvényesítés.
5.3 Az ajánlatkérő által választott bejelentett szervezetnek meg kell vizsgálnia, hogy az alrendszer összes 5.2. pontban
említett fázisát kellő mértékben és megfelelően lefedi-e a kérelmezők minőségirányítási rendszereinek jóváhagyása és
felügyelete (
1).L 344/414 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
(1) A járművek ÁME esetében a bejelentett szervezet részt vehet az ÁME megfelelő fejezetében meghatározott feltételek szerint beállított
mozdonyok vagy vonatszerelvények végső, üzem közbeni tesztelésében.
Ha egynél több minőségirányítási rendszerre alapozzák, hogy az alrendszer megfelel-e a típusvizsgálati tanúsítványban
leírt típusnak és az ÁME követelményeinek, a bejelentett szervezetnek különösen meg kell vizsgálnia, hogy
— egyértelműen dokumentálják-e a minőségirányítási rendszerek közötti kapcsolatokat és interfészeket,
— és hogy a fővállalkozók esetében kellően és megfelelően dokumentálják-e a teljes alrendszer megfelelőségének
kezelésével kapcsolatos általános felelősségeket és hatásköröket.
5.4 Az 5.1. pontban említett bejelentett szervezetnek értékelnie kell a minőségirányítási rendszert annak meghatározása
érdekében, hogy az eleget tesz-e az 5.2. pontban említett követelményeknek. Feltételezi a követelményeknek valómegfelelést, ha a gyártó olyan EN/ISO 9001-2000 minőségbiztosítási rendszert valósít meg a termelés, a végtermék-ellenőrzés és a tesztelés területén, amely figyelembe veszi annak a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő
rendszerelemnek a konkrét jellemzőit, amelyre vonatkozóan a minőségbiztosítási rendszert megvalósították.
Ha valamely kérelmező tanúsított minőségirányítási rendszert működtet, a bejelentett szervezet ezt figyelembe veszi
a vizsgálat során.
Az ellenőrzésnek kifejezetten az érintett alrendszerre kell irányulnia, figyelembe véve a kérelmezőnek az
alrendszerben való konkrét közreműködését. Az ellenőrzést végző csoport legalább egy tagjának szakértői
tapasztalatokkal kell rendelkeznie az érintett alrendszer technológiai vizsgálatában. Az értékelési eljárás tartalmazzaa kérelmező létesítményeinek vizsgálati célú bejárását.
A határozatról értesíteni kell a kérelmezőt. Az értesítésnek tartalmaznia kell a vizsgálat végkövetkeztetéseit és az
indoklással ellátott vizsgálati határozatot.
5.5 Bevonása esetén az ajánlatkérő és a fővállalkozók vállalják, hogy teljesítik a jóváhagyott minőségellenőrzési
rendszerből fakadó kötelezettségeiket, és fenntartják azt oly módon, hogy megőrizzék megfelelő és hatékony voltát.
Folyamatosan tájékoztatniuk kell a minőségirányítási rendszert jóváhagyó bejelentett szervezetet minden olyan
jelentős változásról, amely érinti az ÁME követelményeinek az alrendszer általi teljesítését.
A bejelentett szervezetnek értékelnie kell a javasolt módosításokat, és el kell döntenie, hogy a módosított
minőségirányítási rendszer továbbra is eleget tesz-e az 5.2. pontban említett követelményeknek, vagy újbóli értékelésre
van szükség.
A határozatáról értesítenie kell a kérelmezőt. Az értesítés tartalmazza a vizsgálat végkövetkeztetéseit és az indoklással
ellátott vizsgálati határozatot.
6. A minőségirányítási rendszer(ek) felügyelete a bejelentett szervezet felelőssége alatt
6.1 A felügyelet célja annak ellenőrzése, hogy bevonása esetén az ajánlatkérő és a fővállalkozó kellően eleget tesz-
e a jóváhagyott minőségirányítási rendszer(ek)ből eredő kötelezettségeinek.
6.2 Bevonása esetén az ajánlatkérő és a fővállalkozók kötelesek megküldeni (vagy megküldetni) az 5.1. pontban említett
bejelentett szervezetnek az ehhez szükséges összes dokumentumot, ideértve az alrendszerrel kapcsolatosmegvalósítási terveket és műszaki feljegyzéseket (amennyiben azok a kérelmezőknek az alrendszerben valóközreműködésére vonatkoznak), különösen az alábbiakat:
— a minőségirányítási rendszer dokumentációja, ideértve az alábbiak biztosítása érdekében végrehajtott konkrét
intézkedéseket:
— az ajánlatkérő vagy az alrendszer teljes beruházásáért felelős fővállalkozó esetében a teljes alrendszer
megfelelőségének kezelésével kapcsolatos felelősségek és hatáskörök kellő és megfelelő meghatározása,
— minden egyes kérelmező esetében a minőségbiztosítási rendszer megfelelő kezelése az alrendszer szintű
integráció elérése érdekében,
— a minőségirányítási rendszer (összeszerelésre és telepítésre is kiterjedő) gyártási részében előírt minőségügyi
feljegyzések, köztük vizsgálati jelentések és tesztelési adatok, kalibrálási adatok, az érintett személyzet képesítési
jelentése stb.
6.3 A bejelentett szervezet köteles rendszeres időközönként felülvizsgálni, hogy bevonása esetén az ajánlatkérő és
a fővállalkozó fenntartja és alkalmazza-e a minőségirányítási rendszert, és felülvizsgálati jelentést kell számukra
benyújtania. Ha az ajánlatkérő és a fővállalkozó tanúsított minőségirányítási rendszert működtetnek, a bejelentett
szervezet ezt figyelembe veszi a felülvizsgálat során.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/415
A felülvizsgálatokat évente legalább egyszer kell elvégezni, legalább egy felülvizsgálatnak pedig a 8. pontban említett
EK-hitelesítési eljárás tárgyát képező alrendszerrel kapcsolatos tevékenységek (gyártás, összeszerelés és telepítés)
elvégzésekor kell megtörténnie.
6.4 Emellett a bejelentett szervezet szúrópróbaszerű bejárásokat tehet a kérelmező(k) megfelelő telephelyein. E bejárások
alkalmával a bejelentett szervezet teljes vagy részleges felülvizsgálatot és ellenőrzéseket végezhet vagy végeztethet elannak ellenőrzése érdekében, hogy a minőségirányítási rendszer megfelelően működik-e a szükséges helyeken.Vizsgálati és –indokolt esetben –felülvizsgálati és/vagy ellenőrzési jelentést kell készítenie a kérelmező(k) számára.
6.5 Az ajánlatkérő által kiválasztott és az EK-tanúsításért felelős bejelentett szervezetnek, ha nem végzi el az érintett
minőségirányítási rendszer(ek) egészének felülvizsgálatát, össze kell hangolnia a feladat elvégzéséért felelős bármely
más bejelentett szervezet felügyeleti tevékenységét az alábbiak érdekében:
— biztosítania kell, hogy megfelelően végrehajtsák az alrendszerek integrálásával kapcsolatos különböző
minőségirányítási rendszerek közötti interfészek kezelését,
— össze kell gyűjtenie, az ajánlatkérővel közösen, a vizsgálat azon elemeit, amelyek a különböző minőségirányítási
rendszerek következetességének és átfogó felülvizsgálatának szavatolásához szükségesek.
Ez az összehangolás kiterjed a bejelentett szervezet alábbiakkal kapcsolatos jogaira:
— a más bejelentett szervezetek által kibocsátott összes (jóváhagyási és felügyeleti) dokumentáció kézhezvétele,
— jelenlét a 6.3. pontban említett felügyeleti vizsgálatoknál,
— a 6.4. pontban említett további vizsgálatok kezdeményezése a saját felelőssége alatt és a többi bejelentett
szervezettel együtt.
7. Az 5.1. pontban említett bejelentett szervezetnek ellenőrzési, felülvizsgálati és felügyeleti célokból bejárási joggal kell
rendelkeznie az építkezési helyekre, gyártó üzemekbe, összeszerelési és telepítési helyekre, raktárhelyiségekbe ésindokolt esetben az előgyártási és tesztelési létesítményekbe, általánosabban pedig minden olyan létesítménybe,
amelyet szükségesnek tart a feladatai elvégzése érdekében, a kérelmezőnek az alrendszer projektjében való konkrét
közreműködésének megfelelően.
8. Bevonása esetén az ajánlatkérő és a fővállalkozók kötelesek az utolsó alrendszer legyártásától számított 10 évig
a nemzeti hatóságok számára elérhetővé tenni az alábbiakat:
— a 5.1 pont második albekezdésének második francia bekezdésében említett dokumentáció,
— a 5.5 pont második albekezdésében hivatkozott módosítás,
— a bejelentett szervezet 5.4., 5.5. és 6.4. pontban említett határozatai és jelentései.
9. Amennyiben az alrendszer megfelel az ÁME követelményeinek, a bejelentett szervezet a típusvizsgálat, valamint
a minőségirányítási rendszer(ek) jóváhagyása és felülvizsgálata alapján kiállítja a megfelelőségi tanúsítványt azajánlatkérő számára, aki ezt követően kiállítja az EK-hitelesítési nyilatkozatot azon tagállambeli felügyeleti hatóság
számára, amelyben az alrendszer található és/vagy üzemel.
Az EK-hitelesítési nyilatkozatot és az azt kísérő dokumentumokat dátummal és aláírással kell ellátni. A nyilatkozatot
ugyanazon a nyelven kell megírni, mint a műszaki dokumentációt, és legalább az irányelv V. mellékletében szereplőinformációt kell tartalmaznia.
10. Az ajánlatkérő által választott bejelentett szervezet felelős az EK-hitelesítési nyilatkozatot kötelezően kísérő műszaki
dokumentáció összeállításáért. A műszaki dokumentáció tartalmazza legalább az irányelv 18. cikkének (3) bekezdé-sében található információt, és különösen az alábbiakat:
— az alrendszer jellemzőivel kapcsolatos minden szükséges dokumentum,
— az alrendszerbe beépített átjárhatósági összetevők felsorolása,
— az megfelelőségi és indokolt esetben a használatra való alkalmassági EK-nyilatkozatok másolatai, amelyeket az
említett összetevőknek biztosítaniuk kell az irányelv 13. cikkével összhangban, indokolt esetben a bejelentettszervezet által kiadott megfelelő dokumentumokkal (tanúsítványokkal, minőségirányítási rendszer jóváha-
gyásaival és felügyeleti dokumentumokkal) kísérve,
— az alrendszer karbantartásával, feltételeivel és határértékeivel kapcsolatos minden elem,L 344/416 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
— a szervizeléssel, állandó vagy rutinjellegű megfigyeléssel, beállítással és karbantartással kapcsolatos minden elem,
— az alrendszer típusvizsgálati tanúsítványa és az SB modulban meghatározott kísérő műszaki dokumentáció,
— a szerződésből eredő más rendeleteknek való megfelelés bizonyítéka (a tanúsítványokkal együtt)
— a bejelentett szervezet 9. pontban említett, számítási jegyzetekkel kísért és általa aláírt megfelelőségi igazolása,
amely megállapítja, hogy a projekt megfelel az irányelvnek és az ÁME-nek, és indokolt esetben megemlítia tevékenységek végrehajtása során rögzített és vissza nem vont fenntartásokat. A tanúsítványhoz mellékelni kella hitelesítéssel kapcsolatban kiállított a 6.3. és 6.4. pontokban említett vizsgálati és ellenőrzési jelentéseket,
különösen a következ őket:
— az ÁME-ben meghatározott minden információt tartalmazó járműregiszter,
11. Valamennyi bejelentett szervezet köteles közölni a többi bejelentett szervezettel a minőségirányítási rendszerre
vonatkozóan kiadott, visszavont vagy elutasított jóváhagyásokkal kapcsolatos adatokat.
A többi bejelentett szervezet kérésre másolatokat kaphat a minőségirányítási rendszerhez kiadott jóváhagyásokról.
12. A megfelelőségi igazolást kísérő feljegyzéseket be kell nyújtani az ajánlatkérőnek.
A közösségbeli ajánlatkérőnek az alrendszer teljes élettartama alatt meg kell őriznie a műszaki dokumentációt, és azt
kérésre meg kell küldenie bármely más tagállamnak.
AZ ALRENDSZEREK EK-HITELESÍTÉSÉRE SZOLGÁLÓ MODULOK
SF modul: Termékhitelesítés
1. Ez a modul az EK-hitelesítési eljárást írja le, amely által a bejelentett szervezetek valamely ajánlatkérő vagy annak
hivatalos közösségbeli képviselője kérésére ellenőrzik és tanúsítják, hogy az áruszállító kocsik alrendszer, amelyszámára egy bejelentett szervezet már kiadott típusvizsgálati tanúsítványt,
— megfelel a jelen ÁME-nek és más alkalmazható ÁME-knek, ami azt bizonyítja, hogy teljesülnek a 2001/16/EK
irányelv (
1) alapvető követelményei (2),
— megfelel a Szerződésből származó egyéb rendeleteknek,
és üzembe helyezhető.
2. Az ajánlatkérő (3) köteles kérelmezni az alrendszer EK-hitelesítését (termékhitelesítés útján) a választása szerinti
bejelentett szervezettől. A kérelemnek tartalmaznia kell:
— az ajánlatkérő vagy hivatalos képviselőjének neve és címe
— a műszaki dokumentáció.
3. Az eljárás említett részén belül az ajánlatkérő ellenőrzi és tanúsítja, hogy az érintett alrendszer összhangban van
a típusvizsgálati tanúsítványban leírt típussal, és eleget tesz a rá vonatkozó ÁME-nek.
A bejelentett szervezet elvégzi az eljárást azzal a feltétellel, hogy az értékelés előtt kibocsátott típusvizsgálati
tanúsítvány érvényben marad a kérelem tárgyát képező alrendszer esetében.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/417
(1) Az alapvető követelmények tükröződnek a műszaki paraméterekben, a kapcsolódási pontokban és a teljesítményre vonatkozó
előírásokban, melyeket az ÁME 4. fejezete rögzít.
(2) Ez a modul használható a jövőben, amikor a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszerek kölcsönös átjárhatóságáról szóló 96/48/EK
irányelvet aktualizálják.
(3) A modulban „az ajánlatkérő” „az alrendszer irányelvben definiált ajánlatkérője vagy annak hivatalos közösségbeli képviselője”.
4. Az ajánlatkérőnek meg kell tennie minden ahhoz szükséges intézkedést, hogy a gyártási folyamat (ideértve az
átjárhatóságot biztosító rendszerelemek fővállalkozók (1) általi összeszerelését és integrálását azok megbízása esetén)
biztosítsa az alrendszer a típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak és a rá vonatkozó ÁME követelményeinek valómegfelelését.
5. A kérelemnek lehetővé kell tennie az alrendszer tervezésének, gyártásának, telepítésének, karbantartásának és
üzemeltetésének megértését, és lehetővé kell tennie a típusvizsgálat tanúsítványban leírt típusnak és az értékelendő
ÁME követelményeinek való megfelelést.
A kérelemnek tartalmaznia kell a következ őket:
— a jóváhagyott típussal kapcsolatos műszaki dokumentáció, ideértve az SB modulban meghatározott eljárás
végrehajtása után kibocsátott típusvizsgálati tanúsítványt,
és amennyiben e dokumentáció nem tartalmazza
— az alrendszer általános leírása, átfogó konstrukciója és struktúrája,
— az ÁME-ben meghatározott minden információt tartalmazó járműregiszter,
— tervrajz és gyártási információk, például rajzok, a részegységek vázlatai, alegységek, szerkezeti egységek,
áramkörök stb.,
— az alrendszer gyártásával és összeszerelésével kapcsolatos műszaki dokumentáció,
— műszaki előírások, ideértve az alkalmazott európai műszaki előírásokat,
— a fenti előírások használatát igazoló minden bizonyíték, különösen ott, ahol nem alkalmazzák teljes mértékben
ezeket az európai előírásokat és a megfelelő rendelkezéseket.
— bizonyíték a termelési fázis szerződésből eredő más rendeleteknek való megfelelésére (a tanúsítványokkal
együtt),
— a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő, az alrendszerbe beépítendő rendszerelemek,
— a megfelelésről vagy használatra való alkalmasságról szóló EK-nyilatkozatok másolatai, amelyekhez biztosítani
kell az említett rendszerelemeket, és az irányelvek VI. mellékletében meghatározott minden szükséges elem,
— az alrendszer tervezésébe, gyártásába, összeszerelésébe és telepítésébe bevont gyártók felsorolása,
Ha az ÁME további adatokat ír elő a műszaki dokumentáció számára, azokat bele kell foglalni.
6. A bejelentett szervezet először megvizsgálja a kérelmet a típusvizsgálat érvényessége és a típusvizsgálati tanúsítvány
szempontjából.
Ha a bejelentett szervezet úgy véli, hogy a típusvizsgálati tanúsítvány már nem érvényes vagy nem megfelelő, és új
típusvizsgálati tanúsítványt kell kibocsátani, megindokolja a határozatát.
A bejelentett szervezetnek el kell végeznie a megfelelő vizsgálatokat és teszteket annak ellenőrzése érdekében, hogy az
alrendszer megfelel-e a típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak és az ÁME követelményeinek. A bejelentettszervezet megvizsgálja a sorozattermékként gyártott alrendszerek 4. pontban meghatározott tesztelését.
7. Minden (sorozattermékként gyártott) alrendszer vizsgálattal és teszteléssel való ellenőrzése
7.1. A bejelentett szervezetnek el kell végeznie a teszteket, ellenőrzéseket és hitelesítési vizsgálatokat az ÁME előírásai
szerint sorozatban gyártott alrendszerek megfelelőségének biztosítása érdekében. A vizsgálatok, tesztek ésellenőrzések kiterjednek az ÁME által előírt fázisokra is.
7.2 Minden egyes (sorozatban gyártott) alrendszert egyedileg meg kell vizsgálni, tesztelni és hitelesíteni kell (
2)
a típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak és a rá vonatkozó ÁME követelményeinek való megfelelés igazolásaérdekében. Ha az ÁME (vagy az ÁME-ben idézett európai szabvány) nem írja elő valamelyik tesztet, a vonatkozó
európai előírások vagy megfelelő tesztek alkalmazandók.L 344/418 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
(1) A „fővállalkozók” kifejezés olyan társaságokra utal, amelyek tevékenysége hozzájárul az ÁME alapvető követelményeinek teljesüléséhez.
Vonatkozhat az alrendszer teljes beruházásáért felelős társaságra vagy az alrendszer beruházásának csak egy részébe bevont (például az
alrendszer összeszerelését vagy telepítését végző) más társaságokra.
(2) Különösen a Jármű ÁME esetében a bejelentett szervezet részt vesz a jármű vagy vonatszerelvény végső üzemi tesztelésében. Ezt előírja
az ÁME megfelelő fejezete is.
8. A bejelentett szervezet megállapodhat az ajánlatkérővel (és a fővállalkozókkal), hogy mely helyeken végzik el
a teszteket, és megállapodhatnak arról, hogy az alrendszer végső vizsgálatát és –ha azt az ÁME előírja –a teljes üzemi
körülmények melletti teszteket és érvényesítéseket az ajánlatkérő végzi el a bejelentett szervezet közvetlen felügyelete
és jelenléte mellett.
A bejelentett szervezet ellenőrzési és hitelesítési célokból bejárási joggal rendelkezik a gyártó üzemekbe, összeszerelési
és telepítési helyekre, és indokolt esetben az előgyártási és tesztelési létesítményekbe, az ÁME által előírt feladatok
elvégzése érdekében.
9. Amennyiben az alrendszer megfelel az ÁME követelményeinek, a bejelentett szervezetnek ki kell állítania
a megfelelőségi nyilatkozatot az ajánlatkérő számára, aki ezt követően kiállítja az EK-hitelesítési nyilatkozatot az
alrendszer helye vagy működése szerinti tagállam felügyeleti hatósága számára.
A bejelentett szervezet tevékenységeit a típusvizsgálat és a sorozatban gyártott termékeken a 7. pont, valamint az ÁME
és/vagy a vonatkozó európai előírások rendelkezései szerint elvégzett tesztek, hitelesítési eljárások és ellenőrzésekalapján hajtja végre.
Az EK-hitelesítési nyilatkozatot és az azt kísérő dokumentumokat dátummal és aláírással kell ellátni.
A nyilatkozatot ugyanazon a nyelven kell megírni, mint a műszaki dokumentációt, és legalább az irányelv
V. mellékletében szereplő információt kell tartalmaznia.
10. A bejelentett szervezet felelős az EK-hitelesítési nyilatkozatot kísérő műszaki dokumentáció összeállításáért.
A műszaki dokumentáció tartalmazza legalább az irányelv 18. cikkének (3) bekezdésében található információt, éskülönösen az alábbiakat:
— az alrendszer jellemzőivel kapcsolatos minden szükséges dokumentum,
— az ÁME-ben meghatározott minden információt tartalmazó járműregiszter,
— az alrendszerbe beépített átjárhatósági összetevők felsorolása,
— a megfelelőségi és indokolt esetben a használatra való alkalmassági EK-nyilatkozatok másolatai, amelyeket az
említett összetevőknek biztosítaniuk kell az irányelv 13. cikkével összhangban, indokolt esetben a bejelentett
szervezet által kiadott megfelelő dokumentumokkal (tanúsítványokkal, minőségirányítási rendszer jóváha-
gyásaival és felügyeleti dokumentumokkal) kísérve,
— az alrendszer karbantartásával, feltételeivel és határértékeivel kapcsolatos minden elem,
— a szervizeléssel, állandó vagy rutinjellegű megfigyeléssel, beállítással és karbantartással kapcsolatos minden elem,
— az alrendszer típusvizsgálati tanúsítványa és az SB modulban meghatározott kísérő műszaki dokumentáció,
— a bejelentett szervezet 9. pontban említett, számítási jegyzetekkel kísért és általa aláírt megfelelőségi igazolása,
amely megállapítja, hogy a projekt megfelel az irányelvnek és az ÁME-nek, és indokolt esetben megemlíti
a tevékenységek végrehajtása során rögzített és vissza nem vont fenntartásokat. Amennyiben indokolt,a tanúsítványt a hitelesítéssel kapcsolatban kiállított vizsgálati és ellenőrzési jelentéseknek kell kísérniük.
11. A megfelelőségi igazolást kísérő feljegyzéseket be kell nyújtani az ajánlatkérőnek.
Az ajánlatkérőnek az alrendszer teljes élettartama alatt meg kell őriznie a műszaki dokumentációt, és azt kérésre meg
kell küldenie bármely más tagállamnak.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/419
AZ ALRENDSZEREK EK-HITELESÍTÉSÉRE SZOLGÁLÓ MODULOK
SH2 modul: Teljes minőségirányítási rendszer a terv vizsgálatával
1. Ez a modul az EK-hitelesítési eljárást írja le, amely által a bejelentett szervezetek valamely ajánlatkérő vagy annak
hivatalos közösségbeli képviselője kérésére ellenőrzik és tanúsítják, hogy az áruszállító kocsik alrendszer
— megfelel a jelen ÁME-nek és más alkalmazható ÁME-knek, ami azt bizonyítja, hogy teljesülnek a 2001/16/EK
irányelv (1) alapvető követelményei (2),
— megfelel a Szerződésből származó egyéb rendeleteknek.
és üzembe helyezhető.
2. A bejelentett szervezet elvégzi az eljárást, ideértve az alrendszer tervének vizsgálatát, azzal a feltétellel, hogy az
ajánlatkérő (3) és a bevont fővállalkozók eleget tesznek a pont által előírt kötelezettségeknek. 3
A„fővállalkozók” kifejezés olyan társaságokra utal, amelyek tevékenysége hozzájárul az ÁME alapvető
követelményeinek teljesüléséhez. Ez azt a társaságot érinti, amely
— felelős a teljes alrendszer beruházásáért (különösen az alrendszer integrálásáért),
— részlegesen be van vonva az alrendszer beruházásába (például az alrendszer összeállításába vagy telepítésébe).
Nem vonatkozik a részegységeket és az átjárhatóság összetevőit szállító gyártói alvállalkozókra.
3. Az EK-hitelesítési eljárás alá vont alrendszer esetében az ajánlatkérő, vagy megbízása esetén a fővállalkozó, jóváhagyott
minőségirányítási rendszert működtet az 5. pontban meghatározott tervezés, gyártás, illetve végtermék-ellenőrzés ésvizsgálat esetében, és ez a 6. pontban meghatározott felügyelet alatt áll.
Az alrendszer teljes beruházásáért (különösen az alrendszer integrálásáért) felelős fővállalkozónak minden esetben
jóváhagyott minőségirányítási rendszert kell működtetnie a tervezés, gyártás és a végtermék-ellenőrzés és –tesztelés
területén, amely a 6.
pontban meghatározott felügyelet alá tartozik. Amennyiben a fővállalkozó felelős az alrendszer teljes beruházásáért
(különösen az alrendszer integrálásáért), vagy az ajánlatkérőt közvetlenül bevonják a tervezésbe és/vagy a gyártásba(az összeszerelést és telepítést is ideértve), jóváhagyott minőségirányítási rendszert kell működtetnie e tevékenységekkelkapcsolatban, amely a 6.
pontban meghatározott felügyelet alatt áll. A csak az összeszerelésbe és telepítésbe bevont kérelmezők csak
jóváhagyott minőségirányítási rendszert működtethetnek a gyártás, valamint a végtermék-ellenőrzés és -vizsgálat
területén.
4. EK-hitelesítési eljárás4.1 Az ajánlatkérőnek a választása szerinti bejelentett szervezethez kérelmet kell benyújtania az alrendszer
(a tervvizsgálatot tartalmazó teljes minőségirányítási rendszeren keresztül történő) EK-hitelesítésére vonatkozóan,ideértve a minőségirányítási rendszerek felügyeletének 5.4. és 6.6. pont szerinti összehangolását. Az ajánlatkérőnektájékoztatnia kell a bevont gyártókat erről a választásáról és a kérelemről.
A kérelemnek lehetővé kell tennie az alrendszer tervezésének, gyártásának, telepítésének, karbantartásának és
üzemeltetésének megértését, és az ÁME rendelkezéseinek való megfelelés értékelését.
A kérelemnek tartalmaznia kell a következ őket:
— az ajánlatkérő vagy hivatalos képviselőjének neve és címe,
— a műszaki dokumentáció, ideértve:
— az alrendszer általános leírása, átfogó konstrukciója és struktúrája,L 344/420 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
(1) Az alapvető követelmények tükröződnek a műszaki paraméterekben, a kapcsolódási pontokban és a teljesítményre vonatkozó
előírásokban, melyeket az ÁME 4. fejezete rögzít.
(2) Ez a modul használható a jövőben, amikor a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszerek kölcsönös átjárhatóságáról szóló 96/48/EK
irányelvet aktualizálják.
(3) A modulban „az ajánlatkérő” „az alrendszer irányelvben definiált ajánlatkérője vagy annak hivatalos közösségbeli képviselője”.
— műszaki tervezési előírások, ideértve az alkalmazott európai műszaki előírásokat,
— a fenti előírások használatát igazoló minden bizonyíték, különösen ott, ahol nem alkalmazzák teljes
mértékben az európai előírásokat és a megfelelő rendelkezéseket,
— a tesztprogram,
— az ÁME-ben meghatározott minden információt tartalmazó járműregiszter,
— az alrendszer gyártásával és összeszerelésével kapcsolatos műszaki dokumentáció,
— a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő, az alrendszerbe beépítendő rendszerelemek,
— a megfelelésről vagy használatra való alkalmasságról szóló EK-nyilatkozatok másolatai, amelyekhez
biztosítani kell a rendszerelemeket, és az irányelvek VI. mellékletében meghatározott minden szükséges
elem,
— a szerződésből eredő más rendeleteknek való megfelelés bizonyítéka (a tanúsítványokkal együtt)
— az alrendszer tervezésébe, gyártásába, összeszerelésébe és telepítésébe bevont összes gyártó felsorolása,
— az alrendszer használati feltételei (a futási idő vagy távolság korlátozásai, kopási határértékek stb.),
— az alrendszer karbantartásával kapcsolatos karbantartási feltételek és műszaki dokumentáció,
— az alrendszer gyártásánál, karbantartásánál és üzemeltetésénél figyelembe veendő összes műszaki követelmény,
— annak ismertetése, hogy bevonása esetén az ajánlatkérő és/vagy a fővállalkozók milyen minőségirányítási
rendszerrel rendelkeznek az 5.2. pontban említett összes fázisra vonatkozóan, és bizonyítani kell annakhatékonyságát,
— a minőségirányítási rendszerek jóváhagyásáért és felülvizsgálatáért felelős bejelentett szervezet.
4. 3 Az ajánlatkérő bemutatja a megfelelő laboratórium által számára elvégzett vizsgálatok, ellenőrzések és tesztek (
1),
köztük a kötelező típusvizsgálatok, eredményeit.
4.4 A bejelentett szervezetnek meg kell vizsgálnia a tervvizsgálattal kapcsolatos kérelmet, és értékelnie kell a tesztek
eredményeit. Amennyiben a terv megfelel az irányelv és a rá vonatkozó ÁME előírásainak, tervvizsgálati jelentést kell
kibocsátania a kérelmező részére. A jelentés tartalmazza a tervvizsgálat végkövetkeztetéseit, érvényességének
feltételeit, a vizsgált terv azonosításához szükséges adatokat és –ha szükséges –az alrendszer működésének
ismertetését.
Ha a bejelentett szervezet elutasítja az ajánlatkérő tervvizsgálati jelentését, részletesen meg kell indokolnia azt.
Rendelkezni kell a fellebbezési eljárásról.
5. Minőségirányítási rendszer
5.1 Bevonása esetén az ajánlatkérőnek és megbízása esetén a fővállalkozónak az általuk kiválasztott bejelentett
szervezethez kérelmet kell benyújtania minőségirányítási rendszereinek vizsgálatára vonatkozóan.
A kérelemnek tartalmaznia kell a következ őket:
— a tervezett alrendszerrel kapcsolatos minden vonatkozó információ,
— a minőségirányítási rendszer dokumentációja,
Az alrendszerre irányuló projektnek csak egy részébe bevont személyeknek csak a vonatkozó résszel kapcsolatban kell
információt benyújtaniuk.
5.2 Az ajánlatkérő vagy az alrendszer teljes beruházásáért felelős fővállalkozó minőségirányítási rendszerének biztosítania
kell, hogy az alrendszer általánosságban megfeleljen az ÁME előírásainak. Az egyéb fővállalkozó(k) minőségirányításirendszere(i) biztosítják, hogy az alrendszerhez való hozzájárulásuk megfeleljen az ÁME követelményeinek.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/421
(1) A tesztek eredményeinek bemutatása történhet a kérelemmel egy időben vagy később is.
A kérelmezők által elfogadott összes elemet, követelményt és rendelkezést szisztematikus és rendezett módon
dokumentálni kell írott alapelvek, eljárások és utasítások formájában. A minőségirányítási rendszer dokumentáci-ójának biztosítania kell a minőségügyi alapelvek és eljárások, így például a minőségügyi programok, tervek,kézikönyvek és feljegyzések, általános megértését.
A rendszernek különösen az alábbi tételek megfelelő leírását kell tartalmaznia:
— az összes kérelmező esetében:
— minőségügyi célkitűzések és szervezeti felépítés,
— az alkalmazandó megfelelő gyártási, minőségellenőrzési és minőségirányítási technikák, folyamatok és
szisztematikus intézkedések,
— a tervezés, gyártás, összeszerelés és telepítés előtt, közben és után elvégzendő vizsgálatok, ellenőrzések és
tesztek, valamint azok elvégzésének gyakorisága,
— minőségügyi feljegyzések, például vizsgálati jelentések és tesztelési, kalibrálási adatok, az érintett
személyzet képesítéséről szóló jelentések stb.,
— a fővállalkozók esetében, amennyiben az vonatkozik az alrendszer tervezéséhez való hozzájárulásukra:
— az alkalmazásra kerülő műszaki tervezési előírások, ideértve az európai előírásokat (
1), és amennyiben az
európai előírásokat nem alkalmazzák teljes egészében, akkor azok az eszközök, melyek biztosítják az
ÁME alrendszerre vonatkozó előírásainak betartását,
— a tervezésre vonatkozó ellenőrzési és hitelesítési technikák, folyamatok és módszeres intézkedések,
amelyeket az alrendszer tervezésénél használnak fel,
— a terv és az alrendszer előírt minőségének elérését és a minőségirányítási rendszernek az összes fázisban
(a gyártást is ideértve) való hatékony működését figyelemmel kísérő eszközök.
— továbbá az ajánlatkérő vagy az alrendszer egész beruházásáért felelős fővállalkozó esetében:
— a vezetés felelősségei és hatáskörei az alrendszer általános minőségével, különösen az alrendszer
integrációjának kezelésével, kapcsolatban.
A vizsgálatok, tesztek és ellenőrzések az alábbi fázisokra terjednek ki:
— általános terv,
— az alrendszer felépítése, ezen belül különösen az építőmérnöki tevékenységek, a rendszerelemek összeszerelése
és végső beállítások,
— az alrendszer végleges tesztelése,
— és amennyiben az ÁME meghatározza, a teljes üzemi körülmények közötti érvényesítés.
5.3 Az ajánlatkérő által választott bejelentett szervezetnek meg kell vizsgálnia, hogy az alrendszer összes 5.2. pontban
említett fázisát kellő mértékben és megfelelően lefedi-e a kérelmezők minőségirányítási rendszereinek jóváhagyása és
felügyelete (2).L 344/422 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
(1) Az európai előírás meghatározását a 96/48/EK és a 2001/16/EK irányelvek és a nagysebességű ÁME-k alkalmazási iránymutatásai
tartalmazzák.
(2) A járművek ÁME esetében a bejelentett szervezet részt vehet az ÁME megfelelő fejezetében meghatározott feltételek szerint beállított
járművek vagy vonatszerelvények üzem közbeni tesztelésében.
Ha egynél több minőségirányítási rendszerre alapozzák, hogy az alrendszer megfelel-e az ÁME követelményeinek,
a bejelentett szervezetnek különösen meg kell vizsgálnia, hogy
— egyértelműen dokumentálják-e a minőségirányítási rendszerek közötti kapcsolatokat és interfészeket,
és hogy a fővállalkozó esetében kellően és megfelelően dokumentálják-e a teljes alrendszer megfelelőségének
kezelésével kapcsolatos általános felelősségeket és hatásköröket.
5.4 Az 5.1. pontban említett bejelentett szervezetnek értékelnie kell a minőségirányítási rendszert annak meghatározása
érdekében, hogy az eleget tesz-e az 5.2. pont követelményeinek. Feltételezi a követelményeknek való megfelelést, haa gyártó olyan EN/ISO 9001-2000 minőségbiztosítási rendszert valósít meg a tervezés, a termelés, a végtermék-ellenőrzés és a tesztelés területén, amely figyelembe veszi annak a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevőrendszerelemnek a konkrét jellemzőit, amelyre vonatkozóan a minőségbiztosítási rendszert megvalósították.
Ha valamely kérelmező tanúsított minőségirányítási rendszert működtet, a bejelentett szervezet ezt figyelembe veszi
a vizsgálat során.
Az ellenőrzésnek kifejezetten az érintett alrendszerre kell irányulnia, figyelembe véve a kérelmezőnek az
alrendszerben való konkrét közreműködését. Az ellenőrzést végző csoport legalább egy tagjának szakértői
tapasztalatokkal kell rendelkeznie az érintett alrendszer technológiai vizsgálatában. Az értékelési eljárás tartalmazzaa kérelmező létesítményeinek vizsgálati célú bejárását.
A határozatról értesíteni kell a kérelmezőt. Az értesítésnek tartalmaznia kell a vizsgálat végkövetkeztetéseit és az
indoklással ellátott vizsgálati határozatot.
5.5 Bevonása esetén az ajánlatkérő és a fővállalkozók vállalják, hogy teljesítik a jóváhagyott minőségellenőrzési
rendszerből fakadó kötelezettségeiket, és fenntartják azt oly módon, hogy megőrizzék megfelelő és hatékony voltát.
Folyamatosan tájékoztatnia kell a minőségirányítási rendszert jóváhagyó bejelentett szervezetet minden olyan jelentős
változásról, amely érinti a követelmények alrendszer általi teljesítését.
A bejelentett szervezetnek értékelnie kell a javasolt módosításokat, és el kell döntenie, hogy a módosított
minőségirányítási rendszer továbbra is eleget tesz-e az 5.2. pont követelményeinek, vagy újbóli értékelés szükséges.
A határozatáról értesíti a kérelmezőt. Az értesítés tartalmazza a vizsgálat végkövetkeztetéseit és az indoklással ellátott
vizsgálati határozatot.
6. A minőségirányítási rendszer(ek) felügyelete a bejelentett szervezet felelőssége alatt
6.1 A felügyelet célja annak ellenőrzése, hogy bevonása esetén az ajánlatkérő és a fővállalkozó kellően eleget tesz-
e a jóváhagyott minőségirányítási rendszer(ek)ből eredő kötelezettségeinek.
6.2 Az ajánlatkérőnek és a bevont fővállalkozónak el kell küldenie (vagy el kell küldetnie) az 5.1 pontban hivatkozott
bejelentett szervezetnek a cél eléréséhez szükséges összes dokumentumot, különösen az alrendszerrel kapcsolatosmegvalósítási terveket és műszaki feljegyzéseket (amennyiben azok a kérelmező alrendszerben való közreműködésére
vonatkoznak), ideértve az alábbiakat:
— a minőségirányítási rendszer dokumentációja, ideértve az alábbiak biztosítása érdekében végrehajtott konkrét
intézkedéseket:
— az ajánlatkérő vagy az alrendszer teljes beruházásáért felelős fővállalkozó esetében a teljes alrendszer
megfelelőségének kezelésével kapcsolatos felelősségek és hatáskörök kellő és megfelelő meghatározása,
— minden egyes kérelmező esetében a minőségbiztosítási rendszer megfelelő kezelése az alrendszer szintű
integráció elérése érdekében,
— a minőségirányítási rendszer tervezési részében előírt minőségügyi feljegyzések, például elemzések, számítások,
tesztek stb. eredményei,
— a minőségirányítási rendszer (összeszerelésre és telepítésre is kiterjedő) gyártási részében előírt minőségügyi
feljegyzések, köztük vizsgálati jelentések és tesztelési adatok, kalibrálási adatok, az érintett személyzet képesítésijelentése stb.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/423
6.3 A bejelentett szervezet köteles rendszeres időközönként felülvizsgálni, hogy bevonása esetén az ajánlatkérő és
a fővállalkozó fenntartja és alkalmazza-e a minőségirányítási rendszert, és felülvizsgálati jelentést nyújt be számukra.Ha az ajánlatkérő és a fővállalkozó tanúsított minőségirányítási rendszert működtetnek, a bejelentett szervezet ezt
figyelembe veszi a felülvizsgálat során.
A felülvizsgálatokat évente legalább egyszer kell elvégezni, legalább egy felülvizsgálatnak pedig a 4. pontban említett
EK-hitelesítési eljárás tárgyát képező alrendszerrel kapcsolatos tevékenységek (tervezés, gyártás, összeszerelés és
telepítés) elvégzésekor kell megtörténnie.
6.4. Emellett a bejelentett szervezet szúrópróbaszerű bejárásokat tehet a kérelmező(k) 5.2. pontban említett telephelyein.
E bejárások alkalmával a bejelentett szervezet teljes vagy részleges felülvizsgálatot és ellenőrzést végezhet, vagyvégeztethet el annak ellenőrzése érdekében, hogy a minőségirányítási rendszer megfelelően működik-e a szükségeshelyeken. Vizsgálati és –indokolt esetben –felülvizsgálati és/vagy ellenőrzési jelentést kell készítenie a kérelmező
(k) számára.
6.5. Ha az ajánlatkérő által kiválasztott és az EK-tanúsításért felelős bejelentett szervezet nem végzi el az érintett
minőségirányítási rendszer(ek) egészének 5. pont szerint felülvizsgálatát, össze kell hangolnia a feladat elvégzéséértfelelős bármely más bejelentett szervezet felügyeleti tevékenységét az alábbiak érdekében:
— biztosítania kell, hogy megfelelően végrehajtsák az alrendszerek integrálásával kapcsolatos különböző
minőségirányítási rendszerek közötti interfészek kezelését,
— össze kell gyűjtenie, az ajánlatkérővel közösen, a vizsgálat azon elemeit, amelyek a különböző minőségirányítási
rendszerek következetességének és átfogó felülvizsgálatának szavatolásához szükségesek.
Ez az összehangolás kiterjed a bejelentett szervezet alábbiakkal kapcsolatos jogaira:
— a más bejelentett szervezetek által kibocsátott összes (jóváhagyási és felügyeleti) dokumentáció kézhezvétele,
— jelenlét az 5.4. pontban említett felügyeleti vizsgálatoknál,
— az 5.5. pontban említett további vizsgálatok kezdeményezése a saját felelőssége alatt és a többi bejelentett
szervezettel együtt.
7. Az 5.1. pontban említett bejelentett szervezetnek ellenőrzési, felülvizsgálati és felügyeleti célokból bejárási joggal kell
rendelkeznie az építkezési helyekre, tervezési és gyártó üzemekbe, összeszerelési és telepítési helyekre,
raktárhelyiségekbe és indokolt esetben az előgyártási és tesztelési létesítményekbe, általánosabban pedig mindenolyan létesítménybe, amelyet szükségesnek tart a feladatai elvégzése érdekében, a kérelmezőnek az alrendszerprojektjéhez való konkrét hozzájárulásával összhangban.
8. Bevonása esetén az ajánlatkérő és a fővállalkozók kötelesek az utolsó alrendszer legyártásától számított 10 évig
a nemzeti hatóságok számára elérhetővé tenni az alábbiakat:
— az 5.1 pont második albekezdésének második francia bekezdésében említett dokumentáció,
— a 5.5 pont második albekezdésében hivatkozott módosítás,
— a bejelentett szervezet 5.4., 5.5. és 6.4. pontban említett határozatai és jelentései.
9. Amennyiben az alrendszer megfelel az ÁME követelményeinek, a bejelentett szervezet a tervvizsgálat, valamint
a minőségirányítási rendszer(ek) jóváhagyása és felülvizsgálata alapján kiállítja a megfelelőségi tanúsítványt az
ajánlatkérő számára, aki ezt követően kiállítja az EK-hitelesítési nyilatkozatot azon tagállambeli felügyeleti hatóság
számára, amelyben az alrendszer található és/vagy üzemel.
Az EK-hitelesítési nyilatkozatot és az azt kísérő dokumentumokat dátummal és aláírással kell ellátni. A nyilatkozatot
ugyanazon a nyelven kell megírni, mint a műszaki dokumentációt, és legalább az irányelv V. mellékletében szereplő
információt kell tartalmaznia.
10. Az ajánlatkérő által választott bejelentett szervezet felelős az EK-hitelesítési nyilatkozatot kötelezően kísérő műszaki
dokumentáció összeállításáért. A műszaki dokumentáció tartalmazza legalább az irányelv 18. cikkének (3) bekezdé-
sében található információt, és különösen az alábbiakat:
— az alrendszer jellemzőivel kapcsolatos minden szükséges dokumentum,
— az alrendszerbe beépített átjárhatósági összetevők felsorolása,L 344/424 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
— a megfelelőségi és indokolt esetben a használatra való alkalmassági EK-nyilatkozatok másolatai, amelyeket az
említett összetevőknek biztosítaniuk kell az irányelv 13. cikkével összhangban, indokolt esetben a bejelentettszervezet által kiadott megfelelő dokumentumokkal (tanúsítványokkal, minőségirányítási rendszer jóváha-
gyásaival és felügyeleti dokumentumokkal) kísérve,
— a szerződésből eredő más rendeleteknek való megfelelés bizonyítéka (a tanúsítványokkal együtt)
— az alrendszer karbantartásával, feltételeivel és határértékeivel kapcsolatos minden elem,
— a szervizeléssel, állandó vagy rutinjellegű megfigyeléssel, beállítással és karbantartással kapcsolatos minden elem,
— a bejelentett szervezet 9. pontban említett, számítási jegyzetekkel kísért és általa aláírt megfelelőségi igazolása,
amely megállapítja, hogy a projekt megfelel az irányelvnek és az ÁME-nek, és indokolt esetben megemlítia tevékenységek végrehajtása során rögzített és vissza nem vont fenntartásokat. Indokolt esetben a tanúsítványta hitelesítéssel kapcsolatban kiállított és a 6.4. és 6.5. pontokban említett vizsgálati és ellenőrzési jelentéseknek
kell kísérniük:
— az ÁME-ben meghatározott minden információt tartalmazó járműregiszter,
11. Valamennyi bejelentett szervezet köteles közölni a többi bejelentett szervezettel a kiadott, visszavont vagy elutasított
minőségbiztosítási rendszerjóváhagyásokkal és az EK tervvizsgálati jelentésekkel kapcsolatos adatokat.
A többi bejelentett szervezet kérésre másolatot kaphat az alábbiakról:
— a minőségirányítási rendszer jóváhagyásai és a kiadott további jóváhagyások, valamint
— a kiadott EK tervvizsgálati jelentések és azok kiegészítései.
12. A megfelelőségi igazolást kísérő feljegyzéseket be kell nyújtani az ajánlatkérőnek.
Az ajánlatkérőnek az alrendszer teljes élettartama alatt meg kell őriznie a műszaki dokumentációt, és azt kérésre meg
kell küldenie bármely más tagállamnak.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/425
BB. MELLÉKLET
SZERKEZETEK ÉS MECHANIKUS RÉSZEK
A zárjelzők felszerelése
BB.1. A ZÁRJELZŐ LÁMPA TARTÓELEMEI
BB1. ábra:
A zárjelző lámpa tartóeleme
L 344/426 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
BB.2. ZÁRJELZŐ LÁMPÁK: A BURKOLAT SZÁMÁRA SZÜKSÉGES HELY
BB2. ábra:
a burkolat számára szükséges hely
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/427
CC. MELLÉKLET
SZERKEZETEK ÉS MECHANIKUS ALKATRÉSZEK
A kifáradást okozó terhelés forrásai
CC.1 A HASZNOS TERHELÉS SPEKTRUMA
CC.1.1 Általános
A hasznos terhelés változásai hajlamosak jelentős kifáradást okozó terhelési ciklusokat okozni. Ha a hasznos terhelés
jelentősen változik, meg kell határozni az egyes terhelési szinteken eltöltött időt. A berakodási/kirakodási ciklusokat is meg
kell határozni az üzembentartó meghatározott feladatai alapján, és az elemzési céloknak megfelelő módon be kell azokat
mutatni. Adott esetben figyelembe kell venni a hasznos teher és a helyi nyomásteher eloszlásának azon változásait,amelyeket a teherkocsi padlóján mozgó kerekes járművek okoznak.
CC.1.2 A vágány által keltett terhelés
Figyelembe kell venni a vágány függőleges, oldalirányú és csavarodási egyenetlenségei által okozott terhelési ciklusokat.
E terhelési ciklusok a következ őkből határozhatók meg:
a) dinamikus modellezés,
b) mért adatok,
c) empirikus adatok.Megengedett a fáradási tervezést a terhelési esetek adataira és az alkalmazás során bevált értékelési módszerekre is alapozni,
ha vannak ilyenek. Az EN12663 szabvány 15. és 16. táblázata olyan empirikus adatokat ad meg a teherkocsikvázszerkezetének normál európai üzemmel összhangban lévő gyorsulása formájában, amelyek alkalmasak a fáradási
tervezés kifáradási határ alapú megközelítésére, amennyiben normál elfogadott adatok állnak rendelkezésre.
CC.1.3 Vontatás és fékezés
A vontatás és fékezés miatti terhelési ciklusok az elindulások és a megállások tervezett üzemeltetési módra jellemző számát
tükrözik (a be nem ütemezetteket is ideértve).
CC.1.4 Aerodinamikus terhelés
Jelentős aerodinamikus terhelés a következ ők miatt keletkezhet:
a) a vonat menetsebessége,
b) alagútban való haladás,c) oldalszelek.
Ha az ilyen terhelés jelentős ciklikus igénybevételt kelt a szerkezetben, azt figyelembe veszik a kifáradás értékelésekor.
CC.1.5 Kifáradást okozó terhelések az interfészeknél
A terhelésnél felhasznált dinamikus terhelés a függőleges statikus terhelés ±30 %-ának tartományában van.
Ha nem ezt a feltételezést választják ki, a következ őmódszert kell követni:
A vázszerkezet és a forgóváz csatlakozásánál a kifáradást okozó fő terhelések okai:
a) berakodási/kirakodási ciklusok;
b) a vágány input,
c) vontatás és fékezés.L 344/428 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Az interfészt úgy tervezték, hogy elviselje az ilyen inputok miatti ciklikus terheléseket.
A berendezések tartozékai ellenállnak a teherkocsi mozgása miatti ciklikus terheléseknek és a berendezés mozgása által
keltett terheléseknek. A gyorsulások a fent leírtak szerint határozhatók meg. Normál európai működés esetén a teherkocsiszerkezetének mozgását követő berendezési tárgyak empirikusan származtatott gyorsulásai az EN12663 szabvány 17., 18. és
19. táblázatában találhatók, amennyiben nem állnak rendelkezésre megfelelőbb adatok.
A kapcsoló berendezések ciklikus terheléseit figyelembe kell venni, ha az üzembentartó vagy a tervező tapasztalata szerint
azok jelentősek.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/429
DD MELLÉKLET
A KARBANTARTÁSI ELŐÍRÁSOK VIZSGÁLATA
Nyitott kérdés, ld. 6.2.2.3L 344/430 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
EE. MELLÉKLET
SZERKEZETEK ÉS MECHANIKUS RÉSZEK
Hágcsók és kapaszkodók
EE.1 ÁLTALÁNOS
Megfelelő hágcsókkal ellátott kapaszkodókat biztosítanak minden olyan helyen, ahol üzem közben a személyzet
tartózkodhat, és ahol az a teherkocsi egyes részeinek üzem közbeni eléréséhez szükséges.
EE.2 MINIMÁLIS KÖVETELMÉNYEK
EE.2.1 Kapaszkodók
A kapaszkodók 20 mm átmérőjű acélrudak, kivéve az EE 2 ábrán legalább 30 mm átmérőjűként meghatározott
kapaszkodókat. A tolatómunkások kapaszkodóit az EE3 határozza meg.
A kapaszkodók és a legközelebbi tárgyak közötti távolság legalább 120 mm.
EE.2.2 A hágcsók méretei
A kocsik végén lévő hágcsók, ahová a személyzet állhat, 350 mm szélesek és 350 mm hosszúak, és az EE1. ábrán jelzettek
szerint kell elhelyezni őket. A hágcsókat csúszásmentes felülettel látják el. A hágcsókat oly módon rögzítik, amely lehetővé
teszi a hágcsók eltávolítását (például szegecsekkel biztosító anyával ellátott csavarokkal).Espace libre selon
EE1. ábra
Disposition des Marchepieds et des mains courantes aux extrémités des wagons avec haussettes de bout
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/431
EE2. ábra:
Espace libre, Távolság, Freiraum
L 344/432 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
EE3. ábra:
Kapaszkodók a tolatómunkások számára
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/433
FF MELLÉKLET
FÉKEZÉS
A jóváhagyott fékalkatrészek listája
FF1 KERÉKCSÚSZÁSGÁTLÓ ESZKÖZÖK
FF1.1 Kerékcsúszásgátló eszközök új, meglévő, korszerűsített és felújított járműveken
Gyártó Típus Megjegyzések
FAIVELEY AEF 82 C Tárcsafékeken tesztelve
OERLIKON GSE 201 Tárcsafékeken tesztelveOERLIKON GSE 202 Tárcsafékeken tesztelve
FAIVELEY AEF 83 P.1 Tárcsafékeken tesztelve
FAIVELEY AEF 83 P.2 Pofás fékeken tesztelveOERLIKON OMG 202 Tárcsafékeken tesztelvePARIZZI WUPAR 83 Tárcsafékeken tesztelve
WABCO-WESTINGHOUSE WGMC 19/1 Tárcsafékeken tesztelve
FAIVELEY AEF 91 P1
AEF 91 P2 (
1)Tárcsafékeken tesztelve
MANNESMANN
REXROTH PNEUMATIK GmbHMRP-GMC 29 Tárcsafékeken tesztelve
SAB WABCO
KP GmbHSWKP AS 20R Tárcsafékeken tesztelve
SAB WABCO KP GmbH SWKP AS 20C 1998. januári megerősítés: A típusjellemzők
azonosak az AS 20R-rel
Knorr-Bremse MGS 2DAKO PE 94 MSV
(1) Kombinált tárcsa- és pofás fékkel rendelkező személyszállító kocsik
FF1.2 Meglévő járműveken használt kerékcsúszásgátló eszközök
Az alább felsorolt kerékcsúszásgátló eszközöket fogadták el a meglévő kocsikon történő használatra, amennyiben
a fékrendszert nem korszerűsítették, és nem újították fel. A kocsi más korszerűsítései vagy felújításai nem teszik szükségesséa kerékcsúszásgátló rendszer cseréjét
Gyártó Típus Megjegyzések
Mechanikus típusok
160 km/h sebességig
OERLIKON inertia 4 GS1 & GSA Pofás fékeken tesztelve lehetőleg csak saját elektromos
ellátás nélküli szabadonfutó kocsik
esetébenKNORR MW (1)
KNORR MWX (1)L 344/434 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Gyártó Típus Megjegyzések
Elektronikus típusok
WESTINGHOUSE D1 (1)
WESTINGHOUSE WG Tárcsafékeken tesztelveWESTINGHOUSE WGK Pofás fékeken tesztelveGIRLING SP Tárcsafékeken tesztelveOERLIKON GSE 100 (
1)
PARIZZI 289 Pofás fékeken tesztelvePARIZZI 447 Tárcsafékeken tesztelveKNORR GR (
1)
KOVOLIS DAKO (1)
KRAUSS-MAFFEI K Micro (1)
OERLIKON GSE 200 (1)
KNORR MGS 1 Tárcsafékeken tesztelveWABCO-WESTING-
HOUSEWGMC 19 Tárcsafékeken tesztelve
(1) Kombinált tárcsa- és pofás fékkel rendelkező személyszállító kocsik
FF 2 SŰRÍTETT LEVEGŐS FÉKEK AZ „ÁRUSZÁLLÍTÓ KOCSIK” ÉS A „SZEMÉLYSZÁLLÍTÓ KOCSIK” ESETÉBEN
FF 2.1 Elosztó szelepek új, korszerűsített és felújított járműveken
A fék típusa Rövidített megnevezés Rövidített névSűrített levegős fék
Áruszállító vonat (G)
Személyszállító vonat (P)
Knorr fék KE 1d (a) (c)
KE 2d (c),
KERd (c) (b)KE G/P fék
Oerlikon fék ESG 121 (d) (e) 0 G/P fék
Oerlikon fék ESG 121-1 (d) (e) 0 G/P fék
Knorr fék KE 1 a/3,8 (a) (c) (f) KE G/P fék
Oerlikon fék ESH 100 (g) 0 G/P fék
Oerlikon fék ESH 200 (h) 0 G/P fék
Knorr fék KE 1ad (a) (b)
KE 2ad (b)KE G/P fék
SAB-WABCO SW 4 (i) SW G/P fék
SAB-WABCO SW 4C (j) SW G/P fék
SAB-WABCO SW 4/3 (k) SW G/P fék
DAKO fék CV1 nD (l) OK G/P fék
SAB-WABCO fék C3WR (d) (e) Ch G/P fék
SAB-WABCO fék C3W with AC3D (c) Ch G/P fék
SAB-WABCO fék WU-C (d) (e) WU G/P fék2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/435
A fék típusa Rövidített megnevezés Rövidített névSűrített levegős fék
Áruszállító vonat (G)
Személyszállító vonat (P)
Oerlikon fék Est3f 1HBG 300 (d) (m) (n) 0 G/P fék
MZT HEPOS fék MH3f/HBG310/100 (d)
MH3f/HBG310/200 (d)
MH3f/HBG310/3xx (b) (d)MH G/P fék
Knorr-Bremse KE1dv
KE2dv
KERdv (c)KE G/P fék
(a) .Más relészelepek utólagos beszerelése nem megengedett.
(b) . Új járműveken 2007.1.1-ig való használatra.
(c) . Az FF3 szakasz alapján jóváhagyott terhelésfüggő fékrendszerrel összekapcsolt fékegység.
(d) . Külön nyomáscsökkentő szelep szükséges, ha a visszatáplálás a fő levegőellátó csövön keresztül történik.
(e) . Elosztóból, reléből és tartóelemekből álló fékegység.
(f) . További karbantartási intézkedések a MÁV esetében a 3,8 baros maximális fékhengernyomás elérésének biztosítása érdekében.
(g) . Nincs standard funkció, ha kapcsolt fékhenger vagy előzetes ellenőrző térfogat legfeljebb 14 I.
(h) . Standard funkció.
(i) . SW 4 –a kiegészítő tartály ellenőrzött feltöltése.
(j) . SW 4C –az ellenőrzött tartály ellenőrzött feltöltése a fék kioldásakor túlterhelés elleni védelemmel.
(k) . SW 4/3 –a C3W elzáró szeleppel (az ellenőrző és kiegészítő tartályok feltöltése majdnem azonos időben történik).
(l) . Az elosztó fojtószelep csak fokozatosan alkalmazható a jármű kiegészítő tartályának térfogatai esetén.
(m) . Csak hozzáadott szeleppel használható.
(n) . Az azonsoítási teszt sikertelen egyes pontokon, így az ilyen elosztók PKP és ŐBB esetében történő újbóli felhasználásának korlátozott
időtartama csak 2010.1.1-ig tart.
FF 2.2 2005 előtt már meglévő, de korszerűsített vagy felújított járművek szelepei
A fék típusa Rövidített megnevezés Rövidített névSűrített levegős fék
Áruszállító vonat (G)
Személyszállító vonat (P)
Knorr KEs
KE 2c ALKE G/P fék
Dako CV
CV1DK G/P fék
Westinghouse U WU G/P fék
Charmilles fék C 3 A Ch G/P fék
Oerlikon fék Est 3f with HBG 300 0 G/P fék
Charmilles fék C 3 W Ch G/P fékKnorr fék KE Od
KE 1dKE 2dKE G/P fék
Westinghouse fék C3 W2 WE G/P fék
Oerlikon fék ESG 101 0 P fékOerlikon fék ESG 121 0 G/P fék
Oerlikon fék ESG 131 0 P fék
Oerlikon fék ESG 141 0 G/P fékOerlikon fék ESG 101-1 0 P fék
Oerlikon fék ESG 121-1 0 G/P fék
Oerlikon fék ESG 131-1 0 P fékOerlikon fék ESG 141-1 0 G/P fék
Knorr fék KE 1 a/3,8 KE G/P fékL 344/436 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
A fék típusa Rövidített megnevezés Rövidített névSűrített levegős fék
Áruszállító vonat (G)
Személyszállító vonat (P)
Knorr fék KE Oa/3,8 KE G/P fék
Oerlikon ESH 100 O G/P fék
nem univerzális működéssel,
ahol a kapcsolt fékhenger
vagy az előre beállított tér-
fogat legfeljebb 14 I
Oerlikon ESH 200 O univerzális működésű G/
P fék
Knorr fék KE 1 ad KE G/P fék
Knorr fék KE 0 ad KE G/P fék
Knorr fék KE 2 ad KE G/P fékSAB-WABCO SW 4 (
a) SW G/P fék
SAB-WABCO SW 4C (b) SW G/P fék
SAB-WABCO SW 4/3 (c) SW G/P fék
DAKO fék CV1 nD (d) DK G/P fék
(a) SW 4 –a kiegészítő tartály ellenőrzött feltöltése.
(b) SW 4C –a kiegészítő tartály ellenőrzött feltöltése a fék kioldásakor az ellenőrző tartály túlterhelése elleni védelemmel.
(c) SW 4/3 –a C3W elzáró szeleppel (az A és R tartályok feltöltése majdnem azonos időben történik).
(d) Az elosztó fojtószelep csak fokozatosan alkalmazható a jármű R tartályának térfogatai esetén.
FF 3 NEMZETKÖZI KÖZLEKEDÉSRE JÓVÁHAGYOTT ÖNBEÁLLÓ TERHELÉSFÜGGŐ FÉKEZŐ ESZKÖZÖK
Gyártó Típus Rövidített megnevezés
SAB I –Mechanikus jellemzők
AC 3 D Terhelésfüggő szelep és automatikus terhelés-
függő elosztó
II–Pneumatikus jellemzők
WESTINGHOUSE Terhelésfüggő szelep és differenciálfék-henger WDC 14 és WDC 16
KNORR Terhelésfüggő szelep és kettős fékhenger RLV 12/10 DGB 10"/12"
OERLIKON Terhelésfüggő szelep és kettős fékhenger ALM-ALT
OERLIKON Mechanikus hajtórendszer és kettős fékhenger ALS-ALT
WESTINGHOUSE 16” fékhenger WDR
OERLIKON Az önbeálló terhelésfüggő fékek relészelepe egy
fékhengerrelALM/ALR 150
KNORR Az önbeálló terhelésfüggő fékek relészelepe egy
fékhengerrelRLV 11d
METALSKI ZAVOD-TITO Az önbeálló terhelésfüggő fékek relészelepe egy
fékhengerrel nagysebességű intercity közleke-
désre.AKR SS/10
METALSKI ZAVOD-TITO Az önbeálló terhelésfüggő fékek relészelepe egy
fékhengerrel nagysebességű intercity közleke-
désre.AKR S/01
KNORR Az önbeálló terhelésfüggő fékek relészelepe egy
fékhengerrelRLV 11d2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/437
Gyártó Típus Rövidített megnevezés
DAKO DSS önbeálló terhelésfüggő fékek relészelepe
SL1 terhelésfüggő szeleppel nagysebességű
intercity közlekedésre.DAKO-DSS
DAKO Ds önbeálló terhelésfüggő fékek relészelepe SL1
terhelésfüggő szeleppel nagysebességű intercity
közlekedésre.DAKO-DS
DAKO Terhelésfüggő szelep DAKO-DSS SL1 vagy SL2
DAKO Terhelésfüggő szelep DAKO-DS SL1 vagy SL2
SAB-WABCO Terhelésfüggő szelep és kettős fékhenger SWDR-2
SAB-WABCO Relészelep SW4, SW4-C vagy SW4/3 elosztóval
és DP1 vagy F87 terhelésfüggő szeleppel
rendelkező, önbeálló VCAV esetébenGF4 SS1
GF4 SS2GF6 SS1GF6 SS2
SAB WABCO Relészelep SW4, SW4-C vagy SW4/3 elosztóval
és DP1 vagy F87 terhelésfüggő szeleppel
rendelkező, integrált önbeálló VCAV esetébenGFSW4-D-AV
GFSW4-S-AV
FF 4 NEMZETKÖZI KÖZLEKEDÉSRE ELFOGADOTT FÉKCSŐÜRÍTÉS-GYORSÍTÓK
Gyártó Típus Megjegyzések
Dako-Kovalis Dako-Z A CV1-R típusú fékkel való hasz-
nálatra elfogadva
Knorr-Bremse EB3 A KEs típusú fékkel való haszná-
latra elfogadva
EB3-S NBÜ-vel (~ SAFI) való használatra
alkalmas
EB3-S/L NBÜ-vel (~ SAFI) való használatra
alkalmas
Oerlikon-Buhrle SB 3 Az Est 3e típusú fékkel való
használatra elfogadva
SBS 100
Davies and Metcalfe BPA 1 NBÜ-vel (~ SAFI) való használatra
alkalmas
MZT HEPOS VBK 100 NBÜ-vel (~ SAFI) való használatra
alkalmas
FF5 A NEMZETKÖZI FORGALOMBAN ELFOGADOTT GYORSKIOLDÓ SZELEPEK
1. táblázat:
Modern fékek (a) gyorskioldó szelepei
Gyártó Típus
Az elosztóba szerelve
OERLIKON LV3:LV3FOERLIKON LV7CHARM ILLES C3P1CHARM ILLES C3P2L 344/438 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Gyártó Típus
KNORR ALV3a, ALV7, ALV9, ALV9a
WESTINGHOUSE (Olaszország) SA1
WESTINGHOUSE (Olaszország) SA1V
KNORR AL V11
WESTINGHOUSE (Nagy-Britannia) A1 és A2
A meglév őelosztókra vonatkozóan, amikor a köreik csak az ellenőrző tartály ürítését biztosítják
OERLIKON LV3
OERLIKON LV4F
WESTINGHOUSE (Franciaország) W 104, W 204
WESTINGHOUSE (Olaszország) SA1
WESTINGHOUSE (Olaszország) SA1V
(a) Modern fékek azok, amelyeket 1948.1.1. után hagytak jóvá nemzetközi forgalomban való használatra.
2. táblázat:
A régi típusú fékek gyorskioldó szelepei
Gyártó Típus
KNORR AL V 4 (a)
OERLIKON LV3
OERLIKON LV4F
WESTINGHOUSE (Franciaország) W 104, W 204WESTINGHOUSE (Olaszország) SA/CG, SA/RA
WESTINGHOUSE (Olaszország) SA1
KNORR L2 (
b)
WESTINGHOUSE (Olaszország) SARAV
HARDY L3 (b)
(a) A KNORR ALV4 gyorskioldó szelepek alkalmazhatók a modern KNORR KE elosztók esetében, mivel az utóbbi gyorskioldó szelepei csak
az ellenőrző tartályt ürítik (a kiegészítő tartály ürítése más módon, egy elzárócsappal történik).
(b) Csak a HIK elosztókra vonatkozik.
3. táblázat:
Modern (a) vagy régi típusú fékek gyorskioldó szelepei
Gyártó Típus
WESTINGHOUSE (Franciaország) W3,W4
DAKO 0S1
KNORR ALV4b
BDZ BRV (b)
(a) Modern fékek azok, amelyeket 1948.1.1. után hagytak jóvá nemzetközi forgalomban való használatra.
(b) Csak a HIK elosztókra vonatkozik.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/439
FF6 TÁRCSAFÉKKEL FELSZERELT JÁRMŰVEK NEMZETKÖZI FORGALOMBAN VALÓ HASZNÁLATRA ELFOGADOTT
FÉKBETÉTEI
Gyártó / Termék neve Típus Megjegyzések Kérő vasút
1 2 4 5
Jurid Jurid 869 200 km/h-ig SNCF
Becorit Becorit 918 (1) 200 km/h-ig DB
Ferodo ID 425 L (2) 200 km/h-ig FS
Bremskerl 5818 (2) 200 km/h-ig FS
Bremskerl 6792 (1) 200 km/h-ig DB
Jurid 877 (1) 200 km/h-ig DB
Bremskerl 7240 (1) 200 km/h-ig DB
Frendo 2126 (2) 200 km/h-ig FS
Faist Licence Textar T 543 (2) 200 km/h-ig FS
ICER ICER 918 (2) 200 km/h-ig RENFE
Flertex Flertex 664 HD (3) 200 km/h-ig SNCF
Róna (Magyarország) Licence
BecoritRona 918 (2) 200 km/h-ig MAV
Textar T 550 (2) 200 km/h-ig DB
Frenoplast x. FR20H.2 (2) 200 km/h-ig PKP
Textar T550 (2) 200 km/h-ig DB
Becorit V30 (2) 200 km/h-ig DB
Bremskerl Bremskerl 2000 (2) 200 km/h-ig DB
Bremskerl 7 699 200 km/h-ig FS
Olasz fékek FS 5M1 (1) 200 km/h-ig FS
(1) öntött vas és öntött acél tárcsafékeken tesztelve
(2) öntött vas tárcsafékeken tesztelve
(3) öntött acél tárcsafékeken tesztelve
FF7 NEMZETKÖZI FORGALOMBAN VALÓ HASZNÁLATRA ELFOGADOTT AUTOMATIKUS „MEGRAKODOTT-
TERHELT” ELLENŐRZŐ MECHANIZMUSOK
Gyártó Típus
a) többcélú használat
Westinghouse WAD
SAB VA 2
SAB DP 2KNORR Du-111 WM
OERLIKON ALM/ALR 140
b) csak megrakodott vagy üres kocsikon való használatWestinghouse WAN
SAB VTAL 344/440 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
FF8 2004 JÚNIUSÁIG A FÉKBETÉTEK ELFOGADHATÓSÁGI VIZSGÁLATÁNAK ELVÉGZÉSÉRE BEVIZSGÁLT PRÓBA-
PADOK
Társaság Hely
DB Minden
FS Firenze
SNCF Vitry MF1
Vitry MF3
CFR BukarestCD Prága
PKP Poznan
ZSR Zsolna2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/441
GG. MELLÉKLET
Különleges esetek Írországi rakszelvények
L 344/442 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/443
HH. MELLÉKLET
KÜLÖNLEGES ESETEK
Ír Köztársaság és Észak-Írország
Járművek kapcsolódása
L 344/444 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
II. MELLÉKLET
A VASÚTI PÁLYA ÉS JÁRMŰ KAPCSOLATA, SZERKESZTÉSI SZELVÉNY
Vizsgálati eljárás: Az áruszállító kocsik új jóváhagyást nem igénylő módosításainak határértékei
Nem kötelező új megfelelőségi vizsgálat az olyan teherkocsik esetében, amelyek műszaki paraméterei az e melléklet által
megállapított határértékeken belül változnak a jóváhagyott kocsi eredeti konstrukciójához képest.
A forgóvázak középpontjai közötti
távolság
(forgóvázas teherkocsik)2a*≥9 m -15 % –+∞
2a* < 9 m -5 % –+∞
A jármű tengelytávja
(kéttengelyes teherkocsik)2a*≥8 m -15 % –+∞
2a* < 8m -5 % –+∞
A tömegközéppont magassága Üres jármű -100 % –+ 20 %
Megrakodott jármű -100 % –+ 50 %
Torziós merevség
Ct * (1010kN/mm2/rad)Ct*≤3 -66 % –+ 200 %
Ct* > 3 -50 % –+∞
A jármű önsúlya ≥16 t
(forgóvázas teherkocsik)
-15 % –+∞
≥12 t
(kéttengelyes teherkocsik)
A kerékpár legnagyobb terhelésének
módosítása+ 1,5 t
A jármű felépítményének tehetetlenségi
nyomatéka (a z tengely körül –csak
a kéttengelyes teherkocsik esetében)-100 % –+ 10 %
elsődleges vagy másodlagos
függőleges felfüggesztésMerevség 0 –+ 25 %
Átmeneti terhelések -5 % –0
A forgóváz forgási nyomatéka -20 % –+ 20 %
A teljes forgóváz tehetetlenségi nyoma-
téka (a z tengely körül)-100 % –+ 10 %
A kerék névleges átmérője -10 % –+ 15 %
A fent említett, valamint a hozzá tartozó kritériumok, például a szilárdság, a fékteljesítmény, a kinematikus
járműszerkesztési szelvény stb. bizonyítása a gyártó vagy az ajánlatkérő feladata.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/445
JJ. MELLÉKLET
NYITOTT KÉRDÉSEK
1. TSI CR RST, VERZIÓ: 040913
1.1. 4.2.3.3.2 A tengelyágy túlhevülésének érzékelése
1.2. 4.2.6.2 Aerodinamikai hatások
1.3. 4.2.6.3 Oldalszelek
1.4. 4.3.3 Forgalmi műveletek és forgalomirányítás alrendszer
Figyelembe veszik a forgalmi szolgálat és forgalomirányítás alrendszerével való kapcsolódási pontokat (az ezen ÁME-ra való
hivatkozások nyitott kérdések).
1.5. 6.1.2.2
A hegesztési csatlakozások értékelését a nemzeti szabályokkal összhangban kell kialakítani.1.6. 6.2.2.1
A hegesztési csatlakozások értékelését a nemzeti szabályokkal összhangban kell kialakítani.
1.7. 6.2.2.3 A karbantartás értékelése
A DD. melléklet nyitott kérdés marad. Ez a melléklet azt az eljárást írja le, amellyel az egyes tagállamok meggyőződnek arról,
hogy a karbantartási intézkedések az alrendszer élettartama alatt megfelelnek a jelen ÁME követelményeinek és az alapvetőkövetelményeknek.
1.8. 6.2.3.4.2 Aerodinamikai hatások
1.9. 6.2.3.4.3 Oldalszelek
2. MELLÉKLETEK2.1. B. melléklet
B.3 A jármű rakodási táblázata
4) Az azonos terheléssel, például S közlekedésben 120 km/h sebességgel továbbítható kocsikon „* *” jelzést helyeznek el
a legnagyobb terhelés jelzése mellé jobbra; ez csak a meglévő kocsik esetében érvényes. . A
**alkalmazási területe (csak
„korszerűsített / felújított kocsik” vagy„új és korszerűsített / felújított kocsik”) még mindig nyitott kérdés
2.2. B.32. melléklet: A (GA, GB vagy GC) szelvényekre épített áru- és személyszállító kocsik jelölése
Nyitott kérdés marad
2.3. C.4. melléklet: GA, GB és GC járműszelvények
Nyitott kérdés marad, mivel ez a szakasz a B.32. mellékletre épül2.4. E. melléklet
A nyomtáv nyitott kérdés marad az EN szabvány kiadásáig.2.5. L. melléklet
Az öntött acélkerekek műszaki jellemzői nyitott kérdés. Új EN szabványt kértek.
2.6. P. melléklet
P.1.1. Elosztó
P.1.2. Állítható terhelésű és automatikusan üres/terhelés fokozatba váltható relészelep
P.1.3. Kerékcsúszásgátló eszköz
P.1.7. VégcsapokL 344/446 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
P.1.10. Féktuskók
A kölcsönösen átjárható fékpofákra vonatkozó tervezési vizsgálat teszteljárását az I. melléklet I.10.2 szakaszában leírt
műszaki adatoknak megfelelően kell elvégezni. Ezek a műszaki adatok az ÁME kompozit féktuskókra vonatkozó részébenmég
nyitott kérdésként szerepelnek.
Már használatban lévő kompozit féktuskók, melyek sikeresen megfeleltek a P.2.10 szerint végrehajtott vizsgálaton:
A jóváhagyott kompozit féktuskók listáját az UIC kezeli (ideértve a P.1.10 és a P.2.10 szerint a használatra vonatkozó
földrajzi korlátozásokat, illetve a használati feltételeket).
P.1.11. GyorsítószelepP.1.12. Automatikusan állítható terhelésérzékelő és üres/terhelés fokozatba váltó eszköz
P.1.10. Féktuskók
— Geometriai vizsgálat
A féktuskótételekből vett minták méreteit ellenőrizni kell.
— Kompozit féktuskókra vonatkozó vizsgálati eljárás
A teszteljárás még
nyitott kérdés
Az átmeneti időszak során az UIC által végrehajtott vizsgálati tesztnek legalább a következőket kell magában foglalnia:
Fékpadon végrehajtott tesztelés és elemzés
A kompozit féktuskókat szabványos teszteljárás és szabványos fékpad segítségével kell ellenőrizni (ERRI B126 / RP 18, 2.
verzió, 2001. március). A következ őfeltételeket kell megvizsgálni:
— Féktuskó-teljesítmény száraz, nedves és súrlódó fékezés esetén
— Fémrészecske kerékről való felszedésének valószínűsége
— Teljesítmény kedvezőtlen téli időjárási körülmények között (pl. hó, jég, alacsony hőmérséklet)
— Teljesítmény fékhiba esetén (a fékek elreteszelődnek)
— A kerékpár elektromos ellenállását érintő hatások vizsgálata (magában foglalja a sínáramkörnek való megfelelőség
specifikus vizsgálatát azokban az országokban, ahol a járművet üzemeltetni kívánják)
Megfelelő klímájú vizsgálókamrában végzett vizsgálat
A fékteljesítmény-tesztek járművön való folytatása előtt a kompozit féktuskón sikeresen végre kell hajtani a fent leírt fékpadi
próbát.
A fékteljesítmény vizsgálata az alrendszeren:
A kompozit féktuskókat a következ ővizsgálatoknak kell alávetni:
— Az ÁME S. melléklete szerinti vizsgálat
— Próbaüzem Észak-Európában egy teljes téli időszakon keresztül
— A kerékpár elektromos ellenállását érintő hatások vizsgálata
Az innovatív termékek üzemi értékelését a 6. szakasz szerint végzik el.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/447
KK. MELLÉKLET
INFRASTRUKTÚRA- ÉS JÁRMŰNYILVÁNTARTÁS
Infrastruktúra-nyilvántartás
Az Infrastruktúra-nyilvántartás követelményei
AdatelemAz átjárhatóság
szempontjából
kritikusA biztonság szem-
pontjából kritikus
Alapadatok
A forgalom típusa (vegyes, utas, áru stb.) √
A vonal típusa (HS, CR) √
Műszaki adatokTeljesítményszintek: a vonal legnagyobb sebessége a legnagyobb tengelyterhelés és
más elemek függvényében√ √
Szerkezeti szelvény √ √
Nyomtáv √ √
Folyóméterenkénti legnagyobb terhelés √ √
Legnagyobb vágányterhelés
— Dinamikus terhelés (a kerekek által a sínre gyakorolt legnagyobb függőleges
terhelés)
— Oldalirányú vágányerők
— Hosszanti irányú vágányerők√ √
A kerék átmérője és a tengelyterhelés közötti kapcsolat √ √
Legkisebb görbületi sugár: vízszintes √ √
Legkisebb görbületi sugár: függőleges √ √
Legnagyobb síndőlés √ √
Legnagyobb síndőlési hiba √ √
Síndőlési hiba a váltókban és a kereszteződésekben √ √
A CCS ÁME A1. mellékletének való megfelelés
Menetszél: FENNTARTVA √ √
Oldalszél: FENNTARTVA √ √
Minimális távolság a vágányok középpontjai között √ √
A vágány geometriai jellemzői:
— a vágány geometriai minősége (EN 13848-1)
— a vágány csavarodása
— a szabad kerékút legnagyobb értéke váltókban
— A rögzített csúcspont védelemének legkisebb értéke a normál kereszteződé-
sekben
— A szabad kerékút legnagyobb értéke a keresztezési csúcspontban
— A szabad kerékút legnagyobb értéke az ellenőrző/könyöksín belépési
pontjában
— A nyomcsatorna minimális szélessége
— Megengedett legnagyobb vezetetlen hossz
— A nyomcsatorna minimális mélysége
— Az ellenőrző sín legnagyobb fennmaradó magassága√ √L 344/448 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
AdatelemAz átjárhatóság
szempontjából
kritikusA biztonság szem-
pontjából kritikus
Korlátozások
Környezeti korlátozások:
Hőmérsékleti tartomány— T(n) (-40
oC–+ 35oC),
— T(s) (-25oC–+ 45oC),√ √
Időbeli korlátozások:
TNvonalak esetében
Az év azon időszaka, amikor a hőmérséklet - 25oC alá csökken
nap.hónap√ √
TSvonalak esetében
Az év azon időszaka, amikor a hőmérséklet + 35oC fölé emelkedik
nap.hónap√ √2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/449
YY. MELLÉKLET
Szerkezetek és mechanikus részek
Bizonyos típusú teherkocsi-részegységek szilárdsági követelményei
YY.1 BEVEZETÉS 2 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 451
YY.2 TEHERKOCSI VÁZSZERKEZETEK SZILÁRDSÁGA 2 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 451YY.2.1 Függőleges terhelés következtében fellépő igénybevétel 2 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 451
YY.2.2 Kombinált igénybevétel 2 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 451YY.2.3 Az ipari teherautók és közúti járművek megtartására szolgáló teherkocsipadló szilárdsága(1).1). 2 . . . . . . 451YY.3 RÖGZÍTETT TETŐVEL ÉS RÖGZÍTETT VAGY MOZGÓ OLDALFALLAL RENDELKEZŐ FEDETT
TEHERKOCSIK, VALAMINT TOLÓTETŐVEL FEDETT TEHERKOCSIK 3 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 452
YY.3.1 Rögzített oldalak és homlokfalak szilárdsága 3 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 452
YY.3.2 Oldalajtók szilárdsága 3 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 452YY.3.3 Eltolható falak szilárdsága 4 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 452YY.3.4 A vonatok áthaladásából származó erők 5 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454
YY.3.5 Az eltolható falú teherkocsik zárható válaszfalainak szilárdsága 6 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454
YY.3.6 Tető szilárdsága 6 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454
YY.4 TELJESEN KINYITHATÓ TETŐVEL RENDELKEZŐ TEHERKOCSIK (GÖRGŐS ÉS CSUKLÓS TETŐ) 6 . . . 454
YY.4.1 Nehéz darabáruk szállítására szolgáló teherkocsik 6 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454YY.4.2 Nehéz tömegáruk szállítására szolgáló teherkocsik 7 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 455YY.5 MAGAS FALÚ NYITOTT TEHERKOCSIK 7 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 455YY.5.1 Oldalfalak ellenállása átlósan ható erőkre, valamint az oldalsó és a homlokfali tetőkeret széleinek
ütésállósága 7 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 455
YY.5.2 Oldalajtók szilárdsága 8 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 456
YY.6 PŐREKOCSIK ÉS KOMPOZIT PŐRE/MAGAS OLDALFALÚ TEHERKOCSIK 9 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 456YY.6.1 Oldalfali és homlokfali csappantyúk szilárdsága 9 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 456YY.6.2 Rögzített oldalfali csappantyúk szilárdsága 11 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 458
YY.6.3 Oldalsó rakoncák szilárdsága 11 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 458
YY.6.4 Homlokfali rakoncák szilárdsága 11 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 458YY.7 ÖNÜRÍTŐ TEHERKOCSIK 11 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 458
YY.7.1 Falak szilárdsága 11 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 458YY.8 ISO TARTÁLYOK ÉS/VAGY CSERESZEKRÉNYVÁZAK SZÁLLÍTÁSÁRA SZOLGÁLÓ TEHERKOCSIK 11 458YY.8.1 Tartályok és csereszekrényvázak felerősítése 11 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 458YY.8.2 Tartályok/csereszekrényvázak tartószerkezeteinek szilárdsági követelményei 11 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 458YY.8.3 Tartályok/csereszekrényvázak tartószerkezeteinek elhelyezése 12 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 459YY.9 EGYÉB RAKOMÁNYBIZTOSÍTÓ BERENDEZÉSEKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK 15 . . . . . . . . . . . . 461
YY.10 MOZDONYSZÍNI VONÓHORGOK 24 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 465L 344/450 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
YY.1 BEVEZETÉS
A jelen melléklet a teherkocsi-részegységek tervezésére és az általában használt teherkocsi-típusokra vonatkozó
terheléskorlátozó rendszerekre érvényes követelményeket írja le. Az előírásokat csak akkor kell alkalmazni, ha azok
a tervezett felhasználási területre vonatkoznak.
YY.2 TEHERKOCSI VÁZSZERKEZETEK SZILÁRDSÁGA
YY.2.1 Függőleges terhelés következtében fellépő igénybevétel
Függőleges terhelés esetén a járműre ható terheléseket meg kell osztani:
— 2 m-es szélességben,
— nyitott forgóvázas teherkocsik és nyitott forgóvázas pőrekocsik esetén 1,2 m-es szélességben,
— a padló teljes szélességében,
attól függően, hogy melyik változat esetén a legkedvezőtlenebb az alvázi igénybevétel.Az alkalmazott terhelés során az alváz maximális elhajlása nem haladhatja meg a tengelytáv vagy a forgócsap dőlésszögének
3‰-ét a kiindulási helyzettől számítva (figyelembe véve az ellenkez őelhajlás hatásait is).
YY.2.2 Kombinált terhelések
Bizonyos típusú teherkocsik esetén, így például az eltolt/süllyesztett tetejű teherkocsik, különösen fontos a vízszintes és
függőleges terhelés következtében fellépő kombinált erők figyelembe vétele.
A túlnyomásos termékek szállítására tervezett tartálykocsikat úgy kell megtervezni, hogy azok –maradó károsodás nélkül –
ellenálljanak a megengedett maximális terheléskapacitásnak megfelelő terhelésnek és a maximális üzemi nyomásból
származó terhelésnek is (a RID előírásai szerint), amelyekre a tartályt tervezték.
YY.2.3 Az ipari teherautók és közúti járművek megtartására szolgáló teherkocsipadló szilárdsága (
1)
A teherkocsi padlójának maradó alakváltozás nélkül ellen kell állnia a következő terheléseknek:
— Ipari teherautók esetén:
— A teherautó két első kerekének egyidejű terhelése egyenként 30 kN erővel;
— Kerék 220 cm2-es teherhordó felülete kb. 150 mm szélességben;
— Átlagos középtávolság az ipari teherautó első kerekei között 650 mm.
— Közúti járművek esetén (csak pőrekocsik és vegyes nyitott teherkocsik/pőrekocsik):
— 65 kN terhelés iker-futókerekenként,
— Iker-futókerék 700 cm2-es teherhordó felülete kb. 200 mm szélességű kerékhez;
Megjegyzés: Az ilyen típusú ismétlődő terheléseket kifáradást okozó terhelésnek kell minősíteni.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/451
(1) Az áruszállító kocsik deszkapadlója szilárdságának meghatározását az ERRI B 12/DT 135 jelentés 3A. „Allgemein anwendbare
Berechnungsmethoden für die Entwicklung neuer Güterwagenbauarten oder Güterwagendrehgestelle” (Általánosan alkalmazható
számítási módszerek új típusú áruszállító kocsik vagy áruszállítókocsi-forgóvázak kifejlesztéséhez) című fejezete tartalmazza. Ez
a műszaki dokumentum az új teherkocsik padlótervezésére vonatkozó adatokat tartalmazza. Tesztek végrehajtása nem szükséges,
amennyiben a padlók megfelelnek az ERRI B 12/DT 135 rendelkezéseinek.
YY.3 RÖGZÍTETT TETŐVEL ÉS RÖGZÍTETT VAGY MOZGÓ OLDALFALLAL RENDELKEZŐ FEDETT TEHERKOCSIK,
VALAMINT TOLÓTETŐVEL FEDETT TEHERKOCSIK
YY.3.1 Rögzített oldalak és homlokfalak szilárdsága
A padló feletti 1 m magasságban a falakra az alábbiakban leírt erők hatnak (belülről kifelé). Hűtőkocsik esetében a belső
burkolat és a szigetelés anyagának jellemzőit kell figyelembe venni. Négy terhelési eset lehetséges:
a) minden függőleges oldalra ható átlós erő;
b) az összes homlokfali oszlopra ható hosszanti erő;c) fémfalak esetén az oldalfal egy pontjára ható átlós erő a szellőzőnyílásnál és az oldal középvonala mentén;
d) fémfalak esetén a homlokfal középvonala mentén ható hosszanti erő.
Terhelési eset Minimális tervezett terhelés (kN) Megengedett tartós alakváltozás (mm)
a 8 2
b 40 1
c 10 3
d 18 2
A fenti c) és d) terhelési eseteknél 100 x 100 mm-es terhelt területet kell figyelembe venni.
Megjegyzés: A fatáblákból készített falakra ugyanazok a terhelések hatnak, mint a fémfalakra, és a fatáblákat olyan gyártási
eljárással kell elkészíteni, amely állandó minőséget és jellemzőket biztosít.
YY.3.2 Oldalajtók szilárdsága
Tolóajtók (egy- és kétszárnyú)
Átlós terhelésAz ajtókra csukott és lezárt állapotban a teherkocsi belsejéből kifelé irányuló vízszintes normál erő hat. Ilyen erők
keletkeznek, ha a teher elmozdul, vagy amikor az utasszállító vonatok nagy sebességgel áthaladnak az alagúton, és ennek
hatására nyomáskülönbségek alakulnak ki. Ez az erő az alábbi feltételek között lép fel:
a) az ajtó középpontjában 8 kN erő hat egy 1 x 1 m-es területre;
b) minden egyes csatlakozási/felerősítési pontban 5 kN erő hat egy 300 x 300 mm-es területre.
A terhelések hatására nem történhet tartós alakváltozás vagy működésképtelenség sem az ajtóban (fal és váz), sem pedig
a reteszelő, tolható vagy csúsztatható részegységekben.
YY.3.3 Eltolható falak szilárdsága
Az eltolható falaknak, csukott és lezárt állapotban, ellen kell állnia a teherkocsi belsejéből kifelé ható vízszintes keresztirányú
erőnek. Ilyen erő lép fel a teher elmozdulásakor, illetve amikor az utasszállító vonatok nagy sebességgel áthaladnak az
alagúton, és ennek hatására nyomáskülönbségek alakulnak ki. A következő terhelési eseteket kell megvizsgálni:
a) A 2,5 méternél rövidebb eltolható falaknak ugyanazoknak a terhelési eseteknek kell megfelelniük, mint a tolóajtóknak;L 344/452 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
b) A 2,5-5 m hosszú eltolható falaknak 20 kN nagyságú, a fal közepére vagy egy 1 x 1 m-es területre ható terhelést kell
kibírniuk.
c) Az 5-7 m hosszúságú eltolható falaknak az eltolható fal végétől számítva a fal hosszának 1/4-ére és egy 1 x 1 m-es
területen 1 m magasságban ható, 15 kN nagyságú terhelésnek kell ellenállnia.
c) A 7 m feletti hosszúságú eltolható falaknak az eltolható fal végétől számítva a fal hosszának 1/4-ére és egy 1 x 1 m-es
területen 1 m magasságban ható, 20 kN nagyságú terhelésnek kell ellenállnia.
Ezenkívül 10 kN terhelés hat az eltolható fal alsó peremére a közvetlenül a padlószint feletti két csatlakozási/felerősítési pont
között, egy 200 mm magas és 300 mm széles területen.
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/453
YY.3.4 A vonatok áthaladásából származó erők
Specifikus szilárdsági követelmények érvényesek az eltolható fal külső csatlakozási/felerősítési pontjaira (az elülső felület 200
mm magas és 300 mm széles területén):
a) oldalanként két eltolható fallal felszerelt kéttengelyes és forgóvázas teherkocsik esetén: erő = 11,5 kN
b) oldalanként két eltolható fallal rendelkező forgóvázas teherkocsik: erő = 14 kN
Az erő támadáspontjának közvetlenül a padló felett, a tető területében pedig a lehető legközelebb a felső csatlakozási/
felerősítési ponthoz kell lennie. A felső terhelés az eltolható fal függőleges szelvényére is alkalmazható.
A fenti terhelések alkalmazása nem okozhat tartós, észrevehető alakváltozást vagy károsodást a fal bezárására, gördítésére és
csúsztatására szolgáló elemekben. Lehetővé kell tenni a panelek akadálytalan mozgatását. A kinyitott fal belső felülete és
a bezárt fal maximális vetítési pontja közötti távolságnak legfeljebb a felével megegyező tartós alakváltozás megengedett.
YY.3.5 Az eltolható falú teherkocsik zárható válaszfalainak szilárdsága
Amikor a válaszfal le van zárva, 13 km/h sebességnél fellépő 5 t súrlódó ütközésnek megfelelő erőhat rá, amely ugyanúgy
működik, mint egy 1 x 1 m-es négyzet alakú területen, a padló felett 600 és 1 100 m-re, paletták terhelése által kialakuló
feszültség. A válaszfalra ható erőket és alakváltozást meg kell mérni. Az alakváltozás következtében a válaszfal nem válhat le,
illetve a reteszelő mechanizmus nem sérülhet meg.
50 kN erőt kell alkalmazni az alsó zár illesztési felületére, egy 100 x 100 mm-es területen. A terhelés következtében nem
történhet sérülés és tartós alakváltozás.
YY.3.6 Tető szilárdsága
A tetőnek 1 kN kívülről belülre irányuló, 200 cm2nagyságú felületre ható erőnek kell ellenállnia jelentős alakváltozás nélkül.
Továbbá a tolótetőknek ki kell bírniuk egy belülről kifelé irányuló, csatlakozási/felerősítési pontonként egy 300 x 300 mm2
területre ható 4,5 kN nagyságú függőleges erőt. A terhelés alkalmazása nem okozhat károsodást vagy tartós alakváltozást
a tolótetők bezárására, gördítésére és csúsztatására szolgáló elemekben.
YY.4 TELJESEN KINYITHATÓ TETŐVEL RENDELKEZŐ TEHERKOCSIK (GÖRGŐS ÉS CSUKLÓS TETŐ)
YY.4.1 Nehéz darabáruk szállítására szolgáló teherkocsik
Oldalfalak szilárdsága
Az oldalfalaknak a négy ajtóoszlopra, a padló felett 1,5 m magasságban alkalmazott összesen 30 kN nagyságú erőt kell
kibírniuk. Indokolt esetben a felső falelem elasztikus alakváltozására előírt érték kisebb lehet, mint a tető kisiklasztási
tűréshatára. A terhelés megszüntetése után a tetőnek üzemkész állapotban kell lennie.L 344/454 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Oldalfali ajtó szilárdsága
A 3.2 pontban leírt normál ajtóra vonatkozó előírásokat kell betartani.Tető szilárdsága
Ha előreláthatóan szükséges lehet, hogy a tetőn arra jogosult személy járkáljon, a tetőnek ki kell bírnia egy ember súlyát.
A legkedvezőtlenebb pontban egy 300 x 300 mm-nyi területen ellen kell állnia 1 kN erőnek.
YY.4.2 Nehéz tömegáruk szállítására szolgáló teherkocsik
Oldalfalak szilárdsága
A 4.1 pont szerint.Oldalfali ajtó szilárdságaA 3.2 pont szerint.Tető szilárdsága
A 3.6 pont szerint.
YY.5 MAGAS FALÚ NYITOTT TEHERKOCSIK
YY.5.1 Oldalfalak ellenállása átlósan ható erőkre, valamint az oldalsó és a homlokfali tetőkeret széleinek
ütésállósága
A következ őterhelési eseteket kell alkalmazni úgy, hogy az erő vízszintes irányban kifelé, a padló feletti 1,5 m-es szinten
hasson:
a) 100 kN erő az oldalfal négy középoszlopára, az alábbiakban leírtak szerint.
b) 40 kN erő a lecsapható homlokfallal felszerelt teherkocsik sarokoszlopaiban;
c) 25 kN a felső oldalfali keret közepén;
d) 60 kN a homlokfali lengőajtók felső keretének közepén, ilyen ajtókkal felszerelt teherkocsik esetén.
Megjegyzés: Az a) és a b) tesztek végrehajtásához előírt erőt kétszer egymás után kell alkalmazni, és csak a második terhelés
során mért alakváltozásokat kell figyelembe venni.
Az erő alkalmazási pontjában bekövetkez őtartós alakváltozás nem haladhatja meg az 1 mm-t. Továbbá az elasztikus
alakváltozás nem okozhatja a rakszelvény túllépését.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/455
Helyi alakváltozási tesztek
Az oldalfalak felső keretén horpadási teszteket kell végrehajtani 40 kN függőlegesen ható erővel, az alábbiakban leírtak
szerint. Az erő alkalmazási pontjában bekövetkez őtartós alakváltozás nem haladhatja meg a 2 mm-t.
YY.5.2 Oldalajtók szilárdsága
20 kN vízszintesen ható erőt kell alkalmazni az ajtóreteszelő rúd magasságában vagy 1 m-re a padló felett, a nyílás
középvonalában. Az ajtón létrejövő tartós alakváltozás nem haladhatja meg az 1 mm-t, és a bilincsek vagy zárószerkezetek
nem károsodhatnak, illetve nem szenvedhetnek tartós alakváltozást.
YY.6 PŐREKOCSIK ÉS KOMPOZIT PŐRE/MAGAS OLDALFALÚ TEHERKOCSIK
YY.6.1 Oldalfali és homlokfali csappantyúk szilárdsága
Az előírás értelmében az ütközőkre, homlokfali csappantyúk esetén az ütközőoszlophoz rögzített támasztékokra, illetve
oldalfali csappantyúk esetén a magas platformra leengedett csappantyúknak el kell bírniuk egy iker-futókerekenként 65 kN
terhelésű teherautót, amely egy összesen 700 cm2nagyságú területre nehezedik (a kerék szélessége kb. 200 mm).
A terhelési eset alkalmazása következtében nem léphet fel észrevehető, tartós alakváltozás.L 344/456 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Alumíniumötvözetből készült homlokfali csappantyúk esetén további dinamikus teszteket kell végrehajtani.
A fentieken kívül az alábbiakban bemutatott terhelési eseteket és statikus teszteket is el kell végezni.
Homlokfali csappantyú
Oldalfali csappantyú
2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/457
YY.6.2 Rögzített oldalfali csappantyúk szilárdsága
A rögzített oldalfali csappantyúk szélén, egy kb. 350 x 200 mm-es területen 30 kN erőt kell alkalmazni úgy, hogy az erő
vízszintesen hasson a teherkocsi belsejéből kifelé az oldalfal közepére.
YY.6.3 Oldalsó rakoncák szilárdsága
A forgócsapos vagy eltávolítható oldalsó rakoncákra a következ őterheléseket kell alkalmazni:
— 35 kN vízszintes irányban kifelé ható terhelés, melyet a furat közepétől 500 mm-re alkalmaznak (forgócsapos rakonca
esetén)
— 35 kN vízszintes irányban kifelé ható terhelés, melyet a felső csatlakozóperemtől 500 mm-re alkalmaznak
(eltávolítható rakonca esetén)
YY.6.4 Homlokfali rakoncák szilárdsága
Minden egyes homlokfali rakoncának 80 kN vízszintesen kifelé ható terhelést kell kibírnia, melyet a padló felső rétege felett
350 mm-re alkalmaznak.
YY.7 ÖNÜRÍTŐ TEHERKOCSIK
YY.7.1 Falak szilárdsága
A falaknak a maximálisan engedélyezett terhelést kell kibírniuk a teherkocsikban szállítandó áruk miatt.
YY.8 ISO TARTÁLYOK ÉS/VAGY CSERESZEKRÉNYVÁZAK SZÁLLÍTÁSÁRA SZOLGÁLÓ TEHERKOCSIK
YY.8.1 Tartályok és csereszekrényvázak felerősítése
Az ISO tartályokat és csereszekrényvázakat olyan eszközök segítségével kell felerősíteni a vasúti járművekre, amelyek bele
tudnak akaszkodni a rakodóeszközök ISO szabvány szerinti saroköntvényébe vagy saroklemezébe. Erre a célra jelenleg
csapokat és szorítókampókat alkalmaznak.
YY.8.2 Tartályok/csereszekrényvázak tartószerkezeteinek szilárdsági követelményei
A tartályok/csereszekrényvázak tartószerkezeteinek, azok kapcsolódó szerelvényeinek és a járműhöz való hozzáerősítésének
a következ ő, a tartály vagy csereszekrényváz maximális, bruttó tömegére alkalmazott gyorsulási értékeknek kell ellenállniuk.
A létrejövő erőt a tartály/csereszekrényváz fenéklemezére kell alkalmazni, és a táblázatban megadott számú eszközökre
vonatkozóan a vizsgálat feltételezi a terhelés egyenlő eloszlását. A kifáradást okozó terhelések, a vizsgálat feltételezése
szerint, a 107ciklus fázisában hatnak, vagy a ciklusok száma megfelel a kifáradástervezési kódlapon szereplő kifáradási
határértéknek (ha az kisebb).
Irány Gyorsulás Korlátozási helyek száma
PróbaterhelésHosszanti 2g 2 helyre korlátozva
Átlós 1 g 2 helyre korlátozvaFüggőlegesen lefelé 2 g 4 helyre korlátozva
Függőlegesen felfelé 1 g 2 helyre korlátozva
Kifáradást okozó terhelésHosszanti ± 0,2 g 4 helyre korlátozva
Átlós ± 0,25 g 4 helyre korlátozva
Függőleges ± 0,6 g 4 helyre korlátozva
A csapnak ellen kell állnia 150 kN függőlegesen felfelé ható erőnek, amelyet a csap középvonalára alkalmaznak, olyan
alakváltozás nélkül, amely használhatatlanná tenné.L 344/458 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
YY.8.3 Tartályok/csereszekrényvázak tartószerkezeteinek elhelyezése
Hosszanti elhelyezés
A tartószerkezeteket úgy kell elhelyezni, hogy azok megfeleljenek a teherkocsi által előírás szerint szállítható tartályok/
csereszekrényvázak hosszának. A következ őtáblázat a különböző hosszúságú tartályokhoz és csereszekrényvázakhoz
használható tartószerkezetek közötti hosszanti távolságokat tartalmazza:
Tartály/csereszekrényváz méret-
kódjaTartály/csereszekrényváz hosszaHosszanti távolság a tartószerke-
zetek között (mm)mm láb/hüvelyk
1 2 991 10’ 2 787 ± 2
2 6 058 20’ 5 853 ± 3
3 9 125 30’ 8 918 ± 4
4 12 192 40’ 11 985 ± 5
A 7 150 5 853 ± 3
B 7 315 24’ 5 853 ± 3
C 7 420 5 853 ± 3
D 7 430 24’6” 5 853 ± 3
E 7 800 5 853 ± 3
F 8 100 5 853 ± 3
G 12 500 41” 11 985 ± 5
H 13 106 43” 11 985 ± 5
K 13 600 11 985 ± 5
L 13 716 45” 11 985 ± 5
M 14 630 48” 11 985 ± 5
N 14 935 49” 11 985 ± 5
P 16 154 11 985 ± 52006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/459
Oldalirányú elhelyezés
Rögzített tartószerkezetA rögzített tartószerkezeteket oldalirányban, a teherkocsi falától 2 259 ± 2 mm-re kell elhelyezni.Lehajtható csapokA csappárok funkcionális méreteit (a1, a2 és C) az irány szerinti hézag eltávolítása után a nyilak jelzik. Ezeket a funkcionális
méreteket a csap szerkezeti felépítésétől függetlenül (rögzített vagy lehajtható) üzem közben be kell tartani:
Csapok méretei
A csap megengedett üzemi méretei a következ ők:
Gyári méret Üzem közbeni méretkorlátozás
R3 Maximum R15
45oMaximum 65o
4+0,5/0Minimum 3,5 mm
90o 0/+1,5Maximum 90o 0/+2,0(lásd a megjegyzést)
Megjegyzés: Amikor a csap fejére a teherkocsi közepe felé irányuló oldalerőt alkalmaznak (vagyis az összes hézag eltávolítása
után), meg kell mérni a csaptest és a szemben lévő csapok talpgerendájára merőlegesen elhelyezett acélmérték közötti
szöget.L 344/460 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
A csapok gyári méreteit a következ őképpen kell meghatározni:
YY.9 EGYÉB RAKOMÁNYBIZTOSÍTÓ BERENDEZÉSEKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK
A csörlőkre, hevederekre és rakománybiztosító gyűrűkre érvényes minimális próbaterhelési követelmények a következ ők:
A tehertartó hevederekkel együtt használt rakományrögzítő csörlőknek 76 kN terhelést kell kibírniuk.
A rakományrögzítő hevedereknek legalább a 45 kN szilárdsági osztályba kell tartozniuk.
Az alábbi táblázat felsorolja a jelenleg az európai vasútvonalakon használt áruszállító kocsikra vonatkozó egyéb
követelményeket.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/461
Teherkocsi típusa és ütközők
feletti hosszaAlfakódA szükséges teherbiztosító eszközök
típusa, száma és elhelyezkedéseA teherbiztosító eszközökre vonatkozó
terhelési eset (vagy méretek)
1.és 3. típus –kéttengelyes
fedett teherkocsik
14,02 mGbs18 felfüggesztett gyűrűvel vagy
fix rögzítő rúddal ellátott bizto-
sító eszköz mindegyik oldalfalon,
8 db a felső sorban (1,1 m-re
a padlótól) és 10 db az alsó
sorban (0,35 m-re a padlótól)A biztosító gyűrűket legalább 14
mm átmérőjű köracélból kell készí-
teni.
Ha a teherkocsik padlón elhelye-
zett biztosító eszközökkel van-
nak felszerelve, akkor 6 db
eszközt kell egyenletesen elosztva
felszerelni az oldalfalakra (össze-
sen 12 darabot).Ellen kell állniuk a padló felületére
45o-os szögben, a teherkocsi hosz-
szanti középvonalára pedig 30o-os
szögben alkalmazott 85 kN húzóe-
rőnek.
2. típus –kéttengelyes fedett
teherkocsik
10,58 mGs14 felfüggesztett gyűrűvel vagy
fix rögzítő rúddal ellátott bizto-
sító eszköz mindegyik oldalfalon,
6 db a felső sorban, 8 db pedig az
alsó sorban.A biztosító gyűrűket legalább 14
mm átmérőjű köracélból kell készí-
teni.
Ha a teherkocsik padlón elhelye-
zett biztosító eszközökkel van-
nak felszerelve, akkor 4 db
eszközt kell egyenletesen elosztvafelszerelni az oldalfalakra (össze-
sen 8 darabot).Ellen kell állniuk a padló felületére
45
o-os szögben, a teherkocsi hosz-
szanti középvonalára pedig 30o-os
szögben alkalmazott 85 kN húzóe-rőnek.
3. típus –kéttengelyes fedett
teherkocsik
14,02 mHbfs18 felfüggesztett gyűrűvel vagy
fix rögzítő rúddal ellátott bizto-
sító eszköz mindegyik oldalfalon,
8 db a felső sorban (1,1 m-re
a padlótól) és 10 db az alsó
sorban (0,35 m-re a padlótól)A biztosító gyűrűket legalább 14
mm átmérőjű köracélból kell készí-
teni.
Ha a teherkocsik padlón elhelye-
zett biztosító eszközökkel van-
nak felszerelve, akkor 4 db
eszközt kell egyenletesen elosztva
felszerelni az oldalfalakra (össze-
sen 8 darabot).Ellen kell állniuk a padló felületére
45
o-os szögben, a teherkocsi hosz-
szanti középvonalára pedig 30o-os
szögben alkalmazott 85 kN húzóe-
rőnek.
Kéttengelyes nyitott, magas
falú teherkocsik 10,0 mEsA teher zsaluzása vagy biztosítása
érdekében a biztosító eszközöket
nyolcasával a járműtest külső
oldalfalára kell felszerelni.Legalább 16 mm átmérőjű köracél-
ból kell készíteni.
Kéttengelyes pőrekocsik
13,86 mKsRögzítő rudak vagy gyűrűk zsa-
luzás céljából 24 a lecsapható
oldalfalak külsején, 8 pedig
a lecsapható homlokfalak külse-
jénLegalább 16 mm átmérőjű köracél-
ból kell készíteni.
8 gyűrű vagy rögzítő rúd (oldal-
falanként 4) a lecsapható oldalf-
alak belső oldalával egy szintbenLegalább 16 mm átmérőjű köracél-
ból kell készíteni.
12 rögzítő eszköz a padlóba
ágyazva, egyenletesen elosztva
az oldalfalak menténEllen kell állniuk a padló felületére
45o-os szögben, a teherkocsi hosz-
szanti középvonalára pedig 30o-os
szögben alkalmazott 170 kN
húzóerőnek.
Kéttengelyes nyitott, magas
falú/rakoncás kompozit
teherkocsik
13,86 mOs12 zsaluzó gyűrű az oldalfalak
mentén a padló külső éléhez
erősítve, 4 db pedig a homlokfa-
lak menténLegalább 16 mm átmérőjű köracél-
ból kell készíteni.
4 biztosító gyűrűt az oldalfalak
mentén ugyanahhoz az élhez kell
rögzíteni.Legalább 16 mm átmérőjű köracél-
ból kell készíteni.L 344/462 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Teherkocsi típusa és ütközők
feletti hosszaAlfakódA szükséges teherbiztosító eszközök
típusa, száma és elhelyezkedéseA teherbiztosító eszközökre vonatkozó
terhelési eset (vagy méretek)
1. típus –forgóvázas fedett
teherkocsik
16,52 mGas/Gass16 felfüggesztett gyűrű vagy fix
rögzítő rúd, vagyis 8 db mind-
egyik oldalfalon Az eszközöket
0,35 m-re a padlószint felett kell
rögzíteni, és nem szabad kiemel-
kedniük padló szintjéből.Nincs megadva szilárdsági követel-
mény.
2. típus –forgóvázas fedett
teherkocsik
21,7 mGabs/ Gabss14 biztosító eszközt kell elhe-
lyezni az oldalfalak mentén,
vagyis az oldalfalak mindegyik
végére egyet, egyet az ajtórakon-cákra, egyet pedig az oldalfalak
közepére. Az eszközöket kb. 1,5
m-re a padlószint felett kell
felszerelni, és a fallal egy szintben
kell lenniük.Ellen kell állniuk a teherkocsi hosz-
szanti középvonalával párhuzamos
irányban kifejtett 40 kN húzóerő-
nek.
1. típus –magas falú nyitott
forgóvázas teherkocsik
14,04 mEas/EaosMindegyik oldalfalon 13 biztosító
gyűrű a járműtest külső oldalára
felszerelve.
Mindegyik homlokfalon 2 bizto-
sító gyűrű a járműtest külső
oldalára felszerelve.Legalább 16 mm átmérőjű köracél-
ból kell készíteni.
2. típus –magas falú nyitott
forgóvázas teherkocsik
15,74 mEanosMindegyik oldalfalon 6 biztosító
gyűrű a járműtest belső oldalára
felszerelve.
Mindegyik homlokfalon 2 bizto-
sító gyűrű a járműtest belső
oldalára felszerelve. Az eszközö-
ket egymástól a lehető legkisebb
távolságra kell felszerelni a padló-
szint felett kb. 0,2 m magasság-
ban, és használaton kívül
a falakkal egy szintben kell
lenniük.Ellen kell állniuk a padló felületére
45
o-os szögben, a teherkocsi hosz-
szanti középvonalára pedig 30o-os
szögben alkalmazott 40 kN húzóe-
rőnek.
Mindegyik oldalfalon 14 biztosító
gyűrű a járműtest külső oldalára
felszerelve.
Mindegyik homlokfalon 2 bizto-
sító gyűrű a járműtest külső
oldalára felszerelve.Legalább 16 mm átmérőjű köracél-
ból kell készíteni.
1. típus –forgóvázas pőre-
kocsik (lecsapható oldalfalak
nélkül)
19,9 mRs/Res36 gyűrű az oldalsó talpgerendá-
konLegalább 16 mm átmérőjű köracél-
ból kell készíteni.
8 gyűrű a lecsapható homlokfa-
lak külsejénLegalább 16 mm átmérőjű köracél-
ból kell készíteni.
18 kampó az oldalsó talpgeren-
dákonA horgoknak legalább 40 mm
átmérőnek megfelelő keresztszel-
vénnyel kell rendelkezniük.
1. típus –forgóvázas pőre-
kocsik (lecsapható oldalfallal)
19,9 mRns/Rens36 gyűrű az oldalsó talpgerendá-
konLegalább 16 mm átmérőjű köracél-
ból kell készíteni.
8 gyűrű a lecsapható homlokfa-
lak külsejénLegalább 16 mm átmérőjű köracél-
ból kell készíteni.
18 rögzítő rúd a lecsapható
oldalfalak/homlokfalak belső
oldalánLegalább 16 mm átmérőjű köracél-
ból kell készíteni.
18 biztosító eszköz a padlóba
szerelve, a hosszanti oldala men-
tén egyenletesen elosztva; hasz-
nálaton kívül nem szabadkiemelkedniük a padló szintjéből.Ellen kell állniuk a padló felületére
45
o-os szögben, a teherkocsi hosz-
szanti középvonalára pedig 30o-os
szögben alkalmazott 170 kNhúzóerőnek.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/463
Teherkocsi típusa és ütközők
feletti hosszaAlfakódA szükséges teherbiztosító eszközök
típusa, száma és elhelyezkedéseA teherbiztosító eszközökre vonatkozó
terhelési eset (vagy méretek)
2. típus –forgóvázas pőre-
kocsik (lecsapható oldalfalak
nélkül)
14,04 mRmms/
Rmmns24 gyűrű az oldalsó talpgerendá-
konLegalább 16 mm átmérőjű köracél-
ból kell készíteni.
8 gyűrű a lecsapható homlokfa-
lak külsejénLegalább 16 mm átmérőjű köracél-
ból kell készíteni.
14 kampó az oldalsó talpgeren-
dákonA horgoknak legalább 40 mm
átmérőnek megfelelő keresztszel-
vénnyel kell rendelkezniük.
2. típus forgóvázas pőreko-
csik (lecsapható oldalfalak
nélkül)
19,9 mRemms/
Remmns24 gyűrű az oldalsó talpgerendá-
konLegalább 16 mm átmérőjű köracél-
ból kell készíteni.
8 gyűrű a lecsapható homlokfa-
lak külsejénLegalább 16 mm átmérőjű köracél-
ból kell készíteni.
12 rögzítő rúd a lecsapható
oldalfalak/homlokfalak belsőoldalánLegalább 16 mm átmérőjű köracél-
ból kell készíteni.
12 biztosító eszköz a padlóba
szerelve, a hosszanti oldala men-
tén egyenletesen elosztva; hasz-
nálaton kívül nem szabad
kiemelkedniük a padló szintjéből.Ellen kell állniuk a padló felületére
45
o-os szögben, a teherkocsi hosz-
szanti középvonalára pedig 30o-os
szögben alkalmazott 170 kN
húzóerőnek.
Forgóvázas teherkocsi nyitott
tetővel
14,04 m - 14,29 mTaemsA teherkocsi padlójára 6 biztosító
eszközt kell felszerelni, egyenle-
tesen elosztva a teherkocsi oldalai
mentén (összesen 12). A felszerelt
eszközöknek használaton kívül
egy szintben kell lenniük a padló-
val, és meg kell felelniük a követ-
kező oszlopban megadott
szilárdsági követelményeknek.Ellen kell állniuk a padló felületére
45o-os szögben, a teherkocsi hosz-
szanti középvonalára pedig 30o-os
szögben alkalmazott 170 kN
húzóerőnek.
Type 1 Covered bogie
wagons with sliding walls
21,7 mHabiss16 biztosító eszközt célszerű
felerősíteni a teherkocsi padló-
jára. Az eszközöket hosszanti
irányban, egymástól 4 370 mm/
600 mm/4 200 mm/1 000 mm/
4 200 mm/600 mm/4 370 mm
távolságra kell elhelyezni. Oldali-
rányban az eszközöket a teherko-
csi hosszanti középvonalától 970
mm távolságban kell felszerelni.
Használaton kívül nem emelked-
hetnek ki a padló szintjéből.Ellen kell állniuk a padló felületére
45o-os szögben, a teherkocsi hosz-
szanti középvonalára pedig 30o-os
szögben alkalmazott 85 kN húzóe-
rőnek.
2A. típus –fedett forgóvázas
teherkocsik eltolható falakkal
24,13 mHabbinsA teherkocsi padlójába 16 bizto-
sító eszközt kell felszerelni. A sze-
relvényeket egymástól egyenl ő
távolságban kell elhelyezni az
oldalfalak mentén. Használaton
kívül nem emelkedhetnek ki
a padló szintjéből.Ellen kell állniuk a padló felületére
45o-os szögben, a teherkocsi hosz-
szanti középvonalára pedig 30o-os
szögben alkalmazott 85 kN húzóe-
rőnek.
A teherkocsi homlokfalára 4
biztosító szerelvényt kell elhe-
lyezni kettes csoportokba ren-
dezve, a teherkocsi belsejében
lévősarokrakoncák mellett, a pad-
lótól 0,75 és 1,5 m magasságban.Bármelyik irányban ellen kell áll-
niuk 30 kN húzóerőnek, ha ezt az
erőt ugyanabban a magasságban
levő két szerelvényre egy időben
alkalmazzák.L 344/464 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
Teherkocsi típusa és ütközők
feletti hosszaAlfakódA szükséges teherbiztosító eszközök
típusa, száma és elhelyezkedéseA teherbiztosító eszközökre vonatkozó
terhelési eset (vagy méretek)
Kéttengelyes fedett teherko-
csik eltolható falakkal –1A.
és 2A. típus
14,2 m és 15,5 mHbins/ HbbinsA teherkocsi padlójába 12 teher-
biztosító szerelvényt kell felerősí-
teni. A szerelvényeket egymástól
egyenl őtávolságban kell elhe-
lyezni az oldalfalak mentén.
Használaton kívül nem emelked-
hetnek ki a padló szintjéből.Ellen kell állniuk a padló felületére
45o-os szögben, a teherkocsi hosz-
szanti középvonalára pedig 30o-os
szögben alkalmazott 85 kN húzóe-
rőnek.
A teherkocsi homlokfalára 4
biztosító szerelvényt kell elhe-
lyezni kettes csoportokba ren-
dezve, a teherkocsi belsejében
lévősarokrakoncák mellett, a pad-
lótól 0,75 és 1,5 m magasságban.A szerelvények használaton kívül
nem emelkedhetnek ki a falból.Bármelyik irányban ellen kell áll-
niuk 30 kN húzóerőnek, ha ezt az
erőt ugyanabban a magasságban
levő két szerelvényre egy időben
alkalmazzák.
Forgóvázas rakoncás teher-
kocsik mechanikus zsaluzó
rendszerrel –19,9 m és
20,09 mRils/Rilns10 visszahúzható biztosító gyűrű
felszerelése javasolt. A biztosító
gyűrűket hosszanti irányban
egyenletesen elosztva kell elhe-
lyezni, és használaton kívül egy
szintben kell lenniük a padlóval.Ellen kell állniuk a padló felületére
45
o-os szögben, a teherkocsi hosz-
szanti tengelyének függőleges sík-
jával pedig 30o-os szögben
alkalmazott 170 kN húzóerőnek.
Célszerű 4 biztosító gyűrűt
a homlokfalak belső oldalára
felszerelni.Nincs megadva szilárdsági követel-
mény.
Rakoncás teherkocsik 2 db
háromtengelyes forgóvázzal
16,4 mSammns26 kerek acélgyűrűt kell a talpge-
rendákra rögzíteni.Legalább 16 mm átmérőjű köracél-
ból kell készíteni.
12 biztosító gyűrűt kell felerősí-
teni a padlóra a teherkocsi oldalaimentén egyenletesen elosztva,
melyeknek használaton kívül
egy szintben kell lenniük a padló-
val.Ellen kell állniuk a padló felületére
45
o-os szögben, a teherkocsi hosz-
szanti tengelyének függőleges sík-
jával pedig 30o-os szögben
alkalmazott 170 kN húzóerőnek.
YY.10 MOZDONYSZÍNI VONÓHORGOK
A felszerelt vonóhorgoknak az alábbi követelményeknek kell megfelelniük:
Teherkocsi jellemzői Horgok száma Horgok helye
Egy vagy két átjáró, ill. hátsó rakodótér; alváz
szélessége: 2 500 mmMindegyik oldalon egy Tetszés szerinti
Általános használatú teherkocsi Mindegyik oldalon egy A teherkocsi közepén
A konstrukció nem teszi lehetővé, hogy
a horgot a teherkocsi közepére szereljékMindegyik oldalon kettő A sarkok közelében
A horognak, illetve az alvázhoz való felerősítésének elég erősnek kell lennie ahhoz, hogy 240 t teljes tömeg egy horoggal
történő vontatása és a vágány középvonalához képest 30 fokos szögben kifelé ható húzóerő esetén. A követelmény
teljesítéséhez a horgot 50 kN vonóerővel való terhelésre kell tervezni.
Megjegyzések
1. A vonóhorgot úgy kell elhelyezni, hogy a vonókábel ne okozhasson károsodást a lépcsőkben, a kocsikapcsolók
állítókarjában és a fékvezérlő karokban.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/465
2. A vonóhorog elhelyezésénél ügyelni kell arra, hogy a lépcsőre fel- vagy lelépő tolatómunkás ruházata (különösen
a nadrágszára) ne akadhasson bele.
3. A vonat oldalában dolgozó személyzetet fenyegető potenciális veszély csökkentése érdekében a vonóhorgok egyik
része sem nyúlhat ki 250 mm-nél messzebbre a teherkocsi alvázából vagy a teherkocsi vázból. Amennyibena horogrészek 150-250 mm közötti távolságra nyúlnak ki a teherkocsi alvázából vagy a teherkocsi vázból, a horgot és
alátámasztását sárgára kell festeni.L 344/466 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.8.
ZZ. MELLÉKLET
SZERKEZETEK ÉS MECHANIKUS RÉSZEK
Megengedett igénybevétel a nyúlási kritériumok alapján
ZZ.1. SZERKEZETI ACÉLOK
A szerkezeti acélok esetében az EN 12663:2000 szabvány 3.4.3. szakaszában említett tényező által képviselt S 2biztonsági
tartalék az anyag meghibásodás esetén történő nyúlásából határozható meg. Az alábbi táblázat megadja az S 2csökkentett
értékét és az elfogadható kritériumot ezen üzem közben bevált megközelítés alkalmazásával.
Anyagtulajdonság
Megengedett igénybevétel
S2tényező
AlapfémR < 0,8 R m S2≥1,25 σc≤R
R > 0,8 R m; A > 10 % S 2< 1,25 σc≤R
R > 0,8 R m; A < 10 % S 2≥1,25 σcRm
1,25
HegesztőfémR < 0,8 R m S2≥1,25 σcR
1,1
R > 0,8 R m; A > 10 % S 2< 1,25 σcR
1,1
R > 0,8 R m; A < 10 % S 2≥1,25 σcRm
1,375
Megjegyzés: A megjegyzések ugyanazok, mint az EN 12663:2000 szabványban; A = az anyag nyúlása meghibásodás esetén
ZZ.2. MÁS SZERKEZETI FÉMEK
Más szerkezeti fémek esetén a megengedett igénybevétel az anyagfáradás (vagy bizonyítási igénybevétel) és az anyag határ-
igénybevétele és az S 2tényező hányadosa közül az alacsonyabb érték az EN 12663 szabvány 3.4.3. szakaszában
meghatározottak szerint. Az S 2értéke 1,5 kivéve, ha az Euronormban megadott kritériumok alacsonyabb értéket tesznek
lehetővé.2006.12.8. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 344/467