HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 307/58

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/2181 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2017. november 21.)

a krónikus sorvadásos betegséggel kapcsolatos egyes védelmi intézkedésekről szóló (EU) 2016/1918 végrehajtási határozat módosításáról

(az értesítés a C(2017) 7661. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 4. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

(1) A 999/2001/EK rendelet szabályokat határoz meg a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (a továbbiakban: TSE-k) megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozóan az Unióban. Hatálya kiterjed az élő állatok és az állati eredetű termékek előállítására és forgalomba hozatalára, valamint bizonyos különleges esetekben ezek kivitelére. Rendelkezik többek között egyes TSE-k megfigyelési programjairól és e betegségek kitörése esetére védelmi intézkedések elfogadásáról.

(2) Az (EU) 2016/1918 bizottsági végrehajtási határozat (2) ideiglenes védelmi intézkedéseket állapít meg a krónikus sorvadásos betegséggel (CWD) kapcsolatban. Elfogadására a CWD 2016-ban Norvégiában szarvasféléken észlelt öt esete után került sor. Ez volt az első példa arra, hogy a CWD-t Európában észlelték, és egyúttal a világon az első természetes eset rénszarvasnál. A CWD fertőző betegség, és kitörése esetén átterjedhet más szarvaspopulációkra, más régiókra, valamint más uniós tagállamok és az Európai Gazdasági Térség Európai Szabadkereskedelmi Társulásban részt vevő tagállamainak (EGT-tag EFTA-államok) területére.

(3) 2016. december 2-án az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) szakvéleményt fogadott el a szarvasfélék krónikus sorvadásos betegségéről (a továbbiakban: az EFSA szakvéleménye) (3). Az EFSA szakvéleménye a szarvasfélékben előforduló CWD-re irányuló hároméves megfigyelési program létrehozását javasolta azokban az uniós, valamint EGT-tag EFTA-államokban, ahol előfordul a révszarvas, a jávorszarvas vagy mindkettő, vagyis Észtországban, Finnországban, Izlandon, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Norvégiában és Svédországban. Az EFSA szakvéleménye kiemelte, hogy az említett hároméves megfigyelési program célja a CWD jelenlétének megállapítása vagy kizárása azon országokban, ahol még eddig nem észlelték, illetve ott is, ahol már igen, hogy képet lehessen alkotni a CWD előfordulási gyakoriságáról és földrajzi elterjedtségéről. A mai napig a CWD-t nem észlelték az Unióban, és az EGT-tag EFTA-államok közül is csak Norvégiában fordult elő.

(4) Az EFSA szakvéleményének elfogadását követően az (EU) 2017/1972 bizottsági rendelet (4) módosította a 999/2001/EK rendelet III. mellékletét, és hároméves megfigyelési programot írt elő a szarvasfélék körében a CWD kapcsán egyes, a betegségnek esetleg kitett szarvaspopulációkkal rendelkező tagállamokban és EGT-tag EFTA-államokban a 2018. január 1-jétől2020. december 31-ig terjedő időszakban (a továbbiakban: a CWD-re irányuló hároméves megfigyelési program). A CWD-re irányuló hároméves megfigyelési program célja egyértelmű képet alkotni arról, hogy Európában a szarvasfélék körében milyen a járványügyi helyzet a CWD kapcsán.

(5) 2017 januárja és 2017 szeptembere között Norvégia a 999/2001/EK rendelet III. melléklete B. fejezetének I. B. részében említett elektronikus beadványok révén a CWD-nek vadon élő rénszarvasok körében észlelt három újabb esetéről értesítette a Bizottságot és a tagállamokat a 2016-ban a vadon élő rénszarvasok és jávorszarvasok körében Norvégiában azonosított öt eseten felül.

(6) Az EFSA szakvéleménye kiemelte továbbá, hogy a természetes szarvasvizelet vadcsalogatóként való használata növeli a CWD Unióba való behurcolásának valószínűségét, és ajánlotta olyan intézkedések elfogadását, amelyekkel csökkenthető a betegség természetes szarvasvizelettel történő behurcolásának esélye. A CWD kórokozója a vizeletben is jelen van, ami szerepet játszik a betegség átvitelében és terjedésében. A fertőzött szarvasoktól származó vizelet vadcsalogatóként való használata tehát megfertőzhet olyan területeket is, ahol a betegség korábban nem fordult elő. AZ EFSA szakvéleménye ezért javasolja a szarvasvizelet vadcsalogatóként való használatának megszüntetését.

(7) Az EFSA szakvéleményében foglalt ajánlásokra figyelemmel helyénvaló kiterjeszteni az (EU) 2016/1918 végrehajtási határozatban előírt védelmi intézkedések körét a szarvasvizelet vadcsalogatóként való használatára, és megtiltani a harmadik országokból származó, szarvasvizeletet tartalmazó vadcsalogatók behozatalát az Unióba, a Norvégiából származó szarvasok vizeletét tartalmazó vadcsalogatók szállítmányainak behozatalát az Unióba, valamint Svédországnak és Finnországnak az (EU) 2016/1918 végrehajtási határozat mellékletében említett területeiről származó szarvasok vizeletét tartalmazó vadcsalogatók gyártását, forgalomba hozatalát és használatát.

(8) Ezenfelül az (EU) 2016/1918 végrehajtási határozat alkalmazási idejét indokolt meghosszabbítani a Norvégiában észlelt újabb CWD-esetek ismeretében és a CWD-re irányuló hároméves megfigyelési program eredményeinek megismeréséig. Ezért az említett jogi aktus alkalmazási idejét meg kell hosszabbítani 2020. december 31-ig.

(9) Az (EU) 2016/1918 végrehajtási határozat mellékletét is módosítani szükséges az annak cikkeibe e határozattal bevezetett módosításoknak megfelelően.

(10) Az (EU) 2016/1918 végrehajtási határozatot a fentieknek megfelelően módosítani kell.

(11) Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az (EU) 2016/1918 végrehajtási határozat a következőképpen módosul:

1. A szöveg a következő 3a. cikkel egészül ki: „3a. cikk (1) Tilos behozni harmadik országokból az Unióba szarvasvizeletet tartalmazó vadcsalogatók szállítmányait. (2) A Norvégiából származó szarvasok vizeletét tartalmazó vadcsalogatók szállítmányait tilos behozni az Unióba. (3) A mellékletben felsorolt területekről származó szarvasok vizeletét tartalmazó vadcsalogatók gyártása, forgalomba hozatala és használata tilos.”

2. A 4. cikkben a „2017. december 31-ig” dátum helyébe a „2020. december 31-ig” dátum lép;

3. A melléklet helyébe az e határozat mellékletében szereplő szöveg lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2017. november 21-én. a Bizottság részéről Vytenis ANDRIUKAITIS a Bizottság tagja

(1) HL L 147., 2001.5.31., 1. o.

(2) A Bizottság (EU) 2016/1918 végrehajtási határozata (2016. október 28.) a krónikus sorvadásos betegséggel kapcsolatos egyes védelmi intézkedésekről (HL L 296., 2016.11.1., 21. o.).

(3) Scientific Opinion on Chronic wasting disease (CWD) in cervids (Szakvélemény a szarvasfélék krónikus sorvadásos betegségéről), The EFSA Journal 2017.; 15(1):46.

(4) A Bizottság (EU) 2017/1972 rendelete (2017. október 30.) a szarvasfélék krónikus sorvadásos betegségével kapcsolatos észtországi, finnországi, lettországi, litvániai, lengyelországi és svédországi megfigyelési program tekintetében a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. és III. mellékletének módosításáról, valamint a 2007/182/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 281., 2017.10.31., 14. o.).