ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
A TANÁCS HATÁROZATA
(2008. július 8.)
az Európai Központi Bank küls őkönyvvizsgálóinak jóváhagyásáról szóló 98/481/EK tanácsi
határozat módosításáról
(2008/571/EK)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai
Központi Bank alapokmányáról szóló, az Európai Közösségetlétrehozó szerz ődéshez csatolt jegyz őkönyvre és különösen
annak 27. cikke (1) bekezdésére,
tekintettel az Európai Központi Bank küls őkönyvvizsgálóiról
szóló, az Európai Központi Bank által az Európai Unió Taná-csához intézett 2008. április 30-i EKB/2008/2 ajánlásra (
1),
mivel:
(1) Az Európai Központi Bank (EKB) és az eurorendszer
nemzeti központi bankjainak beszámolóit az EKBKormányzótanácsa által javasolt és az Európai UnióTanácsa által jóváhagyott független küls őkönyvvizsgá-
lóknak kell ellen őrizni.
(2) A Coopers and Lybrand (1998 –2003) és a KPMG Deut-
sche Treuhand-Gesellschaft AG Wirtschaftsprüfingsgesell-schaft (2003 –2007) cég megbízatása a 2007. évre vonat-
kozó ellen őrzést követ ően lejárt. A 2008-as pénzügyi
évtől ezért küls őkönyvvizsgálót szükséges kinevezni.
(3) Az EKB Kormányzótanácsa azt javasolta, hogy a
2008 –2012 pénzügyi évekre az EKB küls őkönyvvizsgá-lójaként a PricewaterhouseCoopers Aktiengesellschaft
Wirtschaftsprüfungsgesellschaftot jelöljék ki,
A KÖVETKEZ ŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
1. cikk
A 98/481/EK határozat (2) 1. cikke helyébe a következ őszöveg
lép:
„1. cikk
A PricewaterhouseCoopers Aktiengesellschaft Wirtschaftsprü-
fungsgesellschaft-ot a Tanács a 2008 –2012 pénzügyi évekre
jóváhagyja, mint az EKB küls őkönyvvizsgálóját. ”
2. cikk
Erről a határozatról értesíteni kell az EKB-t.
3. cikk
Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell
hirdetni.
Kelt Brüsszelben, 2008. július 8-án.
a Tanács részér ől
az elnök
C. LAGARDEHU L 183/34 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.7.11.
(1) HL C 114., 2008.5.9., 1. o. (2) HL L 216., 1998.8.4., 7. o.
2.

A fent említett felszerelések költségei értékcsökkenésük alapján, a nemzeti szabályoknak megfelelően támogathatók. Ebben az esetben a fenti a), b) és c) pontok feltételei alkalmazandók. Ezen kívül a következő feltételeknek is eleget kell tenni: a) Amennyiben a felszerelést a projekt időtartamát megelőzően vagy annak során vásárolják, a felszerelés értékcsökkenése csak a projekt számára történő felhasználás időtartama és a tényleges felhasználás aránya alapján támogatható. b) Azok a felszerelések, amelyeket a projekt időtartamát megelőzően vásároltak, de a projekt céljaira használnak, az értékcsökkenés alapján támogathatók. Nem támogathatók azonban e költségek, amennyiben eredetileg Közösségi támogatásból vásárolták a felszerelést. c) A felszerelések beszerzési költségeinek meg kell felelniük a szokásos piaci költségeknek, és az érintett tételeket a végső kedvezményezettre alkalmazandó adózási és számviteli szabályokkal összhangban kell leírni.
(30)

Az alábbi táblázat összehasonlítja a programok keretében alkalmazott kamatlábakat az a támogatásnyújtás idején alkalmazandó közösségi referencia-kamatlábbal. Kedvezményezett Időpont Alkalmazott kamatláb %-ban EU referencia-kamatláb %-ban Kölcsön nyújtására irányuló halfeldolgozási támogatási program Lerwick Fish Traders Ltd 1996.05. 7,75 11,18 Shetland Seafood Specialities Ltd 1996.10. 9,0 10,26 Whalsay Fish Processing Ltd 1997.08. 8,0 8,15 D Watt (Shetland) Ltd 1998.12. 8,0/5,0 (9) 7,77 D Watt (Shetland) Ltd 2002.05. 6,5 6,01 Kölcsön nyújtására irányuló lazactenyésztési támogatás Johnson Seawell Ltd 2000.06. 8,0 7,64 North Atlantic Salmon Ltd 2000.06. 8,0 7,64 Hoove Salmon Ltd 2000.06. 8,0 7,64 Dury Salmon Ltd 2000.06. 8,0 7,64 Hoganess Salmon Ltd 2000.09. 8,0 7,64 North Isles Seafood Ltd 2000.08. 8,0 7,64 Bressay Salmon Ltd 2000.06. 8,0 7,06 Wester Sound Salmon Ltd 2000.10. 8,0 7,06 Scord Salmon (Shetland) Ltd 2001.02. 7,5 7,06 Hoove Salmon Ltd 2001.07. 7,5 7,06 Skerries Salmon Ltd 2001.07. 7,5 7,06 Unst Salmon Ltd 2001.08. 7,5 6,01 SSG Seafoods Ltd 2002.04. 6,5 6,01 Cro Lax Ltd 2002.05. 6,5 6,01 Aqua Farm Ltd 2002.09. 6,5 6,01
(49)

Következésképpen, ha a privatizációra a részvények értéktőzsdén való értékesítésével kerül sor, általában feltételezhető, hogy ez a piac feltételeinek megfelelően zajlik, és nincs ok feltételezni, hogy állami támogatásra is sor kerül. A privatizáció kereskedelmi értékesítés útján való megvalósítása esetén akkor feltételezhető, hogy nem áll fenn állami támogatás, ha teljesülnek a következő feltételek: először is, hogy a vállalat eladására versenyfeltételek mellett, pályázat útján kerül sor, amely minden résztvevő számára nyitott, átlátható és megkülönböztetésmentes; másodsorban, hogy az értékesítéshez nem fűznek olyan feltételeket, amelyek általában nem képezik hasonló, magánfelek közötti ügyletek részét, és amelyek az eladási ár csökkenéséhez vezethetnek; harmadsorban, hogy a vállalatot a pénzügyi szempontból legelőnyösebb ajánlatot tevő ajánlattevőnek adják el; és negyedsorban, hogy az ajánlattevőknek elegendő idővel és információval kell rendelkezniük az ajánlat tárgyát képező eszközök megfelelő értékeléséhez (10). Egyéb esetekben a kereskedelmi értékesítéseket az esetleges állami támogatások tekintetében meg kell vizsgálni, és ennélfogva be is kell jelenteni.
(148)

A Bizottság elismeri, hogy ha nyilvánosságra kerül, hogy Burgenland tartomány a konzorciumnak adta el a BB-t, az a betétek kiáramlásához és az Interbank-hitelvonalak felmondásához vezethetett volna, azonban az Ausztria által benyújtott számítások több okból kifolyólag is helytelennek tűnnek. Az összehasonlítható esetekből kiindulva megállapítható, hogy az a feltevés, hogy a betétek 50–60 %-át kivonnák, nem reális (54). Egy ilyen válsághelyzetben a BB az új üzletben a készpénzkiáramlásokat a szükséges minimumra korlátozná (55). Az Ausztria által benyújtott számításokban az átruházható vagyoni értékeket egyáltalán nem vagy csak részben számolják el (56), és a kiáramlások egyes pozíciók esetében érthetetlenek (57). A Bizottság azon a véleményen van, hogy a várt készpénzkiáramlás még válsághelyzetben is kompenzálható lett volna a BB hatékony és preventív likviditáskezelésével, és az eredő nettó kiáramlást ellenőrzés alatt lehetett volna tartani. Ebben az összefüggésben a Bizottság hangsúlyozza, hogy a BB és tulajdonosai preventív intézkedéseket hozhattak volna, hogy a készpénzkiáramlást korlátozzák, és megállapítja, hogy Burgenland tartomány már kötelezettséget vállalt arra, hogy a bank eladását megelőzően kiegészítő, az Ausfallhaftunggal biztosított kölcsönök kibocsátása révén 380 millió EUR értékben új tőkét vonjon be. A Bizottság nem tudja Ausztria azon érvelését elfogadni, miszerint további kölcsönök kibocsátása, amely révén a BB részére plusz 380 millió EUR-t bocsátottak volna rendelkezésre, a bank megszerzésében érdekelt egyetlen pályázó számára sem bírt döntő jelentőséggel, ha Ausztria egyúttal érvényre juttatja, hogy a várt likviditási hiány indokolta, hogy a bankot ne a konzorciumnak adják el. Azt is megemlíti a Bizottság, hogy Burgenland tartomány a likviditási problémát, ha az a véleménye szerint lényeges jelentőséggel bírt volna, a hiányzó likvid eszközök mértékében kiegészítő kölcsönök kibocsátása révén meg tudta volna oldani, amint azt Burgenland tartomány a GRAWE esetében a plusz 380 millió EUR rendelkezésre bocsátásával meg is tette.
(2)

Ez az intézkedés egy be nem jelentett rendszer (2001–2002) megújítása volt, amely egy ugyancsak be nem jelentett megújítás (2003-2004) tárgyát képezte. Ez a két be nem jelentett intézkedés a be nem jelentett támogatások nyilvántartásába NN 36/2005. számon került bejegyzésre.
(13)

Az olasz adórendszer – akárcsak a legtöbb modern adórendszer – a társaságok adóztatása terén bizonyos alapelvekre épül: a jogi személyiséggel rendelkező jogalanyok többségére (elsősorban a kereskedelmi társaságokra) a társasági szintű jövedelemadót alkalmazzák, bár egyes jogi személyiséggel nem rendelkező jogalanyokat, valamint egyes személyegyesítő társaságtípusokat illetően a kötelező vagy választott adózási átláthatóság is alkalmazásra kerül. Az adófizetésre kötelezett társaság részvényesei a társaságtól különálló adóköteles alanyok, és elviekben a birtokolt részesedési tőkével összefüggésben szerzett tőkenyereségek és osztalékok utáni adót vetik ki rájuk, noha léteznek olyan alkalmazható mechanizmusok, amelyek az elért részesedésekkel kapcsolatos jövedelmek utáni kettős adózás hatásainak enyhítését szolgálják. A társasági tőkenyereségeket is megadóztatják keletkezésük és adóügyi figyelembevételük pillanatában. A társaság passzív kamatai elviekben levonhatók, a tőkeköltség viszont nem, ezáltal a kamatbevételeket egyszer, a kötelezettség birtokosának szintjén (a kötelezettség birtokosára érvényes adókulccsal) adóztatják, a tőkebefektetők által tulajdonrészük után kapott osztalékot ezzel szemben a társaság szintjén és – elviekben legalábbis – a részvényes szintjén is megadóztatják.
(10)

Mivel a VCG által tervbe vett képzési programról van szó, ez kétségbe vonja a támogatás ösztönző hatását, hiszen azzal, hogy a vállalat az EUCD-platform bevezetését választotta, egyúttal amellett is elkötelezte magát, hogy állja az ezen üzleti döntés végrehajtásával járó képzési költségeket is. Az új termelési platform bevezetése bevett gyakorlat az autóiparban, amely a rugalmasság és a termelékenység növeléséhez, és ezáltal a versenyképesség fenntartásához szükséges. Az új platform hatékony működtetése érdekében a munkavállalóknak képzést kell nyújtani a bevezetendő új technikákról és munkamódszerekről. A gépjárműgyártók ezért az új gyártósor bevezetéséhez kapcsolódó képzési költségeket rendszerint pusztán piaci ösztönzésre állni szokták. Ezért igen valószínű, hogy a VCG mindenképpen – történetesen támogatás nélkül is – elindította volna a szóban forgó képzési tevékenységek egy részét. Az ágazatbeli versenytársak zöme is hasonlóképpen látszik eljárni. Mivel úgy tűnik, hogy a képzési program 2., 3. és 5. modulja közvetlenül kapcsolódik az új platform bevezetéséhez és szükségesnek is látszik annak működtetéséhez, a Bizottság kétségbe vonta Belgium kijelentéseit, miszerint a szóban forgó modulok támogatás hiányában nem valósulnának meg.
(36)

A bejelentésben Németország tájékoztatást adott a tervezett támogatási összegről is, amely a DVB-T átvitelért fizetendő becsült díjakhoz igazodik. Hangsúlyozták azt is, hogy az állami támogatás kiszámítása a támogatási összegek biztosításának időpontjában a hálózatüzemeltetők által a kereskedelmi műsorszolgáltatóknak felszámított tényleges átviteli díjakon alapulna. A távközlési törvény (Telekommunikationsgesetz) értelmében a Szövetségi Hálózatügynökség (Bundesnetzagentur) az átviteli díjakat csak abban az esetben állapítja meg, ha kiderült, hogy a hálózat üzemeltetője jelentős piaci erővel rendelkezik az érintett piacon. Az érintett piacot a rádiós és televíziós jelek továbbítása számára a BnetzA 2006 júliusában az egyértelmű közösségi előírások alapján definiálta. Eszerint a kereskedelmi műsorszolgáltatók hálózatüzemeltetője, a T-Systems jelentős piaci erővel csak az FM-sávokban történő földfelszíni rádiózás (terrestrische Radioübertragung via UKW) piacán rendelkezik (36). Ennek következtében a T-Systems a DVB-T átviteli díjak összegét a kereskedelmi műsorszolgáltatók számára továbbra is maga határozhatja meg.
1.

Az olasz hatóságok 2006. február 23-i levelükben értesítették a Bizottságot a New Interline S.p.A. (a továbbiakban: New Interline) számára nyújtott megmentési célú támogatásról. Az NN 15/2006. nyilvántartási számon bejegyzett intézkedés 2006. február 13-án – azaz a bejelentés előtt – került végrehajtásra. A Bizottság 2006. április 4-i levelében kiegészítő információkat kért, amelyeket Olaszország a 2006. május 29-én kelt levelében nyújtott be. A Bizottság ezt követően 2006. július 28-i levelében további információkat kért, amelyeket Olaszország a 2006. október 5-én és 2006. november 6-án kelt leveleiben nyújtott be.
Bűnmegelőzési nemzeti tanács, Svédország (Swedish National Council for Crime Prevention)

A litván kormány statisztikai szolgálata (Department Statistics Government of Lithuania)

Lengyel igazságügyi intézet (Institute of Justice Poland)

A bűnmegelőzés európai intézete, Finnország (European Institute for Crime Prevention HEUNI, Finland)

Belügyminisztérium, Katalónia (Ministry for Home Affairs Catalonia)

JLS/I2007/ISEC-FPA/079

A bolgár igazságügyi minisztérium bűnügyi kutatóintézete (Council for Criminal Research to Ministry of Justice Bulgaria)

Kiválasztva

23 865,49

19 092,00
(10)

A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: A gáz- és villamos energia belső piacának létrehozása terén elért haladásról szóló jelentés (5) (a továbbiakban: a 2005-ös jelentés) megállapította, hogy „sok nemzeti piac az ipar nagyfokú koncentrációját mutatja, ami gátolja a hatékony verseny kifejlődését” (6). Következésképpen a villamosenergia-termelés tekintetében a „nemzeti piacokon folyó verseny egyik fokmérője a három legnagyobb termelő teljes piaci részesedése” (7). A lengyel hatóságok által megadott információk szerint 2006-ban a három legnagyobb villamosenergia-termelő részesedése az elérhető kapacitás 44,2 %-át és a bruttó termelés 52,3 %-át adta (8). A lengyel hatóságok 2008. július 28-án beérkezett válaszlevelükben azt a tájékoztatást adták, hogy 2007-ben a három legnagyobb villamosenergia-termelő részesedése növekedett: a teljes kapacitás 51,7 %-át és a bruttó termelés 58 %-át állították elő (9). A nagykereskedelmi piac három legnagyobb gazdasági szereplőjét tekintve a hatóságok szintén arról számoltak be, hogy a piaci részesedés a 2006. évi 48,1 %-ról 2007-ben 55,4 %-ra nőtt (10). Külön említést érdemel, hogy a 2006–2007-es időszakot tekintve a lengyel hatóságok által közölt adatok a három legnagyobb gazdasági szereplő piaci részesedésének egyértelmű növekedéséről tanúskodnak minden egyes területen. A koncentráció ezen szintjei magasabbak, mint az Egyesült Királyságra vonatkozóan a 2006/211/EK (11) és a 2007/141/EK (12) bizottsági határozatban említett 39 %. Ezek a szintek közel azonosak Ausztriának a 2008/585/EK bizottsági határozatban (13) említett 52,2 %-os szintjével, de alacsonyabbak a 2006/422/EK (14) és a 2007/706/EK (15) bizottsági határozatban hivatkozott finnországi (73,6 %) és svédországi (86,7 %) aránynál. Mindhárom említett esetben azonban a koncentrálódás arányát ellensúlyozza a „piacon az energiaimport lehetősége következtében érvényesülő versenykényszer” (16). A fenti (9) preambulumbekezdésben említett rendszerkeresztmetszet-leszűkülés és korlátozott átviteli kapacitás következtében a lengyelországi import az összes villamosenergia-termelés mindössze 3 %-át teszi ki, szemben például Ausztriával, ahol is „a behozott villamos energia a teljes szükséglet (17) körülbelül egynegyedét (18) fedezte, különösen az alapterhelést biztosító áram esetében.” (19). A lengyel energiahivatal elnöke által kiadott dokumentum (20) emellett megjegyzi, hogy „az energiaipar működésének jelenlegi szerkezete és összefonódásának mértéke az állami kézben lévő energiaipari vállalatok kezdetben horizontális, majd vertikális konszolidálódásának eredménye. A konszolidációs folyamat, amely kedvezőtlen hatást gyakorolt a belföldi piac versenyfeltételeire, a nagykereskedelmi piaci verseny alakulását is jelentős mértékben befolyásolja majd.” A koncentráció ezen szintjét így nem lehet a versenynek való közvetlen kitettség mutatójának tekinteni az energiatermelés és a nagykereskedelem piacain.
(32)

Az érdekelt fél az ösztönző hatás és a támogatás szükségessége elvének teljes mértékű betartásának bemutatása érdekében a következő észrevételeket fűzi: — az érdekelt fél első sorban elmondja, hogy a munkálatok megindítása előtt nyújtott be támogatási kérelmet, egy másik, pontosan az N 715/99 (11) sz. regionális támogatási program (1992. évi 488.sz. törvény) keretében. A támogatási kérelmet kétszer is elfogadták, de az elégtelen pénzügyi források miatt egyáltalán nem kapott támogatást. — mivel a fent említett rendszer keretében nem kapott támogatást, és arra tekintettel, hogy ezzel egyidőben (1999. május) kerültek közlésre az 1998. évi 9. sz. regionális törvény végrehajtási rendeletei, az érdekelt fél úgy döntött, hogy a vizsgálat tárgyát képező támogatásra nyújt be kérelmet. Az érdekelt elmagyarázza, hogy bár a projektek már megindultak, számított a kérelem elfogadására, az intézkedés első végrehajtási rendeletében, az 1999. évi 285. sz. rendeletben foglalt szabályok alapján, amely már megindult projektek számára is lehetőséget adott a támogatások nyújtására, azzal a feltétellel, hogy a kivitelezés az 1998. évi 9. regionális törvény hatálybalépése, tehát 1998.4.5. után indult be. — az érdekelt hozzáteszi, hogy a vizsgált támogatási program keretében benyújtott kérelem egy nagyobb beruházási projektnek csupán egy részére vonatkozott (az eredeti beruházási projekt elszámolható költségei 10 500 000 euróra rúgtak, míg a vizsgálat tárgyát képező támogatási program keretében benyújtott kérelem 9 039 028 euróra vonatkozott); — az érdekelt azzal zárja észrevételét, hogy nincs jelentősége annak, hogy a vizsgált támogatási program keretében a támogatási kérelem beadására a munkálatok megkezdése után került sor, mivel csupán egy másik regionális támogatási program keretében korábban benyújtott azonos kérelem ismételt beadásáról van szó, amely egyébként is ugyanarra a beruházási projektre vonatkozik.
(27)

Mindamellett a Bizottság így is kétségbe vonta – még abban az esetben is, ha az NGP és a SIMPE egy csoportnak és így támogatásra jogosultnak lenne tekinthető – hogy a közösségi iránymutatásban foglalt többi feltétel teljesült. Mindenekelőtt Olaszország sem a SIMPE, sem az NGP vonatkozásában nem nyújtott be olyan szerkezetátalakítási tervet, amely teljesíti az említett iránymutatás 3.2.2. cikkében foglalt feltételeket. A SIMPÉ-t illetően az Olaszország által benyújtott vállalkozási terv sem részletes piaci tanulmányt, sem a vállalkozás erősségeinek és sajátos gyenge pontjainak elemzését nem tartalmazta. A Bizottság azonban megjegyezte, hogy a SIMPÉ-t időközben egy másik vállalatnak adták el, és ebben a stádiumban nem lehet értékelni egy ilyen művelet következményeit. Az NGP vonatkozásában Olaszország semmiféle információt nem szolgáltatott a végrehajtandó szerkezetátalakítás költségeiről és azok pontos finanszírozásáról. A rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság kétségbe vonta az életképesség helyreállítására vonatkozó feltételek teljesülését.
III
(Az EU-Szerz ődés alapján elfogadott jogi aktusok)
AZ EU-SZERZ ŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK
A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG EUPOL AFGHANISTAN/1/2008 HATÁROZATA
(2008. október 3.)
az Európai Unió afganisztáni rendfenntartó missziója (EUPOL AFGHANISTAN) misszióvezet őjének
kinevezésér ől
(2008/821/KKBP)
A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unióról szóló szerz ődésre és különösen
annak 25. cikke harmadik albekezdésére,
tekintettel az Európai Unió afganisztáni rendfenntartó misszió­
jának (EUPOL AFGHANISTAN) felállításáról szóló, 2007. május30-i 2007/369/KKBP tanácsi együttes fellépésre (
1) és különösen
annak 10. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1) A 2007/369/KKBP együttes fellépés 10. cikke (1) bekez­
désének értelmében a Tanács felhatalmazta a Politikai ésBiztonsági Bizottságot (PBB) a Szerz ődés 25. cikkének
megfelel ően, hogy az EUPOL AFGHANISTAN politikai
ellenőrzése és stratégiai irányítása céljából meghozza a
megfelel őhatározatokat, többek között a misszióvezet ő
kinevezésére vonatkozó határozatot.
(2) A jelenlegi misszióvezet ő2008. augusztus 14-i levelében
értesítette a Bizottságot a szerz ődésének 2008. szep­
tember 30-áv al történ őmegszüntetésére vonatkozó
döntésér ől.(3) Afőtitkár/f őképvisel őazt javasolta, hogy Kai VITTRUP -ot
nevezzék ki az EUPOL AFGHANISTAN misszióvezet ő­
jévé,
A KÖVETKEZ ŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
1. cikk
A Politikai és Biztonsági Bizottság az Európai Unió afganisztáni
rendfenntartó missziója (EUPOL AFGHANISTAN) misszióveze­tőjévé Kai
VITTRUP -ot nevezi ki 2008. október 16-tól.
2. cikk
Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2008. október 3-án.
a Politikai és Biztonsági Bizottság részér ől
az elnök
C. ROGERHU L 285/20 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.10.29.
(1) HL L 139., 2007.5.31., 33. o.
(381)

Az alábbi táblázat áttekintést nyújt a módszer hatásáról minden egyes projekt vonatkozásában. Az összegek euróban értendők, a kerekített átváltási árfolyam: 1 936 ITL = 1 euro. 5. táblázat A projektek és a hozzájuk kapcsolódó összegek listája Projekt Vállalkozás Visszafizetési feltétek A109 DEF Agusta A tartozás egyenlegét (14 millió EUR) azonnal vissza kell fizetni az összetett kamatokkal együtt A109X Agusta A visszafizetési tervet a 2018-ban esedékes teljes visszafizetésig be kell tartani A119 Koala Agusta A visszafizetési tervet a 2009-ben esedékes teljes visszafizetésig be kell tartani DO328 Aermacchi A tartozás egyenlegét (17,571 millió EUR) azonnal vissza kell fizetni az összetett kamatokkal együtt DO 328 EC Aermacchi A visszafizetési tervet a 2010-ben esedékes teljes visszafizetésig be kell tartani DO 328 Panels Aermacchi A tartozás egyenlegét (28,127 millió EUR) azonnal vissza kell fizetni az összetett kamatokkal együtt ATR72 Alenia A tartozás egyenlegét (16,308 millió EUR) azonnal vissza kell fizetni az összetett kamatokkal együtt ATR 42 500 Alenia A tartozás egyenlegét (19,621 millió EUR) azonnal vissza kell fizetni az összetett kamatokkal együtt MD11 LWRP J/S Alenia Teljes mértékben visszafizetett kölcsön Falcon 2000 Alenia A tartozás egyenlegét (5,994 millió EUR) azonnal vissza kell fizetni az összetett kamatokkal együtt MD 11 Winglet Alenia A tartozás egyenlegét (2,188 millió EUR) azonnal vissza kell fizetni az összetett kamatokkal együtt MD 95 Alenia A visszafizetési tervet a 2008-ban esedékes teljes visszafizetésig be kell tartani GE90B Avio A tartozás egyenlegét (21,146 millió EUR) azonnal vissza kell fizetni az összetett kamatokkal együtt GE90 Growth Avio A tartozás egyenlegét (24,309 millió EUR) azonnal vissza kell fizetni az összetett kamatokkal együtt LPT PW308 Avio A visszafizetési tervet a 2013-ban esedékes teljes visszafizetésig be kell tartani Falcon 2000 Piaggio A visszafizetési tervet a 2009-ben esedékes teljes visszafizetésig be kell tartani Kabinok Alenia A tartozás egyenlegét (15,105 millió EUR) azonnal vissza kell fizetni az összetett kamatokkal együtt
(3)

A DE-2005-07-07-30 számú NCAR jelentés megállapítja, hogy röviddel a HIV-fertőzést követően a HIV-tesztnek a hasonló teszteknél 10–18 nappal többre van szüksége a fertőzés kimutatásához (alacsony korai szerokonverziós érzékenység). Ugyanezen okból 2004. október 28-i levelében (4) a Szlovák Orvostudományi Egyetem is azt ajánlotta a szlovák kijelölt szervnek, az EVPÚ-nak, hogy ne tanúsítsa a HIV-tesztet. A teszt így nem teljesíti azt a követelményt, hogy meg kell felelnie a tudomány jelenlegi állásának a 98/79/EK irányelv I. melléklete (Alapvető követelmények) A. szakasza 2. pontjának értelmében és az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök közös műszaki előírásairól szóló, 2002. május 7-i 2002/364/EK bizottsági határozathoz (5) mellékelt in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök közös műszaki előírásainak 3.1.8. pontjában olvasható harmadik mondat értelmében.