(28)

A bejelentett esemény „rendkívüli körülménynek” minősíthetőségén túl a Bizottság az eljárást megindító határozatában kételyeket juttatott kifejezésre a bejelentett támogatás más vonatkozásaiban is: a) a támogatási intézkedés kedvezményezettjei, b) a kár kiszámításának néhány módja, c) a támogatási intézkedés tárgyát képező termékek és d) annak lehetősége, hogy az intézkedés közvetett támogatást jelent a sztrájkban részt vevő fuvarozóknak. E kétségek a következőkben kerülnek kifejtésre: (a) A támogatási intézkedés kedvezményezettjei. A bejelentett törvény 1. cikke és a bejelentő űrlap szerint a kedvezményezettek „mezőgazdasági termékek termelésével, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó egyéni vagy társas vállalkozások”. Mindazonáltal az illetékes hatóságok által adott magyarázatok látszólag kizárólag az egyéni primer mezőgazdasági termelők által elszenvedett károk kiszámítására és kártalanítására vonatkoznak. Az illetékes hatóságoktól kapott felvilágosítás hiányában a Bizottság kétségeket táplál a támogatás kedvezményezettjeinek személyazonosságával kapcsolatban, és amennyiben a feldolgozó és forgalmazó ágazat más piaci szereplői is támogatásban részesülnek, úgy az ezen kategóriák bármelyike által elszenvedett károk típusát és kiszámításának valamint értékelésének módját illetően is. (b) A károk kiszámításának néhány módja. Az illetékes hatóságok példákkal szolgáltak arra vonatkozóan, hogyan fogják kiszámítani a gazdálkodók által elszenvedett károkat, amennyiben az elszállított termék a szerződésben megállapítottnál kevesebb vagy rosszabb minőségű lenne. Ezekben az esetekben a kár a szerződésben megállapított ár és a gazdálkodónak az elszállított – kevesebb, vagy (túlérés miatt) rosszabb minőségű – áru után valójában kifizetett ár közötti különbségnek felel meg. Az illetékes hatóságok mindazonáltal azokat a gazdálkodókat is kártalanítani kívánják, akik a sztrájk és az útelzárások miatt nem tudták megkezdeni a betakarítást és így elveszítették terményüket. Ebben az esetben a gazdálkodók által elszenvedett károkat „képesített mezőgazdasági szakértőknek (agronómusok) a növényi termés értékére vonatkozó szakvéleményei” alapján számítják ki, amelyeket a vonatkozó szerződésekkel együtt kell bemutatni. Az illetékes hatóságok felvilágosításának hiányában a Bizottság kétségeit fejezi ki a károk és a hozzájuk tartozó kártalanítás kiszámításának módjával kapcsolatban ebben a speciális esetben, valamint azzal kapcsolatosan, hogy miért alkalmaznak erre a fentebb említettektől eltérő kiszámítási módot. Ezen kívül a Bizottság kétségeit fejezte ki az idézett szakvélemények jellegét és célját illetően is: mikor és milyen módon készültek, illetve mely termékek kárait becsülik meg az említett szakvélemények alapján. (c) A támogatási intézkedés tárgyát képező termékek. Az illetékes hatóságok szerint a támogatás azokra a termékekre vonatkozik, amelyeket jellegüknél fogva (romlandóság, betakarítási időszak stb.) el kellett volna szállítani vagy be kellett volna takarítani az érintett időszakban (2000. szeptember 30-tóloktóber 8-ig) és amelyeket más módon nem lehet eltartani (például fagyasztással). E vonatkozás értékelhetősége érdekében a Bizottság megkérte az olasz hatóságokat, hogy küldjék el az érintett termékek felsorolását. Az illetékes hatóságok nem küldték el a felsorolást, viszont kötelezték magukat, hogy ezt egy későbbi fázisban – de még a támogatások odaítésélése előtt – megteszik. Mivel a támogatási intézkedés esetleges jóváhagyásához szükséges ez a felsorolás, a Bizottság kétségeit fejezte ki azon termékek jellegére vonatkozóan, amelyekre az illetékes hatóságok támogatásokat szándékoznak kifizetni. (d) Annak lehetősége, hogy az intézkedés közvetett támogatást jelent a sztrájkban részt vevő közúti fuvarozóknak. Mivel a szóban forgó támogatási intézkedés célja a mezőgazdasági vállalkozások azon kárainak megtérítése, amelyet a fuvarozók demonstrációja, sztrájkja és útelzárásai okoztak, a Bizottság nem tudja kizárni, hogy – amennyiben a nemzeti törvény értelmében a fuvarozók felelősek a demonstrációjuk által a mezőgazdasági vállalkozásoknak okozott (szerződéses vagy nem szerződéses) károk megtérítéséért – a támogatási intézkedés a sztrájkoló fuvarozók közvetett működési támogatásának minősülhet. Mivel a kedvezményezetteknek – a kétszeres kártalanítás elkerülése érdekében, amely a sztrájkban részt vevő fuvarozók részéről kifizetett büntetések vagy szerződéses károk következtében fennállhat – nyilatkozniuk kell arról, hogy nem indítottak pert az érintett fuvarozók ellen, és mivel az illetékes hatóságok magyarázata – amely szerint a fuvarozók egyes állampolgárokként, nem pedig vállalkozói minőségükben lennének felelősek – nem tűnt meggyőzőnek, és úgy tűnt nem zárja ki, hogy a nemzeti törvény értelmében a sztrájkoló fuvarozók valóban felelősnek tarthatók a gazdálkodóknak okozott károkért, a Bizottság kétségeit fejezte ki a támogatás tényleges kedvezményezettjeinek jellegét illetően, hiszen a támogatás átalakulhat maguknak a fuvarozóknak – vagy közülük néhánynak – nyújtott működési támogatássá is.