[MINTA] HOZZÁJÁRULÁSI MEGÁLLAPODÁS – PÁRT

SZÁM: … [ILLESSZE BE]…

Az Európai Parlament, amely főtitkárságának címe:

Plateau du Kirchberg, L-2929 Luxembourg

(a továbbiakban: az Európai Parlament),

amelyet e megállapodás aláírása tekintetében a következő személy képvisel:

[családnév/utónév/beosztás]

egyrészről,

valamint

[a kedvezményezett teljes hivatalos neve] [hivatalos jogi formája] [nyilvántartási száma] [teljes hivatalos címe] [adószáma],

a továbbiakban: a kedvezményezett,

amelyet e megállapodás aláírása tekintetében a következő személy képvisel:

… [a jogi kötelezettségvállalásra jogosult képviselő neve]…,

másrészről

MEGÁLLAPODTAK

a következő különleges feltételekben, általános feltételekben, valamint az e megállapodás szerves részét képező mellékletben szereplő becsült költségvetésben.

A különleges feltételek rendelkezései elsőbbséget élveznek e megállapodás más részeinek rendelkezéseivel szemben. Az általános feltételek rendelkezései elsőbbséget élveznek a melléklet rendelkezéseivel szemben.

Tartalomjegyzék

I. KÜLÖNLEGES FELTÉTELEK 10

I.1. CIKK – A MEGÁLLAPODÁSTÁRGYA 10

I.2. CIKK – JOGOSULTSÁGI IDŐSZAK 10

I.3. CIKK – A FINANSZÍROZÁS FORMÁJA 10

I.4. CIKK – A FINANSZÍROZÁS ELŐRELÁTHATÓ (MAXIMÁLIS) ÖSSZEGE 10

I.5. CIKK – A KIFIZETÉSEK ÉS AZOK MÓDOZATAI 11

I.5.1. Előfinanszírozás 11

I.5.2. A fennmaradó összeg kifizetése vagy a jogtalanul kifizetett előfinanszírozás visszafizettetése 11

I.5.3. Pénznem 11

I.6. CIKK – BANKSZÁMLA 11

I.7. CIKK – ÁLTALÁNOS ADMINISZTRATÍV RENDELKEZÉSEK 11

I.8. CIKK – A MEGÁLLAPODÁS HATÁLYBALÉPÉSE 11

II. ÁLTALÁNOS FELTÉTELEK 12

A. RÉSZ: JOGI ÉS ADMINISZTRATÍV RENDELKEZÉSEK 12

II.1. CIKK – FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK 12

II.2. CIKK – A KEDVEZMÉNYEZETT ÁLTALÁNOS KÖTELEZETTSÉGEI 13

II.3. CIKK – A BANKSZÁMLÁHOZ KAPCSOLÓDÓ KÖTELEZETTSÉGEK 13

II.4. CIKK – KÁRTÉRÍTÉSI FELELŐSSÉG 13

II.5. CIKK – TITOKTARTÁS 13

II.6. CIKK – SZEMÉLYES ADATOK KEZELÉSE 13

II.7. CIKK – NYILVÁNTARTÁS VEZETÉSE 14

II.8. CIKK – AZ UNIÓS FINANSZÍROZÁS LÁTHATÓSÁGA 14

II.8.1. Az uniós finanszírozással kapcsolatos tájékoztatás 14

II.8.2. Az Európai Parlament felelősségét kizáró nyilatkozat 14

II.8.3. Információk Európai Parlament általi közzététele 14

II.9. CIKK – SZERZŐDÉSEK ODAÍTÉLÉSE A KEDVEZMÉNYEZETT ÁLTAL 14

II.9.1. Alapelvek 14

II.9.2. Nyilvántartás vezetése 14

II.9.3. Ellenőrzés 14

II.9.4. Felelősség 14

II.10. CIKK – TÁRSULT SZERVEZETEKNEK NYÚJTOTT TÁMOGATÁS 14

II.11. CIKK – VIS MAIOR 15

II.12. CIKK – A FINANSZÍROZÁS FOLYÓSÍTÁSÁNAK FELFÜGGESZTÉSE 15

II.12.1. A felfüggesztés lehetséges okai 15

II.12.2. A felfüggesztéskor alkalmazandó eljárás 15

II.12.3. A felfüggesztés következményei 15

II.12.4. A folyósítás folytatása 15

II.13. CIKK – A FINANSZÍROZÁSI HATÁROZAT EURÓPAI PARLAMENT ÁLTALI VISSZAVONÁSA 16

II.13.1. A visszavonás lehetséges okai 16

II.13.2. A visszavonáskor alkalmazandó eljárás 16

II.13.3. A visszavonás hatálya 16

II.14. CIKK – A FINANSZÍROZÁSI HATÁROZAT HATÁLYON KÍVÜL HELYEZÉSE 16

II.14.1. Hatályon kívül helyezés a kedvezményezett kérésére 16

II.14.2. Hatályon kívül helyezés az Európai Parlament kérésére 16

II.14.3. A hatályon kívül helyezés joghatásai 17

II.15. CIKK – ENGEDMÉNYEZÉS 17

II.16. CIKK – KÉSEDELMI KAMAT 17

II.17. CIKK – ALKALMAZANDÓ JOG 17

II.18. CIKK – MEGHALLGATÁSHOZ VALÓ JOG 17

B. RÉSZ: PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK 18

II.19. CIKK – VISSZATÉRÍTHETŐ KIADÁSOK 18

II.19.1. Feltételek 18

II.19.2. Példák visszatéríthető kiadásokra 18

II.20. CIKK – VISSZA NEM TÉRÍTHETŐ KIADÁSOK ÖSSZESEN 19

II.21. CIKK – TERMÉSZETBENI HOZZÁJÁRULÁSOK 19

II.22. CIKK – KÖLTSÉGVETÉSI ÁTCSOPORTOSÍTÁSOK 19

II.23. CIKK – JELENTÉSTÉTELI KÖTELEZETTSÉG 19

II.23.1. Éves jelentés 19

II.23.2. Külső ellenőrzési jelentés 20

II.24. CIKK – AZ ÉVES JELENTÉSRŐL SZÓLÓ HATÁROZAT 20

II.25. CIKK – A VÉGLEGES FINANSZÍROZÁSI ÖSSZEGRŐL SZÓLÓ HATÁROZAT 21

II.25.1. Az éves jelentés hatása 21

II.25.2. Küszöbérték 21

II.25.3. Az el nem költött finanszírozás átvitele 21

II.25.4. A végleges finanszírozási összegről szóló határozat 21

II.25.5. Az el nem költött finanszírozás visszafizettetése 21

II.25.6. A finanszírozás egyenlege 22

II.25.7. Saját források többlete 22

II.26. CIKK – ELŐFINANSZÍROZÁSI KAMAT 22

II.27. CIKK – VISSZAFIZETTETÉS 22

II.27.1. Késedelmi kamat 22

II.27.2. Beszámítás 22

II.27.3. Banki költségek 23

II.28. CIKK – PÉNZÜGYI BIZTOSÍTÉK 23

II.29. CIKK – ELLENŐRZÉS 23

II.29.1. Általános rendelkezések 23

II.29.2. Dokumentumok megőrzésének előírása 23

II.29.3. Dokumentumok és/vagy információk benyújtásának kötelezettsége 23

II.29.4. Helyszíni látogatások 23

II.29.5. Kontradiktórius ellenőrzési eljárás 23

II.29.6. Az ellenőrzés során tett megállapítások hatásai 24

II.29.7. Az OLAF ellenőrzési jogai 24

II.29.8. Az Európai Számvevőszék ellenőrzési jogai 24

II.29.9. A II.29.1–4. cikk szerinti kötelezettségeknek való megfelelés elmulasztása 24

MELLÉKLET – BECSÜLT KÖLTSÉGVETÉS 25

I. KÜLÖNLEGES FELTÉTELEK

I.1. CIKK – A MEGÁLLAPODÁS TÁRGYA

Az Európai Parlament finanszírozást nyújt a kedvezményezett alapszabálya szerinti tevékenységek és célkitűzések végrehajtásához a [beillesztendő]-es pénzügyi évben, a különleges feltételekben és az általános feltételekben (a továbbiakban: a feltételek), valamint az e megállapodáshoz csatolt mellékletben rögzített feltételekkel összhangban. Ez az Európai Parlament által [illessze be a dátumot]-én elfogadott finanszírozási határozat végrehajtását jelenti.

A kedvezményezett az alapszabálya szerinti tevékenységek és célkitűzések végrehajtása céljából használja fel a finanszírozást, saját felelőssége keretében járva el, összhangban a feltételekkel és az e megállapodáshoz csatolt melléklettel.

I.2. CIKK – JOGOSULTSÁGI IDŐSZAK

Az uniós finanszírozásra való jogosultsági időszak [illessze be: ÉÉÉÉ/HH/NN]-tól/-től [illessze be: ÉÉÉÉ/HH/NN]-ig tart.

I.3. CIKK – A FINANSZÍROZÁS FORMÁJA

A kedvezményezett részére az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) (költségvetési rendelet) XI. címe értelmében nyújtott hozzájárulások a ténylegesen viselt visszatéríthető kiadások meghatározott százalékos arányú megtérítésében ölt formát.

I.4. CIKK – A FINANSZÍROZÁS ELŐRELÁTHATÓ (MAXIMÁLIS) ÖSSZEGE

Az Európai Parlament legfeljebb [illessze be az összeget] EUR összegű hozzájárulást nyújt, ami nem haladhatja meg a teljes becsült visszatéríthető kiadások 90 %-át.

A kedvezményezett becsült visszatéríthető kiadásait a melléklet tartalmazza (a továbbiakban: a becsült költségvetés). A becsült költségvetésnek egyensúlyban kell lennie, és tartalmaznia kell a kedvezményezettnek a jogosultsági időszakra vonatkozó valamennyi költségét és bevételét. A visszatéríthető kiadásokat a II.19. cikknek megfelelően el kell különíteni a vissza nem téríthető kiadásoktól.

I.5. CIKK – A KIFIZETÉSEK ÉS AZOK MÓDOZATAI

A finanszírozást az alábbi menetrend és módozatok szerint kell kifizetni.

I.5.1. Előfinanszírozás

Az e megállapodás I.4. cikkében rögzített maximális összeg [alapesetben 100 %, egyéb esetben illessze be az Európai Parlament által a finanszírozási határozatban meghatározott százalékot]%-át kitevő [illessze be az összeget] EUR előfinanszírozásként történő kifizetése a megállapodás hatálybalépésétől, vagy adott esetben az [adott esetben illessze be az összeget …] EUR összegű pénzügyi garancia Európai Parlament rendelkezésére bocsátásának időpontjától (a későbbi időpontot figyelembe véve) számított 30 napon belül történik a kedvezményezett javára.

I.5.2. A fennmaradó összeg kifizetése vagy a jogtalanul kifizetett előfinanszírozás visszafizettetése

Az éves jelentésről szóló európai parlamenti határozatot és a finanszírozás végleges összegének a II.25. cikk szerinti megállapítását követő 30 napon belül ki kell fizetni a kedvezményezettnek a finanszírozás fennmaradó összegét vagy vissza kell fizettetni a jogtalanul kifizetett előfinanszírozást.

I.5.3. Pénznem

Az Európai Parlament euróban teljesíti a kifizetéseket. A tényleges költségek euróra történő átváltása az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett napi árfolyamon, vagy ennek hiányában az Európai Parlament által megállapított és internetes honlapján közzétett havi, könyv szerinti árfolyamon történik azon a napon, amikor az Európai Parlament kiállítja a fizetési meghagyást, amennyiben a különleges feltételek kifejezetten másként nem rendelkeznek.

Az Európai Parlament kifizetései az Európai Parlament számlájának megterhelése napján tekintendők teljesítettnek.

I.6. CIKK – BANKSZÁMLA

Az euróban történő kifizetéseket a kedvezményezett által az Európai Unió valamely tagállamában székhellyel rendelkező bankban fenntartott bankszámlára vagy alszámlára folyósítják, amelynek adatai az alábbiak:

A bank neve: […] A számlavezető fiók címe: […] A számlatulajdonos pontos megnevezése: […] Teljes számlaszám (a banki kódokkal együtt): […] IBAN: […] BIC/SWIFT-kód: […]

I.7. CIKK – ÁLTALÁNOS ADMINISZTRATÍV RENDELKEZÉSEK

Minden, e megállapodással kapcsolatosan az Európai Parlamentnek szánt közleményt írásban kell megküldeni az alábbi címre, a megállapodás számának feltüntetésével:

Európai Parlament az elnök c/o a pénzügyi főigazgató SCH 05B031 iroda L-2929 Luxembourg

Hagyományos postai küldemények esetében az Európai Parlamenthez történő beérkezésnek az a dátum minősül, amikor az Európai Parlament Postaszolgálatánál hivatalosan iktatják ezeket.

Minden, e megállapodással kapcsolatosan a kedvezményezettnek szánt közleményt írásban kell megküldeni az alábbi címre, a megállapodás számának feltüntetésével:

[…] úr/asszony [Tisztség] [A kedvezményezett hivatalos elnevezése] [Teljes hivatalos cím]

A kedvezményezett címében bekövetkező minden változásról haladéktalanul írásban kell értesíteni az Európai Parlamentet.

I.8. CIKK – A MEGÁLLAPODÁS HATÁLYBALÉPÉSE

A megállapodás az Európai Parlament részéről történő aláírása napján lép hatályba.

II. ÁLTALÁNOS FELTÉTELEK

A. RÉSZ: JOGI ÉS ADMINISZTRATÍV RENDELKEZÉSEK

II.1. CIKK – FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

E megállapodás alkalmazásában:

1. „tevékenységi jelentés”: a jogosultsági időszak folyamán felmerült költségek írásbeli indokolása. Például magyarázatok a tevékenységek, adminisztratív költségek stb. vonatkozásában. A tevékenységi jelentés az éves jelentés részét képezi;

2. „éves jelentés”: a pénzügyi év végét követően hat hónapon belül, az 1141/2014/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 229. cikkének és a költségvetési rendelet 204 l. cikkének megfelelően benyújtott jelentés;

3. „a finanszírozás egyenlege”: az I.5.1. cikk szerinti előfinanszírozás összege és a II.25.4. cikk szerinti végleges finanszírozási összeg különbsége;

4. „előfinanszírozás elszámolása”: az helyzet, amikor az engedélyezésre jogosult tisztviselő megállapítja a végleges finanszírozási összeget, és a kedvezményezettnek kifizetett összegek már nem képezik az Unió tulajdonát;

5. „összeférhetetlenség”: az helyzet, amikor a megállapodás kedvezményezett általi pártatlan és objektív végrehajtása családi vagy érzelmi okok, nemzeti hovatartozással kapcsolatos okok, továbbá gazdasági érdek vagy bármely más, a megállapodás tárgya által érintett bármely harmadik féllel közös érdek miatt veszélyeztetve van. A politikai hovatartozás elvben nem jelent összeférhetetlenséget a politikai pártok és az azonos politikai értékeket valló szervezetek között létrejött megállapodások esetében. Ettől függetlenül egy ilyen megállapodás esetében be kell tartani az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 22. cikkét; (6) „természetbeni hozzájárulások” vagy „természetbeni felajánlások”:

6. „természetbeni hozzájárulások” vagy „természetbeni felajánlások”: harmadik felek által ingyenesen a kedvezményezett rendelkezésére bocsátott nem pénzügyi erőforrások, az 1141/2014 rendelet 2. cikkének (7) és (8) bekezdése szerint;

7. „n pénzügyi év” vagy „jogosultsági időszak”: annak a tevékenységnek a végrehajtási időszaka, amelynek támogatása céljából e megállapodással a finanszírozás odaítélésre került, az I.2. cikknek megfelelően;

8. „vis maior”: minden olyan előre nem látható és kivételes, vagy a kedvezményezett vagy az Európai Parlament szándékaitól független és az általuk, illetve a pénzügyi támogatásban részesülő alvállalkozók, kapcsolódó jogalanyok vagy harmadik felek által elkövetett hibákra vagy gondatlanságukra vissza nem vezethető helyzet vagy esemény, amely valamelyik felet valamely, e megállapodás szerinti kötelezettségének teljesítésében megakadályozza, és amely minden körültekintés ellenére elkerülhetetlen volt. A következők nem tekinthetők vis maiornak: munkaügyi viták, munkabeszüntetések, pénzügyi nehézségek, szolgáltatás nemteljesítése, berendezések vagy anyagok hibái, ezek késedelmes rendelkezésre bocsátása, kivéve, ha ezek közvetlenül egy releváns vis maior esetéből származnak;

9. „hivatalosan értesít”: postai úton tértivevényes levélben vagy elektronikus levélben történő írásbeli kommunikáció;

10. „csalás”: az Unió pénzügyi érdekeit sértő szándékos cselekvés vagy mulasztás, nevezetesen hamis, helytelen vagy hiányos beszámoló vagy dokumentum benyújtása, vagy egy adott kötelezettséget megsértve az információszolgáltatás megtagadása;

11. „finanszírozás”: a költségvetési rendelet XI. címe és az 1141/2014/EU, Euratom rendelet IV. fejezete szerinti „közvetlen pénzügyi hozzájárulások”;

12. „szabálytalanság”: az uniós jog bármely megsértése a kedvezményezett olyan cselekvése vagy mulasztása révén, amelynek eredményeként az Európai Unió általános költségvetése kárt szenved vagy kárt szenvedhet;

13. „saját források”: nem uniós finanszírozásból származó külső források. Például: adományok, tagoktól származó hozzájárulások (az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 2. cikkének 7. és 8. pontja szerint) stb.;

14. „kapcsolódó személy”: minden olyan személy, akinek jogában áll a kedvezményezettet képviselni, vagy nevében döntéseket hozni;

15. „lényeges hiba”: a megállapodás valamely rendelkezésének bármely megsértése olyan cselekmény vagy mulasztás révén, amelynek eredményeként az Európai Unió általános költségvetése kárt szenved vagy kárt szenvedhet.

II.2. CIKK – A KEDVEZMÉNYEZETT ÁLTALÁNOS KÖTELEZETTSÉGEI

A kedvezményezett:

a) viseli a kizárólagos felelősséget és a bizonyítási kötelezettséget valamennyi őt terhelő jogi kötelezettség betartásáért;

b) köteles minden kárt helyreállítani, ami az Európai Parlamentet éri a megállapodás megvalósítása vagy helytelen megvalósítása következtében, vis maior esetét kivéve;

c) viseli a kizárólagos felelősséget harmadik felekkel szemben a megállapodás végrehajtása során őket ért mindenfajta kárért;

d) haladéktalanul tájékoztatja az Európai Parlamentet a jogi, pénzügyi, technikai, szervezeti vagy tulajdonosi helyzetében bekövetkezett minden változásról, valamint a neve, címe vagy jogi képviselője tekintetében bekövetkezett változásokról;

e) minden intézkedést megtesz annak érdekében, hogy megelőzzön bármely felmerülő összeférhetetlenséget.

II.3. CIKK – A BANKSZÁMLÁHOZ KAPCSOLÓDÓ KÖTELEZETTSÉGEK

Az I.6. cikkben említett számlának vagy alszámlának lehetővé kell tennie az Európai Parlament által fizetett pénzösszegek azonosítását, és e számlákat és alszámlákat kizárólag az Európai Parlament által kifizetett, az I.5. cikkben említett összegek fogadására kell fenntartani.

Ha az e számlára előfinanszírozásként befizetett pénzösszegek kamatoznak vagy más, ezzel egyenértékű hasznot hoznak annak az államnak a törvényei szerint, amelynek területén a számlát nyitották, az ilyen kamatot vagy hasznot az Európai Parlament a II.26. cikkben rögzített feltételek alapján, a költségvetési rendelet 228. cikke (5) bekezdésének megfelelően visszafizetteti.

Az Európai Parlament által kifizetett összegek semmilyen körülmények között nem használhatók spekulatív célokra.

Az előfinanszírozás az Unió tulajdona marad mindaddig, amíg nem kerül sor a végleges finanszírozás összegével szembeni elszámolásra.

II.4. CIKK – KÁRTÉRÍTÉSI FELELŐSSÉG

Az Európai Parlament nem tehető felelőssé a kedvezményezett által okozott vagy elszenvedett esetleges károkért, ideértve az e megállapodás végrehajtása során vagy annak következtében harmadik feleknek okozott károkat is.

Vis maior esetét kivéve a kedvezményezett vagy a kapcsolódó személy megtéríti az Európai Parlamentnek a megállapodás végrehajtása, illetve a megállapodás rendelkezéseinek nem teljes mértékben megfelelő végrehajtása következtében okozott kárt.

II.5. CIKK – TITOKTARTÁS

Hacsak e megállapodás, az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 32. cikke és egyéb hatályos uniós jogszabály másképp nem rendelkezik, az Európai Parlament és a kedvezményezett vállalja, hogy megőrzi minden dokumentum, információ, illetve e megállapodás tárgyával közvetlen kapcsolatban lévő minden egyéb anyag titkosságát.

II.6. CIKK – SZEMÉLYES ADATOK KEZELÉSE

E megállapodással kapcsolatban összegyűjtött valamennyi személyes adatot az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 33. cikkének megfelelően kell kezelni. Az Európai Parlament valamennyi személyes adatot az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) megfelelően kezel.

Ezek az adatok csak a megállapodás végrehajtásának és ellenőrzésének céljából kezelhetők, az uniós jogszabályoknak megfelelő ellenőrzési és auditfeladatok elvégzéséért felelős szervekhez való lehetséges továbbításuk sérelme nélkül.

A személyes adatoknak a kedvezményezett által e megállapodással kapcsolatban történő bármely kezelése a (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) hatálya alá tartozik. Az említett rendeletben meghatározott egyéb esetek sérelme nélkül, a személyes adatok e megállapodással kapcsolatos kezelése csak akkor megengedett, ha az e megállapodás végrehajtásához szükséges.

II.7. CIKK – NYILVÁNTARTÁS VEZETÉSE

A költségvetési rendelet 232. cikkével összhangban a kedvezményezettnek a hozzájárulással kapcsolatos utolsó kifizetést követően öt évig meg kell őriznie a megállapodás végrehajtására vonatkozó összes nyilvántartást és bizonylatot.

Az ellenőrzésekkel, fellebbezésekkel, jogvitákkal, a finanszírozás felhasználásából eredő követelés rendezésével, illetve az Európai Ügyészség (EPPO) vagy az Európai Csalás Elleni Hivatalt (OLAF) azon vizsgálataival kapcsolatos nyilvántartásokat, amelyekről a végső címzettet értesítették, ezen ellenőrzések, fellebbezések, jogviták, követelésrendezések vagy vizsgálatok végéig meg kell őrizni.

II.8. CIKK – AZ UNIÓS FINANSZÍROZÁS LÁTHATÓSÁGA

II.8.1. Az uniós finanszírozással kapcsolatos tájékoztatás

Amennyiben az Európai Parlament másképp nem kéri vagy más megoldásba bele nem egyezik, a kedvezményezettnek az uniós finanszírozással kapcsolatos valamennyi közleményében és publikációjában, beleértve a konferenciákat, szemináriumokat és minden egyéb tájékoztató és promóciós anyagot (például brosúrák, röplapok, poszterek, prezentációk, akár elektronikus formában is stb.) is, jeleznie kell, hogy a program az Európai Parlament részéről pénzügyi támogatásban részesült.

II.8.2. Az Európai Parlament felelősségét kizáró nyilatkozat

A kedvezményezett valamennyi közleményében és kiadványában, bármilyen formában és bármely médium útján történik is, meg kell említeni, hogy a kizárólagos felelősséget a szerző viseli, és az Európai Parlament nem tartozik felelősséggel az ezekben foglalt információk semmilyen esetleges felhasználásáért.

II.8.3. Információk Európai Parlament általi közzététele

Az Európai Parlament egy honlapon közzéteszi az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 32. cikkében felsorolt információkat.

II.9. CIKK – SZERZŐDÉSEK KEDVEZMÉNYEZETT ÁLTALI ODAÍTÉLÉSE

II.9.1. Alapelvek

A költségvetési rendelet 222. cikkének (2) bekezdésével összhangban a finanszírozás felhasználható a kedvezményezett által kötött szerződésekkel kapcsolatos kiadások visszatérítésére, feltéve, ha odaítélésükkor nem állt fenn összeférhetetlenség.

A szolgáltatónként, évenként és árunként vagy szolgáltatásonként 60 000 eurót meghaladó értékű szerződések esetében a kedvezményezett legalább három ajánlatot szerez be olyan írásbeli ajánlattételi felhívás útján, amely részletesen tartalmazza a beszerzésre vonatkozó követelményeket. A szerződések időtartama nem haladhatja meg az öt évet.

Ha háromnál kevesebb ajánlatot nyújtanak be az írásbeli ajánlattételi felhívásra, a kedvezményezett köteles igazolni, hogy a kérdéses beszerzés tekintetében lehetetlen volt több ajánlat beszerzése.

II.9.2. Nyilvántartás vezetése

A kedvezményezett megőrzi nyilvántartásában az ajánlatok értékelését, és írásban indokolja a nyertes szolgáltató kiválasztását.

II.9.3. Ellenőrzés

A kedvezményezett gondoskodik arról, hogy az Európai Parlament, az Európai Politikai Pártok és Európai Politikai Alapítványok Hatósága, az Európai Számvevőszék és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) gyakorolni tudják az 1141/2014/EU, Euratom rendelet V. fejezete és a költségvetési rendelet 231. cikke szerinti ellenőrzési jogkörüket. A kedvezményezett biztosítja, hogy a harmadik felekkel kötött szerződések tartalmazzák ezen ellenőrzési jogkörök harmadik felekkel szembeni gyakorlásának lehetőségét.

II.9.4. Felelősség

A kedvezményezett viseli a kizárólagos felelősséget e megállapodás végrehajtása és e megállapodás rendelkezéseinek betartása tekintetében. A kedvezményezett vállalja, hogy minden szükséges intézkedést megtesz annak biztosítása érdekében, hogy a szerződő fél lemondjon minden, a megállapodással összefüggésben lévő jogának érvényesítéséről az Európai Parlamenttel szemben.

II.10. CIKK – TÁRSULT SZERVEZETEKNEK NYÚJTOTT TÁMOGATÁS

A költségvetési rendelet 222. cikkének (3) bekezdése értelmében a kedvezményezett által társult szervezeteknek nyújtott pénzügyi támogatás az alábbi feltételek mellett visszatéríthető kiadásnak minősülhet:

a) a kedvezményezett az alábbi társult szervezeteknek nyújt pénzügyi támogatást: … [illessze be a kérelemben megjelölt potenciális kedvezményezettek nevét];

b) ezek a szervezetek a kedvezményezett adminisztratív szervezetének részét képezik, a kedvezményezett alapszabályában foglalt előírások szerint;

c) a pénzügyi támogatás egyetlen társult szervezet esetében sem haladja meg a 100 000 eurót;

d) a társult szervezet a pénzügyi támogatást visszatéríthető kiadásokfedezésére használja fel;

e) a társult vállalkozásnak fizetett átalányösszeg nem haladja meg az adott szervezet számára juttatott teljes pénzügyi támogatás egynegyedét;

f) a kedvezményezett garantálja e pénzügyi támogatás lehetséges visszatérítését.

A kedvezményezett biztosítja, hogy az Európai Parlament, az Európai Politikai Pártok és Európai Politikai Alapítványok Hatósága, az Európai Számvevőszék és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) gyakorolni tudják az 1141/2014/EU, Euratom rendelet V. fejezete szerinti ellenőrzési jogkörüket.

II.11. CIKK – VIS MAIOR

Ha az Európai Parlament vagy a kedvezményezett vis maior esetével kerül szembe, haladéktalanul értesítenie kell a másik felet tértivevényes levélben vagy ezzel egyenértékű módon, pontosan megjelölve a szóban forgó helyzet természetét, valószínűsíthető időtartamát és várható hatásait.

Az Európai Parlamentnek és a kedvezményezettnek mindent meg kell tenniük, hogy a lehető legkisebbre csökkentsék a vis maior esete által okozott károkat.

Sem az Európai Parlament, sem a kedvezményezett részéről nem tekinthető a megállapodásból származó bármely kötelezettsége megszegésének, ha e kötelezettség teljesítését vis maior esete akadályozta meg.

II.12. CIKK – A FINANSZÍROZÁS FOLYÓSÍTÁSÁNAK FELFÜGGESZTÉSE

II.12.1. A felfüggesztés lehetséges okai

Az Európai Parlament a költségvetési rendelet vonatkozó előírásainak megfelelően hatáskörrel rendelkezik a finanszírozás kifizetésének felfüggesztésére a következő körülmények esetén:

i) azt gyanítja, hogy a kedvezményezett nem teljesítette a hozzájárulások felhasználásával kapcsolatos, a költségvetési rendelet 228. cikkében meghatározott kötelezettségeit, e gyanú ellenőrzéséig; vagy

ii) a kedvezményezettre az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 27. cikkének (4) bekezdése szerinti pénzügyi szankciót szabtak ki, a pénzügyi szankció megfizetéséig.

II.12.2. A felfüggesztéskor alkalmazandó eljárás

1. lépés – A folyósítás felfüggesztését megelőzően az Európai Parlament hivatalosan értesíti a kedvezményezettet a folyósítás felfüggesztésére irányuló szándékáról és ennek okairól, továbbá felszólítja a kedvezményezettet, hogy ezen értesítés kézhezvételétől számított 30 naptári napon belül nyújtsa be észrevételeit.

2. lépés – Amennyiben az Európai Parlament az észrevételezési időszak lejárta után úgy határoz, hogy nem folytatja a felfüggesztési eljárást, erről hivatalos értesítésben tájékoztatja a határozat kedvezményezettjét.

Amennyiben az Európai Parlament az észrevételezési időszak lejárta után úgy határoz, hogy folytatja a felfüggesztési eljárást, hivatalosan értesíti a kedvezményezettet a felfüggesztést kimondó, indokolással ellátott határozatáról, amelyben az alábbiakról tájékoztatja:

i) a II.12.1. cikk i. pontja szerinti esetben a szükséges ellenőrzés lezárultának várható időpontja; valamint

ii) a jogorvoslati lehetőségek.

II.12.3. A felfüggesztés következményei

A folyósítás felfüggesztésének az a következménye, hogy a kedvezményezett nem jogosult kifizetésekre az Európai Parlament részéről addig, amíg a II.12.2. cikkben a 2. lépés i. pontjában említett ellenőrzés le nem zárul vagy a felfüggesztés lehetséges okai nem állnak fenn. Ez nem sérti az Európai Parlament azon jogát, hogy a II.13. és a II.14. cikk szerint visszavonja vagy hatályon kívül helyezze a finanszírozási határozatot.

II.12.4. A folyósítás folytatása

Attól kezdve, hogy a felfüggesztés lehetséges okai nem állnak fenn, folytatódik valamennyi érintett folyósítás és az Európai Parlament értesíti erről a kedvezményezettet.

II.13. CIKK – A FINANSZÍROZÁSI HATÁROZAT EURÓPAI PARLAMENT ÁLTALI VISSZAVONÁSA

II.13.1. A visszavonás lehetséges okai

A Hatóságnak a nyilvántartásból való törlésre vonatkozó határozata alapján az Európai Parlament hatáskörrel rendelkezik a finanszírozási határozat visszavonására, kivéve az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 30. cikkének (2) bekezdésében meghatározott esetekben.

II.13.2. A visszavonáskor alkalmazandó eljárás

1. lépés – A finanszírozási határozat visszavonását megelőzően az Európai Parlament hivatalosan értesíti a kedvezményezettet a visszavonásra irányuló szándékáról és annak okairól, továbbá felszólítja a kedvezményezettet, hogy ezen értesítés kézhezvételétől számított 30 naptári napon belül nyújtsa be észrevételeit.

2. lépés – Amennyiben az Európai Parlament az észrevételezési időszak lejárta után úgy határoz, hogy nem vonja vissza a finanszírozási határozatot, e határozatáról tájékoztatja a kedvezményezettet.

Amennyiben az Európai Parlament az észrevételezési időszak lejárta után úgy határoz, hogy visszavonja a finanszírozási határozatot, hivatalosan értesíti a kedvezményezettet a visszavonást kimondó, indokolással ellátott határozatáról.

3. lépés – Az Európai Parlament a finanszírozási határozat visszavonására vonatkozó határozat elfogadását követően haladéktalanul értesíti a kedvezményezettet a hozzájárulási megállapodás megszüntetéséről.

II.13.3. A visszavonás hatálya

A finanszírozási határozat visszavonására vonatkozó határozat visszamenőleges hatállyal bír a finanszírozási határozat elfogadásának időpontjától számítva.

A hozzájárulási megállapodás megszűnése az arról szóló értesítésnek a kedvezményezett számára történő megküldését követően azonnal hatályba lép.

A hozzájárulási megállapodás keretében kifizetett bármely összeg jogosulatlan kifizetésnek minősül, és azt a költségvetési rendelet alkalmazandó szabályainak megfelelően vissza kell fizettetni.

II.14. CIKK – A FINANSZÍROZÁSI HATÁROZAT HATÁLYON KÍVÜL HELYEZÉSE

II.14.1. Hatályon kívül helyezés a kedvezményezett kérésére

A kedvezményezett kérheti a finanszírozási határozat hatályon kívül helyezését.

A kedvezményezett hivatalosan értesíti az Európai Parlamentet a felmondásról, az alábbiak megjelölésével:

a) a felmondás okai; valamint

b) a felmondás hatálybalépésének időpontja, amely nem lehet korábbi a hivatalos értesítés elküldésének dátumánál.

A finanszírozási határozat felmondása a hatályon kívül helyezésről szóló határozatban megjelölt napon, vagy az időpont megjelölésének hiányában a kedvezményezett értesítésének napján lép hatályba. A finanszírozási határozat felmondását követően az Európai Parlament késedelem nélkül, ugyanezen a napon kezdődő hatállyal hatályon kívül helyezi a finanszírozási határozatot.

II.14.2. Hatályon kívül helyezés az Európai Parlament kérésére

II.14.2.A. A hatályon kívül helyezés okai

Az Európai Parlament hatáskörrel rendelkezik a finanszírozási határozat hatályon kívül helyezésére az alábbi körülmények bármelyikének fennállása esetén:

a) az Európai Politikai Pártok és Európai Politikai Alapítványok Hatóságának a kedvezményezett nyilvántartásból való törlésére vonatkozó határozata alapján, az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 30. cikkének (2) bekezdésében meghatározott esetekben;

b) ha a kedvezményezett már nem felel meg az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 18. cikke (2) bekezdésének;

c) ha az Európai Parlament azt állapítja meg, hogy a kedvezményezett nem teljesítette a hozzájárulások felhasználásával kapcsolatos, a költségvetési rendelet 228. cikkében meghatározott kötelezettségeit;

d) ha a kedvezményezett csődöt jelent, illetve felszámolás vagy más, hasonló eljárás alatt áll.

II.14.2.B. Hatályon kívül helyezési eljárás

1. lépés – A finanszírozási határozat hatályon kívül helyezését megelőzően az Európai Parlament hivatalosan értesíti a kedvezményezettet a hatályon kívül helyezésre irányuló szándékáról és annak okairól, továbbá felszólítja a kedvezményezettet, hogy ezen értesítés kézhezvételétől számított 30 naptári napon belül nyújtsa be észrevételeit.

2. lépés – Amennyiben az Európai Parlament az észrevételezési időszak lejárta után úgy határoz, hogy nem helyezi hatályon kívül a finanszírozási határozatot, e határozatáról tájékoztatja a kedvezményezettet.

Amennyiben az Európai Parlament az észrevételezési időszak lejárta után úgy határoz, hogy hatályon kívül helyezi a finanszírozási határozatot, hivatalosan értesíti a kedvezményezettet a hatályon kívül helyezést kimondó, indokolással ellátott határozatáról.

3. lépés – Az Európai Parlament a finanszírozási határozat hatályon kívül helyezésére vonatkozó határozat elfogadását követően haladéktalanul értesíti a kedvezményezettet a hozzájárulási megállapodás megszüntetéséről.

II.14.3. A hatályon kívül helyezés joghatásai

A finanszírozási határozat hatályon kívül helyezése „ex nunc”, a hatályon kívül helyezésről szóló határozatban megjelölt napon, vagy az időpont megjelölésének hiányában a kedvezményezett számára a határozatról küldött értesítés napján lép hatályba. A finanszírozási határozat hatályon kívül helyezése ugyanezen a napon lép hatályba.

A kedvezményezett oldalán a finanszírozási határozat hatályon kívül helyezése hatálybalépésének napjától a kedvezményezett oldalán ténylegesen felmerült költségek vissza nem téríthető kiadásoknak minősülnek, és a megfelelő előfinanszírozást a költségvetési rendelet alkalmazandó szabályainak megfelelően vissza kell fizettetni.

II.15. CIKK – ENGEDMÉNYEZÉS

A kedvezményezett nem engedményezheti az Európai Parlamenttel szembeni kifizetési igényeit harmadik felek számára, kivéve, ha azt az Európai Parlament a kedvezményezett megindokolt írásbeli kérelme alapján előzetesen engedélyezi.

Amennyiben az Európai Parlament nem fogadja el írásban az engedményezést, vagy annak feltételei nem teljesülnek, az engedményezésnek nincsenek jogi következményei.

Semmilyen körülmények között nem mentesítheti egy ilyen engedményezés a kedvezményezettet az Európai Parlamenttel szemben fennálló kötelezettségei alól.

II.16. CIKK – KÉSEDELMI KAMAT

Ha az Európai Parlament nem hajtja végre a kifizetést a megszabott időn belül, a kedvezményezett késedelmi kamatra jogosult, amelynek mértéke megfelel az Európai Központi Bank euróban bonyolított fő refinanszírozási műveleteiben alkalmazott kamat (a továbbiakban: a referenciaszint) három és fél százalékponttal növelt szintjének. A referenciaszint a fizetési esedékesség hónapjának első napján érvényben lévő, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett kamatszint.

Nem minősül késedelmes kifizetésnek, ha az Európai Parlament a II.12. cikk szerint felfüggeszti a kifizetéseket.

A késedelmi kamat a kifizetés esedékességi napját követő naptól a tényleges kifizetés napjáig tartó, és ez utóbbit is magában foglaló időszakra vonatkozik.

Az első albekezdés alóli kivételként, amennyiben a számított kamat értéke legfeljebb 200 EUR, azt az Európai Parlamentnek csak akkor kell kifizetnie a kedvezményezett számára, ha a kedvezményezett a késedelmes kifizetéstől számított két hónapon belül ilyen irányú kérelmet nyújt be.

II.17. CIKK – ALKALMAZANDÓ JOG

E megállapodásra az alkalmazandó uniós jog, valamint különösen az 1141/2014/EU, Euratom rendelet és a költségvetési rendelet vonatkozó szabályai teljes mértékben alkalmazandók. Ezeket adott esetben a kedvezményezett székhelyét képező tagállam nemzeti jogszabályai egészítik ki.

II.18. CIKK – MEGHALLGATÁSHOZ VALÓ JOG

Azokban az esetekben, amikor e megállapodás értelmében a kedvezményezett, vagy egy az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 27a. cikkében említett természetes személy jogosult észrevételek benyújtására, a kedvezményezettnek vagy az érintett természetes személynek – kifejezetten eltérő rendelkezés hiányában – 10 munkanap áll rendelkezésére, hogy az észrevételeket írásban benyújtsa. Ezt az időszakot a kedvezményezett vagy az érintett természetes személy indokolással ellátott kérésére egy alkalommal további 10 munkanappal meg lehet hosszabbítani.

B. RÉSZ: PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK

II.19. CIKK – VISSZATÉRÍTHETŐ KIADÁSOK

II.19.1. Feltételek

Ahhoz, hogy adott költségek uniós finanszírozásra jogosultnak minősüljenek – valamint a költségvetési rendelet 228. cikkének megfelelően –, az alábbi kritériumoknak kell megfelelniük:

a) közvetlen kapcsolatban vannak a megállapodás tárgyával és szerepelnek a megállapodáshoz mellékelt becsült költségvetésben;

b) szükségesek a megállapodás végrehajtásához;

c) észszerűek és indokoltak, valamint megfelelnek a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének, különösen a gazdaságosság és a hatékonyság tekintetében;

d) az I.2. cikkben megállapított jogosultság időszaka folyamán merülnek fel, kivéve a pénzügyi kimutatásokra és az alapul szolgáló számlákra vonatkozó éves jelentésekhez és igazolásokhoz kapcsolódó költségeket;

e) a kedvezményezettnél ténylegesen felmerültek;

f) azonosíthatók és ellenőrizhetők, valamint szerepelnek a kedvezményezett könyvelésében az erre vonatkozó számviteli elveknek megfelelően;

g) megfelelnek az alkalmazandó adó- és társadalombiztosítási szabályoknak;

h) megfelelnek a II.9.1. cikk első bekezdésének és általános szabályként a II.9.1. cikk második bekezdésének.

A kedvezményezett számviteli és belső auditeljárásainak lehetővé kell tenniük az éves jelentésben bevallott költségek és bevételek közvetlen egybevetését a pénzügyi kimutatásokkal és a megfelelő alátámasztó dokumentumokkal.

II.19.2. Példák visszatéríthető kiadásokra

Feltéve, hogy megfelelnek a II.19.1. cikkben megállapított kritériumoknak, különösen a következő működési költségek tekinthetők visszatéríthetőknek a költségvetési rendelet 228. cikkének sérelme nélkül:

a) adminisztratív költségek, illetve technikai segítségnyújtással, megbeszélésekkel, kutatással, határokon átnyúló eseményekkel, tanulmányokkal, tájékoztatással és kiadványokkal kapcsolatos költségek;

b) személyi költségek, amelyek magukban foglalják a tényleges fizetéseket a társadalombiztosítási járulékokkal és a javadalmazáshoz tartozó egyéb törvényes költségekkel együtt, feltéve, hogy ezek nem haladják meg a kedvezményezettnek a fizetések vonatkozásában folytatott szokásos politikája szerinti átlagos mértéket;

c) a személyzet utazási és tartózkodási költségei, feltéve, hogy megfelelnek a kedvezményezett utazási költségek vonatkozásában folytatott szokásos gyakorlatának;

d) berendezések és egyéb (új vagy használt) eszközök amortizációs költsége a kedvezményezett könyvelésében rögzítettek szerint, amennyiben az eszköz: i. a nemzetközi számviteli standardoknak és a kedvezményezett szokásos számviteli gyakorlatának megfelelően kerül leírásra; valamint ii. a II.9.1. cikk első bekezdésének és általános szabályként a II.9.1. cikk második bekezdésének megfelelően szerezték be, amennyiben a beszerzésre a jogosultsági időszak során került sor;

e) fogyasztási javak, árubeszerzések és más szerződések költségei, amennyiben azok: i. a II.9.1. cikk első bekezdésének és általános szabályként a II.9.1. cikk második bekezdésének megfelelően kerültek beszerzésre, valamint ii. közvetlen kapcsolatban vannak a megállapodás tárgyával;

f) közvetlenül megállapodás követelményeiből eredő költségek, beleértve adott esetben pénzügyi szolgáltatások díjait (nevezetesen a pénzügyi garanciák díját), amennyiben a megfelelő szolgáltatásokat a II.9.1. cikk első bekezdésének, valamint általános szabályként a II.9.1. cikk második bekezdésének megfelelően szerezték be.

II.20. CIKK – VISSZA NEM TÉRÍTHETŐ KIADÁSOK ÖSSZESEN

A következő működési költségek nem tekinthetők visszatéríthetőknek e megállapodás II.19.1. cikkének és a költségvetési rendelet 228. cikkének sérelme nélkül:

a) a kedvezményezett által fizetett tőkejövedelem és osztalék;

b) követelések és azokkal kapcsolatos szolgáltatási díjak;

c) veszteséggel vagy követelésekkel kapcsolatos céltartalékok;

d) fizetendő kamatok;

e) kétes követelések;

f) árfolyamveszteségek;

g) a kedvezményezett bankja által az Európai Parlament átutalásaiért felszámolt költségek;

h) a kedvezményezett által az uniós költségvetésből támogatott más fellépés keretében bejelentett költségek;

i) természetbeni hozzájárulások.

j) túlzott mértékű vagy meggondolatlan kiadások;

k) levonható héa;

l) bizonyos harmadik felek tiltott támogatása az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 22. cikke és a költségvetési rendelet 222. cikkének (3) bekezdése alapján.

II.21. CIKK – TERMÉSZETBENI HOZZÁJÁRULÁSOK

Az Európai Parlament engedélyezi, hogy a megállapodás végrehajtása során a kedvezményezett természetbeni hozzájárulás formájában kaphasson hozzájárulásokat, feltéve, hogy e hozzájárulások értéke nem haladja meg:

a) azokat a ténylegesen felmerült költségeket, amelyeket kellően alátámasztanak azon harmadik felek számviteli bizonylatai, akik a hozzájárulásokat ingyenesen biztosították a kedvezményezett részére, de fedezték a megfelelő költségeket;

b) ilyen dokumentumok hiányában az érintett piacon általánosan elfogadott költségeknek megfelelő költségeket;

c) a becsült költségvetésben elfogadott értéküket;

d) a becsült költségvetésben elfogadott saját források 50 %-át.

Természetbeni hozzájárulások:

a) külön kell feltüntetni őket a becsült költségvetésben, a források teljes összegének tükrözése érdekében;

b) eleget kell tenniük az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 20. cikkének, valamint a nemzeti adó- és társadalombiztosítási szabályoknak;

c) kizárólag ideiglenes jelleggel fogadják el őket, külső könyvvizsgáló által kibocsátott igazolás és a végleges finanszírozási összeg megállapítására vonatkozó döntés elfogadása mellett;

d) nem ölthetik ingatlan formáját.

II.22. CIKK – KÖLTSÉGVETÉSI ÁTCSOPORTOSÍTÁSOK

A kedvezményezett a különféle költségvetési kategóriák közötti átcsoportosítások révén módosíthatja a 2. mellékletben meghatározott becsült költségvetést. E módosításokhoz nem kell módosítani a megállapodást. Az ilyen átcsoportosításokat az éves jelentésben meg kell indokolni.

II.23. CIKK – JELENTÉSTÉTELI KÖTELEZETTSÉG

II.23.1. Éves jelentés

Lehetőleg az n pénzügyi év lezárását követő május 15-ig, de legkésőbb június 30-ig a kedvezményezett benyújtja az éves jelentést, amely a következőket tartalmazza:

a) a kedvezményezett székhelye szerinti tagállamában hatályos jogszabályok alapján elkészített, a kedvezményezett bevételeit és kiadásait, illetve az eszközök és kötelezettségek pénzügyi év eleji és pénzügyi év végi összegét bemutató éves pénzügyi kimutatásokat és az azt kísérő megjegyzéseket;

b) az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 2. cikkében meghatározott nemzetközi számviteli standardoknak megfelelő éves pénzügyi kimutatásokat;

c) az adományozók és hozzájárulók, valamint az általuk nyújtott adományok, illetve hozzájárulások az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 20. cikkének megfelelően bejelentett listáját;

d) tevékenységi jelentést;

e) a becsült költségvetés struktúráján alapuló pénzügyi kimutatást;

f) a bevételek, kiadások, az eszközök és kötelezettségek részletes elszámolását;

g) az e) pontban említett pénzügyi kimutatás egybevetését az f) pontban említett részletes elszámolással;

h) azon beszállítók listáját, akik több mint 10 000 eurót számláztak a kedvezményezettnek, a beszállítók nevével és címével, valamint a szállított áruk vagy szolgáltatások jellegének megnevezésével.

Az éves jelentés által tartalmazott információnak elégségesnek kell lennie a végső finanszírozási összeg megállapításához.

II.23.2. Külső ellenőrzési jelentés

Az Európai Parlament közvetlenül az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 23. cikkének (3) bekezdése értelmében megbízott független külső szervtől vagy szakértőktől kapja meg az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 23. cikke (1) bekezdésében említett külső ellenőrzési jelentést.

A külső ellenőrzés célja a pénzügyi kimutatások megbízhatóságának, illetve a kiadások jogszerűségének és szabályszerűségének tanúsítása, továbbá különösen az alábbiak igazolása:

a) a pénzügyi kimutatásokat a kedvezményezett esetében alkalmazandó nemzeti joggal összhangban készítették el, nem tartalmaznak tárgyi tévedést, valamint valós és hű képet mutatnak a pénzügyi helyzetről és a működési eredményekről;

b) a pénzügyi kimutatásokat az 1606/2002/EK rendelet 2. cikkében meghatározott nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően készítették el;

c) a feltüntetett költségek valóban felmerültek;

d) a bevételek elszámolása hiánytalan;

e) a kedvezményezett által az Európai Parlamentnek benyújtott pénzügyi bizonylatok megfelelnek a megállapodás pénzügyi rendelkezéseinek,

f) teljesülnek az 1141/2014/EU, Euratom rendeletből eredő, különösen annak 20. cikke szerinti kötelezettségek;

g) teljesülnek a megállapodásból, különösen annak II.9. és II.19. cikkéből eredő kötelezettségek;

h) a kedvezményezett ténylegesen megkapta a természetben nyújtott hozzájárulást, és azt az alkalmazandó szabályokkal összhangban értékelték;

i) az uniós támogatás fel nem használt részét átvitték a következő pénzügyi évre;

j) az uniós támogatás fel nem használt része a költségvetési rendelet 228. cikke (2) bekezdésének megfelelően került felhasználásra;

k) a saját források többletét átcsoportosították a tartalékba.

II.24. CIKK – AZ ÉVES JELENTÉSRŐL SZÓLÓ HATÁROZAT

Az Európai Parlament az n pénzügyi évet követő év szeptember 30-ig jóváhagyja vagy elutasítja az éves jelentést a II.23.1. cikk szerint.

Amennyiben az Európai Parlament nem válaszol írásban az éves jelentés kézhezvételét követő hat hónapos határidőn belül, akkor az éves jelentést elfogadottnak kell tekinteni.

Az éves jelentés jóváhagyása a végleges finanszírozási összeg II.25. cikk szerinti meghatározásának sérelme nélkül történik, amelynek révén az Európai Parlament meghozza a végleges határozatot a költségek támogathatóságát illetően.

Az Európai Parlament további információkat kérhet a kedvezményezettől annak érdekében, hogy döntést tudjon hozni az éves jelentésről. Ilyen kérés esetén az éves jelentésről szóló határozat határideje a kért információ Európai Parlament általi átvétele és értékelése befejezéséig meghosszabbodik. A határidő akkor is meghosszabbítható, ha az Európai Politikai Pártok és Európai Politikai Alapítványok Hatósága az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 24. cikkének (4) bekezdése szerint kiegészítő tájékoztatást kért.

Amennyiben az éves jelentés lényeges hiányosságokat tartalmaz, az Európai Parlament elutasíthatja azt anélkül, hogy további információkat kérne a kedvezményezettől, és felszólíthatja a kedvezményezettet, hogy 15 munkanapon belül nyújtson be új jelentést.

A kiegészítő információkra vagy új jelentésre vonatkozó kérelmekről írásban kell értesíteni a kedvezményezettet.

Ha az eredetileg benyújtott éves jelentést elutasítják és új jelentést kérnek, az új jelentés az e cikkben meghatározott jóváhagyási eljárás alá esik.

II.25. CIKK – A VÉGLEGES FINANSZÍROZÁSI ÖSSZEGRŐL SZÓLÓ HATÁROZAT

II.25.1. Az éves jelentés hatása

Az Európai Parlament végleges finanszírozási összeget megállapító határozata a II.24. cikknek megfelelően elfogadott éves jelentésen alapul. Amennyiben az Európai Parlament végleg elutasítja az éves jelentést vagy a kedvezményezett nem nyújt be éves jelentést az alkalmazandó határidőkön belül, a végleges finanszírozási összegről szóló határozat nem állapíthat meg visszatéríthető költségeket.

II.25.2. Küszöbérték

A végleges finanszírozási összeg az I.4. cikkben rögzített összegre korlátozódik, és nem haladhatja meg a becsült költségvetésben szereplő visszatéríthető kiadások 90 %-át, sem a ténylegesen felmerült visszatéríthető kiadások 90 %-át.

II.25.3. Az el nem költött finanszírozás átvitele

A hozzájárulás azon részei, amelyeket nem használtak fel abban az n pénzügyi évben, amelyre a hozzájárulást nyújtották, átvihetők az n+1 pénzügyi évre, és felhasználható bármely olyan visszatéríthető kiadásra, amely az n+1 év december 31-ig merül fel. Az előző évről megmaradó hozzájárulások összegét nem lehet a költségek azon részének finanszírozására fordítani, amelyet az európai politikai pártoknak saját forrásból kell fedezniük.

A kedvezményezettnek előbb a hozzájárulás azon részét kell felhasználnia, amelyet nem használtak fel abban a pénzügyi évben, amelyre a hozzájárulást nyújtották, majd csak azt követően az adott évet követően nyújtott hozzájárulást.

II.25.4. A végleges finanszírozási összegről szóló határozat

Az Európai Parlament évente ellenőrzi, hogy a kiadások megfelelnek-e az 1141/2014/EU, Euratom rendelet, a költségvetési rendelet és a megállapodás rendelkezéseinek. Minden évben határozatot hoz a végleges finanszírozási összegről, amelyet a kedvezményezettnek megfelelően bejelent.

Amennyiben az I.4. cikkben meghatározott finanszírozás összegét teljes egészében elköltötték az n pénzügyi évben, a végleges finanszírozási összeget az adott pénzügyi év lezárását követően, az n+1 évben határozzák meg.

A II.25.3. cikkel összhangban az el nem költött finanszírozás n+1 finanszírozási évre történő átvitelének esetén az n évre vonatkozó végleges finanszírozási összeget az alábbi módon határozzák meg:

1. lépés: Az n+1 évben az Európai Parlament határoz az n pénzügyi év visszatéríthető költségeiről és az n évre szóló végleges finanszírozási összeg első részéről, e költségeknek megfelelően. Ezenkívül az Európai Parlament meghatározza az n pénzügyi évre szóló, el nem költött finanszírozás n+1 pénzügyi évre történő átvitelének összegét.

2. lépés: Az n+2 évben az Európai Parlament határoz az n+1 pénzügyi év visszatéríthető költségeiről és arról, hogy ezekből melyiket fedezheti az n+1 pénzügyi évre átvitt, el nem költött finanszírozás (a végleges finanszírozási összeg második része).

Az n évre szóló végleges finanszírozási összeg az 1. és a 2. lépésben megállapított összegek együttesen.

A végleges finanszírozási összeg kiszámításakor beszámítják az előfinanszírozást. Átvitel esetén részlegesen beszámítják az előfinanszírozást a fent említett lépések mindegyikénél.

II.25.5. Az el nem költött finanszírozás visszafizettetése

Az n évre nyújtott hozzájárulás azon részét, amelyet n+1 év végéig nem használnak fel, a költségvetési rendelet IV. címének 6. fejezete értelmében vissza kell fizettetni.

II.25.6. A finanszírozás egyenlege

Amennyiben a kifizetett előfinanszírozás összege meghaladja a végleges finanszírozási összeget, az Európai Parlament visszafizettetni a jogtalanul kifizetett előfinanszírozást.

Amennyiben a végleges finanszírozási összeg meghaladja az előfinanszírozás összegét, az Európai Parlament kifizeti a különbséget.

II.25.7. Saját források többlete

a) Külön tartalék képzése

A kedvezményezett külön tartalékot képezhet saját forrásai többletéből.

A külön tartalékba átcsoportosítandó, saját forrásokból származó többlet az n pénzügyi évben ténylegesen felmerült visszatéríthető költségek 10 %-ának fedezéséhez szükséges saját források összegét meghaladó saját források összege. A kedvezményezettnek korábban kizárólag saját forrásaiból kellett fedeznie az n pénzügyi év vissza nem téríthető költségeit.

A tartalék csak azon visszatéríthető és vissza nem téríthető költségek társfinanszírozására használható, amelyeket saját forrásokból kell fedezni bármely jövőbeli megállapodás végrehajtása során.

b) Nyereség

A nyereség a kiadásokat meghaladó bevételt jelenti.

A bevétel az uniós költségvetésből való finanszírozást és a kedvezményezett saját forrásait foglalja magában.

Harmadik felek hozzájárulásai a közös eseményekhez nem tartoznak a kedvezményezett párt saját forrásai közé. A kedvezményezett továbbá nem kaphat sem közvetlen, sem közvetett módon más finanszírozást az uniós költségvetésből. Különösen az európai parlamenti képviselőcsoportok költségvetéséből származó adományok tiltottak.

A külön tartalékba helyezett többletet nem kell figyelembe venni a nyereség kiszámítása során.

c) Visszafizettetés

A finanszírozás nem eredményezhet nyereséget a kedvezményezett számára. Az Európai Parlamentet fel kell hatalmazni a nyereség azon százalékának visszafizettetésére, amely a megtéríthető költségekhez való uniós hozzájárulásnak felel meg.

II.26. CIKK – ELŐFINANSZÍROZÁSI KAMAT

A kedvezményezettnek értesítenie kell az Európai Parlamentet az Európai Parlamenttől kapott előfinanszírozásból származó kamat vagy más, ezzel egyenértékű haszon mértékéről.

Az Európai Parlament az előfinanszírozásból származó kamatot levonja a végleges finanszírozási összeg kiszámítása során. A kamatbevétel nem szerepelhet a saját források között.

II.27. CIKK – VISSZAFIZETTETÉS

Amennyiben a megállapodás, az 1141/2014/EU, Euratom rendelet vagy a költségvetési rendelet feltételei értelmében jogosulatlanul fizettek ki összegeket a kedvezményezettnek vagy indokolt a visszafizettetési eljárás, a kedvezményezett vagy az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 30. cikkének (2) bekezdésében említett természetes személy köteles visszafizetni az érintett összegeket az Európai Parlament részére, az Európai Parlament által meghatározott feltételek szerint és határidőre.

II.27.1. Késedelmi kamat

Amennyiben a kedvezményezett nem teljesíti a visszafizetést az Európai Parlament által megadott határidőig, az Európai Parlament a II.16. cikkben meghatározott kamatlábon késedelmi kamatot számít fel az esedékes összegekre a. A késedelmi kamatot a visszafizetés határidejének lejártától az Európai Parlamenthez a teljes esedékes összeg beérkezésének időpontjáig tartó, és ez utóbbit is magában foglaló időszakra számítják fel.

Minden részletfizetés először a költségeket és a késedelmi kamatot csökkenti, majd csak ezt követően a tőkét.

II.27.2. Beszámítás

Amennyiben nem történik meg a visszafizetés a megadott határidőig, az Európai Parlament számára esedékes összegek behajthatók a kedvezményezettnek bármilyen jogcímen fizetendő összegek beszámításával, összhangban a költségvetési rendelet 101. cikkével. Rendkívüli helyzetben, amikor az Unió pénzügyi érdekeinek védelme indokolja, az Európai Parlament a kifizetés határideje előtt is beszedheti kiegyenlítéssel az összeget a kedvezményezett előzetes hozzájárulása nélkül. A kedvezményezett előzetes beleegyezésére nincs szükség.

II.27.3. Banki költségek

Az Európai Parlamentnek járó összegek behajtásával kapcsolatos banki költségeket kizárólag a kedvezményezett viseli.

II.28. CIKK – PÉNZÜGYI BIZTOSÍTÉK

Amennyiben az Európai Parlament a költségvetési rendelet 227. cikkével összhangban pénzügyi biztosítékot kér, az alábbi feltételeknek kell teljesülniük:

a) a pénzügyi biztosítékot bank vagy engedélyezett pénzintézet, vagy amennyiben a kedvezményezett kéri és az Európai Parlament elfogadja, egy harmadik fél nyújtja;

b) a biztosíték nyújtójának első felszólításra fizető készfizető kezességet kell vállalnia, ami nem igényli az Európai Parlamenttől, hogy először a fő adóssal (azaz az adott kedvezményezettel) szemben járjon el; valamint

c) a pénzügyi biztosítéknak kifejezetten hatályosnak kell maradnia az előfinanszírozás időközi kifizetések vagy az egyenleg Európai Parlament általi kifizetésének révén történő elszámolásáig; amennyiben az egyenleg kifizetése visszafizetés formájában történik, a pénzügyi biztosítéknak hatályosnak kell maradnia addig, ameddig az adósságot teljes mértékben kiegyenlítettnek nem tekintik; és az Európai Parlamentnek a következő hónapban fel kell oldania a biztosítékot.

II.29. CIKK – ELLENŐRZÉS

II.29.1. Általános rendelkezések

Az Európai Parlament és az Európai Politikai Pártok és Európai Politikai Alapítványok Hatósága hatáskörén belül és az 1141/2014/EU, Euratom rendelet V. fejezetével és a költségvetési rendelet 231. cikke (1) bekezdésével összhangban bármikor élhet ellenőrzési jogkörével, hogy meggyőződjön arról, hogy a kedvezményezett teljes mértékben megfelel-e a megállapodásban, az 1141/2014/EU, Euratom rendeletben és a költségvetési rendeletben megállapított kötelezettségeknek.

A kedvezményezett megfelelően együttműködik az illetékes hatóságokkal, és az általuk végrehajtandó ellenőrzés elvégzéséhez minden szükséges segítséget biztosít.

Az Európai Parlament és az Európai Politikai Pártok és Európai Politikai Alapítványok Hatósága az ellenőrzés feladatát átruházhatja általa megbízott külső szervekre, akik nevében járnak el (a továbbiakban: a felhatalmazott szervek).

II.29.2. Dokumentumok megőrzésének előírása

A kedvezményezettnek a II.7. cikkben rögzített feltételek mellett meg kell őriznie minden eredeti dokumentumot, különösen a számviteli és adónyilvántartásokat, és a megfelelő formában kell tárolnia azokat, beleértve a digitális eredetiket is, amennyiben a nemzeti jogszabályok azt lehetővé teszik, és az azokban meghatározott feltételek szerint.

II.29.3. Dokumentumok és/vagy információk benyújtásának kötelezettsége

A kedvezményezett minden olyan dokumentumot és/vagy információt kiad, amelyet az Európai Parlament, az Európai Politikai Pártok és Európai Politikai Alapítványok Hatósága vagy a felhatalmazott szerv kér (a továbbiakban: az illetékes hatóság).

A kedvezményezett által kiadott dokumentumokat és információkat a II.6. cikkel összhangban kezelik.

II.29.4. Helyszíni látogatások

Az illetékes hatóság helyszíni látogatásokat tehet a kedvezményezett irodáiban. E célból írásban kérheti, hogy a kedvezményezett tegye meg a megfelelő lépéseket e látogatás az illetékes hatóság által megszabott, megfelelő határidőn belüli megvalósítása érdekében.

A helyszíni látogatások során a kedvezményezett az illetékes hatóság számára hozzáférést biztosít minden olyan épületéhez és irodájához, ahol tevékenységet végez vagy végzett és valamennyi szükséges információhoz, beleértve az elektronikus formátumúakat is.

A kedvezményezett biztosítja az információk rendelkezésre állását a helyszíni látogatás időpontjában, valamint a kért információk megfelelő formában történő átadását.

II.29.5. Kontradiktórius ellenőrzési eljárás

Az ellenőrzési eljárás során tett megállapítások alapján az Európai Parlament ideiglenes ellenőrzési jelentést készít, amelyet megküld a kedvezményezettnek. A kedvezményezett az ideiglenes ellenőrzési jelentés kézhezvételét követően 30 naptári napon belül benyújthatja észrevételeit.

Az ideiglenes ellenőrzési jelentésben tett megállapítások és a kedvezményezett esetleges észrevételei alapján az Európai Parlament végleges ellenőrzési jelentésbe foglalja végleges ellenőrzési megállapításait. A végleges ellenőrzési jelentést az ideiglenes ellenőrzési jelentéshez fűzött észrevételek benyújtására megállapított határidő lejártát követően 60 naptári napon belül megküldik a kedvezményezettnek.

II.29.6. Az ellenőrzés során tett megállapítások hatásai

Az Európai Parlament II.12. és a II.14. cikk szerinti, intézkedések meghozatalára irányuló jogának sérelme nélkül a végleges ellenőrzési megállapításokat az Európai Parlamentnek kellően figyelembe kell vennie a végleges finanszírozási összeg meghatározásakor.

A végleges ellenőrzési megállapítások során felfedezett esetleges csalásról vagy az alkalmazandó szabályok súlyos megsértéséről értesítik az illetékes nemzeti vagy uniós hatóságokat, hogy azok további lépéseket tehessenek.

Az Európai Parlament visszamenőleg kiigazíthatja a végleges finanszírozási összegre vonatkozó határozatot a végleges ellenőrzési megállapítások alapján.

II.29.7. Az OLAF ellenőrzési jogai

Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a kedvezményezettel szemben az alkalmazandó szabályoknak – nevezetesen a 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendeletnek (6), a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (7), a költségvetési rendelet 231. cikke (1) bekezdésének és az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 24. cikke (4) bekezdésének és 25. cikke (7) bekezdésének – megfelelően gyakorolja ellenőrzési jogait.

A kedvezményezett megfelelően együttműködik az OLAF-fal, és az ellenőrzés elvégzéséhez minden szükséges segítséget biztosít az OLAF számára.

Az Európai Parlament bármikor visszamenőleg kiigazíthatja a végleges finanszírozási összegre vonatkozó határozatot az Európai Csalás Elleni Hivataltól (OLAF) kapott megállapítások alapján, az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 25. cikkének (7) bekezdésével összhangban. Mielőtt az Európai Parlament úgy határoz, hogy a végleges finanszírozási összegre vonatkozó határozatot visszamenőlegesen kiigazítja, megfelelő módon tájékoztatja a kedvezményezettet a vonatkozó megállapításokról és a Parlament azon szándékáról, hogy kiigazítja a végleges finanszírozási összeget, valamint lehetőséget kap észrevételeinek benyújtására.

II.29.8. Az Európai Számvevőszék ellenőrzési jogai

Az Európai Számvevőszék az alkalmazandó szabályokkal és különösen a költségvetési rendelet 231. cikkének (1) bekezdésével és az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 25. cikkének (6) bekezdésével összhangban gyakorolja ellenőrzési jogkörét. A II.29.3. és a II. 29.4. cikk alkalmazandó.

A kedvezményezett megfelelően együttműködik a Számvevőszékkel, és az ellenőrzés elvégzéséhez minden szükséges segítséget biztosít a Számvevőszék számára.

II.29.9. A II.29.1–4. CIKK szerinti kötelezettségeknek való megfelelés elmulasztása

Amennyiben a kedvezményezett nem tesz eleget a II.29.1–4. cikkben előírt kötelezettségeinek, az Európai Parlament fontolóra veheti, hogy nem tekinti visszatéríthetőnek a kedvezményezett által nem megfelelően megindokolt költségeket.