ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.

A 16. cikk a következőképpen módosul: a) A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(2) Több követelés és több személy tekintetében egyetlen, a megkeresett tagállamban végrehajtást engedélyező, egységes okirat is kibocsátható, a megkereső tagállamban végrehajtást engedélyező eredeti okiratnak vagy okiratoknak megfelelően.”; b) A cikk a következő (3a) és (3b) bekezdéssel egészül ki: „(3a) Amennyiben a (2) bekezdésben említett eredeti okirat vagy a (3) bekezdésben említett átfogó okirat több követelést is tartalmaz, és ezek közül egyet vagy többet már behajtottak, akkor a megkeresett tagállamban végrehajtást engedélyező, egységes okirat csak azokra a követelésekre tartalmazhat utalást, amelyek behajtásához segítséget kérnek. (3b) Amennyiben a (2) bekezdésben említett eredeti okirat vagy a (3) bekezdésben említett átfogó okirat több követelést is tartalmaz, a megkereső tagállam ezeket a követeléseket több, a megkeresett tagállamban végrehajtást engedélyező, egységes okiratban is feltüntetheti, a megkeresett tagállam adóbehajtó hivatalai közötti, az adótípus szerinti feladatmegosztásnak megfelelően.”;
„2.

ALNSIEM, Musa Hilal Abdalla Más néven: a) Sheikh Musa Hilal; b) Abd Allah; c) Abdallah; d) AlNasim; e) Al Nasim; f) AlNaseem; g) Al Naseem; h) AlNasseem; i) Al Nasseem Tisztsége: a) korábban a Szudáni Nemzetgyűlés Al-Waha kerületbeli tagja; b) korábban a Szövetségi Ügyek Minisztériumának különleges tanácsadója; c) a mahamid törzs főparancsnoka Észak-Dárfúrban Születési ideje: a) 1964. január 1.; b) 1959. Születési helye: Kutum Állampolgársága: Szudán Címe: a) Kabkabiya, Szudán; b) Kutum, Szudán (jelenleg Kabkabiya és Kutum városában él Észak-Dárfúrban, korábban Kartúmban tartózkodott). Útlevélszám: a) Diplomata útlevél száma: D014433, kiállítva 2013. február 21-én (Érvényessége lejárt 2015. február 21-én); b) Diplomata útlevél száma: D009889, kiállítva 2011. február 17-én (Érvényessége lejárt 2013. február 17-én). Azonosító adatok: Állampolgársági bizonyítvány száma: A0680623. Az ENSZ általi jegyzékbe vétel dátuma:2006. április 25. Egyéb információk: Weblink az INTERPOL–ENSZ Biztonsági Tanács szankciós adatlaphoz: https://www.interpol.int/en/notice/search/un/5795065 A szankcióbizottság által a jegyzékbe vétellel kapcsolatban nyújtott indokolás szöveges összefoglalásából származó információ: Alnsiem-et 2006. április 25-én vették, az 1672 (2006) sz. határozat értelmében, a következő bejegyzéssel került sor: »a jalul törzs főparancsnoka Észak-Dárfúrban«. A Human Rights Watch állítása szerint birtokukban van egy 2004. február 13-i feljegyzés egy észak-dárfúri önkormányzati hivatalból, amely »a helyi védelmi egységek« számára elrendelte, hogy »engedjék a Musa Hilal sejk parancsnoksága alá tartozó mudzsahedinek és önkéntesek tevékenységének végzését [Észak-Dárfúr] térségében, és biztosítsák azok alapvető szükségleteit.«2005. szeptember 28-án 400 arab milicista támadta meg a nyugat-dárfúri Aro Sharrow falut (és az ott található belső menekülttábort), valamint Acho és Gozmena falvakat. Meggyőződésünk szerint Musa Hilal az Aro Sharrow-i belső menekülttábor megtámadása során jelen is volt; a fiát a Szudáni Felszabadítási Hadsereg (SLA) Shareia elleni támadásakor megölték, így személyes vérbosszúban vett részt. Alapos indokkal feltételezhető, hogy főparancsnokként közvetlenül ő felelt ezekért a tettekért, és felelős a nemzetközi humanitárius jogot és emberi jogi normákat sértő cselekményekért és egyéb atrocitásokért.”
(8)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék a jelenleg az ex 6911 10 00, ex 6912 00 21, ex 6912 00 23, ex 6912 00 25 és az ex 6912 00 29 KN-kód (TARIC-kódok: 6911100090, 6912002111, 6912002191, 6912002310, 6912002510 és 6912002910) alá tartozó és Kínából származó, az eredeti rendeletben meghatározott érintett termék, vagyis asztali és konyhai kerámiaáru, kivéve a kerámiakéseket, a kerámia fűszerdarálókat és a kerámiadaráló részeit, a kerámiahámozókat, a kerámia késélezőket és a pizza vagy kenyér sütéséhez használt kordierit kerámia pizzaköveket (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék).
C5

A gazdálkodó egység a jelen standardot a C3. bekezdés (a) pontjának megfelelően visszamenőlegesen alkalmazva az alábbi gyakorlati megoldások közül egyet vagy többet is választhat: a) a gazdálkodó egységnek teljesített szerződések esetében nem kell újra megállapítania azokat a szerződéseket, amelyek i. azonos éves beszámolási időszakban kezdődnek és végződnek; vagy ii. teljesített szerződések a legkorábbi bemutatott időszak kezdetén. b) a gazdálkodó egység változó ellenértékű teljesített szerződések esetében az összehasonlító beszámolási időszakok változó ellenértékösszegeinek becslése helyett használhatja a szerződés teljesítésének időpontjában érvényes ügyleti árat is. c) a legkorábbi bemutatott időszak kezdetét megelőzően módosított szerződések esetén a gazdálkodó egységnek nem szükséges visszamenőlegesen újra megállapítania az adott szerződésmódosításokat a 20-21. bekezdésekkel összhangban. Ehelyett a legkorábbi bemutatott időszak kezdete előtt történt összes módosítás összesített hatását kell bemutatnia, amikor i. azonosítja a kielégített és nem kielégített teljesítési kötelmeket; ii. meghatározza az ügyleti árat; és iii. allokálja az ügyleti árat a kielégített és nem kielégített teljesítési kötelmekre. d) a gazdálkodó egységnek az első alkalmazás időpontja előtt bemutatott beszámolási időszakok esetében nem kell közzétennie a fennmaradó teljesítési kötelmekhez allokált ügyleti árat és annak ismertetését, hogy a gazdálkodó egység várakozása szerint mikor fogja ezt az összeget bevételként megjeleníteni (lásd a 120. bekezdést).
39C.

A 39B. bekezdés (a) pontjának való megfelelés érdekében a biztosítónak közzé kell tennie azt a tényt, hogy alkalmazza az IFRS 9 standard alóli átmeneti felmentést, és azt, hogy a 20B. bekezdés (b) pontjában meghatározott időpontban hogyan állapította meg, hogy megfelel az IFRS 9 standard alóli átmeneti felmentés feltételeinek, beleértve a következőket: a) ha a jelen IFRS hatókörébe tartozó szerződésekből eredő kötelezettségei (vagyis a 20E. bekezdés (a) pontjában említett kötelezettségek) könyv szerinti értéke az összes kötelezettségei teljes könyv szerinti értékének legfeljebb 90 százalékát tette ki: azon, biztosítással kapcsolatos kötelezettségek jellege és könyv szerinti értékei, amelyek nem a jelen IFRS hatókörébe tartozó szerződésekből eredő kötelezettségek (vagyis a 20E. bekezdés (b) és (c) pontjában említett kötelezettségek); b) ha a biztosítással kapcsolatos kötelezettségei teljes könyv szerinti értékének az összes kötelezettségei teljes könyv szerinti értékéhez viszonyított százalékos aránya legfeljebb 90 százalék volt, de meghaladta a 80 százalékot: hogyan állapította meg a biztosító, hogy nem végzett biztosítással nem kapcsolatos jelentős tevékenységet, ideértve azt is, hogy milyen információkat vett figyelembe; és c) ha a biztosító az IFRS 9 standard alóli átmeneti felmentés feltételeinek a 20G. bekezdés (b) pontja alkalmazásával való újraértékelés alapján felelt meg: i. az újraértékelés oka; ii. a tevékenységeiben bekövetkezett releváns változás időpontja; és iii. a tevékenységeiben bekövetkezett változás részletes magyarázata, és ezen változásnak a gazdálkodó egység pénzügyi kimutatásaira gyakorolt hatásának kvalitatív bemutatása.
41.

A lízingbevevő által használatijog-eszközként tartott befektetési célú ingatlan bekerülési értéke kezdeti megjelenítésének alapját az IFRS 16 standard határozza meg. A 33. bekezdés előírja, hogy a lízingbevevő által használatijog-eszközként tartott befektetési célú ingatlan újraértékeljék, ha szükséges, annak valós értékére. Piaci feltételeket tükröző lízingdíjak esetében a lízingbevevő által használatijog-eszközként tartott befektetési célúingatlan valós értéke annak megszerzése időpontjában, csökkentve a várható lízingdíjak összegével (beleértve a megjelenített lízingkötelezettségekre vonatkozókat is) nulla kell, hogy legyen. Ily módon a használatijog-eszköznek az IFRS 16 standardban meghatározott bekerülési értékről a valós értékre való, a 33. bekezdésben meghatározott (és az 50. bekezdésben meghatározott követelményeket is figyelembe vevő) újraértékelése nem keletkeztethet semmilyen kezdeti nyereséget vagy veszteséget, kivéve, ha a valós érték eltérő időpontban kerül újrameghatározásra. Ez következhet be, amikor a valósérték-modellre történő áttérésre vonatkozó döntést a kezdeti megjelenítést követően hozzák meg.
(8)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék a Malajziában és Tajvanon feladott – függetlenül attól, hogy az árut Malajziából és Tajvanról származóként jelentették-e be vagy sem –, jelenleg az ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 és ex 8541 40 90 KN-kód alá tartozó kristályos szilícium fotovillamos modulok vagy panelek és a kristályos szilícium fotovillamos modulokban vagy panelekben használatos (legfeljebb 400 mikrométer vastagságú) elemek.
2.

A IX. fejezet helyébe a következő szöveg lép: „IX. FEJEZET: AZ OSZTÁLYOZOTT TERMELÉSI TERÜLETEKEN KÍVÜL BEGYŰJTÖTT, NEM FILTRÁLÓ FÉSŰSKAGYLÓKRA, TENGERI CSIGÁKRA ÉS TÜSKÉSBŐRŰEKRE VONATKOZÓ EGYEDI KÖVETELMÉNYEK Az osztályozott termelési területeken kívül nem filtráló fésűskagylót, tengeri csigát és tüskésbőrűeket begyűjtő, vagy ilyen fésűskagylót és/vagy tengeri csigát és/vagy tüskésbőrűeket kezelő élelmiszeripari vállalkozóknak biztosítaniuk kell az alábbi követelmények betartását: 1. Csak olyan nem filtráló fésűskagylókat, tengeri csigákat és tüskésbőrűeket lehet forgalomba hozni, amelyeket a II. fejezet B. részével összhangban gyűjtöttek be és kezeltek, illetve amelyek egy saját ellenőrzési rendszer által bizonyítottan megfelelnek az V. fejezetben megállapított előírásoknak. 2. Az 1. pontban foglaltakon túlmenően, amennyiben hivatalos monitoringprogramok adatai lehetővé teszik a hatáskörrel rendelkező hatóságok számára a halászati területek osztályozását – adott esetben élelmiszeripari vállalkozókkal együttműködve –, a II. fejezet A. részének rendelkezéseit hasonlóan alkalmazni kell fésűskagylókra is. 3. A nem filtráló fésűskagylókat, tengeri csigákat és tüskésbőrűeket emberi fogyasztásra csak halárveréseken, feladó központokon vagy feldolgozólétesítményeken keresztül lehet forgalomba hozni. Amennyiben a létesítményekben fésűskagylót és/vagy tengeri csigát és/vagy tüskésbőrűeket is kezelnek, az azokat üzemeltető élelmiszeripari vállalkozóknak tájékoztatniuk kell a hatáskörrel rendelkező hatóságot, és a feladó központok tekintetében be kell tartaniuk a III. és a IV. fejezet vonatkozó követelményeit. 4. A nem filtráló fésűskagylók, élő tengeri csigák és élő tüskésbőrűek kezelésével foglalkozó élelmiszeripari vállalkozóknak meg kell felelniük a következőknek: a) amennyiben alkalmazandó, az I. fejezet 3–7. pontjában foglalt dokumentációs követelményeknek. Ebben az esetben a nyilvántartási okmánynak egyértelműen jeleznie kell azt a területet, ahol a fésűskagylót és/vagy élő tengeri csigát és/vagy élő tüskésbőrűeket begyűjtötték; vagy b) a kiskereskedelmi értékesítésre feladott élő fésűskagylók, élő tengeri csigák és élő tüskésbőrűek csomagolásának lezárására a VI. fejezet 2. pontjában megállapított követelményeknek és a VII. fejezet azonosító jelölésre és címkézésre vonatkozó követelményeinek.”
(4)

A Codexben foglalt valamennyi módszer, ideértve a IV. típusú módszereket is, csak ellenőrzés, helyszíni szemle és szabályozás céljára (Principles for the establishment of methods of analysis [Az elemzési módszerek megállapításának alapelvei]), valamint – a felek megállapodása szerint – vitarendezés esetén (Guidelines for Settling Disputes on Analytical (Test) Results [Iránymutatás az analitikai (vizsgálati) módszerekkel kapcsolatos viták rendezésére] (CAC/GL 70-2009)) használható, de referencia-módszerként nem.
6.

A 15. cikk a következőképpen módosul: a) a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki: „(2a) A Bizottság (Eurostat) 2019. december 31-ig a program végrehajtásáról szóló eredményjelentést nyújt be az ESR-bizottságnak. Ez a jelentés részletesen ismerteti a Bizottság (Eurostat) véleményét a program perspektíváiról a 2021-ben kezdődő többéves pénzügyi kereten belül. Ezt a jelentést be kell nyújtani az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak is.”; b) a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(3) A Bizottság az ESR-bizottsággal és az európai statisztikai tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően 2021. december 31-ig a program végrehajtásáról szóló végső értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A jelentés különösen az alábbiakat értékeli: a) a statisztikai termékek prioritása újbóli módosításának és költségelemzésének eredménye; b) az ESR által a tagállami végrehajtási és előállítási költségek csökkentésére, valamint a program alá tartozó statisztikai projektekből és területekből eredő általános terhek korlátozására irányuló intézkedések; c) a hivatalos statisztikák könnyebben hozzáférhetővé és felhasználóbarátabbá tétele terén elért előrelépések, ideértve az Eurostat weboldalán történő adatszolgáltatást is; és d) az adatok rendelkezésre állása terén – többek között a szociális gazdasági tevékenységekre és az Európa 2020 stratégia mutatókra vonatkozóan – elért javulás.”;
Művelettípus Az indikátor elnevezése Költségkategória Az indikátorokhoz tartozó mértékegységek Összegek (EUR-ban)

1. Az ESZA II. operatív programja – »Investing in human capital to create more opportunities and promote the wellbeing of society« (2014MT05SFOP001) 1. prioritási tengelyének keretében megvalósuló foglalkoztatási támogatás (A2E program) A hátrányos helyzetű, a súlyosan hátrányos helyzetű és a megváltozott munkaképességű munkavállalóknak (13) hetente fizetett foglalkoztatási támogatás A foglalkoztatási támogatással összefüggő összes költség Foglalkoztatott viszonyban töltött hetek száma munkavállalónként 1. Hátrányos helyzetű munkavállaló – heti 85 EUR legfeljebb 52 hétig 2. Súlyosan hátrányos helyzetű munkavállaló – heti 85 EUR legfeljebb 104 hétig 3. Megváltozott munkaképességű munkavállaló – heti 125 EUR legfeljebb 156 hétig

2. A magánszektorban működő vállalkozások számára nyújtott képzési támogatás (»Investing in Skills« program) az ESZA II. operatív programja – »Investing in human capital to create more opportunities and promote the wellbeing of society« (2014MT05SFOP001) 3. prioritási tengelyének keretében megvalósuló támogatással Egy óra akkreditált vagy nem akkreditált külső képzésen való részvétel A külső képzés nyújtásának közvetlen költségei Teljesített órák száma résztvevőnként 25

3. A magánszektorban működő vállalkozások számára nyújtott képzési támogatás (»Investing in Skills« program) az ESZA II. operatív programja – »Investing in human capital to create more opportunities and promote the wellbeing of society« (2014MT05SFOP001) 3. prioritási tengelyének keretében megvalósuló támogatással Egy óra akkreditált vagy nem akkreditált belső képzés nyújtása A belső oktató bérköltségei Teljesített képzési órák száma oktatónként 4,90
(5)

A magas szintű befektetővédelem megőrzése érdekében a kollektív befektetési vállalkozások 2011/61/EU irányelv 6. cikke alapján engedélyezett kezelőinek továbbra is az említett irányelv követelményeinek hatálya alá kell tartozniuk, és továbbra is meg kell felelniük a 345/2013/EU rendelet vagy a 346/2013/EU rendelet bizonyos rendelkezéseinek is, nevezetesen az elfogadható befektetésekre, a célzott befektetőkre és a tájékoztatási követelményekre vonatkozó rendelkezéseknek. Azoknak a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak, amelyekre a 2011/61/EU irányelv felügyeleti jogkört ruház, e jogkört az említett alapkezelőkre vonatkozóan is gyakorolniuk kell.
(37)

A jelenleg rendelkezésre álló információk, beleértve az NCAA által a 2017. október 30-i ülésen szolgáltatott információkat is, arra utalnak, hogy a nigériai repülésbiztonsági felügyeleti rendszer fejlesztése folyamatban van. Egyértelmű, hogy ezek a fejlesztések továbbra is kulcsfontosságú szerepet töltenek be. E különösen érvényes a felügyelet alá tartozó légi fuvarozók tervezett tevékenységeinek az NCAA általi ismerete, valamint a hatályos repülésbiztonsági felügyeleti programjának tényleges végrehajtása tekintetében, beleértve a megállapítások kezelését is. A Bizottság e tekintetben 2017. november 1-jén további tájékoztatást kért. Ezen túlmenően a Bizottság felkérte az NCAA-t, hogy tartsa vissza a nigériai légi fuvarozókat attól, hogy TCO-engedélyeket kérvényezzenek az EASA-tól mindaddig, amíg teljes mértékben nem bizonyosodik meg arról, hogy ezek az üzemeltetők megfelelnek a vonatkozó nemzetközi légi biztonsági előírásoknak.
1.

Az 1. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: „1. cikk (1) A Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára az (EU) 2015/2384 bizottsági végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdésével kivetett, »minden más vállalatra« alkalmazandó végleges dömpingellenes vámot kiterjesztik a — legalább 0,007 mm, de legfeljebb 0,008 mm vastagságú, tetszőleges szélességű tekercsben kiszerelt, lágyított vagy nem lágyított, jelenleg az ex 7607 11 19 (TARIC-kód: 7607111930) KN-kód alá tartozó alumíniumfólia, vagy — legalább 0,008 mm, de legfeljebb 0,018 mm vastagságú, 650 mm-t meghaladó szélességű tekercsben kiszerelt, lágyított vagy nem lágyított, jelenleg az ex 7607 11 19 (TARIC-kód: 7607111940) KN-kód alá tartozó alumíniumfólia, vagy — legalább 0,018 mm, de legfeljebb 0,021 mm vastagságú, tetszőleges szélességű tekercsben kiszerelt, lágyított vagy nem lágyított, jelenleg az ex 7607 11 19 (TARIC-kód: 7607111950) KN-kód alá tartozó alumíniumfólia, vagy — legalább 0,021 mm, de legfeljebb 0,045 mm vastagságú, legalább kétrétegű, tetszőleges szélességű tekercsben kiszerelt, lágyított vagy nem lágyított, jelenleg az ex 7607 11 90 (TARIC-kódok: 7607119045 és 7607119080) KN-kód alá tartozó alumíniumfólia Unióba irányuló behozatalára.”
(14)

A közös halászati politika szabályainak betartása érdekében uniós jogszabályok kerültek elfogadásra egy olyan ellenőrzési, vizsgálati és jogérvényesítési rendszer létrehozására irányulóan, amely a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan (a továbbiakban: IUU) halászat elleni küzdelem szabályait is magában foglalja. Ezen belül az 1224/2009/EK tanácsi rendelet (12) a közös halászati politika valamennyi szabályának betartását biztosítandó globális és integrált szemléletű uniós ellenőrzési, vizsgálati és jogérvényesítési rendszert hozott létre. A 404/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (13) megállapítja az 1224/2009/EK rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat. Az 1005/2008/EK tanácsi rendelet (14) létrehozta az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszert. Az említett rendeletek már most végrehajtanak az ICCAT-ajánlásokban megállapított több rendelkezést. Az említett rendelkezéseket tehát nem szükséges felvenni e rendeletbe.
—

vagy a CRR 500. cikke (2) bekezdésének alkalmazása esetén és ha a C 01.00. tábla 010-es sora < a C 04.00-es tábla 900-as sora: a C 04.00-es tábla 900-as sora és a C 01.00-es tábla 010-es sora közötti különbség
2.

Az intézmény üzleti modelljének az eszközterhelés szintjére gyakorolt hatásával és az eszközterhelésnek az intézmény finanszírozási modelljében játszott szerepével kapcsolatos szöveges információk, ideértve a következőket: a) az eszközterhelés főbb forrásai és típusai, adott esetben részletezve a származtatott ügyletekkel, az értékpapír-kölcsönzéssel, a repoügyletekkel, a fedezett kötvények kibocsátásával és az értékpapírosítással kapcsolatos jelentős műveleteknek betudható eszközterhelést; b) az eszközterhelés megoszlása a csoport tagjai között és különösen az, hogy a konszolidált csoport eszközterhelése szintjének nagy része egyes tagokhoz köthető-e, és hogy jelentős-e a csoporton belüli eszközterhelés; c) a túlfedezettségre és különösen a fedezett kötvényekkel és az eszközfedezetű értékpapírokkal kapcsolatos túlfedezettségre vonatkozó információk, valamint a túlfedezettség hatása az eszközterhelés szintjére; d) az eszközterhelésre, a biztosítékokra és a mérlegen kívüli tételekre vonatkozó egyéb információk, valamint az eszközterhelésnek a beszámoló pénznemétől eltérő, az 575/2013/EU rendelet 415. cikkének (2) bekezdésében említett pénznemben fennálló jelentős forrásaira vonatkozó információk; e) az I. melléklet A. táblájának 060-as oszlopában („Meg nem terhelt eszközök könyv szerinti értéke”) feltüntetett azon tételek arányának általános leírása, amelyeket az intézmény szokásos üzletmenetben nem tekintene megterhelhetőnek (pl. immateriális javak, ideértve a cégértéket (goodwill), halasztott adókövetelések, ingatlanok, gépek és egyéb befektetett eszközök, származtatott eszközök, fordított repoügyletek és részvénykölcsönzésből származó követelések); f) a megtartott eszközfedezetű értékpapírok és a megtartott fedezett kötvények mögöttes eszközeinek és fedezeti halmazát alkotó eszközeinek összege, valamint az, hogy ezek a mögöttes eszközök és fedezetihalmaz-eszközök megterheltek-e vagy sem, továbbá az ezekkel összefüggő megtartott eszközfedezetű értékpapírok és megtartott fedezett kötvények összege; g) amennyiben releváns annak magyarázata tekintetében, hogy milyen hatást gyakorol az intézmény üzleti modellje az eszközterhelés szintjére, a következők részletezése (releváns esetben mennyiségi információk is): i. az A. tábla 120-as sorában feltüntetett megterhelt és meg nem terhelt eszközök típusai és összege, amennyiben az A. tábla 121-es sorában mennyiségi információkat kell közölni; ii. a C. tábla 010-es sorában feltüntetett, kötelezettségekkel összefüggésbe nem állított megterhelt eszközök és mérlegen kívüli tételek típusai és összege, amennyiben a C. tábla 011-es sorában mennyiségi információkat kell közölni.
(3)

Az intézkedések lehetséges kijátszása által érintett termék a Kínai Népköztársaságból származó, az ex 2918 14 00 (TARIC-kód: 2918140090) és ex 2918 15 00 (TARIC-kód: 2918150019) KN-kódok alá tartozó citromsav (ideértve a trinátrium-citrát dihidrátot is) (a továbbiakban: érintett termék).
3.

A VIII. melléklet a következőképpen módosul: a) A D. táblázat a következőképpen módosul: i. a második táblázatban a „2010 Biológiai eszközök – növények” kategóriára vonatkozó sor helyébe a következő lép: „Kód (*) A kategóriák leírása OV AD DY IP S SA CV 2010 Biológiai eszközök – növények ” ii. az eszközkategóriára vonatkozó „2010 Biológiai eszközök – növények” sor helyébe a következő lép: „2010. Biológiai eszközök – növények A még be nem takarított növények (állandó kultúrák és lábon álló állományok) értéke. A Halmozott értékcsökkenésre (D.AD) és a Tárgyévi értékcsökkenésre (D.DY.) vonatkozóan csak az állandó növénykultúrák esetében kell jelentést tenni.” iii. az értékelési módszerekre vonatkozó táblázat helyébe a következő táblázat lép: „Az eladáskor felmerülő becsült költségekkel csökkentett valós érték az értékesítéssel kapcsolatosan felmerülő becsült költségekkel csökkentett összeg, amelyért jól tájékozott, ügyleti szándékkal rendelkező felek között szokásos piaci feltételek szerint lebonyolított ügylet keretében egy adott eszközt el lehet cserélni, vagy egy adott kötelezettséget rendezni lehet 3010 , 5010 , 7010 Bekerülési költség az eszköz beszerzésének névleges vagy eredeti költsége 2010 , 3020 , 3030 , 4010 , 7020 Könyv szerinti érték az az érték, amelyen egy eszközt a mérlegben nyilvántartanak 1010 , 1020 , 1030 , 1040 , 8010 ” b) A H. táblázatban a negyedik albekezdés helyébe a következő szöveg lép: „Ahol a költségek a számviteli év során felmerülő ráfordítások összes „fogyasztását” jelölik, de ez nem felel meg az adott év termelésének, a felhalmozott készletek változásait (a növénytermesztésből eredő költségeket is beleértve) a D. táblázatban az 1040-es kódnál kell feltüntetni. Készletek.” c) Az M. táblázatban az AI „Adminisztratív információk” szakaszban a harmadik bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „Az N oszlopban (Az alapegységek száma) említett adatokat a 2015–2017-es számviteli évekre a 10300–10319. kódra vonatkozóan nem kötelező megadni.”