32002R0976
2002.6.8. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 150/1
A TANÁCS 976/2002/EK RENDELETE
(2002. június 4.)
az Indonéziából származó egyes gyűrűs iratrendező szerkezetek behozata lára vonatkozó végleges
dömpingellenes vám kivetéséről, és az Indiából származó egyes gyűrűs ira trendező szerkezetek
behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező
országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelem-ről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (
1),
és különösen annak 9. cikkére,
tekintettelaBizottságnakaTanácsadóBizottsággalfolytatottkon-
zultációt követően benyújtott javaslatára,
mivel:
A.AZ ELJÁRÁS
1.A Kínai Népköztársaságból és Malajziából származó
gyűrűsiratrendezőszerkezetekbehozataláravonatkozó
előzetes eljárások
(1) 1997januárjábana119/97/EKrendelettel(2)aTanácsvég-
legesdömpingellenesvámokatvetettkiaKínaiNépköztár-
saságból (KNK) és a Malajziából származó gyűrűs iratren-dező szerkezetek behozatalára.
(2) 2000 szeptemberében a 384/96/EK rendelet (az alapren-
delet) 12. cikkének megfelelő vizsgálat kezdeményezésétkövetően a Tanács a 2100/2000/EK rendelettel (
3) módo-
sította a KNK-ból származó gyűrűs iratrendező szerkeze-tek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenesvámokat.
(3) 2002 januárjában a Bizottság vizsgálatot kezdeményezett
aKNK-bólszármazógyűrűsiratrendezőszerkezetekbeho-zataláraalkalmazandódömpingellenesintézkedéseketille-tően, az alaprendelet (
4) 11. cikkének (2) bekezdése alap-
ján. Nem érkezett vizsgálati felkérés a Malajziáraalkalmazandó intézkedésekre vonatkozóan, amelyekennekkövetkeztében2002januárjábanhatályukatvesztet-ték.2.A jelenlegi eljárás
(4) 2001 májusában a Bizottság az Európai Közösségek Hivata-
los Lapjában (
5) közzétett értesítéssel (az eljárás kezdemé-
nyezésérőlszólóértesítés)bejelentetteazIndiábólésIndo-néziából származó bizonyos gyűrűs iratrendezőszerkezetekaKözösségbetörténőbehozataláravonatkozódömpingellenes eljárás kezdeményezését.
(5) Az eljárást az alábbi közösségi gyártók által 2001. április
3-ánbenyújtottpanaszalapjánkezdeményezték:KolomanHandlerAG(Koloman),Ausztria,ésKrauseRingbuchtech-nik GmbH & Co. KG (Krause), Németország (a panaszo-sok), amelyek a Közösség gyűrűs iratrendező szerkezetekgyártásának jelentős részét, ez esetben körülbelül 90 %-átképviselik. A panasz bizonyítékot tartalmazott az említetttermék dömpingelt behozataláról, és az ebből származójelentőskárról,amelyetelegendőnektartottakahhoz,hogyindokolja eljárás kezdeményezését.
(6) Az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában (
6) azonos kelte-
zésselközzétettértesítésselpárhuzamosanfolyó,ugyanen-nek a terméknek, ugyanezekből az országokból származóbehozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás kezde-ményezését jelentették be.
(7) A Bizottság az exportőr gyártókat, az exportőröket és az
ismertimportőröket,azérintettexportálóországokképvi-selőit, a panaszosokat és az összes többi ismert közösségigyártót és felhasználót hivatalosan tájékoztatta az eljáráskezdeményezéséről. Az érdekelt feleknek lehetőséget biz-tosítottak,hogyírásbanismertessékészrevételeiket,illetve,hogy az eljárás kezdeményezéséről szóló értesítésben rög-zített határidőn belül meghallgatást kérjenek.
(8) Mindkét érintett ország egy exportőr gyártója írásban
ismertetteészrevételeit.Mindenfélnek,amelyafentiekbenrögzített határidőn belül jelezte, hogy különleges oka vanmeghallgatást kérni, biztosították annak lehetőségét.
(1) HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2238/2000/EK rendelettel
(HL L 257., 2000.10.11., 2. o.) módosított rendelet.
(2) HL L 22., 1997.1.24., 1. o.
(3) HL L 250., 2000.10.5., 1. o.
(4) HL L 21., 2002.1.24., 1. o(5) HL L 147., 2001.5.18., 2. o.
(6) HL L 147., 2001.5.18., 4. o.74 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/42. kötet
(9) A Bizottság kérdőíveket küldött minden ismert félnek, és
mindenolyanvállalatnak,amelyazeljáráskezdeményezé-
séről szóló értesítésekben rögzített határidőn belül jelent-kezett. Válasz a két panaszos közösségi gyártó közül azegyiktől, továbbá egy indiai exportőr gyártótól, illetveannakaKözösségenkívülikapcsoltexportőrétől,valamintegy közösségi felhasználótól és két független importőrtőlérkezett.ABizottságfelkutatottésellenőrzöttmindenada-tot, amelyet szükségesnek tartott a dömping, a kár, azok-okozati összefüggések és a közösségi érdek megállapí-tásához. Ellenőrző látogatásokat tettek a következő válla-latok telephelyein:
a)
Közösségi gyártó
– Koloman Handler AG, Ausztria
b)Indiai exportőr gyártó
– ToCheungLee Stationery Mfg Co. Pvt. Ltd, Tiruval-
lore
c)A Közösségen kívüli hongkongi kapcsolt exportőr
– ToCheungLee(BVI)Limited/WorldWideStationery
Mfg Co. Ltd (a holdingvállalat)
d)Független importőrök
– Bensons International Systems Ltd, Egyesült Király-
ság
– Bensons International Systems BV, Hollandia
e)Felhasználó
– Esselte, Egyesült Királyság.
(10) A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2000. ápri-
lis. 1. és 2001. március. 31. közötti időszakot fogta át
(vizsgáltidőszak).Akárfelméréséhezfontostrendekelem-zésecéljábólaBizottságmegvizsgáltaaz1998.január.1-jeés a vizsgált időszak vége közötti időszakból származóadatokat.
3.Ideiglenes intézkedések
(11) NemhoztakideiglenesdömpingellenesintézkedéstazIndi-
ából és Indonéziából származó gyűrűs iratrendező szerke-zetekre, tekintettel arra, hogy további vizsgálat vált szük-ségessé a kár, az ok-okozati összefüggések és a közösségiérdek bizonyos szempontjainak megállapítására, különöstekintettel a panaszosoknál folyamatban levő szerkezetá-talakításra.
4.Későbbi eljárás
(12) Minden felet értesítettek a döntésről, hogy nem alkalmaz-
nak ideiglenes intézkedéseket. A Bizottság folytatta a vég-legesmegállapításokhozszükségesnektartottösszesinfor-máció felkutatását és ellenőrzését. Különösen, továbbihelyszínivizsgálatokatvégeztekegyközösségifelhasználóés két független közösségi importőr telephelyén.(13) Mindenfeletértesítettekazalapvetőtényekrőlésszempon-
tokról, amelyek alapján javaslatot szándékoztak tenni avégleges dömpingellenes vámok kivetésére. Ezen felül, afeleknek határidőt szabtak, hogy ezen értesítést követőenmegtehessék észrevételeiket. A felek által benyújtott szó-beli és írásbeli észrevételek alapján a megállapításokat amegfelelő pontokon módosították.
B.AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ
TERMÉK
1.Az érintett termék
(14) Az érintett termékek bizonyos gyűrűs iratrendező szerke-
zetek (az érintett termék). Ezek jelenleg az ex 8305 10 00vámtarifaszámalátartoznak.Nemképezikajelenlegivizs-gálat tárgyát az azonos vámtarifaszám alá tartozó emelő-karos szerkezetek.
(15) A gyűrűs iratrendező szerkezetek két derékszögű acélsín-
ből vagy acéldrótból, továbbá legalább négy darab, ezek-hez rögzített félgyűrűből állnak, amelyeket acélborítássalfognakössze.Agyűrűsiratrendezőszerkezeteketafélgyű-rűk széthúzásával vagy a hozzájuk rögzített kisméretű,acélból készült kioldószerkezet segítségével lehet kinyitni.Agyűrűkkülönbözőformájúaklehetnek,legelterjedtebbeka kerek, négyszögletes, illetve D-alakú gyűrűk.
(16) A gyűrűs iratrendező szerkezetek különféle dokumentu-
mok, papírok rendezésére használhatók. Azokat többekközött gyűrűskönyveket, szoftver- és technikai dokumen-tációs kézikönyveket, fotó- és bélyegalbumokat, katalógu-sokat és kiadványokat előállító cégek alkalmazzák.
(17) A vizsgált időszak alatt a Közösségben több száz gyűrűs
iratrendező szerkezetet értékesítettek. Ezek a típusok améret, a forma és a gyűrűk száma, az alaplap mérete és agyűrűknyitásánakmódja(széthúzássalvagykioldószerke-zettel) tekintetében a legkülönfélébbek voltak. A gyűrűsiratrendező szerkezetek választékán belüli egyértelműválasztóvonal hiányában, és mivel mindegyik gyűrűs irat-rendezőszerkezetugyanazokkalazalapvetőfizikaiéstech-nikai jellemzőkkel rendelkezik, valamint mivel bizonyoshatárokon belül a gyűrűs iratrendező szerkezetek típusaiegymással helyettesíthetők, a Bizottság megállapította,hogy e vizsgálat tekintetében minden gyűrűs iratrendezőszerkezet azonos terméknek számít.
2.A hasonló termék
(18) ABizottságmegállapította,hogyazIndiábangyártott,ésa
belföldipiaconforgalmazott,továbbáazIndiábólaKözös-ségbe beszállított gyűrűs iratrendező szerkezetek ugyana-zokkalazalapvetőfizikaiéstechnikaijellemzőkkelrendel-keztek, és felhasználásuk is azonos.
(19) A Bizottság ezen felül megállapította, hogy nem volt
különbség a Közösségbe beszállított, Indiából származó,valamint a Közösségen belül előállított, illetve ott forgal-mazott gyűrűs iratrendező szerkezetek alapvető fizikai éstechnikai jellemzői, valamint felhasználása között.11/42. kötet
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 75
(20) Figyelemmel arra, hogy egyetlen indonéziai gyártó sem
működött együtt, a Bizottság – az alaprendelet 18. cikké-
velösszhangba n–arendelkezésreállótényekretámaszko-
dott. Erre tekintettel, és az országra vonatkozó mindenegyéb információ hiányában, a Bizottság helyénvalónaktaláltaabenyújtottpanaszbantalálhatóinformációfelhasz-nálását, amely szerint az Indonéziában gyártott és forgal-mazott vagy a Közösségbe beszállított, valamint a pana-szosközösségigyártókáltalelőállítottésaKözösségpiacánforgalmazott gyűrűs iratrendező szerkezetek között nincskülönbség.
(21) Ezértmegállapították,hogy–azalaprendelet18.cikke(2)
bekezdése szerin t – a közösségi ipar által gyártott és a
közösségi piacon forgalmazott gyűrűs iratrendező szerke-zetek,azIndiábólésIndonéziábólszármazó,aKözösségbebeszállított,valamintazIndiábanésIndonéziábangyártottés a belföldi piacon forgalmazott gyűrűs iratrendező szer-kezetek egyenértékűek.
(22) A vizsgált időszak alatt az érintett terméket 2000-ben és
2001-ben 2,7 % szerződéses vám terhelte. Az EU GSPrendszerben a szóban forgó, Indiából és Indonéziábólbehozotttermékrea2000-benés2001-benfizetendőszer-ződéses vámból 100 %-os vámkedvezmény volt érvény-ben.Ennekkövetkezményekéntazalkalmazottvám2000-ben és 2001-be n 0 % volt.
C.DÖMPING
1.India
(23) Az exportőr gyártóknak küldött kérdőívre egy vállalat
adott választ. Ennek az exportőr gyártónak a Közösségenkívüli kapcsolt vállalata szintén válaszolt a kérdőívre. AzEurostatáltaljelentettbehozataliadatokszerintazIndiábólszármazó összes Közösségbe való kivitelt ez az exportőrgyártó bonyolította le.
a)A rendes érték
(24) A rendes érték meghatározásának céljából először megál-
lapították,jellemzőnektekinthető-eazegyedüliegyüttmű-ködő indiai exportőr gyártó összes belföldi értékesítése aközösségi kivitel értékesítésével összehasonlításban. Azalaprendelet 2. cikke (2) bekezdése szerint, a belföldi érté-kesítés nem bizonyult jellemzőnek, mivel az exportőrgyártó összes belföldi értékesítési forgalma a Közösségbetörténő összes kiviteli forgalmának kevesebb mint 5 %-avolt.
(25) Reprezentatív belföldi értékesítési adatok vagy bármely
más exportőr gyártó belföldi értékesítési adatának vagy azexportőr gyártó ugyanerre az általános termékkategóriáravonatkozóegyébértékesítésiadatánakhiányában,arendesértéket–azalaprendelet2.cikke(3)bekezdéseszerint–azelőállítási költség és az ehhez hozzászámított eladási,általános és adminisztratív költség, valamint ésszerű mér-tékű nyereség figyelembevételével kellett megállapítani.
(26) A vállalat saját, meghatározott termékre vonatkozó bel-
földieladási,általánosésadminisztratívköltségeitésanye-reségethozzászámítottákakiszállítotttípuselőállításikölt-ségeihez. Az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésénekmegfelelően, az exportőr gyártó által megadott eladási,általános és adminisztratív költségeket az auditált pénzü-gyi beszámoló adataihoz igazították hozzá.
(27) Az alapvető tények és megállapítások közzétételét köve-
tően,amelyekalapjánavégsődömpingellenesvámokkive-téséről javaslatot szándékoztak tenni, az együttműködőindiai exportőr gyártó úgy érvelt, hogy reprezentatív bel-földi értékesítési adatok hiányában a saját belföldi eladási,általános és adminisztratív költségeire és árrésére vonat-kozó adatok nem használhatók fel a rendes érték megha-tározásához, és a kárelhárítási küszöb megállapítása soránalkalmazottárrés,akorábbivizsgálatokbanalkalmazottésa kiviteli értékesítés során ténylegesen elért árréssel össze-vetve, nem megalapozott.
(28) Az eladási, általános és adminisztratív költségek tekinteté-
ben az indiai exportőr gyártó által előterjesztett érvet nemtámasztotta alá bizonyíték arra vonatkozóan, hogy a vál-lalat saját eladási, általános és adminisztratív költségeijelentősen eltérnének, ha a belföldi értékesítés több mint5%-kalhaladtavolnamegakivitelt.Ennekmegfelelőeneztaz állítást elutasították.
(29) A nyereséget illetően a helyzetet az indiai belföldi piacról
kapott új adatok alapján felülvizsgálták. Ezen új adatokalapjánmegállapították,hogyazésszerűárrésnemhaladjameg az 5 %-ot, amely nem lépi túl az egyéb exportőrökvagygyártókáltalaszármazásiországbelföldipiacán,azazIndiában ugyanerre az általános termékkategóriára vonat-kozó, az értékesítés során általában élért árrést. A számí-tásokat ennek alapján módosították.
b)Kiviteli tár
(30) A Közösségbe irányuló összes kivitel független közösségi
importőrökönkeresztültörtént,ésakiviteliárat–azalap-rendelet2.cikke(8)bekezdéseszerin t–aténylegesenfize-
tett vagy fizetendő árakra hivatkozva állapították meg.
c)Összehasonlítás
(31) A rendes érték és a kiviteli ár tisztességes összehasonlítása
érdekében az árak összehasonlíthatóságát befolyásolókülönbségeket–azalaprendelet2.cikke(10)bekezdésévelösszhangban – megfelelő kiigazítások formájában kellőenfigyelembe vették.
(32) AKözösségbeirányulókivitelegyhongkongikapcsoltvál-
lalatonkeresztültörtént.Evállalatláttaelakereskedőifel-adatokat,ígyehongkongivállalatkiviteliárátkiigazították,levonvabelőleajutalékot,hogyfigyelembevegyékazáltalaellátott feladatokat.76
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/42. kötet
(33) Amennyiben helyénvaló és indokolt volt, figyelembe vet-
tékaszállítási,biztosítási,csomagolásiéshitelezésiköltsé-
gek különbségeit.
d)Dömpingárrés
(34) Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdése szerint, a Közös-
ségbe kiszállított érintett termék minden egyes típusáravonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlítot-ták ugyanannak a típusnak ugyanolyan szintű forgalmáravonatkozó termelői árának súlyozott átlagával.
(35) Az összehasonlítás kimutatta, hogy az együttműködő
exportőr gyártó által előállított gyűrűs iratrendező szerke-zetek esetében a vizsgált időszak alatt nem történt döm-ping. Az elvámolatlan termékre vonatkozó, a Közösséghatárán érvényes CIF behozatali ár százalékában kifejezettdömpingárrés a következő:
– ToCheungLee Stationery Mfg Co. Pvt. Ltd: 0,0 %
(36) Mivelazegyüttműködőexportőrgyártóbonyolítottaleaz
érintett termék Közösségbe irányuló összes kivitelét, úgy
határoztak, hogy a dömpingárrést ezen együttműködőexportőr gyártónál talált árrés szintjén, azaz 0,0 %-banállapítják meg.
2.Indonézia
(37) ABizottságáltalegyedülismertindonézexportőrgyártóés
kapcsolt importőre a kérdőívre nem válaszoltak. Az alap-rendelet18.cikkénekmegfelelően,evállalatotszabályosanértesítették arról, hogy amennyiben nem működik együtt,a rá vonatkozó megállapításokat a rendelkezésre álló ada-tok alapján teszik meg. Ennek ellenére a vállalat továbbrasem működött együtt a vizsgálatban. Az alaprendelet16. cikke (10) bekezdésének megfelelően, e vállalat telep-helyén nem tettek ellenőrző látogatást.
a)Rendes érték és kiviteli ár
(38) A rendelkezésre álló tényeket felhasználva, és az országra
vonatkozó minden más megbízható információ hiányá-ban,megfelelőnektartották,hogyamegállapítástapanasz-ban benyújtott információra alapozzák. Az alaprendelet18. cikke (5) bekezdésének megfelelően, ahol ez megvaló-sítható volt, az információt más független forrásokbólszármazó információval összehasonlítva ellenőrizték.
(39) Az öt különböző típusú indonéz gyűrűs iratrendező szer-
kezet rendes értékét a termelési költségek alapján határoz-ták meg, hozzáadva az eladási, általános és adminisztratívköltségek és a nyereség ésszerű összegét.
(40) Mind az öt típus kiviteli árát az első független közösségi
vevő ára alapján határozták meg. A panaszban benyújtottinformáció alapján az eladási, általános és adminisztratívköltségekkel, valamint az ésszerű nyereséggel kiigazítástvégeztek.(41) Az egyedüli ismert indonéz exportőr gyártó érvelése sze-
rint a panasz alapján megállapított rendes érték nem tük-rözte a valós rendes értéket, továbbá – az alaprendelet18. cikke (5) bekezdése szerin t – a Bizottságnak a panasz-
ban benyújtott információt össze kellett hasonlítani másfüggetlenforrásokkal,beleértveanyilvánosárlistákat,hiva-talos statisztikákat vagy más független hivatalos informá-ciót.
(42) Afentemlítettekszerint,azexportőrgyártóarendesérték
megállapításához semmilyen adatot nem szolgáltatott.Amennyire lehetséges volt, megkíséreltek alternatív infor-mációforrásokat találni, és a panaszban szereplő informá-ciókat internetes kereséssel, független importőrtől szár-mazó adatok és Eurostat-adatok elemzése révénellenőrizni. E tekintetben a panasz öt különböző termék-típust, és a rendes értékre vonatkozó széles ártartományttartalmazott, amelyeket az adott modellek hasonló kiviteliárával vetettek össze. Az egyes egyedi rendes értékek vagyapanaszbantalálhatórendesértékekegyszerűátlagánakazEurostat szerinti kiviteli árak súlyozott átlagával valóösszehasonlítása nem szolgáltatott volna kellő alapot amegállapításokhoz. Következésképpen, nem szereztekolyanalternatívadatotarendesértékrevagyakiviteliárra,amelyet megbízhatóbbnak tartottak volna, mint a panasz-ban található adatokat.
b)Összehasonlítás
(43) Amennyiben helyénvaló volt, a tisztességes összehasonlí-
tás érdekében kiigazításokat végeztek a szállítási és elosz-tásiköltségeknél.Mindenkiigazítástapanaszbantalálható,ellenőrzött információ alapján hajtottak végre.
c)Dömpingárrés
(44) Azalaprendelet2.cikke(11)bekezdésébenelőírtakszerint
a Közösségbe kiszállított érintett termék minden egyestípusánakrendesértékétazadotttípusgyárikiviteliáránakátlagával hasonlították össze.
(45) Azösszehasonlításkimutatta,hogyIndonéziatekintetében
dömpingálltfenn.Azelvámolatlantermékrevonatkozó,aKözösséghatáránérvényesCIF-behozataliárszázalékábankifejezettdömpingárrésazösszesindonézexportőrgyártóesetében a következő:
(46) Az összes exportőr esetében: 144,0 %
D.A KÁROKOZÁS
1.Előzetes megjegyzések
(47) Tekintettel arra, hogy csak egy indiai exportőr gyártó
működött együtt a vizsgálatban, és mivel csak egy vállalatképviselte a közösségi gazdasági ágazatot, az alaprendelet19. cikkének megfelelően, a benyújtott adatok titkosságá-nak megőrzése érdekében a vállalatokra vonatkozó konk-rétadatokatindexálvavagyközelítőértékekbenadtákmeg.11/42. kötet
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 77
2.A közösségi termelés
(48) Megállapítást nyert, hogy a két panaszos közösségi gyártó
termelésén felül Olaszországban és Spanyolországban is
folyttermelés.Bárazérintettolaszvállalatnemnyújtottbeteljes körű adatokat a Bizottságnak, a kapott információalátámasztotta, hogy a vizsgált időszak alatt a közösségitermelés mintegy 10 %-át képviselte. A spanyol cég tekin-tetében, amely nem nyújtott be teljes körű adatokat aBizottságnak,megállapították,hogy2001-benelhanyagol-hatótermelésevoltazérintetttermékből,miközbenkeres-kedelmi forgalmának jelentős részét az egyik érintettországbólhoztabe.Ezértmegállapították,hogyavállalatotinkább importőrként, mint gyártóként veszik figyelembe.
(49) Az is megállapítást nyert, hogy egy Egyesült Királyságban
található vállalat korábban egy meghatározott típusú gyű-rűs iratrendező szerkezet gyártásával foglalkozott. E válla-lat írásban igazolta, hogy az érintett termék gyártásátnéhány éve beszüntette. További közösségi gyártók nemvoltak ismeretesek.
(50) A fentiek alapján, az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése
értelmében,azösszesközösségitermeléstapanaszosokésa másik olaszországi gyártó termelése tette ki.
2.A közösségi gazdasági ágazat meghatározása
a)A közösségi gazdasági ágazat
(51) Akétpanaszosgyártóközülazegyik(Krause)nemválasz-
olt a kérdőívre, és így nem tekintendő együttműködőnek.Ezértegyártóval,bártámogattaapanaszt,nemszámoltakaz érintett termék közösségi gyártójaként. A másik gyártó(Koloman) esetében úgy találták, hogy a vállalat a vizsgáltidőszakalattnemcsakaKözösségbengyártotthasonlóter-méket, hanem Magyarországon is előállított alkatrészeket.A Koloman közösségi termelésén felül a magyarországitermékeketisforgalmaztaaKözösségben,valamintközös-ségi termelésében felhasználta a Magyarországon gyártottalkatrészeket. Ezen kívül, 2000 elején az együttműködőközösségi gyártó termelésének egy részét, bizonyos gépekAusztriábólMagyarországravalóátszállításával,Magyaror-szágra helyezte át. Ennek ellenére a vállalat alaptevé-kenysége,azazközpontja,araktár,ésazértékesítésiiroda,a termékskála jelentős részének előállítása, valamint jelen-tős technikai és marketing know-how a Közösségbenmaradt.Abehozatalkiegészítetteahasonlótermékekská-láját,ígyaznembefolyásoltaaKolomanközösségigyártóihelyzetét. Az alkatrészek magyarországi gyártását és eztkövetően a végtermékbe való beépítését illetően a vizsgá-latmegállapította,hogyabeépítettalkatrészekavégtermékelőállítási költségeinek, és így a hozzáadott értéknek cse-kély hányadát képviselték. Következésképpen, a gyártóközösségi gyártói helyzetét az ilyen behozatal nem befo-lyásolja.
(52) Avizsgálatmegerősítette,hogyazegyedüliegyüttműködő
közösségi gyártó a gyűrűs iratrendező szerkezetek közös
-ségi termelésének több mint 25 %-át képviselte, ezáltalmegfelelt az alaprendelet 5. cikke (4) bekezdése szerintikövetelményeknek. Ezért az alaprendelet 4. cikke (1)bekezdéseértelmébenközösségigazdaságiágazatotképez,ésatovábbiakbanközösségigazdaságiágazatkéntemlíten-dő.
b)A vizsgált időszak után történt események
(53) 2001novemberében,azazavizsgáltidőszakután,azegy-
üttműködő közösségi gyártó, a Koloman csődbe jutott, és
azt a felszámolási eljárás után egy osztrák vállalat vette át,amelynek az Egyesült Királyságban lévő anyavállalata amagyarországi leányvállalatot is átvette.
(54) AcégfelvásárlóimegerősítettékaBizottságszámára,hogy
a panaszt továbbra is fenntartják.
c)A közösségi fogyasztás
(55) A tényleges közösségi fogyasztást a közösségi gazdasági
ágazat által a Közösség piacán elért értékesítési forgalom,a panaszban bejelentett és a vizsgált időszak szempontjá-ból szabályosan kiigazított, az egyéb közösségi gyártókáltal a Közösség piacán elért értékesítési forgalom, az egy-üttműködőközösségigyártóáltalszolgáltatottinformáció,valamint az Eurostat behozatali adatai alapján állapítottákmeg. Figyelembe vették azt a tényt, hogy a 8305 10 00vámtarifaszám olyan termékekre is vonatkozik, amelyeknem tartoztak az eljárás hatókörébe. Indonézia tekinteté-ben azonban, az indonéz exportőrök együttműködésénekhiányában,alegjobbrendelkezésreállóadatokat,vagyisazEurostat-adatokat használták. E tekintetben a panasz –mint legjobb rendelkezésre álló bizonyíték – alapján azérintett termék behozatalaként a fent említett vámtarifa-szám alatti összes behozatalt figyelembe vették. A nemegyüttműködőindonézexportőrúgyérvelt,hogyaKözös-ség piacára irányuló kivitele körülbelül 15 %-kal volt ala-csonyabb,mintazemlítettbehozatalimennyiség.Azérvetazonban nem lehetett igazolni, és a különbözet jellegeolyan volt, hogy meg lehetett magyarázni azzal az arány-számmal, amelyet az Eurostat tonnában kifejezett statisz-tikai adatainak darabszámra való átszámításához használ-tak. Ennek alapján a közösségi fogyasztás az 1998 és avizsgált időszak között 5 %-kal nőtt. Részletesebben vizs-gálva,afogyasztás1998és1999közöttviszonylagállandómaradt,majdavizsgáltidőszakvégéigfolyamatosannöve-kedett, amikor körülbelül 348 millió darab volt.
4.Az érintett országból származó behozatal
(56) Felidézték, hogy az Indiára vonatkozó eljárásokat meg-
szüntették. Következésképpen, az elemzéskor csak azIndonéziából származó behozatalt vették figyelembe azeljárás által érintett országok származó behozatalként.78
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/42. kötet
a)A dömpingelt behozatal mértéke
(57) MéghaazIndonéziábólszármazóbehozatal1998és2000
között csökkent, majd 2000 és a vizsgált időszak között
ismétmérsékeltennőttis,megkelljegyezni,hogyugyanazérintett országból csak 1997-ben kezdődött a behozatal,1998-banmárjelentősszintetértel,avizsgáltidőszakbanpedig 32 millió darab volt.
b)A dömpingelt behozatal piaci részesedése
(58) Az indonéz behozatalra eső piaci részesedés tekintetében
megállapították, hogy az 8– 13 % között ingadozott, és1998 óta körülbelül 2 százalékponttal csökkent.
c)A dömpingelt behozatalra vonatkozó árak
i. Az árak alakulása
(59) 1998 és a vizsgált időszak között az Indonéziából szár-
mazó behozatalra vonatkozó súlyozott átlag behozataliárak 5 %-kal, azaz 105 ECU/ezer darabról 99 ECU/ezerdarabra csökkentek. Az árak csökkenése különösen 1998és1999közöttvoltmegfigyelhető,amikorazárak3%-kal,és 2000 és a vizsgált időszak között 2 %-kal estek.
ii. Árletörés
(60) Az indonéz exportőrök együttműködésének hiánya miatt,
azárakösszehasonlításátazEurostat-adatokalapjánvégez-tékel,ésabehozatalivámésabehozataltkövetőenfelme-rülő költségek tekintetében szabályszerű kiigazításokatvégeztek, majd ezt összehasonlították a közösségi gyártókugyanolyan arányú forgalmára vonatkozó gyári áraival.
(61) Ezen az alapon felülvizsgálták az árletörést, és ahol szük-
séges volt, az utólagos ellenőrző látogatások során kapottinformáció alapján kiigazították azt. Az indonéz behoza-tali árakról megállapították, hogy azokat 30–40 %-kal aközösségi ipar árai alatt határozták meg. Szintén meg kelljegyezni, hogy a közösségi gazdasági ágazat veszteséges-sége miatt az árak nyomottak voltak.
5.A közösségi gazdasági ágazat helyzete
a)Termelés
(62) A közösségi gazdasági ágazat termelése csökkenő tenden-
ciát mutatott, és 1998 és a vizsgált időszak között 25 %-kal mérséklődött. Jelentős csökkenés következett be 1998és1999között(-15%).Továbbijelentőscsökkenéskövet-kezett be 1999 és 2000 között, ezt követően a termelésszintje a vizsgált időszak végéig állandó maradt.b)Kapacitás és kapacitáskihasználás
(63) A termelési kapacitás a termelés alakulásának megfelelő
tendenciát követte, és 1998 és a vizsgálati időszak között26 %-kal csökkent.
(64) Így a kapacitás kihasználás a szóban forgó időszakban
állandó maradt.
c)Készletek
(65) 1998 és a vizsgált időszak között a közösségi gazdasági
ágazat év végi készletei 12 %-kal csökkentek.
d)Közösségi értékesítés
(66) Aközösségifelhasználásnövekedésénekellenére,aközös-
ségi gazdasági ágazat értékesítése 1998 és a vizsgált idő-szakközöttjelentősen,azaz25%-kalesett.Csökkenéstör-tént 1998 és 1999 között (-10 %), 1999 és 2000 közöttpedigegymégjelentősebbvisszaesésmutatkozott(-15%).
e)Piaci részesedés
(67) 1998 és a vizsgált időszak között a közösségi gazdasági
ágazatpiacirészesedésetöbbmint4százalékponttalcsök-kent, így az értékesített mennyiség alakulását követte.
f)Árak
(68) 1998 és a vizsgált időszak között a közösségi gazdasági
ágazat átlagos nettó értékesítési ára 4 %-kal csökkent. Acsökkenést különösen 1998 és 1999 között lehetett meg-figyelni (-6 %), azaz akkor, amikor az (59) preambulum-bekezdésben kifejtettek szerint érintett ország behozataliárai jelentősen csökkentek.
g)Jövedelmezőség
(69) 1998 és a vizsgált időszak között a közösségi gazdasági
ágazat súlyozott átlagos jövedelmezősége 10százalékponttalromlott,2000-tőlpedigveszteségetmuta-tott. Ennek a kedvezőtlen változásnak a következménye-ként, amint azt az (53) preambulumbekezdés említi, aközösségi ipar csődbe jutott.
h)Cash flow és tőkéhez jutás
(70) A közösségi gazdasági ágazat által megtermelt cash flow
alakulása a gyűrűs iratrendező szerkezetek értékesítésesorán nagyrészt egybeesett a jövedelmezőség alakulásával,azaz1998ésavizsgáltidőszakközöttjelentősencsökkent.
(71) Avizsgálatmegállapította,hogyaközösségigazdaságiága-
zattőkéhezjutásiképességepénzügyihelyzetének,éskülö-nösenvisszaesőjövedelmezőségénekkövetkeztébennehe-zebbé vált.11/42. kötet
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 79
a)Foglalkoztatottság, bérek, termelékenység
(72) 1998 és a vizsgált időszak között a közösségi gazdasági
ágazatban a gyűrűs iratrendező szerkezetek gyártásával
összefüggésben a foglalkoztatottság 30 %-kal csökkent. Abérszínvonalugyanebbenazidőszakban27%-kalesettvis-sza,vagyishasonlótendenciátkövetett,így1998ésavizs-gált időszak között az átlagbérek 5 %-kal emelkedtek.1998 és a vizsgált időszak között a közösségi gazdaságiágazat termelékenysége, vagyis az egy főre eső termelés8 %-kal nőtt.
j)Befektetések és a befektetések megtérülése
(73) 1998 és a vizsgált időszak között a befektetések szintje
39 %-kal mérséklődött. A csökkenést különösen 1999 és2000 között lehetett megfigyelni. A vizsgálat kimutatta,hogyetőkeberuházásokjelentősrészeameglévőberende-zések cseréjét vagy karbantartását szolgálta.
(74) A befektetések megtérülése, amit a nettó nyereség és a
közösségi gazdasági ágazat beruházásainak nettó könyvszerintiértékeközöttiarányszámmalfejeznekki,szorosankövette a jövedelmezőség alakulását, és 2000-ben negatívlett.
k)Növekedés
(75) Míg1998ésavizsgáltidőszakközöttaközösségifelhasz-
nálás 5 %-kal nőtt, a közösségi gazdasági ágazat eladásaikörülbelül 25 %-kal csökkentek, és így az érintett termékbehozatalatovábbraisjelentősmaradt.Következésképpen,a közösségi gazdasági ágazat nem tudott a közösségi pia-con mutatkozó kereslet enyhe emelkedéséből profitálni.
l)A dömpingárrés mértéke
(76) Ami a tényleges dömpingárrés mértékének a közösségi
gazdaságiágazatratetthatásátilleti,eztahatástazérintettországból származó behozatal mennyisége és árai miattnem lehet elhanyagolhatónak tekinteni.
m)A korábbi dömping hatásainak leküzdése
(77) A közösségi gazdasági ágazat még mindig igyekszik a
KNK-ból és a Malajziából származó gyűrűs iratrendezőszerkezetek múltbeli dömpingbehozatalának hatásai utánújra megerősödni. Amint említést nyert, a 119/97/EK ren-delettel bevezetett végleges intézkedéseket a Tanács a2100/2000/EK rendelettel módosította, figyelemmel aKNK által átvett vámok miatt indított vizsgálat megállapí-tásaira.Ezenfelül,miközbenaMalajziaellenhozottintéz-kedések 2002 januárjában hatályukat vesztették, a gyűrűsiratrendező szerkezetek kínai behozatalával kapcsolatbanvizsgálat indult.6.A termelés egy részének áttelepítése
(78) Annak igazolásához, hogy a közösségi gazdasági ágazat
helyzetének romlását nem a közösségi termelés szerkeze-tében történt változások okozták, azt is megvizsgálták,hatással volt-e a közösségi gazdasági ágazat helyzetére atermelés egy részének (a gépek AusztriábólMagyarországravalóátszállításával)2000elejéntörtént,az(51) preambulumbekezdésben említett áthelyezése Azderült ki, hogy míg bizonyos, a kár mértékét jelző muta-tók(mintatermelés,atermelésikapacitásésazértékesítésmennyisége) csökkenő tendenciája az áthelyezés nyománfelerősödött,ugyanakkorakapacitáskihasználásésazátla-gos értékesítési ár javuló tendenciát mutatott, ami a vesz-teségek csökkenéséhez vezetett. Úgy becsülték, hogy pél-dául a termelés csökkenésének körülbelül 60 %-a, és azértékesítés csökkenésének körülbelül 80 %-a köthető azáttelepítéshez, míg az áttelepítés nélkül az árcsökkenésháromszor nagyobb lett volna, és a jövedelmezőségtovábbi 7 százalékponttal romlik. A fentieket tekintvemegállapították, hogy közösségi gazdasági ágazat helyze-tének romlása nem a Közösség fogyasztási szerkezetébentörtént változások következménye.
(79) Megvitatták,hogyközösségigazdaságiágazatfőtevékeny-
ségemárnemaKözösségterületénfolyik,mertatermelésMagyarországra történő áthelyezése állítólag a közösségitermelés60%-os,ésaKözösségbengyártotttermékekérté-kesítésének 80 %-os visszaesését okozta.
(80) Mint már a (78) preambulumbekezdésben bemutatták, az
áthelyezés nem okozott ekkora visszaesést a közösségigazdaságiágazattermelésében,mindösszeaközösségiter-melés 15 %-os, és a közösségben gyártott termékek érté-kesítésének 20 %-os csökkenését okozta. Következéskép-pen, a közösségi gazdasági ágazat fő tevékenységérevonatkozó, az (51) preambulumbekezdésben említettkövetkeztetés megerősítést nyert.
7.A kárra vonatkozó következtetések
(81) Aközösségigazdaságiágazathelyzeténekromlását[figye-
lembevéveatermelés(78)preambulumbekezdésbenemlí-tett áthelyezését] a vonatkozó időszakra nézve megállapí-tották.
(82) Bár a KNK-ból és a Malajziából származó gyűrűs iratren-
dezőszerkezetekbehozataláravonatkozódömpingellenesintézkedések 1998 után az ezen országokból származóbehozatal jelentős csökkenéséhez vezettek, a közösségigazdasági ágazat ezt a változást nem volt képes teljes egé-szében kiaknázni. 1998-tól a kárra vonatkozó legtöbbmutató, mint a termelés, az értékesítés mennyisége, azárak, a piaci részesedés, a jövedelmezőség, a befektetésekmegtérülése, a cash flow és a foglalkoztatottság romlott.Különösen, a közösségi gazdasági ágazat értékesítési árai-nak csökkenése hatott kedvezőtlenül a jövedelmezőségre.80
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/42. kötet
(83) Miközben 1998 és a vizsgált időszak között a közösségi
gazdasági ágazat értékesítése csökkent, az Indonéziából
származóbehozataljelentősmaradt.Avizsgálatkimutatta,hogyavizsgáltidőszakalattazIndonéziábólabehozatalaközösségi gazdasági ágazat árainál 30–40 %-kal alacso-nyabb árszinten folyt. Ezen felül árletörés történt.
(84) Úgy találták, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzete
olymértékbenromlott,hogymegállapítástnyert,miszerinta közösségi gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett el.
(85) Emlékeztettek arra, hogy a vizsgált időszak után a kedve-
zőtlen pénzügyi helyzet a közösségi ipar csődjéhez veze-tett.
E.OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉSEK
1.Bevezetés
(86) Összhangbanazalaprendelet3.cikke(6)és(7)bekezdésé-
vel, megvizsgálták, hogy az Indonéziából származó beho-zatal mennyisége és a gyűrűs iratrendező szerkezetekközösségipiaciárairavalóhatásarévénokozott-eaközös-ségi gazdasági ágazatnak olyan nagyságú kárt, amelyetjelentős mértékűnek lehet tekinteni. A dömpingelt beho-zatalon kívüli egyéb, a közösségi gazdasági ágazatnakpotenciálisan egyidejűleg kárt okozó ismert tényezőket ismegvizsgálták, hogy megbizonyosodjanak arról, hogy azezen egyéb tényezők által esetlegesen okozott kár nem azIndonéziából származó dömpingbehozatalnak tulajdonít-ható.
2.A dömpingelt behozatal hatásai
(87) 1998 és a vizsgált időszak között a dömpingelt behozatal
mennyisége14%-kalcsökkent,ésközösségipiacirészese-dése ugyanebben az időszakban 2 százalékponttal esett.Azonban,adömpingeltbehozataljelentősmaradt,és1998ésavizsgáltidőszakközöttmindi g8%és13% közöttala-
kult Ez a behozatal meghatározó módon a közösségi gaz-dasági ágazat árai alatt valósult meg. A közösségi gazda-sági ágazat piaci részesedése több mint 4 százalékponttalesett. Ugyanakkor a Közösségben az átlagárak 4 %-kalcsökkentek. Az árak tényleges esése a (78) preambulum-bekezdésben bemutatotthoz képest még jelentősebb volt.
(88) Ugyanebben az időszakban, azaz 1998 és a vizsgált idő-
szak között a közösségi gazdasági ágazat helyzete, amintazt az értékesítés és a piaci részesedés, valamint az árakcsökkenéseésavégülveszteségbefordulójövedelmezőségmutatja, romlott. Így a közösségi gazdasági ágazat nemvolt képes a KNK és Malajzia ellen érvénybe léptetett fentemlített intézkedések alapján jelentős előnyre szert tenni.(89) Egyindonézexportőrazzalérvelt,hogyazindonézkivitel
nem okozhatott kárt, mivel 1999 és 2000 között a kivi-tele csökkent, és csak minimális piaci részesedést ért el.Ugyanez a vállalat állította, hogy az Indonéziából szár-mazóbehozatalnaknemlehetettvalódihatásaaközösségigazdasági ágazatra, mert a közösségi termelés ötször vagyhatszor nagyobb mennyiségű volt, mint az indonéz beho-zatal nagysága.
(90) Azonban felidézték, hogy bár az indonéz behozatal 1998
és2000közöttcsökkent,2000ésavizsgáltidőszakközöttenyhén nőtt, az 1998-as szintet azonban nem érte el.Továbbá, az (58) preambulumbekezdésben bemutatottakszerint,1998ésavizsgáltidőszakközöttazindonézbeho-zatalpiacirészesedése8–13%közöttalakult,amelyjelen-tős mértékű, és egyértelműen átlépte a csekélynek tekint-hető szintet. Végül azt is felidézték, hogy a közösségigazdaságiágazataz(52)preambulumbekezdésszerintegy-értelműen meghatározott, és termelésének szintje jóval azindonéz vállalat által állított szint alatt van.
(91) Következésképpen megállapítható, hogy az Indonéziából
származó dömpingelt behozatal aláásta az 1997-ben aKNK és Malajzia esetében alkalmazott, és a 2000-ben aKNK tekintetében módosított dömpingellenes intézkedé-sek hatásait, és ez az előző preambulumbekezdésekbenösszegzett negatív fejlemények tényleges oka.
3.Egyéb tényezők hatásai
a)Más harmadik országokból származó behozatal
(92) Megvizsgálták, hogy az Indonéziából származó dömpin-
gelt behozatalon kívüli más tényezők vezettek-e vagyhozzájárultak-e a közösségi gazdasági ágazat által elszen-vedettkárhoz,különöstekintettelarra,hogyazIndonéziánkívüli egyéb országokból származó behozatalhozzájárulhatott-e ehhez a helyzethez.
(93) Amásharmadikországokbólszármazóbehozatal1998és
avizsgáltidőszakközött17%-kalnőtt,miáltalpiacirésze-sedésük ugyanebben az időszakban több mint 5 százalék-ponttal emelkedett. Ez a növekedés nagymértékben azIndiából, Magyarországról és Thaiföldről származó beho-zatalnövekedésénektudhatóbe,mertaKNK-bólésMalaj-ziábólszármazóbehozatal,az1997-benhozottdömping-ellenes intézkedések következtében, jelentősen visszaesett.
(94) A harmadik országokból származó behozatal átlagos egy-
ségára 1998 és a vizsgált időszak között 16 %-kal csök-kent. Ebben az időszakban a behozatali ár csaknem min-denharmadikországtekintetébencsökkent,kivéveaKNK-ból származó behozatal árát, ami a dömpingellenesintézkedésekhatásárajelentősennőtt,báramagyarországiárak szintjét csak a vizsgált időszakban érte el.11/42. kötet
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 81
i. India
(95) Először azt vizsgálták meg, hogy az Indiából származó
behozatal hozzájárulhatott-e a közösségi gazdasági ágazat
által elszenvedett kárhoz. Jóllehet, az Indiából származóbehozatal 1998 és a vizsgált időszak között jelentősennőtt, úgy találták, hogy az Indonéziából származó beho-zatalazindiaibehozatalárainakalákínált,mivel1998ésavizsgált időszak között az indonéz árak az indiai behoza-tali áraknál 2–30 %-kal voltak alacsonyabbak. Továbbámeg kell jegyezni, hogy megállapítást nyert, hogy 1998-ban, az Indiából származó behozatal kezdetén az indiaibehozatali ár több mint 40 %-kal volt magasabb, mint azIndonéziából származó gyűrűs iratrendező szerkezetekösszehasonlítható behozatali mennyiségére vetített beho-zatali ára. Azóta az indiai behozatali árak folyamatosanestek, de mindig meghaladták az indonéz behozatali ára-kat, és megállapították, hogy azok a vizsgált időszakbantöbb mint 5 %-kal az indonéz behozatali árak fölött vol-tak. Ezért az a következtetés vonható le, hogy bár az Indi-ából származó behozatal kedvezőtlen hatással volt aközösségi gazdasági ágazat helyzetére, az Indonéziábólszármazó dömpingelt behozatal negatív hatása önmagá-ban ennél jelentősebb volt. Indonézia valóban a közösségipiac befolyásos és fontos szereplőjévé vált. Ezen államKözösségbe irányuló kivitele az indiai kivitelnél alacso-nyabb volt, de továbbra is jelentős maradt. Az Indonéziá-ból származó kivitel a közösségi gazdasági ágazat árainakjelentősebb mértékben alákínált, mint az Indiából szár-mazó kivitel. Szintén meg kell jegyezni, hogy a fentiekbenemlítettelemzéstsúlyosanhátráltattaazindonézfélegyütt-működésikészségénekhiánya,ezáltalsemmilyeninformá-ció nem állt rendelkezésre az Indonéziából származó ter-méktípusokról, és arról, hogy azok mely piaciszegmenseket érintik.
ii. A Kínai Népköztársaság
(96) Azt is megvizsgálták, hogy az 1997-ben a KNK-ból szár-
mazó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vámok,amelyek hatását az érintett exportőrök viselték,okozhatta-evagyhozzájárulhatott-eaközösségigazdaságiágazatáltalelszenvedettkárhoz.Ebbenatekintetbenfigye-lemreméltó,hogybáraKNK-ravonatkozó1997-esdöm-pingellenes intézkedések aláásták az értékesítési árakat,ezek az intézkedések már 1998-ban a KNK-ból származóbehozatal mértékének jelentős csökkenéséhez vezetettek.Továbbá meg kell jegyezni, hogy ugyan az Indonéziábólszármazó behozatal csak 1997-ben kezdődött, az már1998-ban elérte a KNK-ból származó behozatal szintjét.AzótaaKNK-bólszármazóbehozataligenjelentősmérték-ben visszaesett, miközben a vizsgált időszakig az Indoné-ziából származó behozatal csak mérsékelten csökkent, ígya vizsgált időszak alatt még mindig háromszorosan meg-haladta a KNK-ból származó behozatalt. Mivel a vizsgáltidőszakbanaKNK-bólbeszállítottmennyiségjelentősenazIndonéziából származó behozatal szintje alatta volt, meg-állapítást nyert, hogy a KNK-ból származó behozatalnemérintetteolyansúlyosanaközösségigazdaságiágaza-tot, mint az Indonéziából származó dömpingelt behoza-tal.
iii.Magyarország
(97) Annakmegállapítására,hogyaMagyarországrólszármazó
behozatal önmagában okozott-e kárt a közösségi gazda-sági ágazatnak, megvizsgálták a közösségi piacra vonat-kozó behozatal mennyiségét, és az alkalmazott behozataliárak szintjét.
(98) Az 1998 és a vizsgált időszak között a Magyarországról
származóbehozatalalakulásátazokraazadatokratámasz-kodva elemezték, amelyeket a kérdőívre adott válaszábanaz a közösségi gyártó adott meg, amely egyetlenként ren-delkezik az érintett terméket előállító magyarországi gyár-tóvállalat.
(99) A meghatározott időszak alatt a gyűrűs iratrendező szer-
kezetek Magyarországról származó behozatala nőtt. Aközösségi piacon a közösségi gazdasági ágazat által aMagyarországról származó gyűrűs iratrendező szerkeze-tekre vonatkozóan számításba vett eladási árak az adottidőszakban csökkentek, mégis a legmagasabbak maradtaka más harmadik országból származó behozatali árakhozképest, így az Indonéziából származó behozatal árai ala-csonyabbak voltak.
(100) Elemezték a közösségi gazdasági ágazat magyarországi
gyűrűsiratrendezőszerkezet-termelését,ésösszehasonlítot-ták azt az osztrák termeléssel. Azt a megállapítást tették,hogy a Magyarországon, illetve az Ausztriában gyártotttípusok között igen csekély volt az átfedés.
(101) Tekintve, hogy mind Ausztriában, mind Magyarországon
a terméktípusok csekély százalékát állították elő, megálla-pították, hogy a magyar termékek kiegészítették a közös-ségi gazdasági ágazat termékskáláját, lehetővé téve, hogyszélesebb kínálatot nyújtsanak az ügyfeleknek, és amagyarországi termelés nem befolyásolta kedvezőtlenirányban a közösségi gazdasági ágazat helyzetét.
(102) A fentiek alapján megállapítást nyert, hogy a Magyaror-
szágrólszármazóbehozatalnemjárulthozzájelentősmér-tékben a közösségi ipar helyzetének romlásához.
iv. Thaiföld
(103) Amint azt a Tanács 2100/2000/EK rendelete már megál-
lapította,mivel„egyeskínaieredetűárukatanemzetivám-hatóságnálthaiföldieredetűkéntjelentettekbe,ésígyelke-rülték a szokásosan esedékes dömpingellenes vámokmegfizetését”, célszerűnek ítélték a thaiföldi behozatalhatásainak vizsgálatát is.
(104) E tekintetben a meghatározott időszak alatt a Thaiföldről
származó behozatal jelentősen nőtt, mert a behozatal1998-bankörülbelülegymilliódarabbalindult,mígavizs-gáltidőszakbanmártöbbmint23milliódarabotszállítot-tak. Továbbá, az Eurostat-adatok alapján megállapították,hogy a thaiföldi behozatal esetében az értékesítési árakáltalában az indonéz behozatal árai alatt voltak.82
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/42. kötet
(105) Bár a thaiföldi árak az Indonéziából származó behozatal
árainál körülbelül 20 %-kal alacsonyabbak voltak, emlé-
keztettek rá, hogy az Indonéziából származó behozataltöbb mint harmadával meghaladta a thaiföldi behozatalszintje.Így,mivelathaiföldibehozatalmértéketovábbraisegyértelműen az indonéz behozatal szintje alatt maradt,megállapították,hogyezabehozatalazIndonéziábólszár-mazó dömpingelt behozatalhoz képest nem lehetett jelen-tős hatással.
(106) A Thaiföldre vonatkozó elemzés eredményeit egy, a vizs-
gálatsoránnemegyüttműködőindonézexportőrmegkér-dőjelezte. Azzal érvelt, hogy az Indonéziából származóbehozatal szintje összehasonlíthatóan alacsonyabb volt,miközben az árak a Thaiföldről származó behozatalhozképest magasabbak voltak. Ebben az összefüggésben feli-dézték, hogy bár a thaiföldi árak az indonéz behozataliáraknál alacsonyabbak voltak, de az Indonéziából szár-mazóbehozatalmennyisége30%-kalmagasabbvolt,minta Thaiföldről származó behozatal. Így a (105) preambu-lumbekezdésbenleírtkövetkeztetéshelytállónakbizonyult.
b)További tényezők
(107) Azt is megvizsgálták továbbá, hogy a fent említetteken
kívül egyéb tényezők is hozzájárulhattak-e a közösségigazdasági ágazat által elszenvedett károkhoz.
(108) Az együttműködő importőrök fenntartották véleményü-
ket,melyszerintagyűrűsiratrendezőszerkezeteküzletágarendkívül árérzékeny, ezért a gyártóknak nagy mennyisé-getkellértékesíteniük,hogyversenyképeseklegyenek.Aztis állították továbbá, hogy a közösségi gazdasági ágazatkizárólag a közösségi piacra koncentrál és a világpiaconnem aktív, jóllehet, ez utóbbi lehetővé tenné a költségha-tékonyabbműködést.Ebbenazösszefüggésbenfelidézték,hogy1998ésavizsgáltidőszakközöttaközösségigazda-ságiágazatKözösségenbelüliéskívüliértékesítésénekará-nya jelentősen nem változott. Bár a közösségi gazdaságiágazat erősen igazodott a közösségi piachoz, kiviteli érté-kesítésének köszönhetően 1998-ban, amikor az Indoné-ziából származó behozatal jelentős szintet ért el, nyeresé-ges volt.
(109) Egyfelhasználóvitatta,hogyakártazirodaszerekiparágá-
ban tapasztalható erős verseny okozta volna. A versenyállítólag az érintett termékek felhasználóit és forgalmazóitarrakésztette,hogyaközösségigazdaságiágazatraazárakcsökkentése érdekében nyomást gyakoroljanak, így azokáraikat mérsékelték. E tekintetben kiemelték, hogy a döm-pingelt behozatal a közösségi felhasználók által az árakragyakorolt nyomást jelentősen felerősítette, amely ezáltal aközösségi gazdasági ágazatnak kár okozott.
(110) Megvizsgálták továbbá, hogy az árak csökkenése a gyűrűs
iratrendező szerkezetek üzletága rendes működésénektulajdonítható-e, mert 1998 és a vizsgált időszak közöttcsaknem valamennyi szállító árai csökkentek.(111) Ebbenazösszefüggésbenemlékeztettekarra,hogyazálta-
lános árcsökkenést először a KNK és Malajzia, másodszorIndonézia tisztességtelen üzleti gyakorlatának a közösségipiacra gyakorolt hatására tekintettel kell vizsgálni.
(112) Amint azt a 108. preambulumbekezdésben bemutatták, a
gyűrűsiratrendezőszerkezetekpiacarendkívülárérzékeny.Mivel az Indonéziából származó behozatal dömpingára-kon történt, és az eladási ár 1998 és a vizsgált időszakközött a gyűrűs iratrendező szerkezetek minden egyébbehozatalára vonatkozó átlagos egységárnál alacsonyabbvolt, megállapították, hogy az Indonéziából származóbehozatal, amely a vizsgált időszakban a közösségi piac8–13 %-át tette ki, a piaci árak csökkenését okozta.
(113) Végülmegvizsgálták,hogyanemegyüttműködőközösségi
gyártó Krause árakkal kapcsolatos gyakorlatahozzájárulhatott-e a közösségi gazdasági ágazat általelszenvedett veszteségekhez. A Krause adatainak továbbielemzése kimutatta, hogy az említett időszakban e közös-ségi gyártó helyzete is romlott, különös tekintettel az érté-kesítésiárraésajövedelmezőségre.Bebizonyosodott,hogyezen közösségi gyártó nem járult hozzá a közösségi gaz-dasági ágazat által elszenvedett veszteségekhez, hanem azIndonéziából származó behozatal miatt szintén kárt szen-vedett, mert hasonló árcsökkentésre kényszerült, mint aközösségi gazdasági ágazat.
(114) A fentiekben említett összes körülményre figyelemmel
megállapították, hogy a közösségi piacon az árak esésenemarendesüzletmenetkövetkezménye,hanemaztIndo-néziatisztességtelenkereskedelmigyakorlatánakkelltulaj-donítani.
(115) Azindonézhatóságokaztállították,hogyazIndonéziából
származó behozatal csak egy olasz gyűrűsiratrendező-gyártó vállalat ellátására korlátozódott, hogy az saját ter-mékskáláját kiegészítse.
(116) Úgytaláltákazonban,hogyezazállításellentmondanem
együttműködő indonéz exportőr tájékoztatásának, amelyszerintazEgyesültKirályságazegyedülipiac,aholazindo-néz gyártónak jelentős piaci részesedése van. Az Eurostatis ezt támasztotta alá.
(117) Ez utóbbi gyártó állította, hogy az Indonéziából származó
kivitel nem okozhatott a közösségi gazdasági ágazatnakveszteséget,mertlegfontosabbpiacaazEgyesültKirályság,aholaközösségigazdaságiágazatnemfejtkijelentőstevé-kenységet.Ezzelegyüttatényhez,hogyezazállításellent-mond az indonéz hatóságok feltevésének, arra is emlékez-tetni kell, hogy a veszteségre vonatkozó elemzés nemregionális szinten, hanem a Közösség egészére készült.11/42. kötet
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 83
4.Az ok-okozati összefüggésekre vonatkozó
következtetések
(118) Afentimegállapításokalapjánarraakövetkeztetésrejutot-
tak, hogy a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett
károkat a dömpingelt behozatal okozta; ezt a termelés, azértékesítés,azárak,apiacirészesedés,ajövedelmezőség,abefektetések megtérülése, a cash flow és a foglalkozta-tottság – a gyártás Magyarországra való áthelyezésének
megfelelően kiigazított – mutatóinak romló tendenciájamutatta. A közösségi gazdasági ágazat helyzetére az Indi-ából, a Thaiföldről és a KNK-ból származó behozatalnak,valamint a közösségi termelés részleges áttelepítésénekhatása összességében behatárolt volt.
(119) Egy nem együttműködő indonéz exportőr azt is állította,
hogy ellentmondás lenne a (118) preambulum-bekezdésben leírt következtetések és azon tény között,hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre, hogy a KNK-valszembenhozottintézkedésekvárhatólejáratávalössze-függésben felülvizsgálati eljárást indítsanak.
(120) E tekintetben fel kell idézni, hogy az intézkedések várható
lejáratávalösszefüggésbenlefolytatandófelülvizsgálatcéljaa közösségi piac helyzetének elemzése abból a szempont-ból, hogy mekkora a dömpingelt behozatal folytatásánakvagyismételtelőfordulásánakésakárnakavalószínűsége,amennyiben az érvényben lévő intézkedéseket visszavon-nák. Az a tény, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyze-ténekromlásátavizsgáltidőszakbanazIndonéziábólszár-mazó behozatalra vezették vissza, nem befolyásolja, hogyelemezzékakínaiexportőröknekaközösségipiachozvalójövőbeni viszonyát, és ennek a közösségi gazdasági ágazathelyzetére gyakorolt várható hatásait. Arra is emlékeztet-tek, hogy a vonatkozó időszak utolsó két évében a kínaipiaci részesedés igen csekély volt.
(121) Az elemzés alapján, amely minden, a közösségi gazdasági
ágazathelyzetérevonatkozóismerttényezőtésadömpin-gelt behozatal káros hatásait pontosan megkülönböztetteés elkülönítette egymástól, ezennel megállapításra kerül,hogyezenegyébtényezők,mintolyanoknemváltoztatjákmeg azt a tényt, hogy a jelentős veszteség a dömpingeltbehozatalnak tudható be.
F.KÖZÖSSÉGI ÉRDEK
1.Előzetes megjegyzések
(122) Megvizsgálták, vannak-e kényszerítő okok, amelyek arra
engednének következtetni, hogy ebben a konkrét esetbenazintézkedéseketmeghozatalaaKözösségérdekévelszem-ben állna. E célból, az alaprendelet 21. cikke (1) bekezdé-sével összhangban, az összes benyújtott információ alap-ján megvizsgálták, hogy az intézkedések bevezetésének,illetve azok elmaradásának az eljárásban érintett összesfélre vonatkozóan a milyen hatásai lehetnének.(123) Azintézkedésekbevezetésének,illetveazokelmaradásának
valószínűhatásaiértékeléseérdekébenmindenérdekeltfél-től információt kértek. Kérdőíveket küldtek két panaszosközösségi gyártónak, két másik, a Bizottság által ismertközösségigyártónak,kilencfüggetlenimportőrnek,49fel-használónak és a felhasználók egy szövetségének. Egypanaszos közösségi gyártó (Koloman), két függetlenimportőr, valamint az importőrök egy kapcsolt felhaszná-lója válaszolt a kérdőívre. Egy másik felhasználó foglaltállást, de a kérdőívet nem válaszolta meg.
(124) A közösségi érdek elemzését a válaszok és az állásfogla-
lások alapján végezték el.
2.A Közösségi gazdasági ágazat érdeke
a)Előzetes megjegyzések
(125) Az elmúlt években a gyűrűs iratrendező szerkezetek szá-
mosközösségigyártójabeszüntetteazérintetttermékelő-állítását. Ami a továbbra is működő vállalatokat illeti,amint arra a (49) preambulumbekezdés is utal, a vizsgálatmegállapította, hogy egy, az Egyesült Királyságbanműködővállalatnéhányéveszinténbeszüntetteagyártást.Az olasz vállalatról megállapították, hogy részesedése agyűrűs iratrendező szerkezetek közösségi termelésébennem jelentős, és az általa értékesített termékek jelentősrészétimportálta.Aspanyolvállalatesetébenarraakövet-keztetésre jutottak, hogy inkább importőrként, semmintgyártókéntkellfigyelembevenni,mivelazérintetttermék-bőlcsekélymennyiségetállítottelőmaga,ésazáltalaérté-kesített gyűrűs iratrendező szerkezetek több mint 90 %-átIndonéziából hozta be. Így megállapítást nyert, hogy a kétpanaszosvállalatazegyedüliközösségigyártó,amelymégjelentős mennyiségű gyűrűs iratrendező szerkezetet állítelő.
(126) Itt emlékeztettek arra, amint azt a 119/97/EK rendelet is
megállapította, hogy a két panaszos közösségi gyártókorábban már súlyos károkat szenvedett el a gyűrűs irat-rendező szerkezeteknek a KNK-ból és a Malajziából valóbehozatalamiatt,amiaz1992ésaz1995októbereközöttiidőszakban többek között a foglalkoztattak számának28 %-os csökkenéséhez vezetett. A (72) preambulum-bekezdésben kifejtettek szerint, 1998 és a vizsgált időszakközött a közösségi gazdasági ágazatban foglalkoztatottakszámában további 30 %-os csökkenés következett be.
(127) A közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős
károkra tekintettel megállapították, hogy amennyiben aközösségi gazdasági ágazat a dömpingelt behozatal hatá-sait nem képes kiheverni, a közösségi termelés valószínű-leg teljesen leáll, és akkor a felhasználók jelentősen mér-tékben a behozataltól függnek majd.84
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/42. kötet
b)A közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzete
(128) Amint az (53) preambulumbekezdés említi, a közösségi
gazdasági ágazat pénzügyi helyzete a vonatkozó időszak-
ban olyan mértékben romlott, hogy a vizsgált időszakotkövetően a közösségi gazdasági ágazat csődöt kényszerültjelenteni. Meg kell jegyezni, hogy a közösségi gazdaságiágazat vesztesége arra vezethető vissza, hogy képtelenekbizonyult versenyezni a dömpingelt behozatal miatti ala-csony árakkal. Az a tény azonban, hogy az együttműködőközösségi gyártót egy másik vállalat vette át, azt mutatja,hogy megkezdődött a gyűrűs iratrendező szerkezetekközösségitermelésénekszerkezetváltozása,ésjelentőserő-feszítéseket tesznek annak érdekében, hogy az megőrizzeéletképességét, és visszanyerje jövedelmezőségét.
c)Az intézkedések bevezetésének vagy elmaradásának a
közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt lehetséges hatásai
(129) Az intézkedések életbe léptetését követően a tisztességes
piaciviszonyokhelyreállításaelősegítené,hogyaközösségigazdaságiágazatvisszaszerezzeelveszítettpiacirészesedé-sét, és a kapacitáskihasználás növelésével csökkentse a faj-lagos termelési költségeket, és javítsa a jövedelmezőséget.Továbbá,azintézkedésekvárhatóanjótékonyhatássallesz-nekaközösségigazdaságiágazatárszintjére.Összefoglalvavárható, hogy egyfelől a termelés és az értékesítés növeke-dése, másfelől a fajlagos termelési költségek további csök-kenése, mérsékelt árnövekedéssel együtt lehetővé tenné,hogyjavuljonaközösségigazdaságiágazatpénzügyihely-zete.
(130) Viszont, ha nem alkalmaznak dömpingellenes intézkedé-
seket, a közösségi gazdasági ágazat valószínűleg továbbiárcsökkentésre kényszerül, és/vagy piaci részesedésetovább csökken. A közösségi gazdasági ágazat pénzügyihelyzete mindkét esetben tovább romlik. Ezen kívül való-színűsíthető, hogy a közösségi termelés ilyen feltételekmellett rövid időn belül végleg megszűnik.
(131) Mivel a közösségi gazdasági ágazat nemcsak az érintett
árukatgyártja,hanemegyébtermékeketis,amelyekforgal-mának körülbelül harmadát teszik ki, ezen felül erősenvalószínűsíthető, hogy a gyűrűs iratrendező szerkezetekgyártásának leállítása az egész üzem életképességét befo-lyásolja, és valamennyi gyártósor leállításához fog vezetni,amely a foglalkoztatottságra és a befektetésekre nézveismételten hátrányos következményekkel jár.
d)A közösségi gazdasági ágazat termelésének lehetséges
áttelepítése
(132) A közösségi gazdasági ágazat termelése egy részének har-
madik országba történt áttelepítése tekintetében felülvizs-gálták, hogy intézkedések bevezetése ellentétben áll-e aközösségiérdekekkel.Szinténmegvizsgálták,hogylehető-ség van-e a termelés bármilyen további áttelepítésére.
(133) Először, a (78) preambulumbekezdésben leírtaknak meg-
felelően,emlékeztettekarra,hogyatermelés2000-bentör-téntáttelepítéselehetővétetteaközösségigazdaságiágazatveszteségeinek csökkentését. E tekintetben ez stratégiaidöntést volt annak érdekében, hogy kiküszöböljék a döm-pingelt kereskedelem hatásait. Továbbá, az is valószínű,hogy a termelés hivatkozott áttelepítése a közösségi gaz-dasági ágazat pénzügyi helyzetének javulására gyakorolthatásával közvetetten befolyással volt arra, hogy ez a gaz-dasági ág vonzóbb legyen az új befektető számára, aki aközelmúltban azt átvette.
(134) Ami a termelés további áttelepítését illeti, a Bizottság kie-
légítőmegerősítéstkapott,hogyaközösségigazdaságiága-zatnak nincsenek ilyen szándékai. Továbbá, nincs alapja,hogytovábbihasonlólépéseketvalószínűsítsenek,mivelazátszervezésselkapcsolatoserőfeszítések,együttesenadöm-pingellenesvámkivetésével,lehetővéteszik,hogyaközös-ségigazdaságiágazattevékenységeismétnyereségessévál-jék.
3.Az importőrök érdekei
(135) Egyes importőrök, akik nem Indonéziából szerezték be a
gyűrűs iratrendező szerkezeteket, kijelentették, hogy másbeszerzési forrásra való áttérés további költségeket jelent-het, vagy szállítási nehézségeket vonhat maga után. Azimportőrökkülönösenkiemelték,hogyaz1997-benbeve-zetett dömpingellenes intézkedések következtében márrákényszerültek, hogy más beszerzési forrásra térjenek át.
(136) E tekintetben arra is emlékeztettek azonban, hogy a döm-
pingellenesintézkedésekcéljanemazimportőrökvagyfel-használók más beszerzési forrásra való kényszerítése,hanem sokkal inkább a tisztességes verseny feltételeinek aközösségi piacon való helyreállítása. Továbbá, ezek azimportőrök elismerték, hogy számos további harmadikország könnyen tudna gyűrűs iratrendező szerkezeteketgyártani,éssemmilyennehézségetnemláttakabban,hogyolyan országból szerezzék be az érintett terméket, amelynem esik a dömpingellenes intézkedések hatálya alá. Ezenfelül visszatérhetnének a közösségi gyártók termékeire is.Következésképpen,bármilyenprobléma,amiamásbeszer-zési forrásra való lehetséges áttérésből adódna, valószínű-leg átmeneti jellegű, és így a dömpingelt behozatal ellenhozott intézkedéseknek a közösségi gazdasági ágazatragyakorolt kedvező hatásait nem ellensúlyozza.
4.A felhasználók és a fogyasztók érdekei
a)A felhasználók
(137) Mind az együttműködő független importőrök, mind az
együttműködő felhasználó (gyűrűsiratrendező-gyártó) aztállították, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetésea felhasználó pénzügyi helyzetére kedvezőtlen hatássallesz.
(138) E tekintetben megvizsgálták, hogy az Indonéziával szem-
benalkalmazottdömpingellenesintézkedésekafelhaszná-lók termelési költségeire milyen hatást gyakorolhatnak.Ezért becslést végeztek, hogy az Indonézia ellen javasoltintézkedések milyen hatást gyakorolnának arra a felhasz-nálóra, amely az érintett terméket kizárólag Indonéziábólszerzibe(legkedvezőtlenebbeset).IlyenfeltételekeseténazIndonézia ellen javasolt intézkedések hatására a termelésiköltségek körülbelül 4 %-os növekedése becsülhető. Mintmár említést nyert, ez teljességgel hipotetikus eset, mertnem volt olyan együttműködő felhasználó, amely az érin-tett terméket kizárólag Indonéziából szerezte be.11/42. kötet
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 85
(139) Afentimegállapításokalapjánarraakövetkeztetésrejutot-
tak,hogyadömpingellenesvámokhatásaafelhasználókra
nem számottevő. Más felhasználók együttműködési kész-ségénekhiányáratekintettellehetséges,hogyaköltségekregyakorolt hatás minden más felhasználóra nézve hason-lóan csekély lenne.
(140) Az együttműködő felhasználó bejelentette, hogy a KNK-
ból és a Malajziából származó gyűrűs iratrendező szerke-zeteketérintődömpingellenesintézkedésekbevezetésénekhatására az elmúlt három évben termelésének egy részét aKözösségenkívülrekelletáthelyeznie,mígháromgyárátbekellett zárnia, és az Indonéziából származó behozatalravonatkozó dömpingellenes intézkedések bevezetése a ter-melésiköltségeitbefolyásolótermékdrágulásáhozvezetne,amelyaztvonhatjamagaután,hogyagyűrűsiratrendezőkgyártásánaktovábbirészéttelepítiátaKözösségenkívülre,és/vagy további gyárait állítja le. Ez egész tevékenységérekihatással lehet, ami azt jelenti, hogy más termékek gyár-tását is hasonlóképpen át kellene telepíteni, és ezzel jelen-tősen csökkenne a munkahelyek száma a Közösségben.
(141) Általánosságbanmegkelljegyezni,hogyadömpingellenes
intézkedések következtében a beszállítói ipar áttelepítésé-nek kockázatát mérsékli az a tény, hogy a gyűrűs iratren-dezők piaca egy részét a vállalatok egymás közötti keres-kedelme teszi ki, és alapvető fontosságú, hogy afelhasználók közel legyenek ügyfeleikhez, termelésük apiacikeresletkielégítésénekérdekébenrugalmaslegyen,ésalaposan ismerjék a piaci helyzetet. A vizsgálat kimutatta,hogy a gyűrűsiratrendező-gyártók ügyfelei a termék kivá-lasztásánálfőkéntazárat,aminőséget,aszolgáltatásszín-vonalát,valamintakiszállításgyorsaságátveszikfigyelem-be. Továbbá, a (137) és (138) preambulumbekezdésbenmegállapítottak szerint, elhanyagolható a dömpingellenesintézkedéseknek a beszállítói iparra gyakorolt pénzügyihatása. Végezetül az a tény, hogy csak egyetlengyűrűsiratrendező-gyártó működött együtt a vizsgálatsorán, alátámasztani látszik a következtetést, hogy a döm-pingellenes intézkedéseknek a felhasználókra nem leszjelentős hatásuk.
(142) Továbbá, bizonyos érdekelt felek rámutattak, az, hogy az
elmúltnéhányévbentöbbfelhasználóisáthelyezteterme-lését,aKözösségbentapasztaltmagastermelésiköltségekrevezethetővissza.Ezalátámasztja,hogyatermelésáttelepí-tését a teljes költségszerkezet szélesebb összefüggésébenkell értékelni, amelyben, mint azt már kifejtették, a döm-pingellenes intézkedések nem játszanak meghatározó sze-repet.
(143) Amiazegyüttműködőfelhasználósajátoshelyzetétilleti,a
vizsgálatkimutatta,hogybárefelhasználó1998ésavizs-gált időszak között, azaz a KNK és Malajzia elleni döm-pingellenes intézkedéseket követően, termelésének egyrészét a Közösségen kívülre helyezte át, de a hivatkozottintézkedések bevezetése után beszerzési forrást váltott, ésa gyűrűs iratrendező szerkezeteket együttműködő impor-tőröktől szerezte be, akik ezzel szemben azokat 1998-tólkezdődően nem a KNK-ból, hanem Indiából hozták be.Következésképpen,nehézkapcsolatottalálniefelhasználógyűrűsiratrendező-gyártásának a Közösségen kívülre valóáttelepítése, és a KNK-ból és Malajziából származó beho-zatal elleni dömpingellenes vámok bevezetése között.Továbbá, a (139) preambulumbekezdésben már bemuta-tottaknakmegfelelően,adömpingellenesvámokafelhasz-nálók termelési költségeire nem gyakoroltak jelentőshatást.
(144) A vizsgálat során megállapították, hogy a termelés fent
említett áttelepítése inkább e felhasználó expanziós straté-giájának következménye volt, amely az elmúlt évekbentöbb vállalatot vásárolt fel. Ez a stratégia végül a vállalat-csoport üzemeinek konszolidálásához és átszervezéséhezvezetett, amelyek közül néhányat bezártak. Egyes gyárak-nak a Közösségen kívülre történő áttelepítését e stratégiarészénekkelltekinteni,amelynekcélja,hogymegerősítseefelhasználóközösségipiacihelyzetét,éshogymegteremtseKelet-Európai jelenlétét.
(145) Mindezek alapján, és figyelemmel a kivetett vámok e fel-
használóravonatkozóvárhatóanelhanyagolhatóhatásaira,valószínűtlennektűnik,hogyazIndonéziaellenidömping-ellenes intézkedések bevezetése e felhasználógyűrűsiratrendező-termelésetovábbirészénekKözösségenkívülre történő áthelyezését vonná maga után.
(146) Ami az Indonézia ellen hozott dömpingellenes intézkedé-
sekkel kapcsolatban a gyárak leállítását és a további üze-mek bezárásának veszélyét illeti, megállapították, hogy azegyüttműködőfelhasználóazelmúltháromévben,amikora KNK és Malajzia elleni intézkedések érvényben voltak,háromgyáratállítottale.A(144)preambulumbekezdésbenleírtak szerint, tekintettel a KNK és Malajzia elleni intézke-déseknek az érintett felhasználó termelési költségeire éspénzügyihelyzetéregyakoroltjelentéktelenhatására,való-színűtlen, hogy kizárólag a KNK és a Malajzia elleni intéz-kedések vezettek ezen üzemek leállításához, és az Indoné-ziából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenesintézkedések további gyárak bezárásához vezetnének.
b)Fogyasztók
(147) Megemlítendő, hogy a meghatározott áruk nem kerülnek
kiskereskedelmi forgalomba, és egy fogyasztói egyesületsem lépett kapcsolatba a Bizottsággal, hogy a vizsgálatbanrészt vegyen.
(148) Azegyüttműködőfelhasználóaztisállította,hogyadöm-
pingellenes intézkedések hatására a gyűrűs iratrendezőkvégfelhasználója,azazafogyasztóáltalfizetettárnőnifog.Azonban, figyelemmel a fenti, a gyűrűsiratrendező-gyártókra gyakorolt hatásokat elemző okfejtésre, annakalapján nem lehet számítani a gyűrűs iratrendezők végfel-használói árának jelentős emelkedésére.86
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/42. kötet
(149) A vizsgálat ezen kívül kimutatta, hogy az együttműködő
felhasználótermékeitfőkéntnagykereskedelmivállalkozá-
sok részére értékesíti. A legkedvezőtlenebb esetben,amennyiben a felhasználóknál jelentkező költségnöveke-dést teljes mértékben a végfelhasználóra hárítanák, ez avégfelhasználónállegfeljebb4%-osárnövekedéstjelentene.Viszont ennek bekövetkezése valószínűtlen, mert az álta-lános tapasztalat azt mutatja, hogy a költségek növekedé-séből a terjesztői lánc minden eleme kiveszi a részét, hogymegőrizze piaci versenyképességét.
(150) A fentiek alapján megállapítást nyert, hogy a gyűrűs irat-
rendező szerkezetek felhasználóira és a gyűrűs iratrende-zők fogyasztóira várható hatás nem ad okot arra, hogyelvessék a dömpingellenes intézkedéseket, mivel a döm-pingellenes intézkedéseknek a közösségi gazdasági ága-zatra gyakorolt kedvező hatása az esetleges negatív hatá-sokkal szemben túlsúlyban van.
c)A versenyre gyakorolt hatások
(151) Azt is megvizsgálták továbbá, különös figyelemmel az
1997-benbevezetett,aKNK-bólésaMalajziábólszármazóbehozatalt érintő dömpingellenes intézkedésekre, és aközösségigazdaságiágazatszerkezetváltásiintézkedéseire,vajon az Indonéziából származó behozatalra vonatkozódömpingellenesintézkedésekbevezetéserévénaközösségigazdasági ágazat a közösségi piacon vezető pozícióhozjuthat-e.
(152) Először is emlékeztettek arra, hogy a közösségi gazdasági
ágazat piaci részesedése a vizsgált időszak alatt 10–15 %között alakult. A vizsgált időszak alatt a két panaszosközösségi gyártó együttes piaci részesedése 32–37 %közöttmozgott.Abbanazesetben,haaKolomanbehoza-talát is hozzászámítanák a két panaszos közösségi gyártóegyüttespiacirészesedéséhez,avizsgáltidőszakbanapiacirészarány 47–52 %- között alakulna. Továbbá azt is feli-dézték, hogy a Bizottság által megindított felülvizsgálat aKNK ellen már érvényben levő intézkedésekre irányul, ésnem vonatkozik Malajziára. Ezen felül gyűrűs iratrendezőszerkezeteket továbbra is lehet behozni Indiából. Ennél-fogvameglehetősenvalószínűtlennektűnik,hogyazIndo-nézia elleni dömpingellenes intézkedések bevezetése aközösségigazdaságiágazatközösségipiaciversenyhelyze-tére kedvezőtlen hatással lenne. Végezetül, a KNK-ból és aMalajziábólszármazóbehozatallalszembenidömpingelle-nes intézkedések bevezetése ugyancsak nem vezetett aközösségi gazdasági ágazat vezető szerepének kialaku-lásához, jóllehet, abban az időpontban csak e két beszál-lító ország volt.
(153) A (130) preambulumbekezdésben már összegzettek sze-
rint,ezzelszembenvalószínű,hogyadömpingeltbehoza-tal hatásainak elhárítására irányuló intézkedések nélkül aközösségi termelés rövid időn belül életképtelenné válna,következésképpen megszűnne. A felhasználóknakbizonyosan nem érdeke, hogy a közösségi gazdasági ága-zatbeszüntesseazérintetttermékgyártását.Egyrészt,1998ésavizsgáltidőszakközöttazegyedüliegyüttműködőfel-használó a szükséges gyűrűs iratrendező szerkezetek20–50 %-át a közösségi gazdasági ágazattól szereztebe. Másrészt, ha a közösségi gazdasági ágazat véglegesenbeszüntetnéagyűrűsiratrendezőszerkezetekelőállítását,afelhasználók a behozataltól erősen függő helyzetbe kerül-nének.
(154) Amennyiben az intézkedéseket életbe léptetik, még más
számos alternatív beszerzési forrás maradna. Gyűrűs irat-rendező szerkezetek a közösségi gazdasági ágazattól, másközösségi gyártóktól, Indiából és Hongkongból lehetbeszerezni. Továbbá, a Malajziából származó behozatalvalószínűleg újra elkezdődik, mert az ezen ország ellenhozott intézkedések nemrégiben hatályukat vesztették.Ezen felül, a vizsgálat kimutatta, hogy a KNK-ból és aMalajziából származó behozatalt érintő dömpingellenesintézkedések bevezetése nem vonta maga után az érintetttermékhiányát.Végülismételtenfelidézték,hogyavizsgá-lat során az intézkedéseknek a felhasználókra gyakorolthatásátelhanyagolhatónaktalálták,éshogymindenképpenvalószínű, hogy az érintett terméket a továbbiakban isIndonéziából hozzák be.
5.A közösségi érdekre vonatkozó következtetések
(155) Afentiekretekintettelmegállapították,hogynincsnyomós
ok a dömpingellenes intézkedések bevezetése ellen.
G.VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK
1.Dömpingkülönbözet
(156) Figyelemmeladömpingre,akárra,azok-okozatiösszefüg-
gésekreésaközösségiérdekrevonatkozókövetkeztetések-re, végleges dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni,hogy a közösségi ágazatot megvédjék a dömpingelt beho-zatal által okozott további károktól.
(157) Az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésével összhangban, a
Bizottság megvizsgálta, milyen mértékű vám szükségesahhoz, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak a dömpin-gelt behozatal miatt elszenvedett kárait megszüntessék.Ennek érdekében azt az álláspontot képviselték, hogy aközösségi gyártóknak a méltányos nyereséggel növelt ter-melési költségein alapuló árszintjét kell figyelembe venni.
(158) A vizsgálat során úgy találták, hogy – tekintettel a hosszú
távú befektetések szükségességére, és főképpen a nyere-ségre, amelyet a közösségi gazdasági ágazat a veszteségetokozódömpingeltbehozatalnélkülcélultűzhetettvolna–az árbevétel 5 %-a az a haszonkulcs, amelyet elvárhatóminimumként figyelembe lehet venni.
(159) Az együttműködés hiányára tekintettel azt a véleményt
képviselték,hogyadömpingkülönbözetetafentiekszerintmeghatározott ár és a (60) preambulumbekezdés szerintkiigazított CIF-ár közötti különbség alapján kell kiszá-molni.11/42. kötet
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 87
(160) Az Indonéziából származó behozatal tekintetében a dömpingkülönbö zetet 42,30 %-ban állapították meg.
2.Végleges dömpingellenes intézkedések
(161) Az eddigiek alapján, és az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésével ös szhangban, úgy vélték, hogy a
bevezetendő végleges dömpingellenes vámoknak szokásosan Indonézia döm pingkülönbözetének kell
megfelelnie.
(162) A párhuzamosan folyó szubvencióellenes eljárásra tekintettel rám utattak, hogy a 2026/97/EK tanácsi
rendelet 24. cikke (1) bekezdése (1) (a továbbiakban szubvencióellenes alaprendelet), valamint az
alaprendelet 14. cikke (1) bekezdése szerint egyetlen termék sem eshet eg yszerre dömpingellenes és
kiegyenlítő vámok hatálya alá azért, hogy a dömpingelt behozatalból és az exportszubvencióból eredő
helyzetet kezeljék. A jelenlegi vizsgálat során úgy határoztak, hogy az I ndonéziából származó érintett
termékbehozataláradömpingellenesvámokatkellkivetni,ezértmegkell határozni,hogyebbőlahelyzetből
származik-e és milyen mértékű a szubvenciós árrés és a dömpingárrés.
(163) Indonézia tekintetében a párhuzamosan folyó szubvencióellenes el járás során, a szubvencióellenes
alaprendelet15.cikke(1)bekezdéseszerint,aszubvenciókösszegével– amelyet10%-banállapítottakmeg
– megegyező kiegyenlítő vámokat vetettek ki. Néhány vizsgált indonéz szu bvenciós szabályozás a
szubvencióellenesalaprendelet3.cikke(4)bekezdésea)pontjaértelmé benexportszubvenciónakbizonyult.
Ezek a szubvenciók csak az indonéz exportőr gyártók kiviteli áraira lehet tek hatással, így magasabb
dömpingárrést eredményeztek. Más szavakkal: az indonéz gyártókra vonat kozóan megállapított
dömpingárrés részben az exportszubvenciókra vezethető vissza. Figyele mbe kell venni azonban, hogy a
dömpingkülönbözet a dömpingárrésnél még úgy is számottevően alacsonyab b volt, mert ez utóbbit az
exportszubvenciókra figyelemmel kiigazították. Ilyenformán nem tartj ák helyénvalónak a kiegyenlítő és a
dömpingellenes vámokat a megállapított szubvenció árrés és a dömpingárr és teljes mértékéig kivetni.
Következésképpen,azegyüttesvámszintnemléphetitúladömpingkülönbö zetszintjét.Mivela42,30%-os
dömpingkülönbözet egy részét a 10 %-os kiegyenlítő vám kivetése fedezi, a dömpingellenes vám nem
lépheti túl a fennmaradó 32,3 %-os kárkülönbözetet.
VállalatExport
-szubvenciós
árrésSzubvenciós
árrés összesenDömping-
különbözetKiegyenlítő
vámDömping-
ellenes vámVámtétel
összesen
Indonézia:
összes vállalat5 % 10 % 42,3 % 10 % 32,3 % 42,3 %
(164) Úgy érveltek, hogy az alaprendelet 14. cikke (1) bekezdésében fogla lt rendelkezések sérülnének, mert egy
termék sem eshet egyszerre dömpingellenes és kiegyenlítő vámok hatálya a lá azért, hogy a dömpingelt
behozatalbólésazexportszubvencióbóleredőhelyzetetkezeljék.Azonb anfelidézték,hogya(162)és(163)
preambulumbekezdésben összegzetteknek megfelelően, a vámokat az alapr endelet 14. cikke (1)
bekezdésével összhangban kiigazították. Ezért ezt az érvet elvetették.
(165) Az alaprendelet 6. cikke (9) bekezdésében rögzített határidő telje sülésének érdekében e rendelet a
kihirdetésének napján lép hatályba.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1)Bizonyos, Indonéziából származó, az ex 8305 10 00 vámtarifaszám (TARIC ki egészítő vámtarifaszámok:
8305 10 00*10 és 8305 10 00*20) alá tartozó gyűrűs iratrendező szerkezetek behozatalára végleges
dömpingellenes vámot vetnek ki. E rendelet szempontjából a gyűrűs iratre ndező szerkezetek két derékszögű
acélsínből vagy acéldrótból, továbbá legalább négy darab, ezekhez rögzí tett félgyűrűből állnak, amelyeket
acélborítássalfognakössze.Agyűrűsiratrendezőszerkezeteketafélgy űrűkszéthúzásávalvagyahozzájukrögzített
kisméretű, acélból készült kioldószerkezet segítségével lehet kinyitn i.
(1) HL L 288., 1997.10.21., 1. o.88 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/42. kötet
(2) Anettóközösségihatárparitásos,vámfizetéselőttiárraalkalmazan dóvéglegesdömpingellenesvámazalábbi
országokból származó termékekre a következő:
OrszágVégleges vámtétel
(%)
Indonézia 32,3 %
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokat illetően a hatályban lévő rend elkezéseket kell alkalmazni.
(4) Az Indiából származó, érintett gyűrűs iratrendező szerkezetek behoz atalára vonatkozó eljárás megszűnik.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó vala mennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2002. június 4-én.
a Tanács részéről
az elnök
R. DE RATO Y FIGARED11/42. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 89