A Tanács 1260/1999/EK rendelete

(1999. június 21.)

a strukturális alapokra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 161. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára [1],

tekintettel az Európai Parlament hozzájárulására [2],

tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére [4],

(1) mivel a Szerződés 158. cikke alapján a gazdasági és társadalmi kohézió erősítése érdekében a Közösség a különböző régiók fejlettségi szintje közötti eltérés és a legkedvezőtlenebb helyzetű régiók vagy szigetek – a vidéki térségeket is beleértve – lemaradottságának csökkentésére törekszik; mivel a 159. cikk úgy rendelkezik, hogy ezt a fellépést a strukturális alapok, az Európai Beruházási Bank (EBB) és az egyéb meglévő pénzügyi eszközök révén támogatni kell;

(2) mivel a strukturális alapok feladatairól és eredményességéről, továbbá tevékenységüknek egymás között, valamint az Európai Beruházási Bank és az egyéb meglévő pénzügyi eszközök műveleteivel történő összehangolásáról szóló, 1988. június 24-i 2052/88/EGK tanácsi rendelet 19. cikke [5] előírja, hogy a Tanács 1999. december 31-ig, a Bizottság javaslata alapján, újra vizsgálja meg az említett rendeletet; mivel a közösségi jogszabályok nagyobb átláthatósága érdekében szükséges egyetlen rendeletben összefoglalni a strukturális alapokra vonatkozó valamennyi rendelkezést és hatályon kívül helyezni a 2052/88/EGK rendeletet, valamint a 2052/88/EGK rendeletnek a különböző strukturális alapok tevékenységeinek egymás között, valamint az Európai Beruházási Bank és az egyéb meglévő pénzügyi eszközök műveleteivel történő összehangolása tekintetében történő végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1988. december 19-i 4253/88/EGK tanácsi rendeletet [6];

(3) mivel a 6. célkitűzésre a strukturális alapok finnországi és svédországi alkalmazása keretében irányadó különös rendelkezésekről szóló, Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási okmányához csatolt 6. jegyzőkönyv 5. cikke alapján a szóban forgó jegyzőkönyv rendelkezéseit – a 2052/88/EGK rendelet megvizsgálásával egyidejűleg – 1999 végéig újra meg kell vizsgálni;

(4) mivel a strukturális alapok fokozott koncentrációja és működésük egyszerűsítése érdekében a kiemelt célkitűzések számát a 2052/88/EGK rendeletben foglaltakhoz képest csökkenteni kell; mivel ezeket a célokat oly módon kell újrafogalmazni, hogy elősegítsék a fejlődésben lemaradt régiók fejlesztését és strukturális alkalmazkodását, valamint a strukturális nehézségekkel küzdő térségek gazdasági és társadalmi szerkezetváltását, továbbá módosítsák és korszerűsítsék az oktatási, a képzési és a foglalkoztatási politikákat és rendszereket;

(5) mivel a Közösség a gazdasági és társadalmi kohézió erősítését célzó törekvéseiben a gazdasági tevékenység harmonikus, kiegyensúlyozott és tartós növekedését, a foglalkoztatottság magas szintjét, a nemek közötti egyenlőséget, valamint a magas szintű környezetvédelmet és környezetminőség-javítást is elő kívánja segíteni; mivel ezen erőfeszítések keretében különösen a környezetvédelmi követelményeket be kell építeni a strukturális alapok tevékenységének tervezésébe és végrehajtásába, továbbá segíteni az egyenlőtlenségek kiküszöbölését és elősegíteni a nemek közötti egyenlőség biztosítását; mivel az alapok tevékenysége – különösen az igények felmérése, a pénzügyi ösztönzők és a kibővített partnerség segítségével –, a faji, etnikai hovatartozás, a rokkantság, illetve az életkor alapján történő hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelmet is lehetővé teheti;

(6) mivel a kulturális fejlődés, a természeti és az épített környezet minősége, az életkörülmények minőségi és kulturális dimenziója, valamint a turizmus fejlődése hozzájárul ahhoz, hogy a régiók a tartós munkahelyek létrehozásának ösztönzése révén gazdaságilag és társadalmilag vonzóbbá váljanak;

(7) mivel elsősorban az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) járul hozzá a fejlődésben lemaradt régiók fejlesztésének és strukturális alkalmazkodásának elősegítésére irányuló cél eléréséhez, valamint a strukturális nehézségekkel küzdő térségek gazdasági és társadalmi szerkezetváltásához;

(8) mivel az Európai Szociális Alap (ESZA) feladatait az európai foglalkoztatási stratégia figyelembevételével és végrehajtása céljából ki kell igazítani;

(9) mivel a közös halászati politika strukturális elemei 1993 óta a strukturális alapokra vonatkozó szabályok szerint önálló strukturális politikaként működő egységet alkotnak; mivel a végrehajtásnak a továbbiakban is a strukturális alapok keretében, a Halászati Orientációs Pénzügyi Eszköz (HOPE) segítségével kell megvalósulnia; mivel a HOPE-ból az 1. célkitűzés értelmében nyert támogatás az 1. célkitűzés programozásának részét képezi, az 1. célkitűzésen kívül eső támogatás pedig minden érintett tagállamban egy egységes program keretébe tartozik;

(10) mivel a Közösség a közös agrárpolitika olyan reformjára vállalkozott, amely kiterjed a vidékfejlesztést elősegítő strukturális és kísérő intézkedésekre is; mivel ebben az összefüggésben az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Orientációs Részlegének a továbbiakban is hozzá kell járulnia a fejlődésben lemaradt régiók fejlesztésére és strukturális alkalmazkodására irányuló kiemelt célkitűzés eléréséhez a mezőgazdasági és erdészeti termékek termelési, feldolgozási és forgalmazási struktúrái hatékonyságának javításával, valamint a vidéki térségek helyi potenciáljának fejlesztésével; mivel az EMOGA Garanciarészlege – az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalapból (EMOGA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról, valamint egyes rendeletek módosításáról, illetve hatályon kívül helyezéséről szóló, 1999. május 17-i 1257/1999/EK tanácsi rendelettel [7] összhangban – hozzájárul a strukturális nehézségekkel küzdő térségek gazdasági és társadalmi szerkezetváltására irányuló kiemelt célkitűzés eléréséhez;

(11) mivel az egyes alapokra alkalmazandó egyedi szabályokat a Szerződés 37., 148. és 162. cikke alapján elfogadott végrehajtási határozatokban kell megállapítani;

(12) mivel a támogatásra jogosult régiók és térségek kiválasztásának szempontjait meg kell határozni; mivel e célból indokolt, hogy a kiemelt régiók és térségek közösségi szinten történő meghatározása a régiók közös osztályozási rendszerén – az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala által a nemzeti statisztikai intézményekkel együttműködésben létrehozott Statisztikai Célú Területi Egységek Nómenklatúráján (NUTS) – alapuljon;

(13) mivel fejlődésben lemaradt régiónak azt kell tekinteni, amelyben az egy főre eső GDP nem éri el a közösségi átlag 75 %-át; mivel a támogatások hatékony koncentrációja érdekében a Bizottságnak szigorúan, objektív statisztikai adatok felhasználásával kell alkalmaznia ezt a feltételt; mivel a legkülső régióknak és a nagyon alacsony népsűrűségű térségeknek, amelyek az Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási okmányához csatolt 6. jegyzőkönyvben meghatározottak szerinti 6. célkitűzés hatókörébe tartoznak az 1995–1999 közötti időszakban, az e rendelet szerinti 1. célkitűzés hatókörébe is kell tartozniuk;

(14) mivel gazdasági és társadalmi szerkezetváltáson átmenő térségnek kell tekinteni többek között az ipari és szolgáltatási ágazatokban társadalmi-gazdasági változásban lévő térségeket, a hanyatló vidéki térségeket, nehézségekkel küzdő városi térségeket és a halászattól függő, válságban lévő térségeket; mivel ezt a támogatást a Közösség legsúlyosabban érintett részeire kell megfelelően koncentrálni; mivel ezeket a térségeket a tagállamok javaslata alapján és velük részletesen egyeztetve a Bizottságnak kell kijelölnie;

(15) mivel az alapok tevékenységének közösségi jellegét biztosítandó, az ipari ágazat tekintetében társadalmi-gazdasági változásban lévő térségeket és a hanyatló vidéki térségeket – amennyire lehetséges – közösségi szinten meghatározott objektív mutatók alapján kell kijelölni; mivel ezenkívül a szóban forgó kiemelt célkitűzés által érintett népességnek – általánosságban, tájékoztató jelleggel és a Közösség egészét tekintve – ipari térségek esetében a Közösség népességének körülbelül 10 %-át, vidéki térségek esetében 5 %-át, városi térségek esetében 2 %-át és halászati övezetek esetében 1 %-át kell kitennie; mivel annak biztosítása érdekében, hogy az egyes tagállamok arányosan járuljanak hozzá a koncentrációra irányuló erőfeszítések összességéhez, az e rendeletben meghatározott 2. célkitűzés által érintett népesség maximálisan lehetséges csökkenése 2006-ban nem haladhatja meg a 2052/88/EGK rendeletben megállapított 2. és 5b. célkitűzés által 1999-ben érintett népesség egyharmadát;

(16) mivel a hatékony programozás érdekében a fejlődésben lemaradt régióknak, ahol az egy főre eső GDP nem éri el a közösségi átlag 75 %-át, meg kell egyezniük azokkal a térségekkel, amelyeket a tagállamok a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének alapján támogatnak, figyelembe véve a Szerződés 299. cikkének (2) bekezdése alapján elfogadott, a legkülső régiókat (francia tengerentúli megyék, Azori-szigetek, Madeira és a Kanári-szigetek) támogató egyedi intézkedéseket; mivel – hasonlóképpen – a gazdasági és társadalmi változásban lévő térségek nagy részének meg kell felelnie a tagállamok által a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján támogatott területeknek; mivel a Közösség céljaként azt kell kitűzni, hogy a tagállamok által saját jelenlegi helyzetük tekintetében tett megfelelő erőfeszítések révén a 2000–2006 közötti időszak végére növekedjen az összhang;

(17) mivel az oktatási, képzési és foglalkoztatási politikák és rendszerek módosításának és korszerűsítésének célja az, hogy az 1. célkitűzés alá nem tartozó régiók és térségek pénzügyi támogatáshoz jussanak; mivel a 3. célkitűzésnek szintén referenciakeretet kell nyújtania az egy adott tagállamban az emberi erőforrásokkal összefüggő valamennyi tevékenységgel kialakítandó összhang biztosítása érdekében;

(18) mivel az ESZA-támogatásnak a 2. célkitűzés keretében olyan regionális és helyi intézkedéseket kell jelentenie, amelyek megfelelőek egy, a 2. célkitűzés alá tartozó térségben fennálló sajátos helyzetre vonatkozóan, és amelyeket más strukturális alapok közreműködésével összehangoltan hajtanak végre; mivel a 2. célkitűzés szerinti egységes programozási dokumentumhoz kapcsolódó ESZA-hozzájárulásnak el kell érnie az elkülönült kezelést indokoló mértéket, és ennélfogva nem lehet kisebb, mint a strukturális alapokból származó összes támogatás 5 %-a;

(19) mivel az olyan régióknak, amelyek 1999-ben valamely kiemelt célkitűzés hatókörébe tartoztak, de már nem elégítik ki a támogathatósági feltételeket, fokozatosan csökkenő átmeneti támogatást kell kapniuk; mivel ennek a támogatásnak 2000-ben kisebbnek kell lennie, mint 1999-ben volt;

(20) mivel rendelkezéseket kell hozni a rendelkezésre álló források elosztásáról; mivel e forrásokat évente kell elosztani, jelentős mértékben a fejlődésben lemaradt régiókra összpontosítva, ideértve az átmeneti támogatásban részesülőket is;

(21) mivel a strukturális alapokból bármely tagállamban e rendelet alapján keletkező éves összbevétel – a Kohéziós Alapból nyújtott támogatással együtt – a nemzeti abszorpciós képességhez igazodó felső határt nem lépheti túl;

(22) mivel a Bizottságnak minden kiemelt célkitűzés tekintetében, megfelelő objektív szempontok alapján meg kell állapítania a rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatok indikatív bontását; mivel az ily módon a tagállamokhoz utalt előirányzatok 4 %-át a Bizottságnak félidőben kell elosztania; mivel – elismerve az észak-írországi békefolyamatot segítő különleges erőfeszítéseket – a PEACE-programot 2004-ig folytatni kell; mivel a 2000–2006 közötti időszakra speciális támogatási programot kell létrehozni a 3. cikk (2) bekezdésében említett listán nem szereplő, az Ausztria, Svédország és Finnország csatlakozási okmánya 6. jegyzőkönyvének 2. cikkében megállapított feltételeket teljesítő svéd NUTS-II régiók kezelésére;

(23) mivel az összes rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzat 5,35 %-át a közösségi kezdeményezésekre, 0,65 %-át pedig innovációs intézkedésekre és technikai segítségnyújtásra kell fordítani;

(24) mivel a strukturális alapok részére rendelkezésre álló előirányzatokat programozási megfontolásokból átalányalapon kell indexálni és amennyiben szükséges, 2003. december 31-ig az indexáláson technikai kiigazítást kell végrehajtani;

(25) mivel a strukturális alapok 1988. évi reformját jellemző fő elveknek 2006-ig továbbra is meg kell határozniuk az alapok működését; mivel ugyanakkor az eddigi tapasztalatok azt mutatják, hogy javítani szükséges a működést a fenti elvek egyszerűsítése és átláthatóbbá tétele érdekében; mivel különösen a hatékonyságra való törekvést alapelvnek kell tekinteni;

(26) mivel ahhoz, hogy a strukturális alapok tevékenysége hatékony és átlátható legyen, a tagállamok és a Közösség hatásköreit is pontosan meg kell határozni; mivel ezeket a hatásköröket a programozás, a felügyelet, az értékelés és az ellenőrzés egyes fázisaira vonatkozóan is meg kell állapítani; mivel a szubszidiaritás elvével összhangban és a Bizottságra ruházott hatáskörök sérelme nélkül a támogatás megvalósítása és felügyelete elsődlegesen a tagállamok hatáskörébe tartozik;

(27) mivel a Közösség fellépésének ki kell egészítenie a tagállamok fellépését, vagy arra kell irányulnia, hogy ahhoz hozzájáruljon; mivel a számottevő értéktöbblet biztosítása érdekében erősíteni kell a partnerséget; mivel ez érinti a regionális és helyi hatóságokat, a hatáskörrel rendelkező egyéb szerveket, beleértve a környezetvédelemért és a nemek közötti egyenlőség előmozdításáért felelős szerveket, a gazdasági és szociális partnereket, valamint a hatáskörrel rendelkező egyéb intézményeket; mivel az érintett partnerek részt vesznek a támogatás előkészítésében, felügyeletében és értékelésében;

(28) mivel a programozási folyamatot az eredeti koncepciótól a végső kedvezményezettig meg kell határozni és a Bizottság által a strukturális alapokkal kapcsolatos megfelelő és elfogadott közösségi politikákra vonatkozóan kidolgozott általános indikatív iránymutatások révén meg kell könnyíteni a tagállamokban;

(29) mivel a programozásnak biztosítania kell a strukturális alapok egymással, valamint az egyéb meglévő pénzügyi eszközökkel és az Európai Beruházási Bankkal (EBB) való összehangolását; mivel ez a koordináció kiterjed a juttatások és hitelek kombinációira is;

(30) mivel az alapok tevékenységének és azoknak a műveleteknek, amelyek finanszírozását az alapok segítik, összeegyeztethetőnek kell lenniük más közösségi politikákkal és meg kell felelniük a közösségi jogszabályoknak, továbbá egyedi rendelkezéseket kell megállapítani; mivel e téren a strukturális alapokkal kapcsolatban végzett kutatás és műszaki fejlesztés eredményeinek terjesztését és hasznosítását célzó műveleteknek biztosítaniuk kell az ismeretek megszerzésével és hasznosításával összefüggő jogok védelmét, és ezeket a műveleteket a Közösség versenyszabályaival összhangban kell végezni;

(31) mivel az addicionalitás elvének érvényesülését vizsgáló ellenőrzésre és az elv érvényesítésére vonatkozóan egyszerűbb feltételeket és részletes szabályokat kell megállapítani;

(32) mivel a programozás rendszerét a hétéves egységes programozási időszak rögzítésével egyszerűsíteni kell; mivel e célból a támogatási rendszerek formáit és számát korlátozni kell és ezeket főszabály szerint régiónként egyetlen integrált támogatásnak kell tartalmaznia, a kiemelt célkitűzések esetében főszabály szerint egységes programozási dokumentumok, a jelentős projektek és globális támogatások esetében pedig egyéb támogatási formák alkalmazásával;

(33) mivel a fejlesztés integrált megközelítésének erősítése érdekében, az érintett régiók sajátos vonásaira kellő figyelemmel lépéseket kell tenni a különböző alapok műveletei és a közösségi politikák, a foglalkoztatási stratégia, a tagállamok gazdaságpolitikája és szociálpolitikája, valamint regionális politikája közötti összhang biztosítása céljából;

(34) mivel a programozási eljárások felgyorsítása és egyszerűsítése érdekében a Bizottság hatásköreit el kell választani a tagállamok hatásköreitől; mivel ennélfogva rendelkezést kell hozni arról, hogy a tagállamok javaslata alapján eljárva a Bizottság fogadja el azokat a stratégiákat és fejlesztési prioritásokat, amelyek a programozásra, valamint a Közösség pénzügyi hozzájárulásának mértékére és a velük kapcsolatos feltételek megvalósítására nézve irányadók, miközben a tagállamoknak kell dönteniük ezek alkalmazásáról; mivel a különböző támogatási formák tartalmát szintén meg kell határozni;

(35) mivel a strukturális alapok műveletei tagállamok által történő decentralizált végrehajtásának elegendő biztosítékot kell nyújtania a végrehajtás részleteire és minőségére, a tevékenység eredményeire és értékelésükre, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásra és annak ellenőrzésére vonatkozóan;

(36) mivel azokat a nagyobb beruházási projekteket, amelyek pénzügyi volumene meghalad egy meghatározott összeget, hatásuknak és a közösségi források javasolt felhasználásának felmérése céljából a Bizottságnak kell – szükség szerint az EBB-vel együttműködve – jóváhagynia;

(37) mivel rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság kezdeményezésére végrehajtott, közösségi érdekű tevékenységek kiegészítsék a kiemelt célkitűzések keretében végrehajtott műveleteket;

(38) mivel ezeknek a közösségi kezdeményezéseknek az ERFA finanszírozásában a határokon átnyúló, nemzetek közötti és régiók közötti együttműködés (Interreg) előmozdítására, szintén az ERFA finanszírozásában a válságban lévő városok és városkörnyék gazdasági és társadalmi megújulásának (Urban) előmozdítására, az EMOGA Orientációs Részlegének finanszírozásában a vidékfejlesztés előmozdítására (Leader), valamint az ESZA finanszírozásában – az esélyegyenlőséggel összefüggésben – a humánerőforrás-fejlesztés (Equal) előmozdítására kell összpontosulniuk; mivel a határokon átnyúló együttműködés – különösen a bővítésre tekintettel –, valamint a nemzetek közötti és régiók közötti együttműködés sajátos jelentőséggel bír ebben az összefüggésben; mivel kellő figyelmet kell szentelni a legkülső régiókkal való együttműködésnek; mivel erősíteni kell a határokon átnyúló, nemzetek közötti és régiók közötti együttműködés összhangját a 3906/89/EGK [8], az 1279/96/Euratom, EK [9], továbbá az 1488/96/EK tanácsi rendelet [10] alapján bevezetett intézkedésekkel, különösen az Európai Unió bővítésének fényében, valamint figyelembe véve az Európa és a mediterrán térség közötti partnerséget; mivel az Equal keretében kellően figyelembe kell venni a menedékkérők társadalmi és szakmai beilleszkedését;

(39) mivel a strukturális alapoknak az innovatív módszerek és gyakorlat egyszerű és átlátható végrehajtás által történő előmozdítása érdekében támogatást kell nyújtaniuk tanulmányok készítéséhez, kísérleti projektekhez és tapasztalatcserékhez;

(40) mivel a közösségi források kiegyenlítő hatásának a magánszférától származó pénzügyi források lehető legnagyobb mértékű igénybevétele előnyben részesítésével történő erősítése érdekében, valamint a projektek nyereségességének fokozottabb figyelembevétele érdekében, a strukturális alapok keretében rendelkezésre álló támogatási formák skáláját bővíteni kell és a támogatás mértékét differenciáltan kell megállapítani azzal a céllal, hogy ez a közösségi érdekeket előmozdítsa, a pénzügyi források széles körének felhasználását ösztönözze, és az alapok hozzájárulását a támogatás megfelelő formáinak igénybevétele révén korlátozza; mivel e célból csökkentett intervenciós rátákat kell megállapítani az olyan formákba és infrastrukturális projektekbe történő beruházások esetében, amelyek jelentős bevételt eredményeznek; mivel e rendelet alkalmazásában a jelentős nettó bevételt tájékoztató jelleggel úgy kell meghatározni, mint amely az érintett beruházás összköltségének legalább 25 %-át meghaladja;

(41) mivel a szubszidiaritás elvének megfelelően, közösségi szabályozás hiányában a támogatható kiadásokra vonatkozóan a megfelelő nemzeti rendelkezéseket kell irányadónak tekinteni, jóllehet a Bizottság megállapíthat ilyen szabályozást, ha a strukturális alapok egységes és kiegyensúlyozott közösségi felhasználásához egyértelműen szükséges; mivel azonban a kiadások támogathatósága kezdetének és végének időpontját meg kell határozni, és ki kell kötni, hogy a beruházási projekteket nem lehet jelentősen módosítani; mivel következésképpen az alapok által nyújtott támogatás hatékonyságának és tartós hatásának biztosítása érdekében az ezekből származó támogatás egy része vagy egésze csak olyan művelethez kapcsolódhat tartósan, amelynek jellege, illetve megvalósításának feltételei nem módosulnak számottevően oly módon, hogy a támogatott művelet eredeti célja megváltozna;

(42) mivel a kötelezettségvállalásokra és a kifizetések teljesítésére vonatkozó szabályokat és eljárásokat egyszerűsíteni kell; mivel e célból költségvetési kötelezettségvállalásokra a többéves pénzügyi tervvel és a támogatásfinanszírozási tervvel összhangban évente egyszer kerülhet sor, míg a kifizetéseket olyan előleg formájában kell teljesíteni, amelyet a felmerült tényleges kiadás megtérítése követ; mivel a megszilárdult esetjoggal összhangban az előleg után fizetett kamatot az érintett tagállam forrásának kell tekinteni, és az alapok hatásának erősítése érdekében az előleg céljával megegyező célhoz rendelten kell felhasználni;

(43) mivel a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást azzal kell biztosítani, hogy a kiadásokat megfelelően indokolják és igazolják, továbbá azzal, hogy a kifizetéseket a programozás felügyeletével, a pénzügyi ellenőrzéssel és a közösségi jog alkalmazásával összefüggő lényeges feladatok teljesítéséhez kötik;

(44) mivel a közösségi forrásokkal való hatékony és eredményes gazdálkodás érdekében javítani kell a kiadások előrejelzését és teljesítését; mivel e célból a tagállamoknak rendszeres időközönként meg kell küldeniük a közösségi források felhasználására vonatkozó előrejelzéseiket a Bizottságnak, és a pénzügyi lebonyolításban bekövetkező minden késedelemnek az előlegek visszafizetéséhez és a kötelezettségvállalások automatikus visszavonásához kell vezetnie;

(45) mivel az 1999. január 1-jétől 2001. december 31-ig tartó átmeneti időszakban az euróra történő minden hivatkozást főszabály szerint az euróra mint az euró bevezetéséről szóló, 1998. május 3-i 974/98/EK tanácsi rendelet 2. cikkének második mondatában [11] említett monetáris egységre történő hivatkozásként kell értelmezni;

(46) mivel a strukturális alapok tevékenységének eredményessége többek között a hatékony felügyelet által biztosítható; mivel a felügyeletet javítani kell, és a feladatokat e téren pontosabban meg kell határozni; mivel különösen fontos megkülönböztetni az irányítási feladatokat a felügyeleti feladatoktól;

(47) mivel minden támogatáshoz egyetlen, meghatározott feladatkörrel rendelkező irányító hatóságot kell kijelölni; mivel ennek a feladatkörnek elsősorban a támogatások eredményére vonatkozó adatok gyűjtését és az adatoknak a Bizottsághoz történő eljuttatását, a hatékony és eredményes pénzügyi lebonyolítást, az értékelések megszervezését, valamint a nyilvánossággal összefüggő és a közösségi jogból adódó kötelezettségek teljesítését kell magában foglalnia; mivel ennek megfelelően rendelkezni kell a Bizottság és az irányító hatóság közötti, a támogatás felügyeletére irányuló rendszeres értekezletek megtartásáról;

(48) mivel ki kell kötni, hogy a támogatásfelügyeleti bizottságok a támogatást felügyelő tagállam által kinevezett testületek legyenek, amelyek vizsgálják, hogy az irányító hatóság miként irányítja a támogatást, biztosítják a saját iránymutatásaiknak és végrehajtási szabályaiknak való megfelelést, valamint felülvizsgálják az értékeléseket;

(49) mivel a mutatók és a végrehajtásról szóló éves beszámolók a felügyelet lényeges kellékei, és ezeket pontosabban meg kell határozni annak érdekében, hogy megbízhatóan tükrözzék a támogatások előrehaladását és a programozás minőségét;

(50) mivel a hatékony és szabályszerű végrehajtás érdekében meg kell határozni a tagállamoknak az irányítási és ellenőrzési rendszerekre, a kiadások igazolására, a szabálytalanságok és a közösségi jogi jogsértések megelőzésére, feltárására és elhárítására vonatkozó kötelezettségeit;

(51) mivel, a Bizottság pénzügyi ellenőrzési hatáskörének sérelme nélkül, a tagállamok és a Bizottság közötti együ ttműködést javítani kell e tekintetben, különösen rendelkezni kell arról, hogy a tagállamok és a Bizottság között rendszeres konzultációra kerüljön sor, amelynek keretében áttekinthetők a tagállamok által tett intézkedések, és a Bizottságnak lehetősége van szükség esetén korrekciós intézkedéseket kérni;

(52) mivel meg kell határozni a tagállamok hatáskörét a szabálytalanságok és jogsértések felderítésével és elhárításával kapcsolatban, és meg kell határozni a Bizottság hatáskörét arra az esetre, ha a tagállamok nem teljesítik kötelezettségeiket;

(53) mivel a strukturális alapok tevékenységének hatékonysága és hatása a jobb és alaposabb értékelésnek is függvénye; mivel meg kell állapítani a tagállamok és a Bizottság erre vonatkozó hatáskörét, valamint az értékelés megbízhatóságát biztosító feltételeket;

(54) mivel a támogatásokat előkészítésük, félidős értékelésük és hatásvizsgálatuk céljából értékelni kell, és az értékelési folyamatot be kell illeszteni a támogatás felügyeletébe; mivel e célból meg kell határozni az értékelés egyes szakaszainak céljait és tartalmát, továbbá a gazdasági-társadalmi körülmények, a környezetvédelem, illetőleg a nemek közötti egyenlőség terén a helyzetértékelést javítani kell;

(55) mivel a félidős értékelés és az eredeti előirányzatok egy részének tartalékként való visszatartása teljesítéshez kötött kiegészítő finanszírozást tesz lehetővé az egyes tagállamokon belül; mivel az ilyen elosztásnak a hatékonyságot, az irányítás minőségét és a pénzügyi ellenőrzést tükröző objektív, egyszerű és átlátható feltételeken kell alapulnia;

(56) mivel háromévente beszámolót kell készíteni a gazdasági és társadalmi kohézió terén tett előrehaladásról, amely beszámolónak tartalmaznia kell a Közösség régióinak helyzetéről és gazdasági-társadalmi fejlődéséről szóló elemzést;

(57) mivel a jól működő partnerség és a közösségi támogatás megfelelő előmozdítása érdekében a lehető legszélesebb körű tájékoztatásról és nyilvánosságról kell gondoskodni; mivel a támogatás végrehajtásáért felelős hatóságoknak kell felelniük ezért, és a Bizottságnak a megtett intézkedésekről való folyamatos tájékoztatásáért;

(58) mivel meg kell állapítani azon bizottságok működési szabályait, amelyeket arra kértek fel, hogy a Bizottság számára e rendelet végrehajtásában segítséget nyújtsanak;

(59) mivel részletes átmeneti rendelkezéseket kell hozni, amelyek lehetővé teszik közvetlenül e rendelet hatálybalépését követően az új programozást, és biztosítják, hogy a tagállamok támogatását ne szakítsa meg a területfejlesztési tervek és támogatások új rendszer szerint történő kidolgozása,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. CÍM

ÁLTALÁNOS ELVEK

I. FEJEZET

CÉLKITŰZÉSEK ÉS FELADATOK

1. cikk

Célkitűzések

A strukturális alapok, a Kohéziós Alap, az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Garanciarészlege, az Európai Beruházási Bank (EBB) és az egyéb meglévő pénzügyi eszközök segítségével történő közösségi fellépés a Szerződés 158. és 160. cikkében foglalt célok eléréséhez nyújt támogatást. A strukturális alapok, az EBB és az egyéb meglévő pénzügyi eszközök mindegyike megfelelő módon hozzájárul a következő három kiemelt célkitűzés megvalósításához:

1. a fejlődésben lemaradt régiók fejlesztésének és strukturális alkalmazkodásának elősegítése; a továbbiakban: 1. célkitűzés;

2. a strukturális nehézségekkel küzdő térségek gazdasági és társadalmi szerkezetváltásának támogatása; a továbbiakban: 2. célkitűzés;

3. az oktatási, képzési és foglalkoztatási politikák és rendszerek kiigazításának és korszerűsítésének támogatása, a továbbiakban: 3. célkitűzés. E célkitűzés az 1. célkitűzés hatókörén kívül eső régiók pénzügyi támogatására irányul, és az egyes régiók sajátosságainak sérelme nélkül referenciakeretként szolgál minden, az adott országban tett humánerőforrás-fejlesztési intézkedéshez.

E célokat követve, a Közösség hozzájárul a gazdasági tevékenységek harmonikus, kiegyensúlyozott és fenntartható fejlődéséhez, a foglalkoztatás és az emberi erőforrások fejlődéséhez, a környezet védelméhez és minőségének javításához, az egyenlőtlenségek megszüntetéséhez, valamint a nemek közötti egyenlőség előmozdításához.

2. cikk

Eszközök és feladatok

(1) E rendelet alkalmazásában a "strukturális alapok" az Európai Regionális Fejlesztési Alapot (ERFA), az Európai Szociális Alapot (ESZA), az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Orientációs Részlegét és a Halászati Orientációs Pénzügyi Eszközt (HOPE) foglalják magukban; a továbbiakban: alapok.

(2) A Szerződés 33., 146. és 160. cikkével összhangban az alapok – az egyes alapok működését szabályozó egyedi rendelkezéseknek megfelelően – hozzájárulnak az 1., 2. és 3. célkitűzés megvalósításához, a következők szerint:

1. célkitűzés : ERFA, ESZA, EMOGA Orientációs Részlege és HOPE;

2. célkitűzés : ERFA és ESZA;

3. célkitűzés : ESZA.

(3) A Halászati Orientációs Pénzügyi Eszközről szóló, 1999. június 21-i 1263/1999/EK tanácsi rendelettel [12] összhangban a HOPE az 1. célkitűzés hatókörébe tartozó régiókon kívül járul hozzá a halászati ágazat strukturális támogatásához.

Az EMOGA Garanciarészlege az 1257/1999/EK rendelettel összhangban a 2. célkitűzés eléréséhez járul hozzá.

(4) Az alapok hozzájárulnak a közösségi kezdeményezések finanszírozásához, valamint az innovációs intézkedések és a technikai segítségnyújtás támogatásához.

A technikai segítségnyújtási intézkedéseket a 13-27. cikkben meghatározott programozás keretében, vagy a 23. cikk alapján a Bizottság kezdeményezésére kell végrehajtani.

(5) A közösségi költségvetésnek az 1. cikkben említett célkitűzések megvalósítására felhasználható egyéb forrásai különösen az egyéb strukturális intézkedésekhez és a Kohéziós Alaphoz rendelt források.

A Bizottság és a tagállamok gondoskodnak arról, hogy az alapok tevékenysége összhangban legyen más közösségi politikákkal és tevékenységekkel, különösen a foglalkoztatás, a nemek közötti egyenlőség, a szociális politika és a szakképzés, a közös agrárpolitika, a közös halászati politika, a közlekedés, az energiaipar és a transzeurópai hálózatok terén, valamint arról, hogy az alapok tevékenységének fogalommeghatározásába és végrehajtásába beépítsék a környezetvédelmi követelményeket.

(6) Az EBB az alapokmányában megállapított eljárásokkal összhangban közreműködik az 1. cikkben foglalt célkitűzések megvalósításában.

Azok az egyéb meglévő pénzügyi eszközök, amelyek hozzájárulhatnak – mindegyik a működését szabályozó egyedi rendelkezéseknek megfelelően – az 1. cikkben foglalt célkitűzések megvalósításához, többek között a következők: az Európai Beruházási Alap és az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) (hitelekkel, garanciákkal), a továbbiakban: "egyéb meglévő pénzügyi eszközök".

II. FEJEZET

A KIEMELT CÉLKITŰZÉSEK ALAPJÁN TÁMOGATHATÓ TERÜLETEK FÖLDRAJZI LEHATÁROLÁSA

3. cikk

1. célkitűzés

(1) Az 1. célkitűzés alá tartoznak azok a Statisztikai Célú Területi Egységek Nómenklatúrája II. szintjének (NUTS-II) megfelelő régiók, amelyekben a vásárlóerő-paritáson mért, az utolsó három évre vonatkozó, 1999. március 26-án rendelkezésre álló közösségi adatok szerinti egy főre eső GDP nem éri el a közösségi átlag 75 %-át.

Szintén kiterjed ez a célkitűzés a legkülső régiókra (a francia tengerentúli megyékre, az Azori-szigetekre, a Kanári-szigetekre és Madeirára), amelyek egyike sem éri el a 75 %-os küszöbértéket, valamint az Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási okmányának 6. jegyzőkönyve alapján az 1995–1999 közötti időszakban a 6. célkitűzésbe tartozó térségekre.

(2) Szigorúan az (1) bekezdés első albekezdésének megfelelően, a 6. cikk (1) bekezdésének és a 7. cikk (4) bekezdése második albekezdésének sérelme nélkül, a Bizottság összeállítja az 1. célkitűzés hatókörébe tartozó régiók listáját.

Ez a lista 2000. január 1-jétől hét évig marad hatályban.

4. cikk

2. célkitűzés

(1) A 2. célkitűzés alá tartoznak azok a strukturális problémákkal küzdő régiók, amelyek társadalmi-gazdasági átalakítása az 1. cikk (2) bekezdésével összhangban támogatandó, és amelyek népessége vagy területe elég nagy. Ide tartoznak különösen az ipari és szolgáltatási ágazatokban társadalmi-gazdasági változásban lévő térségek, a hanyatló vidéki térségek, a nehézségekkel küzdő városi térségek és a halászattól függő, válságban lévő térségek.

(2) A Bizottság és a tagállamok arra törekednek, hogy a támogatás ténylegesen a legsúlyosabb helyzetben lévő térségekre, és a legmegfelelőbb területi szinten összpontosuljon. Az (1) bekezdésben említett térségek népessége nem haladhatja meg a Közösség össznépességének 18 %-át. Ennek megfelelően a Bizottság a következő szempontok alapján minden egyes tagállam tekintetében népességmaximumot határoz meg:

a) az össznépesség nagysága az egyes tagállamok azon NUTS-III szintű térségeiben, amelyek kielégítik az (5) és a (6) bekezdésben említett feltételeket;

b) a strukturális problémák súlyossága az egyes tagállamokban országos szinten a többi érintett tagállamhoz viszonyítva. A probléma nagyságát az össz-munkanélküliség mértéke és az 1. célkitűzésbe tartozó régiókon kívüli tartós munkanélküliség mértéke alapján állapítják meg;

c) minden tagállam kiegyensúlyozott hozzájárulásának szükségessége az ezen albekezdésben meghatározott, a támogatáskoncentrációra irányuló általános erőfeszítéshez; a 2. célkitűzés hatókörébe tartozó népesség csökkenésének legnagyobb mértéke nem haladhatja meg a 2052/88/EGK rendeletben meghatározott 2. és 5b. célkitűzés hatókörébe 1999-ben tartozó népesség egyharmadát.

A Bizottság minden olyan információval ellátja a tagállamokat, amely az (5) és a (6) bekezdésben meghatározott kritériumokról rendelkezésére áll.

(3) A (2) bekezdésben említett felső határokra is figyelemmel, a tagállamok javaslatot tesznek a Bizottságnak a támogatás szempontjából fontos térségek listájára, amely tartalmazza:

a) a NUTS-III régiókat, illetve e régiókon belül a legsúlyosabb helyzetben lévő térségeket, amennyiben azok megfelelnek az (5) vagy a (6) bekezdésben meghatározott feltételeknek;

b) azokat a térségeket, amelyek megfelelnek a (7) vagy a (8) bekezdésben meghatározott feltételeknek, vagy a (9) bekezdésben említett tagállami egyedi feltételeknek.

A tagállamok a legmegfelelőbb földrajzi területi szinten a Bizottság rendelkezésére bocsátják a Bizottság által az említett javaslatok értékeléséhez igényelt statisztikai és egyéb információkat.

(4) A (3) bekezdésben említett információk alapján a Bizottság, az érintett tagállammal részletesen egyeztetve, a nemzeti prioritásokra kellő tekintettel és a 6. cikk (2) bekezdésében foglaltak sérelme nélkül, összeállítja a 2. célkitűzésbe tartozó támogatható térségek listáját.

Az (5) és a (6) bekezdésben szereplő feltételeket kielégítő térségek népességének, az objektív körülmények által kellően indokolt esetek kivételével, ki kell tennie minden egyes tagállamban a 2. célkitűzés hatókörébe tartozó népesség legalább 50 %-át.

(5) Az (1) bekezdésben említett, társadalmi-gazdasági változásban lévő térségek olyan NUTS-III szintű területi egységnek felelnek meg vagy ahhoz tartoznak, amely teljesíti a következő feltételeket:

a) a legutóbbi három év folyamán az átlagos munkanélküliségi ráta a közösségi átlag felett volt;

b) 1985 óta bármely referenciaévben az ipari foglalkoztatottságnak az összfoglalkoztatottsághoz viszonyított százalékos aránya a közösségi átlaggal azonos vagy annál nagyobb volt;

c) az ipari foglalkoztatottság a b) pontnak megfelelően kiválasztott referenciaévhez viszonyítva érzékelhetően csökkent.

(6) Az (1) bekezdésben említett vidéki térségek olyan NUTS-III szintű területi egységnek felelnek meg vagy ahhoz tartoznak, amely teljesíti a következő feltételeket:

a) vagy 100 fő/km2-nél kisebb a népsűrűség, vagy 1985 óta bármely referenciaévben a mezőgazdasági foglalkoztatottság százalékos aránya az összfoglalkoztatottsághoz viszonyítva a közösségi átlag kétszerese vagy annál nagyobb volt;

b) a legutóbbi három év folyamán az átlagos munkanélküliségi ráta a közösségi átlag feletti, vagy 1985 óta csökken a népesség.

(7) Az (1) bekezdésben említett városi térségek olyan sűrűn lakott térségek, amelyek a következő feltételek közül legalább egynek megfelelnek:

a) a tartós munkanélküliségi ráta a közösségi átlag felett van;

b) nagyfokú a szegénység, a kedvezőtlen lakásviszonyokat beleértve;

c) különösen károsodott a környezet;

d) magas a bűnözési ráta;

e) alacsony a népesség iskolázottsági szintje.

(8) Az (1) bekezdésben említett, halászattól függő térségek olyan tengerparti térségek, ahol a halászati ágazat által biztosított munkahelyek száma az összfoglalkoztatottság jelentős százalékos arányát teszi ki, és amelyek a halászati ágazati struktúra átalakításával összefüggő strukturális társadalmi-gazdasági problémákkal küzdenek, amely átalakítás az említett ágazatban a munkahelyek számának jelentős csökkenésével jár együtt.

(9) A közösségi támogatás kiterjedhet olyan térségekre is, amelyek népessége vagy területe jelentős, és amelyek a következő kategóriák egyikébe sorolhatók:

a) az (5) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelő olyan térségek, amelyek ipari térséggel határosak; a (6) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelő olyan térségek, amelyek vidéki térséggel határosak; azok a térségek, amelyek vagy az (5) vagy a (6) bekezdésben meghatározott feltételeket teljesítik és az 1. célkitűzés hatókörébe tartozó régióval határosak;

b) olyan vidéki térségek, amelyek társadalmi-gazdasági problémái a mezőgazdaságban dolgozó népesség elöregedéséből vagy csökkenéséből erednek;

c) olyan térségek, amelyek jelentős és igazolható jellemzőik miatt súlyos strukturális problémákkal, vagy a mezőgazdasági, ipari vagy szolgáltatatási ágazaton belüli egy vagy több tevékenységi struktúra folyamatban lévő vagy tervezett átalakításából eredően nagy mértékű munkanélküliséggel küzdenek, vagy annak veszélye fenyegeti őket.

(10) Minden térség kizárólag vagy az 1. célkitűzés, vagy a 2. célkitűzés keretében lehet támogatásra jogosult.

(11) A térségek listája 2000. január 1-jétől hét évig marad hatályban.

Ha egy régió súlyos válsághelyzetben van, a Bizottság, valamely tagállam javaslata alapján, 2003 folyamán az (1)–(10) bekezdéssel összhangban módosíthatja a térségek listáját, anélkül, hogy a 13. cikk (2) bekezdésében említett egyes régiókon belüli népességarányokat növelné.

5. cikk

3. célkitűzés

A 3. célkitűzés keretében támogatásra jogosult térségek az 1. célkitűzés hatókörén kívül eső térségek.

6. cikk

Átmeneti támogatás

(1) A 3. cikk ellenére, az 1999-ben a 2052/88/EGK rendelet alapján az 1. célkitűzés hatókörébe tartozó azon régiók, amelyeket e rendelet 3. cikke (1) bekezdésének második albekezdése és 3. cikkének (2) bekezdése nem említ, az 1. célkitűzés keretében a 2000. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő átmeneti időszakra az alapokból továbbra is támogatásban részesülnek.

A 3. cikk (2) bekezdésében említett lista elfogadásakor a Bizottság a 4. cikk (5) és (6) bekezdésével összhangban összeállítja azoknak a NUTS-III térségeknek a listáját, amelyek az 1. célkitűzés keretében az alapokból 2006-ban átmeneti támogatásban részesülő régiókhoz tartoznak.

Azonban a második albekezdésben említett térségek népességi korlátján belül és összhangban a 4. cikk (4) bekezdésének második albekezdésében foglalt rendelkezésekkel, a Bizottság, valamely tagállam javaslata alapján, e térségeket helyettesítheti olyan NUTS-III szintű, vagy annál alacsonyabb szintű térségekkel, amelyek a 4. cikk (5)–(9) bekezdésében megfogalmazott szempontoknak megfelelő régiókhoz tartoznak.

A második és a harmadik albekezdésben említett listán nem szereplő régiókhoz tartozó térségek 2006-ban ugyanazon támogatási formában továbbra is részesülnek támogatásban, de csak az ESZA, a HOPE és az EMOGA Orientációs Részleg forrásából.

(2) A 4. cikktől függetlenül, az 1999-ben a 2052/88/EGK rendelet alapján a 2. és az 5b. célkitűzés hatókörébe tartozó olyan régiók, amelyek nem szerepelnek az e rendelet 4. cikkének (4) bekezdésében említett listán, e rendelet alapján a 2. célkitűzés keretében 2000. január 1-jétől 2005. december 31-ig átmeneti jelleggel továbbra is részesülnek az ERFA által nyújtott támogatásból.

Az ilyen térségek 2000. január 1-jétől 2006. december 31-ig támogatást kapnak az ESZA keretéből a 3. célkitűzés alapján, ugyanazon az alapon, mint a 3. célkitűzés hatókörébe tartozó térségek, az EMOGA Garanciarészlegétől annak vidékfejlesztéshez nyújtott támogatása keretében, valamint a HOPE-ból annak az 1. célkitűzés hatókörén kívül eső halászati ágazatot érintő strukturális intézkedései keretében.

III. FEJEZET

PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK

7. cikk

Források és koncentráció

(1) A kötelezettségvállaláshoz az alapokból a 2000 és 2006 közötti időszakban rendelkezésre álló források összege: 195 milliárd euró 1999. évi árakon számítva.

E források éves bontását a melléklet tartalmazza.

(2) A költségvetési források célkitűzések közötti megoszlásának lehetővé kell tennie az 1. célkitűzés hatókörébe tartozó térségekre történő jelentős koncentrációt.

A strukturális alapok 69,7 %-át, beleértve 4,3 % átmeneti támogatást, az 1. célkitűzéshez kell rendelni (vagyis összesen 135,9 milliárd eurót).

A strukturális alapok 11,5 %-át, beleértve 1,4 % átmeneti támogatást, a 2. célkitűzéshez kell rendelni (vagyis összesen 22,5 milliárd eurót).

A strukturális alapok 12,3 %-át a 3. célkitűzéshez kell rendelni (vagyis összesen 24,05 milliárd eurót).

Az 1., 2. és 3. célkitűzésre vonatkozóan megállapított számadatok nem tartalmazzák a (6) bekezdésben említett pénzügyi forrásokat, sem a HOPE-nak az 1. célkitűzés hatókörén kívüli finanszírozását.

(3) Átlátható eljárások alkalmazásával a Bizottság elkészíti a 13–19. cikkben említett programozáshoz rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatok tagállamonkénti indikatív bontását, az 1. és a 2. célkitűzés esetében teljes mértékben figyelembe véve a 2052/88/EGK rendelet hatálya alá tartozó időszakban fennállókhoz hasonló, egy vagy több objektív szempontot, nevezetesen: támogatható népesség, regionális prosperitás, országos prosperitás és a strukturális problémák viszonylagosan jelentős mértéke, különösen a munkanélküliség mértéke.

A 3. célkitűzés esetében a tagállamonkénti bontást alapvetően a támogatható népesség, a foglalkoztatási helyzet és az olyan problémák súlyossága határozza meg, mint a társadalmi kirekesztés, az oktatási és képzés színvonala, valamint a nők munkaerő-piaci részvétele.

Az 1. és a 2. célkitűzés esetében ezek a bontások megkülönböztetik az átmeneti támogatásban részesülő régióknak és térségeknek juttatott előirányzatokat. Ezeket az első albekezdésben említett szempontokkal összhangban kell meghatározni. Ezeknek az előirányzatoknak az éves bontása 2000. január 1-jétől degresszívvé válik és 2000-ben alacsonyabb lesz, mint 1999-ben.

Az átmeneti támogatás jellege – a Bizottsággal egyetértésben – hozzáigazítható az egyes régiók sajátos szükségleteihez, feltéve hogy tiszteletben tartják az egyes régiókra vonatkozóan megállapított összeget.

Átlátható eljárások alkalmazásával a Bizottság szintén elkészíti az 1. célkitűzés hatókörébe tartozó régiókon kívüli halászati ágazatnak a 2. cikk (3) bekezdése első albekezdésében említett strukturális támogatásaihoz rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatok tagállamonkénti indikatív bontását.

(4) Az 1. célkitűzés keretében az észak-írországi békefolyamat támogatása céljából egy, a 2000–2004 közötti időszakra szóló PEACE-program beindítására kerül sor, amelynek kedvezményezettjei Észak-Írország és Írország határ menti térségei.

Az 1. célkitűzés keretében a 2000–2006 közötti időszakra speciális program beindítására kerül sor az olyan svéd NUTS-II régiók támogatása céljából, amelyek nem szerepelnek a 3. cikk (2) bekezdésében említett listán és kielégítik az Ausztria, Svédország és Finnország csatlakozási okmánya 6. jegyzőkönyvének 2. cikkében megállapított feltételeket.

(5) A (3) bekezdésben említett valamennyi nemzeti indikatív bontásban feltüntetett kötelezettségvállalási előirányzatok 4 %-át a 44. cikkel összhangban kell kiutalni.

(6) Az (1) bekezdésben említett időszakban a strukturális alapokból az (1) bekezdésben említett kötelezettségvállalási előirányzatok 5,53 %-át közösségi kezdeményezések finanszírozására kell fordítani.

Az (1) bekezdésben említett előirányzatok 0,65 %-át a 22., illetőleg a 23. cikkben meghatározott innovációs intézkedések, illetőleg technikai segítségnyújtás finanszírozására kell fordítani.

(7) Programozásuk és azt követően az Európai Közösségek főköltségvetésébe történő beépítésük céljából az (1) bekezdésben említett összegeket 2000. január 1-jétől évi 2 %-os mértékben kell indexálni.

A 2004–2006 közötti időszak előirányzatainak indexálását szükség esetén a Bizottság technikai kiigazítások keretében, a rendelkezésre álló legfrissebb gazdasági adatok alapján, legkésőbb 2003. december 31-ig felülvizsgálja. Az eredeti programozáshoz képest keletkezett különbözetet az (5) bekezdésben említett összeghez való hozzáadás céljából át kell csoportosítani.

(8) A strukturális alapokból e rendelet alapján származó éves összbevétel – a Kohéziós Alapból származó támogatással együtt – egy tagállamban sem haladhatja meg az adott tagállam GDP-jének 4 %-át.

IV. FEJEZET

SZERVEZET

8. cikk

Kiegészítő jelleg és partnerség

(1) A Közösség intézkedései kiegészítik a megfelelő nemzeti lépéseket, illetve hozzájárulnak azokhoz. A szóban forgó intézkedések kidolgozása a Bizottság és a tagállam közötti szoros konzultatív kapcsolat (a továbbiakban: partnerség) keretében történik, a tagállam által a nemzeti szabályozásnak és a fennálló gyakorlatnak megfelelően kijelölt hatóságok és szervek, nevezetesen a következők, bevonásával:

- a regionális és helyi hatóságok, valamint egyéb, hatáskörrel rendelkező közigazgatási hatóságok,

- a gazdasági és szociális partnerek,

- bármely egyéb megfelelő illetékes szerv.

A partnerség az első albekezdésben meghatározott egyes partnerek megfelelő intézményi, jogi és pénzügyi hatásköreinek teljes tiszteletben tartása mellett működik.

Az országos, regionális, helyi vagy más szintet legmegfelelőbben képviselő partnerek kijelölése során a tagállam valamennyi érintett szerv bevonásával széles körű és hatékony társulást hoz létre, a nemzeti szabályozással és gyakorlattal összhangban, figyelembe véve a nemek közötti egyenlőség előmozdításának, valamint a fenntartható fejlődésnek a környezet védelmére és minőségének javítására vonatkozó követelmények összehangolása révén történő elősegítésének szükségességét.

Valamennyi kijelölt fél (a továbbiakban: partnerek) egy közös cél megvalósítására törekszik.

(2) A partnerség kiterjed a támogatás előkészítésére, finanszírozására, felügyeletére és értékelésére. A tagállamok biztosítják a megfelelő partnerek társulását a programozás különböző szakaszaiban, figyelembe véve az egyes szakaszokra vonatkozóan megszabott határidőt.

(3) A szubszidiaritás elvét alkalmazva a támogatás végrehajtása a tagállamok feladata, az egyes tagállamok egyedi rendelkezéseivel összhangban lévő megfelelő területi szinten, és a Bizottságra ruházott hatásköröknek, különösen az Európai Közösségek főköltségvetése végrehajtásának sérelme nélkül.

(4) A tagállamok együttműködnek a Bizottsággal annak érdekében, hogy a közösségi alapok felhasználására a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveivel összhangban kerüljön sor.

(5) A Bizottság a Közösség strukturális politikájáról évente konzultál a szociális partnereket képviselő európai szintű szervezetekkel.

9. cikk

Meghatározások

E rendelet alkalmazásában:

a) programozás: olyan szervezési, döntéshozatali és finanszírozási folyamatot jelent, amelynek megvalósítása több szakaszban, az 1. cikkben említett célok elérése érdekében, a Közösség és a tagállamok általi együttes fellépés többéves keretben történő végrehajtása céljából történik;

b) fejlesztési terv (továbbiakban: a terv): olyan helyzetelemzés, amelyet egy tagállam készít az 1. cikkben említett célok és az e célok elérését szolgáló kiemelt szükségletek tükrében, valamint ide tartozik a stratégia, a tervezett cselekvési prioritások, azok konkrét céljai és a hozzájuk kapcsolódó, indikatív pénzügyi források;

c) 3. célkitűzés szerinti referenciakeret: olyan dokumentum, amely megállapítja a foglalkoztatásra és az emberi erőforrások fejlesztésére irányuló, az egyes tagállamok egész területére kiterjedő támogatás kereteit, és meghatározza a támogatásnak a Nemzeti Foglalkoztatási Cselekvési Tervben szereplő prioritásokkal való összefüggését;

d) közösségi támogatási keretterv: olyan dokumentum, amelyet az érintett tagállammal egyetértésben a Bizottság hagy jóvá a tagállam által benyújtott terv elbírálását követően, továbbá amely tartalmazza az alapok és a tagállam fellépésére vonatkozó stratégiát és prioritásokat, azok meghatározott céljait, valamint az alapok és más pénzügyi források hozzájárulását. Ez az okmány szerkezetét tekintve prioritásokból áll, és a benne foglaltak végrehajtása egy vagy több operatív program keretében történik;

e) támogatás: az alapok által nyújtott támogatás formái, vagyis:

i. operatív programok és egységes programozási dokumentumok;

ii. közösségi kezdeményezésen alapuló programok;

iii. technikai segítségnyújtási intézkedésekhez és innovációs tevékenységhez nyújtott támogatás;

f) operatív program: olyan dokumentum, amelyet egy közösségi támogatási keretterv végrehajtására vonatkozóan a Bizottság hagy jóvá, és amely több évre szóló intézkedésekhez kapcsolódó, egymással összhangban lévő prioritások összességét tartalmazza, továbbá amelynek esetében a kerettervben foglaltak egy vagy több alap, és egyéb meglévő pénzügyi eszköz, valamint az EBB segítségével hajthatók végre. Az integrált operatív program több alap által finanszírozott operatív program;

g) egységes programozási dokumentum: a Bizottság által jóváhagyott egységes dokumentum, amely ugyanazt az információt tartalmazza, mint amely a közösségi támogatási kerettervben és az operatív programban található;

h) prioritás: a közösségi támogatási kerettervben vagy támogatásban elfogadott stratégia valamely prioritása; ehhez rendelik hozzá az alapokból és egyéb pénzügyi eszközökből, valamint a tagállam megfelelő pénzügyi forrásaiból származó hozzájárulást, továbbá a meghatározott célok összességét;

i) globális támogatás: a támogatásnak az a része, amelynek a végrehajtásával és irányításával egy vagy több, a 27. cikk (1) bekezdése alapján elismert közvetítőt lehet megbízni, beleértve a helyi hatóságokat, területfejlesztési szervezeteket, illetve nem kormányzati szervezeteket, és amelyet lehetőleg a helyi fejlesztési kezdeményezések támogatására használnak fel. A globális támogatás alkalmazására vonatkozó döntést a tagállam a Bizottsággal egyetértésben, vagy az irányító hatóság a tagállammal egyetértésben hozza meg.

A közösségi kezdeményezésen alapuló programok és az innovációs intézkedések esetében a Bizottság határozhat arról, hogy a támogatást egészben vagy részben globális támogatás formájában biztosítja. Közösségi kezdeményezések esetében ilyen határozatra csak az érintett tagállamok előzetes hozzájárulásával kerülhet sor;

j) intézkedés: olyan eszköz, amelynek segítségével egy prioritást többéves keretben megvalósítanak, és amely lehetővé teszi műveletek finanszírozását. Intézkedés a Szerződés 87. cikke szerinti bármely támogatási rendszer, valamint minden olyan támogatás, amelyet a tagállamok által kijelölt szervek nyújtanak, továbbá a támogatási rendszerek vagy előbb említett típusú támogatások bármely csoportja, és ezeknek bármely kombinációja, amelyek célja megegyezik;

k) művelet: olyan projekt vagy cselekvés, amelyet a támogatás végső kedvezményezettjei valósítanak meg;

l) végső kedvezményezett: olyan szervezet, illetve állami vagy magánvállalkozás, amely a műveletekre vonatkozó megbízásban megbízóként jár el. A Szerződés 87. cikke szerinti támogatási rendszerek esetében és a tagállamok által kijelölt szervek által nyújtott támogatás esetében a végső kedvezményezett az a szerv, amely a támogatást odaítéli;

m) programkiegészítő dokumentum: a tagállam vagy az irányító hatóság által kidolgozott és szükség szerint a 34. cikk (3) bekezdésével összhangban felülvizsgált, a támogatási stratégia és támogatási prioritások végrehajtásáról szóló dokumentum, amely intézkedésekre bontva tartalmazza a 18. cikk (3) bekezdésében meghatározott elemeket. A dokumentumot tájékoztatásul megküldik a Bizottságnak;

n) irányító hatóság: az e rendelet alkalmazása céljából valamely támogatás irányítását végző bármely, a tagállam által kijelölt, közjogi, vagy magánjogi, országos, regionális vagy helyi szintű szerv vagy szervezet, illetve maga a tagállam, amennyiben az látja el az említett feladatot. Ha a tagállam irányító hatóságként nem önmagát jelöli meg, meghatározza az irányító hatósággal való kapcsolattartásának, és e hatóság Bizottsággal való kapcsolattartásának részletes szabályait. A tagállam dönthet úgy, hogy az irányító hatóság legyen egyúttal a szóban forgó támogatás tekintetében a kifizető hatóság is;

o) kifizető hatóság: a tagállam által kijelölt egy vagy több, országos, regionális vagy helyi hatóság vagy szerv, amelynek feladata a kifizetés iránti kérelmek készítése és benyújtása, valamint a Bizottságtól érkező kifizetések fogadása. A tagállam meghatározza a kifizető hatósággal való kapcsolattartására, illetve az e szerv és a Bizottság közötti kapcsolattartásra vonatkozó részletes szabályokat.

10. cikk

Koordináció

(1) A különböző alapok koordinációja különösen a következők által történik:

a) (a 9. cikkben meghatározott) tervek, közösségi támogatási kerettervek, operatív programok és egységes programozási dokumentumok, beleértve adott esetben a 9. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti referenciakeretet;

b) valamely célkitűzés keretében nyújtott támogatás felügyelete és értékelése;

c) a (3) bekezdésben említett iránymutatások.

(2) A Bizottság és a tagállam, a partnerségi elvvel összhangban, biztosítja a különböző alapokból származó támogatások alapok között történő, valamint az EBB-től származó és egyéb meglévő pénzügyi eszközökből származó támogatásokkal történő koordinációját.

A felhasznált költségvetési források ösztönző hatásának maximalizálása érdekében, megfelelő pénzügyi eszközök igénybevétele mellett, a szubvenció formájában nyújtott közösségi támogatás megfelelő módon összeköthető hitelekkel és garanciákkal. Ez a kombináció a közösségi támogatási keretterv, illetve az egységes programozási dokumentum kidolgozása során az EBB-vel egyetértésben is meghatározható. Ebben figyelembe lehet venni a javasolt finanszírozási terv egyensúlyát, az alapokból származó hozzájárulást és az elérni kívánt fejlesztési célokat.

(3) Legkésőbb e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül, majd a továbbiakban a 42. cikkben említett félidős értékelést megelőzően, és minden esetben az összes tagállammal folytatott konzultációt követően, a Bizottság az 1. cikkben említett célkitűzésekre vonatkozóan általános indikatív iránymutatásokat tesz közzé a megfelelő és elfogadott közösségi politikákról azzal a céllal, hogy segítsen az országos és regionális szintű illetékes hatóságoknak a fejlesztési tervek kidolgozásában és a támogatások esetleges felülvizsgálatának elvégzésében. Az ilyen iránymutatást az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.

11. cikk

Addicionalitás

(1) A tényleges gazdasági hatás elérése érdekében az alapok előirányzatai nem léphetnek a tagállam köz-, illetve azzal egyenértékű strukturális kiadásai helyébe.

(2) E célból a Bizottság és az érintett tagállam meghatározza a köz-, illetve azzal egyenértékű strukturális kiadásoknak azt a szintjét, amelyet a tagállamnak a programozási időszak folyamán az 1. célkitűzés hatókörébe tartozó régiók összességében fenn kell tartania.

A 2. és 3. célkitűzésre vonatkozóan, azokat együttvéve, a Bizottság és az érintett tagállam meghatározza az aktív munkaerő-piaci politikára, és indokolt esetben az említett két célkitűzés megvalósítását lehetővé tevő egyéb lépésekre fordítandó kiadásoknak azt a szintjét, amelyet a tagállamnak a programozási időszak folyamán országos szinten fenn kell tartania.

Az ilyen kiadásokat a tagállam és a Bizottság – a negyedik albekezdés rendelkezéseit figyelembe véve – az érintett tagállamra vonatkozó bármely közösségi támogatási kerettervet vagy egységes programozási dokumentumot jóváhagyó bizottsági határozatot megelőzően határozza meg, és a kiadásokat ezekbe a dokumentumokba be kell építeni.

Főszabályként a kiadások első és második albekezdésben említett szintjének legalább meg kell egyeznie az előző programozási időszakban elért, reálértéken számított átlagos éves kiadások összegével, és meghatározásának a finanszírozás időpontjában fennálló általános makrogazdasági feltételek fényében kell történnie; ugyanakkor számításba kell venni egyes sajátos gazdasági helyzeteket, nevezetesen a privatizációt, a tagállam részéről az előző programozási időszakban biztosított köz-, vagy azzal egyenértékű strukturális kiadások kivételesen magas szintjét, és a nemzetgazdasági trendeket.

Számításba kell venni a strukturális alapok kiadásainak bárminemű, az 1994–1999 közötti időszakhoz képest történt csökkentését is.

(3) Az addicionalitás érvényesüléséről a (2) bekezdésben meghatározott területi szinten a programozási időszak folyamán három alkalommal kell meggyőződni:

a) a (2) bekezdés harmadik albekezdése szerinti előzetes vizsgálat keretében, amely az egész programozási időszakra referenciakeretként szolgál;

b) félidős vizsgálat keretében, legkésőbb három évvel a közösségi támogatási keretterv, illetve az egységes programozási dokumentum jóváhagyása után, és főszabályként legkésőbb 2003. december 31-ig; e vizsgálatot követően a Bizottság és a tagállam megegyezhetnek a strukturális kiadások elérendő szintjének felülvizsgálatában, ha a gazdasági helyzet az érintett tagállam állami bevételeit vagy foglalkoztatási viszonyait illetően olyan fejleményekhez vezetett, amelyek lényegesen eltérnek az előzetes vizsgálat idején várhatótól;

c) 2005. december 31-ig elvégzendő vizsgálat keretében.

E célból a tagállam a tervek benyújtásakor, valamint a félidős vizsgálat és a 2005. december 31-ig elvégzendő vizsgálat alkalmával megfelelő tájékoztatást ad a Bizottságnak. Szükség esetén a statisztikai becslés módszereit kell alkalmazni.

Ezektől a vizsgálatoktól függetlenül, a tagállam a programozási időszak bármely időpontjában tájékoztatja a Bizottságot azokról a fejleményekről, amelyek kérdésessé tehetik, hogy képes lesz-e a tagállam fenntartani a (2) bekezdésben említett kiadási szintet.

12. cikk

Összeegyeztethetőség

Az alapokból finanszírozott, illetve az EBB-től vagy egyéb pénzügyi eszközök révén támogatásban részesülő műveleteknek összhangban kell lenniük a Szerződés rendelkezéseivel, az annak alapján elfogadott eszközökkel, a közösségi politikákkal és fellépésekkel, beleértve a versenyre, a közbeszerzési szerződések odaítélésére, a környezet védelmére és minőségének javítására, a nemek közötti egyenlőtlenségek megszüntetésére, valamint a nemek közötti egyenlőség előmozdítására vonatkozó szabályokat.

II. CÍM

PROGRAMOZÁS

I. FEJEZET

AZ 1., A 2. ÉS A 3. CÉLKITŰZÉSRE VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

13. cikk

Földrajzi hatókör

(1) Az 1. célkitűzés keretében benyújtott terveket az érintett tagállam által legmegfelelőbbnek tartott területi szinten kell kidolgozni, de e terveknek főszabályként a NUTS-II szinthez tartozó egyetlen régióra kell kiterjedniük. A tagállamok azonban a 3. cikk (2) bekezdésében, a 6. cikk (1) bekezdésében és a 7. cikk (4) bekezdésében említett listán szereplő néhány, vagy valamennyi régiójukra kiterjedő általános fejlesztési tervet is benyújthatnak, feltéve hogy az ilyen terv tartalmazza a 16. cikkben felsorolt jellemzőket.

(2) A 2. célkitűzés keretében benyújtott terveket az érintett tagállam által legmegfelelőbbnek tartott területi szinten kell kidolgozni, de e terveknek főszabályként minden olyan térségre ki kell terjedniük, amely egyetlen NUTS-II szintű régió része, és szerepel a 4. cikk (4) bekezdésében említett, valamint a 6. cikk (2) bekezdésében említett listán. A tagállamok azonban a 4. cikk (4) bekezdésében és a 6. cikk (2) bekezdésében említett listán szereplő néhány, vagy valamennyi régiójukra kiterjedő tervet is benyújthatnak, feltéve hogy az ilyen terv tartalmazza a 16. cikkben fel sorolt jellemzőket. Amennyiben a tervek a 2. célkitűzés keretében támogatásra jogosult régiókon kívüli régiókra terjednek ki, ezekben különbséget kell tenni a 2. célkitűzés alá tartozó régiókban és térségekben folyó, valamint a másutt folyó műveletek között.

(3) A 3. célkitűzés keretében benyújtott terveknek egy tagállam olyan területére kell kiterjedniük, amely a támogatás tekintetében az 1. célkitűzés alá tartozó régiókon kívül esik, és – figyelembe véve a társadalmi-gazdasági átalakulás strukturális problémáival küzdő térségek általános szükségleteit – az egész ország területére vonatkozóan referenciakeretként kell szolgálniuk az emberi erőforrások fejlesztéséhez.

14. cikk

Időtartam és felülvizsgálat

(1) A 6. cikknek és a 7. cikk (4) bekezdése első albekezdésének sérelme nélkül, minden terv, közösségi támogatási keretterv, operatív program és egységes programozási dokumentum időtartama hét év.

A programozási időszak 2000. január 1-jén kezdődik.

(2) A közösségi támogatási keretterveket, operatív programokat és egységes programozási dokumentumokat újra meg kell vizsgálni, és, szükség esetén, a tagállam kezdeményezésére, vagy a tagállam egyetértésével a Bizottság kezdeményezésére, a 42. cikkben említett félidős értékelést és a teljesítéshez kötött tartalék 44. cikkben említett elkülönítését követően, e címmel összhangban ki kell igazítani.

A társadalmi-gazdasági helyzetben és a munkaerőpiacon bekövetkezett jelentős változások esetében a fent említettek felülvizsgálatára is sor kerülhet.

15. cikk

Előkészítés és jóváhagyás

(1) Az 1., a 2. és a 3. célkitűzés tekintetében a tagállamok tervet nyújtanak be a Bizottsághoz. A tervet a tagállam által országos, regionális és egyéb szinten kijelölt illetékes hatóságok dolgozzák ki. Abban az esetben, ha a támogatás egységes programozási dokumentum formájában jelenik meg, a tervet az egységes programozási dokumentum tervezeteként kell kezelni.

Az 1. célkitűzés tekintetében, az 1. célkitűzés alá tartozó minden régióra vonatkozóan közösségi támogatási kerettervet kell alkalmazni; ha azonban a Közösség általi juttatás 1000 millió eurónál kevesebb, vagy azt nem haladja meg lényegesen, a tagállamok főszabályként egységes programozási dokumentumtervezetet nyújtanak be.

A 2. és a 3. célkitűzés tekintetében főszabályként egységes programozási dokumentumokat kell alkalmazni; a tagállamok azonban választhatják egy közösségi támogatási keretterv kidolgoztatásának lehetőségét is.

(2) A tagállam a partnerekkel folytatott konzultáció után nyújtja be a terveket a Bizottságnak, a partnerek pedig a második albekezdésben megállapított határidővel összhangban álló időn belül közlik véleményüket.

Az érintett tagállammal kötött eltérő megállapodás hiányában, a terveket legkésőbb a 3. cikk (2) bekezdésében és a 4. cikk (4) bekezdésében említett, a támogatásra jogosult régiókat tartalmazó listák összeállítását követő négy hónapon belül kell benyújtani.

(3) A Bizottság értékeli ezeket a terveket és megállapítja, hogy azok összhangban vannak-e e rendelet céljaival, figyelembe véve a 9. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett referenciakeretet, más közösségi politikákat és a 41. cikk (2) bekezdését.

A Bizottság megvizsgálja a 3. célkitűzés keretében benyújtott valamennyi tervet abból a szempontból is, hogy a 16. cikk (1) bekezdése b) pontjának megfelelően az előirányzott intézkedések összhangban vannak-e az európai foglalkoztatási stratégia végrehajtására irányuló nemzeti tervvel, továbbá abból a szempontból is, hogy milyen módon és milyen mértékig vették figyelembe a társadalmi-gazdasági átalakulás strukturális problémáival küzdő térségek általános szükségleteit.

(4) Az (1) bekezdés szerinti esetekben, a Bizottság az érintett tagállammal egyetértésben és a 48–51. cikkben megállapított eljárásokat követve kidolgozza a közösségi támogatási keretterveket. Az EBB bekapcsolódhat a közösségi támogatási kerettervek elkészítésébe. A Bizottság legkésőbb öt hónappal azután, hogy megkapta a vonatkozó tervet vagy terveket, dönt az alapokból nyújtandó hozzájárulásról, feltéve hogy a tervek a 16. cikkben felsorolt valamennyi jellemzőt tartalmazzák.

A Bizottság értékeli a tagállam által benyújtott operatív programjavaslatokat és megállapítja, hogy összhangban vannak-e a megfelelő közösségi támogatási keretterv céljaival és összeegyeztethetők-e más közösségi politikákkal. A Bizottság a 28. cikk (1) bekezdésével összhangban és az érintett tagállammal egyetértésben határozatot fogad el az alapokból nyújtandó hozzájárulásról, feltéve hogy a javaslatok tartalmazzák a 18. cikk (2) bekezdésében felsorolt valamennyi jellemzőt.

A kérelmek elbírálásának és a programok végrehajtásának meggyorsítása érdekében, a tagállamok – terveik benyújtásával egy időben – operatív programtervezeteket is benyújthatnak. A Bizottság a közösségi támogatási kerettervről szóló határozata elfogadásával egyidejűleg, a 28. cikk (1) bekezdésével összhangban, a tervekkel egyidejűleg benyújtott operatív programokat is jóváhagyja, feltéve hogy azok a 18. cikk (2) bekezdésben felsorolt összes jellemzőt tartalmazzák.

(5) Az (1) bekezdés szerinti esetekben, a Bizottság – a tervek alapján – az érintett tagállammal egyetértésben és a 48–51. cikkben megállapított eljárásokat követve határoz az egységes programozási dokumentumokról. Az EBB bekapcsolódhat az egységes programozási dokumentum elkészítésébe. A Bizottság legkésőbb öt hónappal a vonatkozó terv kézhezvétele után, a 28. cikk (1) bekezdése alapján egyetlen határozatban dönt az egységes programozási dokumentumról és az alapokból nyújtandó hozzájárulásról, feltéve hogy a terv a 19. cikk (3) bekezdésben felsorolt valamennyi jellemzőt tartalmazza.

(6) A tagállam vagy az irányító hatóság a 9. cikk m) pontjában meghatározott programkiegészítő dokumentumot a támogatásfelügyeleti bizottság beleegyezésének megszerzését követően fogadja el abban az esetben, ha a programkiegészítő dokumentum kidolgozására az alapokból nyújtandó hozzájárulásról szóló bizottsági határozat meghozatala után kerül sor, illetve az érdekelt partnerekkel folytatott konzultációt követően fogadja el abban az esetben, ha a programkiegészítő dokumentum kidolgozására az alapokból nyújtandó hozzájárulásról szóló határozat meghozatala előtt kerül sor. Az utóbbi esetben a támogatásfelügyeleti bizottság vagy megerősíti a programkiegészítő dokumentumot, vagy a 34. cikk (3) bekezdésének megfelelően kiigazítást kér.

A Bizottságnak az operatív programot vagy egységes programozási dokumentumot jóváhagyó határozatától számított három hónapon belül a tagállam tájékoztatásul egyetlen dokumentumban megküldi a programkiegészítő dokumentumot a Bizottságnak.

(7) A Bizottságnak a közösségi támogatási kerettervről és az egységes programozási dokumentumról szóló határozatait az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzé kell tenni. Az Európai Parlament kérésére a Bizottság tájékoztatásul továbbítja részére ezeket a határozatokat, valamint az általa jóváhagyott közösségi támogatási keretterveket és egységes programozási dokumentumokat.

II. FEJEZET

AZ 1., A 2. ÉS A 3. CÉLKITŰZÉSRE VONATKOZÓ PROGRAMOZÁS TARTALMA

16. cikk

Tervek

(1) Az 1., a 2. és a 3. célkitűzés keretében benyújtott tervek a megfelelő országos és regionális prioritásokra épülnek, figyelembe veszik a 10. cikk (3) bekezdésében említett indikatív iránymutatást és tartalmazzák a következőket:

a) az adott helyzet számszerűsített leírása, amennyiben számszerűsíthető, az egyenlőtlenségekre, hiányosságokra és fejlődési potenciálra vonatkozóan az 1. célkitűzés alá tartozó régiókban, vagy az átalakulásra vonatkozóan a 2. célkitűzés alá tartozó térségekben, vagy az emberi erőforrások fejlesztésére és a foglalkoztatáspolitikára vonatkozóan a tagállamban és a 3. célkitűzés alá tartozó térségekben; továbbá az előző programozási időszakban felhasznált pénzügyi forrásoknak és a rendelkezésre álló értékelési eredmények nyomán az elvégzett műveletek fő eredményeinek a leírása;

b) az 1. cikkben említett célkitűzések elérését szolgáló megfelelő stratégiának a leírása, továbbá a régiók és térségek – beleértve a vidéki térségeket – fenntartható fejlődését és átalakulását, valamint a kapcsolódó emberierőforrás-fejlesztést, az oktatási, képzési és foglalkoztatási politikák és rendszerek módosítását és korszerűsítését szolgáló prioritásoknak a leírása.

Az e pontban felsorolt egyéb tételek mellett, a tagállamok valamennyi, a 3. célkitűzés keretébe tartozó tervben a stratégia fő céljainak és elérése fő eszközeinek ismertetése révén kimutatják, hogy a tervezett prioritások összhangban vannak a meglévő nemzeti foglalkoztatási tervvel.

A tagállamok kimutatják azt is, hogy a 2. célkitűzés keretébe tartozó valamennyi tervben szereplő, az emberi erőforrásokra és a foglalkoztatásra vonatkozó, az ESZA-ból támogatandó tevékenységek illeszkednek a szerkezetváltási stratégiába, megvalósításuk a többi alappal összehangoltan történik, és összhangban vannak a 41. cikk (2) bekezdésében említett, az emberi erőforrásokkal és a foglalkoztatással kapcsolatos előzetes értékeléssel. Ha ezek az igények nem érnek el jelentős összeget, a 3. célkitűzés hatókörébe kerülnek;

c) az alapokból, valamint szükség esetén az EBB-től származó, illetve egyéb pénzügyi eszközök révén történő pénzügyi hozzájárulás tervezett felhasználására és formájára vonatkozó információ, ideértve tájékoztatásul az 1257/1999/EK rendelet 33. cikkében említett intézkedések céljaira szolgáló, az EMOGA Garanciarészlegétől származó teljes összeget; a technikai segítségnyújtás terén várható igények; a 11. cikk (2) bekezdésével összhangban az addicionalitásra vonatkozó információ, amelyet az 1. célkitűzés esetében egy indikatív, átfogó finanszírozási táblázatban kell megadni, a tervben javasolt egyes prioritások szerint összegezve az állami és azzal egyenértékű, valamint szükség esetén a magánszektorból származó becsült forrásokat és a Közösség által juttatott strukturális forrásokat.

A tervekben minden esetben különbséget kell tenni az átmeneti támogatásban részesülő térségeknek, és az 1. vagy a 2. célkitűzésbe tartozó más térségeknek juttatott pénzügyi keretek között.

A 2. vagy 3. célkitűzés keretébe tartozó ESZA-támogatás esetében a százalékban kifejezett hozzájárulás magasabb lehet a 2. célkitűzés alá tartozó térségekben, mint a többi térségben.

A 3. célkitűzés esetében ebben a finanszírozási tervben fel kell tüntetni a gazdasági és társadalmi szerkezetváltás strukturális problémáival küzdő térségek részére tervbe vett előirányzatok koncentrációját;

d) a partnerekkel való konzultáció érdekében tett intézkedések összefoglalása.

(2) Az 1. célkitűzés alá tartozó régiók esetében a terveknek tartalmazniuk kell a gazdasági és társadalmi szerkezetváltásra vonatkozó, a 9. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett referenciakeretre tekintettel az emberi erőforrások fejlesztésére vonatkozó, valamint a vidékfejlesztésre és a halászati struktúrákra vonatkozó összes megfelelő intézkedést.

Ha egy tagállam teljes egészében az 1. célkitűzés alá tartozik, a terv az (1) bekezdés b) pontjának második alpontjában található szempontokra is kiterjed.

(3) A tagállamok feltüntetik az egyes alapok jellemzőit, beleértve a kért pénzügyi hozzájárulás összegét és a tervbe vett operatív programok áttekintését, különös tekintettel azok konkrét céljaira és a tervezett intézkedések főbb típusaira.

17. cikk

Közösségi támogatási keretterv

(1) A közösségi támogatási keretterv biztosítja az összes közösségi strukturális támogatás összehangolását az érintett régiókban, beleértve az 1. cikk (3) bekezdésével összhangban az emberi erőforrások fejlesztésére irányuló támogatást.

(2) Minden közösségi támogatási keretterv tartalmazza a következőket:

a) nyilatkozat a Közösség és az adott állam együttes fellépésének stratégiájáról és prioritásairól; ezek meghatározott céljai, ha lehetséges, számszerűsített formában; a várható hatás értékelése a 41. cikk (2) bekezdésével összhangban; információ arról, hogy ez a stratégia és ezek a prioritások miként veszik figyelembe a 10. cikk (3) bekezdésben említett indikatív iránymutatást, a gazdaságpolitikákat, a foglalkoztatásnak az emberek alkalmazkodóképessége és szakképzettsége javításán keresztül történő fejlesztésére irányuló stratégiát, valamint adott esetben az érintett tagállam regionális politikáit;

b) információ azon operatív programok jellegéről és időtartamáról, amelyekről nem a közösségi támogatási kerettervre vonatkozó döntéssel egyidejűleg határoznak, beleértve az ilyen programok konkrét céljait és a kiválasztott prioritásokat;

c) indikatív finanszírozási terv, amely a 28. és a 29. cikkel összhangban meghatározza minden prioritásra és évre vonatkozóan az egyes alapokból, szükség esetén az EBB-től származó hozzájárulásra, valamint az egyéb pénzügyi eszközök révén történő hozzájárulásra előirányzott összegeket – beleértve tájékoztató jelleggel az 1257/1999/EK rendelet 33. cikkében említett intézkedések céljaira szolgáló, az EMOGA Garanciarészlegétől származó teljes összeget –, ha ezek a források közvetlenül részét képezik a kérdéses finanszírozási tervnek, valamint az egyes alapokból történő hozzájárulással kapcsolatban az igénybe vehető közfinanszírozás és a becsült magánfinanszírozás teljes összegét.

A 3. célkitűzés esetében, az említett finanszírozási tervben fel kell tüntetni a gazdasági és társadalmi szerkezetváltás strukturális problémáival küzdő térségek részére tervbe vett előirányzatok koncentrációját.

Ebben a finanszírozási tervben meg kell különböztetni az átmeneti támogatásban részesülő régiók számára tervezett finanszírozást.

Az alapokból származó, évente az egyes közösségi támogatási kerettervekben tervbe vett összes hozzájárulásnak összeegyeztethetőnek kell lennie a vonatkozó pénzügyi tervvel, figyelembe véve a 7. cikk (3) bekezdésének harmadik albekezdésében említett degresszivitást;

d) a közösségi támogatási kerettervben foglaltak végrehajtására vonatkozó rendelkezések, beleértve:

- a közösségi támogatási keretterv kezeléséért a 34. cikkel összhangban hatáskörrel rendelkező, a 9. cikk n) pontja szerinti irányító hatóság tagállam által történő kijelölését;

- a partnereknek a 35. cikk szerinti támogatásfelügyeleti bizottságokba történő bevonásával összefüggő rendelkezéseket;

e) szükség esetén tájékoztatás a támogatás előkészítéséhez, felügyeletéhez és értékeléséhez szükséges előirányzatokról.

A 11. cikkel összhangban, a közösségi támogatási kerettervek tartalmazzák az addicionalitás előzetes vizsgálatát és a pénzmozgás, különösen az érintett tagállamtól a kedvezményezett régiók felé történő pénzmozgás, átláthatóságára vonatkozó megfelelő információkat.

18. cikk

Operatív programok

(1) A közösségi támogatási kerettervben szereplő támogatást főszabály szerint régiónként, a 9. cikkben meghatározott integrált operatív program formájában nyújtják.

(2) Minden operatív program tartalmazza a következőket:

a) a program prioritásai, a prioritások összhangja a megfelelő közösségi támogatási kerettervvel, azok konkrét céljai, lehetőség szerint számszerűsítve, és a 41. cikk (2) bekezdésével összhangban, várható hatásuk értékelése;

b) a prioritások megvalósítása céljából tervbe vett intézkedések összefoglaló leírása, beleértve a Szerződés 87. cikke szerinti támogatási rendszereknek való megfelelés ellenőrzéséhez szükséges információkat; adott esetben az operatív program előkészítéséhez, felügyeletéhez és értékeléséhez szükséges intézkedések jellege;

c) indikatív finanszírozási terv, amely a 28. és a 29. cikkel összhangban meghatározza minden prioritásra és évre vonatkozóan az egyes alapokból, szükség esetén az EBB-től származó hozzájárulásra, valamint az egyéb pénzügyi eszközök révén történő hozzájárulásra előirányzott összegeket – beleértve tájékoztató jelleggel az 1257/1999/EK rendelet 33. cikkében említett intézkedések céljaira szolgáló, az EMOGA Garanciarészlegétől származó teljes összeget –, amennyiben ezek a források közvetlenül részét képezik a finanszírozási tervnek, valamint az egyes alapokból történő hozzájárulással kapcsolatban az igénybe vehető közfinanszírozás és a becsült magánfinanszírozás teljes összegét.

Ebben a finanszírozási tervben a különböző alapoktól származó összes hozzájáruláson belül el kell különíteni az átmeneti támogatásban részesülő régiók számára tervezett finanszírozást.

Az alapoktól származó, évente tervbe vett összes hozzájárulásnak összeegyeztethetőnek kell lennie a vonatkozó pénzügyi tervvel, figyelembe véve a 7. cikk (3) bekezdésének harmadik albekezdésében említett degresszivitást;

d) az operatív programban foglaltak végrehajtására vonatkozó rendelkezések, beleértve:

i. az operatív program kezelésére a 34. cikkel összhangban hatáskörrel rendelkező, a 9. cikk n) pontja szerinti irányító hatóság tagállam által történő kijelölését;

ii. az operatív program irányítására vonatkozó intézkedések leírását;

iii. a felügyeletre és az értékelésre szolgáló rendszerek leírását, beleértve a támogatásfelügyeleti bizottság szerepét;

iv. az átláthatóság biztosítása céljából a pénzeszközök mobilizálásával és mozgásával kapcsolatos eljárások meghatározását;

v. az operatív program ellenőrzésére szolgáló egyedi intézkedések és eljárások leírását.

(3) A programkiegészítő dokumentum a következőket tartalmazza:

a) az operatív programban szereplő megfelelő prioritások végrehajtására vonatkozó intézkedések; a lehetőség szerint számszerűsített intézkedéseknek a 41. cikk (3) bekezdésével összhangban történő előzetes értékelése; a 36. cikkel összhangban a megfelelő monitoringmutatók;

b) az intézkedések végső kedvezményezetti csoportjainak meghatározása;

c) finanszírozási terv, amely a 28. és 29. cikkel összhangban meghatározza minden intézkedésre vonatkozóan a kérdéses alapokból, szükség esetén az EBB-től származó hozzájárulásra, valamint az egyéb meglévő pénzügyi eszközök révén történő hozzájárulásra előirányzott összegeket, valamint az alapokból történő hozzájárulással kapcsolatban az igénybe vehető köz-, illetve azzal egyenértékű finanszírozás, és a becsült magánfinanszírozás teljes összegét; egy alap a 29. cikk szerinti százalékos hozzájárulását egy intézkedéshez és a szóban forgó prioritásra a közösségi alapokból juttatott teljes összeget figyelembe véve kell meghatározni.

Ebben a finanszírozási tervben meg kell különböztetni az átmeneti támogatásban részesülő régiók számára tervezett finanszírozást.

A finanszírozási tervet, az érintett tagállam intézményi, jogi és pénzügyi rendszerét figyelembe véve, az intézkedések társfinanszírozására vonatkozó rendelkezések leírása kíséri;

d) az operatív programnak a 46. cikkel összhangban történő nyilvánosságra hozatalára irányuló intézkedések;

e) az e rendeletben az irányítás, a felügyelet és az értékelés tekintetében előírt követelmények teljesítéséhez szükséges adatok – lehetőség szerint – elektronikus cseréjére vonatkozóan a Bizottság és az érintett tagállam által elfogadott megállapodások ismertetése.

19. cikk

Egységes programozási dokumentum

(1) A 2. és a 3. célkitűzés szerinti támogatás, továbbá a 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott módon az 1. célkitűzés szerinti támogatás főszabály szerint egységes programozási dokumentum formájában jelenik meg. A 2. és a 3. célkitűzés esetében a 15. cikk (1) bekezdésének c) pontját kell alkalmazni.

(2) Az 1. célkitűzés szerinti egységes programozási dokumentum magában foglalja a gazdasági és társadalmi szerkezetváltásra vonatkozó, a foglalkoztatásnak – a 9. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett referenciakeretre tekintettel –, az emberek alkalmazkodóképessége és szakképzettsége javításán keresztül történő fejlesztésére vonatkozó, valamint a vidékfejlesztésre és a halászati struktúrákra vonatkozó valamennyi megfelelő intézkedést.

A 2. célkitűzés szerinti egységes programozási dokumentumban biztosítani kell az összes közösségi strukturális támogatás koordinációját, beleértve az 1257/1999/EK rendelet 41. cikkének (2) bekezdésével összhangban az említett rendelet 33. cikke szerinti vidékfejlesztési intézkedések koordinációját, kivéve ugyanakkor a 3. célkitűzés keretében nyújtott humánerőforrás-fejlesztési támogatást, a 2. célkitűzés hatókörébe tartozó valamennyi térségben.

A 3. célkitűzés szerinti egységes programozási dokumentumban biztosítani kell az emberi erőforrások fejlesztésére irányuló összes közösségi strukturális támogatásnak az 5. cikkben említett térségekben történő koordinációját, kivéve a 2. célkitűzés keretében e tárgyban nyújtott támogatást.

(3) Minden egységes programozási dokumentum tartalmazza a következő elemeket:

a) nyilatkozat a Közösség és az adott ország együttes fellépésének stratégiájáról és prioritásairól; ezek meghatározott céljai, lehetőség szerint számszerűsítve; a várható hatásnak – beleértve a környezet állapotára gyakorolt hatást – a 41. cikk (2) bekezdésével összhangban történő értékelése; információ arról, hogy ez a stratégia és ezek a prioritások miként veszik figyelembe a 10. cikk (3) bekezdésében említett indikatív iránymutatást, a gazdasági politikákat, a foglalkoztatásnak az emberek alkalmazkodóképessége és szakképzettsége javításán keresztül történő fejlesztésére vonatkozó stratégiát; valamint szükség szerint az érintett tagállam regionális politikáját;

b) a prioritások megvalósítása céljából tervbe vett intézkedések összefoglaló leírása, beleértve a Szerződés 87. cikke szerinti támogatási rendszereknek való megfelelés ellenőrzéséhez szükséges információkat; adott esetben az egységes programozási dokumentum előkészítéséhez, felügyeletéhez és értékeléséhez szükséges intézkedések jellege;

c) indikatív finanszírozási terv, amely a 28. és a 29. cikkel összhangban meghatározza minden prioritásra és évre vonatkozóan az egyes alapokból, szükség esetén az EBB-től származó hozzájárulásra, valamint az egyéb pénzügyi eszközök révén történő hozzájárulására előirányzott összegeket – beleértve tájékoztató jelleggel az 1257/1999/EK rendelet 33. cikkében említett intézkedések céljaira szolgáló, az EMOGA Garanciarészlegétől származó teljes összeget –, amennyiben ezek a források közvetlenül részét képezik a finanszírozási tervnek, valamint az egyes alapokból történő hozzájárulással kapcsolatban az igénybe vehető köz-, illetve azzal egyenértékű finanszírozás, és a becsült magánfinanszírozás teljes összegét.

Ebben a finanszírozási tervben meg kell különböztetni az átmeneti támogatásban részesülő régiók számára tervezett finanszírozást.

Az alapoktól származó, évente tervbe vett összes hozzájárulásnak összeegyeztethetőnek kell lennie a vonatkozó pénzügyi tervvel, figyelembe véve a 7. cikk (3) bekezdésének harmadik albekezdésében említett degresszivitást.

A 3. célkitűzés esetében a finanszírozási tervben fel kell tüntetni a gazdasági és társadalmi átalakítás strukturális problémáival küzdő térségek részére tervbe vett előirányzatok koncentrációját;

d) az egységes programozási dokumentum végrehajtására vonatkozó rendelkezések, beleértve:

i. az egységes programozási dokumentum kezelésére a 34. cikkel összhangban hatáskörrel rendelkező, a 9. cikk n) pontja szerinti irányító hatóságnak a tagállam által történő kijelölését;

ii. az egységes programozási dokumentum kezelésére vonatkozó szabályok leírását;

iii. a felügyeletre és az értékelésre szolgáló rendszerek leírását, beleértve a támogatásfelügyeleti bizottság szerepét;

iv. az átláthatóság biztosítása céljából a pénzeszközök mobilizálásával és mozgásával kapcsolatos eljárások meghatározását;

v. az egységes programozási dokumentum ellenőrzésére szolgáló egyedi szabályok és eljárások leírását;

e) szükség szerint a támogatás előkészítéséhez, felügyeletéhez és értékeléséhez szükséges forrásokra vonatkozó információk.

A 11. cikkel összhangban, az egységes programozási dokumentum tartalmazza a tagállam és a Bizottság által elfogadott célkitűzés vagy célkitűzések tekintetében az addicionalitás előzetes vizsgálatát, valamint a pénzmozgás, különösen az érintett tagállamtól a kedvezményezett régiók felé irányuló pénzmozgás, átláthatóságára vonatkozó megfelelő információt.

(4) Minden egységes programozási dokumentum a 9. cikk m) pontjában meghatározott és a 18. cikk (3) bekezdésében ismertetett programkiegészítő dokumentummal egészül ki.

III. FEJEZET

KÖZÖSSÉGI KEZDEMÉNYEZÉSEK

20. cikk

Tartalom

(1) A közösségi kezdeményezések a következő területekre terjednek ki:

a) határokon átnyúló, nemzetek közötti és régiók közötti együttműködés, amelynek célja az egész közösségi terület harmonikus, kiegyensúlyozott és fenntartható fejlődésének ösztönzése ("Interreg");

b) válságban lévő városok és városkörnyék gazdasági és társadalmi megújulása, amelynek célja a fenntartható városi fejlődés előmozdítása ("Urban");

c) vidékfejlesztés ("Leader");

d) nemzetek közötti együttműködés a munkaerő-piaci hátrányos megkülönböztetés és egyenlőtlenség minden formája elleni küzdelem új eszközeinek előmozdítása céljából ("Equal").

(2) A strukturális alapokból származó, a 7. cikk (1) bekezdésében említett kötelezettségvállalási előirányzatok legalább 2,5 %-át az "Interreg"-re kell fordítani, amelynek keretében kellő figyelmet kell szentelni a határokon átnyúló tevékenységekre, különösen a bővítésre tekintettel és a csatlakozni kívánó országokkal hosszan határos tagállamok esetében, valamint a PHARE, a Tacis és a MEDA programmal való jobb koordinációra is. Kellő figyelmet kell szentelni a legkülső régiókkal való együttműködésre is.

Az Equal keretében kellően figyelembe kell venni a menedékkérők társadalmi és szakmai beilleszkedését.

(3) A közösségi kezdeményezések keretében jóváhagyott programok a 3. és a 4. cikkben említetteken kívüli térségekre is kiterjedhetnek.

21. cikk

Kidolgozás, jóváhagyás és végrehajtás

(1) A 48–51. cikkben említett eljárásokkal összhangban, és az Európai Parlamentnek tájékoztatásul küldött értesítés után a Bizottság minden kezdeményezésre vonatkozóan iránymutatásokat dolgoz ki, amelyekben meghatározza a célokat, az alkalmazási területet és a végrehajtás megfelelő módját. Ezeket az iránymutatásokat az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában kell közzétenni.

(2) A 20. cikk (1) bekezdésében említett egyes tevékenységeket egy-egy külön alapból kell finanszírozni: az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett tevékenységet az ERFA forrásaiból, az (1) bekezdés c) pontjában említett tevékenységet az EMOGA Orientációs Részlege forrásaiból, az (1) bekezdés d) pontjában említett tevékenységet pedig az ESZA forrásaiból. Valamely alapból történő hozzájárulásra vonatkozó döntés az alapnak a rá vonatkozó rendeletekben meghatározott alkalmazási területét mélyítheti, de nem terjesztheti ki, annak érdekében, hogy az az érintett közösségi kezdeményezésen alapuló program végrehajtásához szükséges valamennyi intézkedésre kiterjedjen.

(3) Az (1) bekezdésben említett iránymutatásokkal és a 41. cikk (2) bekezdésével összhangban kidolgozott, valamint a tagállam(ok) által benyújtott javaslatok alapján, a Bizottság a 28. cikknek megfelelően határoz a közösségi kezdeményezésen alapuló programokról.

(4) A közösségi kezdeményezésen alapuló programokat a 42. cikkben említett félidős értékelést követően újra meg kell vizsgálni, és szükség szerint az érintett tagállam(ok) kérelmére, vagy a tagállammal, illetve tagállamokkal egyetértésben a Bizottság kérelmére módosítani kell.

(5) A közösségi kezdeményezésen alapuló programok időtartama hét év, amely 2000. január 1-jén kezdődik.

IV. FEJEZET

INNOVÁCIÓS TEVÉKENYSÉGEK ÉS TECHNIKAI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS

22. cikk

Innovációs tevékenységek

(1) A Bizottság kezdeményezésére és a 48–51. cikkben említett bizottságokkal az innovációs tevékenységek különböző típusaira vonatkozó iránymutatásokról folytatott konzultációt követően, az alapokból, azok éves finanszírozásának maximum 0,40 %-áig, finanszírozhatók innovációs tevékenységek közösségi szinten. Az ilyen tevékenységek közé tartoznak a tanulmányok, a kísérleti projektek és a tapasztalatcserék.

Az ilyen innovációs tevékenységek hozzájárulnak az 1., a 2. és a 3. célkitűzés keretében nyújtott támogatás minőségének javítását célzó innovatív módszerek és eljárások kidolgozásához. A tevékenységek végrehajtása egyszerűen, átlátható módon, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveivel összhangban történik.

(2) A kísérleti projektek egyes tevékenységi területei csak egy alapból finanszírozhatók. Valamely alapból történő hozzájárulásra vonatkozó döntés az alapnak a rá vonatkozó rendeletekben meghatározott alkalmazási területét mélyítheti, de nem terjesztheti ki, annak érdekében, hogy az az érintett kísérleti projekt végrehajtásához szükséges valamennyi intézkedésre kiterjedjen.

23. cikk

Technikai segítségnyújtás

A Bizottság kezdeményezésére vagy nevében, és a 48–51. cikkben említett bizottságokkal az intézkedések különböző típusairól folytatott konzultációt követően, az alapokból, azok éves finanszírozásának maximum 0,25 %-áig, finanszírozhatók az e rendelet végrehajtásához szükséges előkészítő, felügyeleti, értékelő és ellenőrző intézkedések. Ezek a következőket foglalják magukban:

a) tanulmányok, beleértve az alapok működéséről szóló általános jellegű tanulmányokat;

b) technikai segítségnyújtási intézkedések, a partnereknek, az alapokból származó támogatás végső kedvezményezettjeinek és a társadalomnak szánt tapasztalat- és információcserék;

c) az irányítást, a felügyeletet és az értékelést szolgáló informatikai rendszerek üzembe helyezése, működtetése és összekapcsolása;

d) az értékelési módszerek javítása, és az e téren alkalmazott gyakorlatra vonatkozó információcsere.

24. cikk

Az innovációs tevékenységek és a technikai segítségnyújtás jóváhagyása

(1) Az érintett tagállamoktól az innovációs tevékenységekre vonatkozóan kapott információk felhasználásával a Bizottság a következő szempontok alapján értékeli az alapokból nyújtandó hozzájárulás iránt a 22. és a 23. cikk alapján benyújtott kérelmeket:

a) a javasolt támogatásnak, hatókörének – beleértve a földrajzi hatókört –, és konkrét céljainak ismertetése;

b) a támogatás végrehajtásáért felelős szervek, valamint a kedvezményezettek;

c) ütemterv és finanszírozási terv, beleértve a közösségi finanszírozás bármely egyéb forrásaiból származó hozzájárulásokat;

d) a hatékony és szabályszerű végrehajtást biztosító rendelkezések;

e) bármely egyéb, a közösségi politikákkal és a 10. cikk (3) bekezdésében említett iránymutatásokkal való összeegyeztethetőség igazolásához szükséges információ.

Ha az említett információk lehetővé teszik a benyújtott kérelem elbírálását, a Bizottság jóváhagyja az alapokból történő hozzájárulást.

(2) Az érintett tagállamokat a kérelem elfogadását követően a Bizottság haladéktalanul értesíti.

(3) A tagállamok e rendelet értelmében nem tartoznak pénzügyi felelősséggel a 22. cikkben említett innovációs tevékenységekért és a 23. cikkben említett technikai segítségnyújtási intézkedésekért, az egyes tagállamoknak a rájuk vonatkozó intézményi rendelkezésekből eredő kötelezettségei sérelme nélkül.

V. FEJEZET

JELENTŐS PROJEKTEK

25. cikk

Meghatározás

Bármely támogatás keretében az alapokból jelentős projektek finanszírozhatók, vagyis olyanok,

a) amelyek meghatározott műszaki feladatra irányuló munkák gazdaságilag oszthatatlan sorozatát adják és világosan meghatározott célokkal rendelkeznek; valamint

b) amelyeknek az alapokból történő hozzájárulás megállapításához figyelembe vett összköltsége meghaladja az 50 millió eurót.

26. cikk

Jóváhagyás és végrehajtás

(1) A támogatás végrehajtása során, ha egy tagállam vagy irányító hatóság egy jelentős projekthez az alapokból történő hozzájárulást vesz tervbe, előzetesen értesíti a Bizottságot és a következőkről tájékoztatja:

a) a végrehajtásért felelős szerv;

b) a beruházás jellege és leírása, pénzügyi nagyságrendje és helyszíne;

c) a projekt végrehajtásának ütemterve;

d) költség-haszon elemzés, beleértve a pénzügyi költségeket és hasznot, kockázatértékelés, valamint információ a projekt gazdasági életképességéről;

e) továbbá:

- infrastrukturális beruházások esetében: a projekt költségeinek és társadalmi-gazdasági hasznának elemzése, beleértve a hasznosulás várható mértékét, az érintett régió fejlődésére, illetve átalakítására előreláthatóan gyakorolt hatást és a közbeszerzésre vonatkozó közösségi szabályok alkalmazását;

- a termelési kapacitások terén történő beruházás esetében: az érintett ágazaton belüli piaci kilátásoknak és a projekt várható megtérülésének elemzése,

f) a foglalkoztatási helyzetre gyakorolt közvetlen és közvetett hatások, amennyiben lehetséges, közösségi szinten;

g) azon információk, amelyek alapján értékelhető a környezetre gyakorolt hatás, valamint a következő elvek alkalmazása: az elővigyázatosság elve, a megelőzés elve, a környezeti károknak elsősorban a forrásuknál történő elhárítására vonatkozó elv és a "szennyező fizet" elve, továbbá a környezetvédelemre vonatkozó közösségi szabályok betartása;

h) a versenyszabályok, többek között az állami támogatásokra vonatkozó szabályok betartásának értékeléséhez szükséges információk;

i) utalás az alapokból történő hozzájárulásnak a projekt megvalósítására kifejtett hatására;

j) a finanszírozási terv, valamint az alapokból történő hozzájárulásból, és minden egyéb közösségi finanszírozási forrásból történő hozzájárulásból várható pénzügyi források összessége.

(2) A Bizottság, szükség szerint az EBB-vel konzultálva, a következő tényezők szempontjából bírálja el a projektet:

a) a tervezett beruházás típusa és adott esetben a várható bevétel;

b) a költség-haszon elemzés eredményei;

c) a környezetvédelmi hatásvizsgálat eredménye;

d) összhang a megfelelő támogatás prioritásaival;

e) a többi közösségi politikának való megfelelés;

f) a várható gazdasági és társadalmi haszon, különösen a foglalkoztatás terén, a felhasznált pénzügyi forrásokra tekintettel;

g) a pénzügyi eszközök összehangolása, valamint a támogatásnak és a hiteleknek a 10. cikk (2) bekezdésében említett kombinációja.

(3) Az (1) bekezdésben említett értesítés kézhezvételétől számított két hónapon, illetve amennyiben az EBB megkeresése szükségesnek bizonyul, három hónapon belül a Bizottság határoz a közösségi támogatás mértékének engedélyezéséről vagy módosításáról. Ha úgy ítéli meg, hogy a projektben nem indokolt az alapokból származó hozzájárulás egy része vagy egésze, indokolt határozatot hozhat a hozzájárulás egy részének vagy egészének visszatartásáról.

VI. FEJEZET

GLOBÁLIS TÁMOGATÁSOK

27. cikk

Globális támogatások

(1) Ha a támogatás egy részének végrehajtására vagy irányítására a 9. cikk i) pontjának megfelelően közvetítők kaptak megbízást, a közvetítőknek biztosítékot kell nyújtaniuk fizetőképességükre, valamint az ügyvezetés és pénzügyi irányítás terén elismert szakértelmükre és tapasztalatukra. Ezek a közvetítők rendszerint az érintett régióban vagy régiókban rendelkeznek székhellyel vagy képviselettel, de bizonyos indokolt körülmények fennállása esetén székhelyük ettől eltérő helyen is lehet. Többéves tapasztalattal kell rendelkezniük az adott szakterületen, közérdekű tevékenységet kell folytatniuk és a tervezett intézkedések végrehajtása által közvetlenül érintett társadalmi-gazdasági csoportokat megfelelően be kell vonniuk.

(2) A globális támogatás igénybevételét az alapokból történő hozzájárulásra vonatkozó megfelelő határozatban a 18. cikk (2) bekezdésének d) pontjában és a 19. cikk (3) bekezdésének d) pontjában meghatározott különös végrehajtási rendelkezésként kell feltüntetni. A globális támogatások felhasználásának módja egyrészről a tagállam vagy az irányító hatóság, másrészről az érintett közvetítő szervezet közötti megállapodás tárgyát képezi.

A közösségi kezdeményezésen alapuló programok és az innovációs intézkedések esetében a globális támogatások felhasználásának módja a Bizottság és az érintett közvetítő szervezet közötti megállapodás tárgyát képezi. A közösségi kezdeményezésen alapuló programok esetében a felhasználás módjáról az érintett tagállamokkal is meg kell állapodni. A 18. cikkben említett programkiegészítő dokumentumban nem szerepel a támogatásnak a globális támogatáshoz tartozó része.

(3) A globális támogatás felhasználási módjának leírásában különösen a következőkre kell kitérni:

a) a végrehajtandó intézkedések;

b) a kedvezményezettek kiválasztásának szempontjai;

c) az alapokból származó támogatás feltételei és mértéke, beleértve minden keletkező kamat felhasználását;

d) a globális támogatás felügyeletének, értékelésének és pénzügyi ellenőrzésének szabályai;

e) szükség szerint bankgarancia igénybevétele; ilyen esetben a Bizottságot értesíteni kell.

III. CÍM

AZ ALAPOKBÓL TÖRTÉNŐ HOZZÁJÁRULÁS ÉS AZ ALAPOK PÉNZÜGYI IRÁNYÍTÁSA

I. FEJEZET

PÉNZÜGYI HOZZÁJÁRULÁS AZ ALAPOKBÓL

28. cikk

Határozat az alapokból származó hozzájárulásokról

(1) Feltéve, hogy az e rendeletben foglalt minden feltétel teljesül, a Bizottság a támogatási kérelem kézhezvételétől számított öt hónapon belül egyetlen határozatban fogadja el az összes alapból származó hozzájárulást. A határozat szükség szerint egyértelműen megkülönbözteti az átmeneti támogatásban részesülő régiókat és térségeket.

Az alapokból származó hozzájárulás legnagyobb mértékét a támogatáson belül minden egyes prioritásra vonatkozóan rögzíteni kell.

Adott időszakban egy intézkedésre egyszerre csak egy alapból vehető igénybe pénzügyi hozzájárulás.

Egy intézkedésre vagy műveletre az 1. cikkben említett célok közül egyszerre csak egy alapján adható strukturális alapból származó hozzájárulás.

Semmilyen műveletre nem adható valamely alapból hozzájárulás az 1., a 2., vagy a 3. célkitűzés, és ezzel egyidejűleg egy közösségi kezdeményezés keretében.

Semmilyen műveletre nem adható valamely alapból hozzájárulás az 1., a 2., vagy a 3. célkitűzés, és ezzel egyidejűleg az EMOGA Garanciarészlege keretében.

Semmilyen műveletre nem adható valamely alapból hozzájárulás egy közösségi kezdeményezés és ezzel egyidejűleg az EMOGA Garanciarészlege keretében.

(2) Az alapokból a valamely közösségi támogatási keretterv végrehajtását szolgáló operatív programokhoz történő hozzájárulásnak összhangban kell lennie a megfelelő közösségi támogatási kerettervben megállapított, a 17. cikk (2) bekezdésének c) pontja szerinti finanszírozási tervvel.

(3) Az intézkedések végrehajtása során az alapokból történő hozzájárulás formája elsősorban vissza nem térítendő közvetlen támogatás (a továbbiakban: közvetlen támogatás), valamint olyan más forma, mint például visszatérítendő támogatás, kamattámogatás, biztosíték, tőkerészesedés, kockázatitőke-részesedés, vagy más finanszírozási forma.

Az irányító hatóság vagy más közigazgatási szerv részére visszafizetett támogatást a hatóság, illetve szerv ismét ugyanarra a célra használja fel.

29. cikk

Különbségtétel a hozzájárulások mértékében

(1) Az alapokból történő hozzájárulást a következő szempontok szerint kell megkülönböztetni:

a) a támogatás segítségével megoldandó konkrét, különösen regionális vagy társadalmi jellegű problémák súlya;

b) az érint