Az Európai Parlament és a Tanács 1336/97/EK határozata

(1997. június 17.)

a transzeurópai távközlő hálózatokra vonatkozó iránymutatásokról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 129d. cikke első bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára [1],

tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére [3],

a Szerződés 189b. cikkében megállapított eljárásnak [4] megfelelően, az egyeztetőbizottság által 1997. április 16-án jóváhagyott közös szövegtervezet figyelembevételével,

(1) mivel a transzeurópai távközlő hálózatok létesítésének és fejlesztésének a célja a Közösségen belül az információ áramlásának és cseréjének a biztosítása; mivel ez, a berendezésekre fordított befektetés előfeltétele annak, hogy a Közösség polgárai és vállalkozásai – különösen a kis- és középvállalkozások – minél inkább részesüljenek a távközlés által nyújtott lehetőségekből, hogy létrehozhassák az "információs társadalmat", amelyben az alkalmazások, a szolgáltatások és a távközlő hálózatok fejlesztése döntő fontosságú ahhoz, hogy minden egyes polgár, vállalkozás vagy hatóság még a kevésbé fejlett régiókban vagy a peremterületeken is hozzáférhessen minden olyan fajta vagy mennyiségű információhoz, amelyekre szükségük lehet;

(2) mivel a Bizottság a növekedésről, a versenyképességről és a foglalkoztatásról szóló fehér könyvében kihangsúlyozta az információs társadalom létrehozásának a fontosságát, amely a gazdasági, politikai és társadalmi kapcsolatok új formáinak bevezetésével segítséget nyújt az uniónak abban, hogy szembenézzen a következő évszázad új kihívásaival, beleértve a munkahelyteremtést is; mivel a brüsszeli Európai Tanács 1993 szeptemberében elismerte mindezt;

(3) mivel a belső piac egy olyan, belső határok nélküli térség, amelyben biztosítani kell az áruk, a személyek, a tőke és a szolgáltatások szabad mozgását, és ahol a már elfogadott vagy elfogadás alatt álló közösségi intézkedések jelentős információcserét igényelnek az egyének, a gazdasági szereplők és az igazgatási rendszerek között; mivel az információcsere hatékony eszközeinek birtoklása létfontosságú a vállalkozások versenyképességének a javításához; mivel a transzeurópai távközlő hálózatok biztosíthatják ezeket az információcseréket; mivel a transzeurópai hálózatokhoz való hozzáférés erősíteni fogja a Közösségben a társadalmi és gazdasági kohéziót;

(4) mivel a transzeurópai távközlő hálózatok létrehozásának és fejlesztésének lehetővé kell tennie az információk egyének, gazdasági szereplők és igazgatási szervek közötti szabad mozgását, tiszteletben tartva ugyanakkor az egyének magánéletének védelmére vonatkozó személyiségi jogokat, valamint a szellemi és ipari tulajdonjogokat;

(5) mivel az ipar magas szintű képviselőiből álló csoportnak a tagjai 1994 júniusában az "Európa és a globális információs társadalom" című jelentésükben, amelyet az 1994. június 24–25-i korfui Európai Tanács részére készítettek, javasolták a transzeurópai távközlő hálózatok megvalósítását és az összes európai hálózattal való kölcsönös összekapcsolhatóságuk biztosítását; mivel a jelentés a mobil távközlést az információs társadalom pilléreként határozta meg, amelynek a potenciálját meg kell erősíteni; mivel a korfui Európai Tanács általános jóváhagyását adta ehhez az ajánláshoz;

(6) mivel a Bizottság követte ezeket az ajánlásokat az "Útban az információs társadalom felé Európában: cselekvési terv" című, az Európai Parlament és a Tanács részére adott közleményében; mivel a Tanács 1994. szeptember 28-i ülésének az e cselekvési tervre vonatkozó következtetései kiemelték azt a tényt, hogy a Közösség számára alapvető fontosságú a nagy teljesítményű információs infrastruktúrák globális, koherens és kiegyensúlyozott megközelítés alapján történő gyors kifejlesztése;

(7) mivel a Szerződés 129c. cikke előírja a Közösség számára, hogy határozza meg a transzeurópai hálózatok terén tervezett intézkedések célkitűzéseit, prioritásait és főbb körvonalait tartalmazó iránymutatásokat; mivel ezeknek az iránymutatásoknak azonosítaniuk kell a közös érdekű projekteket; mivel a távközlési infrastruktúra területén a transzeurópai hálózatok az e hálózatokat képező következő három szintet foglalják magukban: alkalmazások, általános szolgáltatások és alaphálózatok;

(8) mivel az információs társadalom nem fejlődhet ki a hozzáférhető alkalmazások és különösen az olyan közösségi érdekű alkalmazások megléte nélkül, amelyek a lehető legjobban kielégítik a felhasználók igényeit, és ahol szükséges, figyelembe veszik az időskorú és fogyatékkal élő felhasználók szükségleteit; mivel ily módon az alkalmazások a közös érdekű projektek fontos részét képezik; mivel a távmunkára vonatkozó alkalmazásoknak különösen figyelembe kell venniük a munkavállalók jogaira vonatkozóan az érintett tagállamokban alkalmazandó jogszabályi rendelkezéseket;

(9) mivel a közös érdekű projektek sok esetben már megvalósíthatóak a jelenlegi távközlési hálózatokon, és különösen az Euro-ISDN esetében, és ezáltal transzeurópai alkalmazásokat nyújthatnak; mivel e közös érdekű projektek azonosításához iránymutatásokat kell kidolgozni;

(10) mivel a kiválasztott javaslatok megvalósítását a Közösségben nemzeti vagy regionális szinten elfogadott hasonló kezdeményezésekkel összehangolva kell biztosítani;

(11) mivel az ilyen projektek kiválasztásában és megvalósításában számolni kell minden, a már jelenlévő és új szolgáltatók által kínált valamennyi infrastruktúrával;

(12) mivel az Európai Parlament és a Tanács 1995. november 9-én elfogadta az Euro-ISDN (integrált szolgáltatások digitális hálózata) transzeurópai hálózatként való fejlesztésére vonatkozó iránymutatásokról szóló 2717/95/EK határozatot [5];

(13) mivel a jelenlegi hálózatok, amelyek magukban foglalják a meglévő ISDN-eket, abba az irányba fejlődnek, hogy olyan hálózatokká váljanak, amelyek változó, a szélessávhoz szükséges kapacitásokig menő adatáramlási sebességet biztosítanak, és amelyek a különböző szükségletekhez igazíthatók, különösen multimédia-szolgáltatások és alkalmazások nyújtásához; mivel az integrált szélessávú távközlési hálózatok (IBC-hálózatok) megvalósítása ennek a fejlődésnek az eredménye lesz; mivel majd az IBC-hálózatok képezik az optimális alapot az információs társadalommal összefüggő alkalmazásokhoz;

(14) mivel a 91/352/EGK határozattal [6] létrehozott RACE-program [egyedi kutatási és technológiafejlesztési program a távközlési technológiák területén (1990–1994)] munkája előkészítette a terepet és technológiai alapot szolgáltatott az IBC-hálózatok európai bevezetéséhez;

(15) mivel a 94/802/EK határozattal [7] létrehozott Esprit-program [egyedi kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs program az információtechnológiák terén (1994–1998)] munkája előkészítette a terepet és technológiai alapot szolgáltatott az információtechnológiai alkalmazások bevezetéséhez;

(16) mivel az általános érdekű telematikai rendszerek terén a 91/353/EGK határozattal [8] létrehozott egyedi kutatási és technológiafejlesztési programok (1991–1994), továbbá a közös érdekű információtechnikai alkalmazások terén a 94/801/EGK határozattal [9] létrehozott egyedi kutatási és technológiafejlesztési program (a demonstrációt is beleértve) (1994–1998) munkájának az eredményei előkészítik a terepet a közös érdekű, együttműködésre képes alkalmazások egész Európában történő bevezetésére;

(17) mivel hatékony összhangot kell biztosítani egyrészt a transzeurópai távközlő hálózatok megvalósítása – amelyeknek valós szükségleteket kell kielégíteniük, anélkül hogy ragaszkodnának tisztán kísérleti projektek végrehajtásához –, másrészt a különböző közösségi programok, különösen a negyedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogram egyedi programjai, a kis- és középvállalkozásokat támogató programok, az információtartalomra koncentráló programok (mint amilyenek az INFO 2000 és a MEDIA II) és az információs társadalommal összefüggő egyéb tevékenységekre irányuló programok között; mivel ezt az összhangot az Európai Parlament és a Tanács transzeurópai hálózatokra vonatkozó határozataival előírt projektekkel is biztosítani kell;

(18) mivel azok az intézkedések, amelyek az igazgatási rendszerek közötti információtechnikai hálózatok együttműködési képességének a biztosítását célozzák, a transzeurópai távközlő hálózatok terén meglévő jelenlegi iránymutatások értelmében elfogadott prioritások keretébe tartoznak;

(19) mivel a Bizottság az integrált szélessávú távközlésre vonatkozóan a transzeurópai hálózatok terén esedékes előkészítő cselekvésekre vonatkozó 1993. július 24-i közleményében elismerte, hogy az ágazati szereplőkkel előkészítő cselekvéseket kell végrehajtani a megfelelő iránymutatások kidolgozása érdekében; mivel e cselekvések eredménye képezi az e határozatban szereplő IBC-hálózatokra vonatkozó iránymutatások alapját;

(20) mivel a távközlési ágazat fokozatosan liberalizálódik; mivel a transzeurópai alkalmazások, általános szolgáltatások és alaphálózatok fejlesztése egyre növekvő mértékben a magánkezdeményezésekre fog támaszkodni; mivel e transzeurópai fejlesztéseknek európai szinten kell kielégíteniük a piaci szükségleteket vagy a társadalom jelenlegi, jelentős szükségleteit, amelyeket nem fednek le csupán a piaci erők; mivel ezt figyelembe véve, az érdekelt ágazati szereplőket felkérik, hogy megfelelő, mindenkinek egyenlő lehetőségeket nyújtó eljárások alkalmazásával nyújtsanak be egyedi javaslatokat; mivel ezeket az eljárásokat meg kell határozni; mivel egy bizottság segíti a Bizottságot a közös érdekű projektek részletes meghatározásában;

(21) mivel a Szerződés 189b. cikkében szabályozott eljárásnak megfelelően elfogadott aktusok végrehajtási intézkedéseire vonatkozóan az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 1994. december 20-án egy modus vivendi-t kötött [10];

(22) mivel az érintett tagállam jóváhagyása szükséges azokhoz a közös érdekű projektekhez, amelyek egy tagállam területére vonatkoznak;

(23) mivel a Bizottságnak és a tagállamoknak cselekedniük kell, hogy biztosítsák a hálózatok együttműködési képességét, és hogy összehangolják egyrészt a tagállamoknak a transzeurópai távközlő hálózatok megvalósítását célzó tevékenységeit, másrészt a hasonló nemzeti projekteket, de csak az átfogó koherencia biztosításához szükséges mértékben;

(24) mivel az információs társadalom optimális fejlődése érdekében fontos, hogy hatékony információcserét biztosítsanak a Közösség és a harmadik országok, különösen az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes államok vagy a Közösséggel társulási megállapodást kötött országok között;

(25) mivel azonban az ezen iránymutatásokkal összefüggésben vállalt tevékenységekre teljeskörűen alkalmazni kell a versenypolitika Szerződésben és végrehajtási jogszabályokban megállapított szabályait,

ELFOGADTÁK EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Ez a határozat megállapítja a távközlési infrastruktúra területén a transzeurópai hálózatok terén tervezett cselekvések céljait, prioritásait és főbb irányvonalait magukban foglaló iránymutatásokat. Ezek az iránymutatások az I. mellékletben való felsorolásukkal azonosítják a közös érdekű projekteket, valamint meghatározzák az eljárást és a leírásukhoz szükséges kritériumokat.

2. cikk

A Közösség a távközlési infrastruktúra terén támogatja a hálózatok összekapcsolódását, az együttműködő szolgáltatások és alkalmazások létrehozását és fejlesztését, valamint az azokhoz való hozzáférést, a következő célok megvalósítása érdekében:

- az információs társadalomba való átmenet megkönnyítése, az új hálózatok és alkalmazások kifejlesztésének a társadalmi tevékenységekre gyakorolt hatásaira, a társadalmi és kulturális szükségletek kielégítésének az előmozdítása és az életminőség javítására vonatkozó tapasztalatok szolgáltatásával,

- a Közösség vállalkozásai, különösen a kis- és középvállalkozások versenyképességének a javítása, valamint a belső piac megerősítése,

- a gazdasági és társadalmi kohézió megerősítése, figyelembe véve különösen a szigeteknek, a tengerparttal nem rendelkező és peremterületeknek a Közösség központi régióihoz való kapcsolásának szükségességét,

- a munkahelyteremtéshez vezető tevékenységek felgyorsítása az új növekedési ágazatokban.

3. cikk

A 2. cikkben említett célok megvalósítására vonatkozóan a következő prioritásokat határozták meg:

- a műszaki és kereskedelmi megvalósíthatóság tanulmányozása és érvényesítése, amit egy európai információs társadalom kialakítását támogató alkalmazások, különösen az együttes érdekű alkalmazások kifejlesztése követ,

- a megvalósíthatóság tanulmányozása és érvényesítése, amit a gazdasági és társadalmi kohézióhoz hozzájáruló alkalmazások kifejlesztése követ, a Közösség egész területén az információhoz való hozzáférés és az európai kulturális sokszínűség értéke kiemelésének a javításával,

- a határokon átívelő interregionális kezdeményezések és a régiókat, különösen a kedvezőtlen helyzetűeket bevonó kezdeményezések ösztönzése transzeurópai távközlési szolgáltatások és alkalmazások beindítása érdekében,

- a megvalósíthatóság tanulmányozása és érvényesítése, amit a belső piac és a munkahelyteremtés megerősítéséhez hozzájáruló, különösen a kis- és középvállalkozások számára a Közösségen belüli és a nemzetközi versenyképességük javításához eszközöket nyújtó alkalmazások és szolgáltatások kifejlesztése követ,

- a műszaki és kereskedelmi megvalósíthatóság meghatározása, tanulmányozása és érvényesítése, amelyeket olyan transzeurópai általános szolgáltatásoknak a kifejlesztése követ, amelyek akadálymentes hozzáférést biztosítanak mindenfajta információhoz, beleértve a vidéki és peremterületeken való hozzáférést, és amelyek világméretekben képesek együttműködni egyenértékű szolgáltatásokkal,

- az új integrált szélessávú távközlési (IBC) hálózatok megvalósíthatóságának a tanulmányozása és érvényesítése, annyiban, amennyiben azok szükségesek az ilyen alkalmazások és szolgáltatások számára, és az ilyen hálózatok összekapcsolhatóságának az elősegítése,

- a gyenge pontok, valamint a közösségi és nemzetközi távközlési hálózatok hatékony kölcsönös összekapcsolásához és együttműködési képességéhez hiányzó kommunikációs kapcsolatok meghatározása és megszüntetése, illetve pótlása, különös figyelemmel az I. mellékletben meghatározott alapvető távközlő hálózatokra.

4. cikk

A 2. cikkben meghatározott célok eléréséhez megvalósítandó intézkedések főbb irányvonalai a következőket tartalmazzák:

- a közös érdekű projektek részletes leírása egy munkaprogram kidolgozásával,

- az egyének, a gazdasági szereplők és az igazgatási szervek olyan előnyök iránti tudatosságának a növelését célzó cselekvések, amelyeket az új, korszerűsített transzeurópai távközlési szolgáltatások és alkalmazások nyújthatnak,

- azok a cselekvések, amelyek a felhasználók és szolgáltatók közös kezdeményezéseinek az ösztönzését célozzák annak érdekében, hogy a transzeurópai távközlő hálózatok, különösen az IBC-hálózatok terén indítsanak be projekteket,

- a Szerződésben előírt módszerek keretében olyan cselekvések támogatása, amelyek a megvalósíthatóság tanulmányozására és érvényesítésére vonatkoznak, és amelyeket az alkalmazások, különösen az együttes érdekű alkalmazások kifejlesztése követ, valamint a köz- és/vagy a magánszektorban egy együttműködés létrehozásának az ösztönzése, különösen a partnerség révén,

- a kis- és középvállalkozásoknak és a szakmai felhasználóknak szánt szolgáltatások és alkalmazások kínálatának és használatának az ösztönzése, amelyek foglalkoztatási és növekedési forrást jelentenek,

- a hálózatok összekapcsolhatóságának, a szélessávú szolgáltatások és alkalmazások együttműködési képességének, és különösen a multimédia-alkalmazásokhoz megkövetelt infrastruktúra, valamint a meglévő és a szélessávú szolgáltatások és alkalmazások közötti együttműködési képesség elősegítése.

5. cikk

A távközlési infrastruktúra terén a transzeurópai hálózatok fejlesztését e határozat értelmében közös érdekű projektek megvalósítása révén kell kivitelezni. A közös érdekű projekteket az I. melléklet sorolja fel.

6. cikk

A 7., 8. és 9. cikknek megfelelően az I. mellékletben felsorolt közös érdekű projektek részletes leírása a II. mellékletben szereplő kritériumok felhasználásával történik. Az azonosított projektek a közösségi pénzügyi támogatásnak a transzeurópai hálózatok terén történő odaítélésére vonatkozó általános szabályok megállapításáról szóló, 1995. szeptember 18-i 2236/95/EK tanácsi rendeletnek [11] megfelelően közösségi támogatásban részesülhetnek.

7. cikk

(1) Az I. melléklet alapján a Bizottság az ágazati szereplőkkel folytatott konzultációt követően, és figyelembe véve az egyéb transzeurópai hálózatokban követetett politikákat, munkaprogramot készít, amelyet a 8. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően kell elfogadni, és azt követően foglalkozik a javaslatok bekérésével.

(2) A Bizottság igazolja, hogy az érintett tagállam jóváhagyta a területére vonatkozó projekteket.

8. cikk

(1) A Bizottság felelős ennek a határozatnak a végrehajtásáért.

(2) A 9. cikk (1) bekezdésében említett esetekben a Bizottságot a tagállamok képviselőiből álló bizottság segíti, melynek elnöke a Bizottság képviselője.

A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottság számára a meghozandó intézkedésekről. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfogadandó határozataira előírt többséggel kell meghozni. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat.

A Bizottság a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok összhangban vannak a bizottság véleményével.

Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a Tanács elé. A Tanács minősített többséggel határoz.

Ha a javaslatnak a Tanács elé terjesztésétől számított három hónapos határidőn belül a Tanács nem határozott, a javaslatot a Bizottság fogadja el.

9. cikk

(1) A 8. cikkben megállapított eljárást a következőkre kell alkalmazni:

- a 7. cikkben említett munkaprogram elkészítése és naprakésszé tétele,

- a javaslatkérések tartalmának a meghatározása,

- a II. mellékletben szereplő kritériumok felhasználásával a közös érdekű projektek részletes leírása,

- a kiegészítő támogatási és összehangolási cselekvések meghatározása,

- a munkaprogram végrehajtásának pénzügyi és műszaki értékeléséhez meghozandó intézkedések.

(2) A Bizottság minden egyes ülésén tájékoztatja a bizottságot a munkaprogram végrehajtásában elért haladásról.

10. cikk

Ezt a határozatot az integrált szolgáltatások digitális hálózatára (ISDN) kell alkalmazni, a 2717/95/EK európai parlamenti és tanácsi határozat sérelme nélkül.

11. cikk

A tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek, hogy megkönnyítsék a közös érdekű projekteknek a közösségi szabályok szerinti megvalósítását. Az esetleg szükséges engedélyezési eljárásokat a lehető leggyorsabban befejezik a közösségi rendelkezéseknek megfelelően.

12. cikk

Ez a határozat nem sérti egy tagállam vagy a Közösség pénzügyi kötelezettségét.

13. cikk

A Szerződés 228. cikkében szabályozott eljárásnak megfelelően a Tanács esetenként engedélyezheti a harmadik országok, különösen az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes felek vagy a Közösséggel társulási megállapodást kötött országok részvételét, ami lehetővé teszi számukra, hogy hozzájáruljanak a közös érdekű projektek megvalósításához, valamint a távközlési hálózatok összekapcsolásának és együttműködési képességének az előmozdításához, azzal a feltétellel, hogy az nem vonja maga után a közösségi támogatás növekedését.

14. cikk

A Bizottság ennek a határozatnak a végrehajtásáról háromévenként jelentést nyújt be az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához.

A jelentés értékelést tartalmaz az általános célokkal kapcsolatban a különböző projektek terén a közösségi támogatással elért eredményekről, és felméri a kifejlesztett alkalmazások bevezetésének szociális és társadalmi hatásait.

A jelentéssel együtt a Bizottság a műszaki fejlesztések és a szerzett tapasztalat alapján megfelelő javaslatokat nyújt be a határozat I. mellékletének a felülvizsgálatára vonatkozóan.

Ha a negyedik év december 31-ig nem születik határozat, az I. mellékletet hatályát vesztettnek kell tekinteni, kivéve azokat a javaslatkéréseket illetően, amelyeket az említett időpont előtt az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában már közzétettek.

15. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 1997. június 17-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. M. Gil-Robles

a Tanács részéről

az elnök

A. Jorritsma Lebbink

[1] HL C 302., 1995.11.14., 23. o. és HL C 175., 1996.6.18., 4. o.

[2] HL C 39., 1996.2.12., 20. o.

[3] HL C 129., 1996.5.2., 32. o.

[4] Az Európai Parlament 1996. február 1-jei véleménye (HL C 47., 1996.2.19., 15. o.), a Tanács 1996. március 21-i közös állásfoglalása (HL C 134., 1996.5.6., 18. o.) és az Európai Parlament 1996. július 17-i határozata (HL C 261., 1996.9.9., 59. o.). Az Európai Parlament 1997. május 14-i határozata és a Tanács 1997. május 24-i határozata.

[5] HL L 282., 1995.11.24., 16. o.

[6] HL L 192., 1991.7.16., 8. o.

[7] HL L 334., 1994.12.22., 24. o.

[8] HL L 192.., 1991.7.16., 18. o.

[9] HL L 334., 1994.12.22., 1. o.

[10] HL C 102., 1996.4.4., 1. o.

[11] HL L 228., 1995.9.23., 1. o.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

KÖZÖS ÉRDEKŰ PROJEKTEK MEGHATÁROZÁSA

A transzeurópai távközlő hálózatok a Közösség piacát megnyitják az új alkalmazások és szolgáltatások számára, amelyek az információs társadalom kialakulásának az alapját fogják képezni. Ezek nélkülözhetetlenek a Közösség prosperitásának a támogatásához, a munkahelyteremtéshez, valamint a gazdasági és társadalmi kohézió megerősítéséhez.

Mint a transzeurópai távközlő hálózatok leírásához legmegfelelőbb keretrendszert, általánosságban egy háromszintű modellt fogadtak el. Ezek a szintek a következők:

- az alkalmazások szintje, amelyen keresztül a felhasználók az általános szolgáltatásokkal és az alaphálózatokkal kölcsönösen hatnak egymásra, hogy kielégítsék szakmai, oktatási és társadalmi szükségleteiket,

- az általános szolgáltatások szintje, amely kompatibilis általános szolgáltatásokból és azok kezeléséből áll. Ezek a szolgáltatások az alkalmazások közös követelményeinek a teljesítésével, valamint közös eszközök új alkalmazások fejlesztéséhez és megvalósításához történő megadásával kiegészítik az alkalmazásokat, ugyanakkor segítik az együttműködési képességüket,

- az alaphálózatok szintje, amely a hálózatokhoz való fizikai hozzáférésről, a hálózatok átviteli hordozó- és kapcsolási funkcióiról gondoskodik, beleértve ezek működtetését és a jeladást. Ezek az elemek biztosítják a transzeurópai hálózat kölcsönös összekapcsolhatóságát.

Ez a három szint összefüggő rendszert képez, ahol az alkalmazásokat a két alsóbb szint támasztja alá: az általános szolgáltatások és az alaphálózatok. Különösen az alkalmazások nem ajánlhatók fel a másik két szint valamelyike nélkül; viszont minden egyes szintnek megfelelően nyitottnak kell lennie annak érdekében, hogy a közvetlenül felette lévő szint valamennyi elemét támogassa. Ebben az összefüggésben a közös érdekű projekteket az e határozatban megállapított célokat támogató működőképességük alapján kell meghatározni.

A következő szakaszok a transzeurópai hálózatok minden egyes szintjére vonatkozóan meghatározzák a közös érdekű projekteket, amelyeket a 9. cikknek megfelelően és a 8. cikkben szabályozott eljárás szerint kell részletesen leírni.

1. Alkalmazások

Az alkalmazásoknak figyelembe kell venniük a nyelvi követelményeket, és együttműködésre képesnek kell lenniük annak érdekében, hogy a Közösség egész területén a legnagyobb előnyt biztosítsák a felhasználók számára. A lehetséges mértékben, az alkalmazások figyelembe veszik majd a kevésbé fejlett vagy ritkábban lakott régiók sajátos szükségleteit. Meg kell szólítaniuk a felhasználók lehető legszélesebb körét, és be kell bizonyítaniuk a polgárok közös érdekű szolgáltatásokhoz való hozzáférését. Annak érdekében, hogy hozzáférhessenek a szolgáltatásokhoz, a fogyatékkal élő személyek javára már a projektek tervezésének korai szakaszában figyelembe kell venni sajátos követelményeket.

Az alkalmazások terén a közös érdekű projektek a következők:

- hálózat az egyetemek és kutatóközpontok részére: multimédia-alkalmazások megvalósítására képes, fejlett transzeurópai hálózatot kell létrehozni, összekapcsolva egymással az egyetemeket és kutatóközpontokat egész Európában, nyílt hozzáférést biztosítva a könyvtáraikhoz,

- távoktatás: fejlett távoktatási szolgáltatásokat kell az iskolák, felsőoktatási intézmények, vállalkozások és egyének számára hozzáférhetővé tenni. Központokat kell létrehozni, és az egész Közösségben távolról hozzáférhetővé tenni, hogy számítógépes oktatási és képzési szolgáltatásokat nyújtsanak a kis- és középvállalkozások, a nagy cégek, az oktatási rendszerek és a közigazgatás számára. Minden fontos oktatási szemponthoz új megközelítéseket kell kidolgozni és elősegíteni, hogy megkönnyítsék az információs társadalomba való átmenetet,

- egészségügyi telematika: közös szabványon alapuló transzeurópai hálózatokat és alkalmazásokat kell telepíteni, amelyek közösségi szinten összekötik az egészségügyi ágazat valamennyi szereplőjét, főleg a háziorvosokat, kórházakat és a egészségügyi központokat,

- közlekedési telematika: a transzeurópai távközlő hálózatokat teljes mértékben ki kell használni, hogy a felhasználóhoz igazodó szolgáltatásokat nyújtsanak a közlekedési iparágak logisztikai támogatása és az olyan értéknövelő szolgáltatások fejlesztése terén, mint az információs szolgáltatások, az integrált fizetési és foglalási szolgáltatások, az utazástervezés és útvonal-tanácsadás, valamint a teheráru és a szállítóeszközök igazgatása. Ezenkívül a szállítási telematikai szolgáltatásokat ki kell terjeszteni a városi területekre, figyelembe véve a szabványosítási követelményeket és együttműködési képesség követelményét. Ezeknek, a fejlett vezetékes és mobil távközlő hálózatokon alapuló szolgáltatásoknak a kialakítása során, amennyire csak lehet, teljesíteni kell annak követelményeit, hogy a transzeurópai közlekedési hálózatok egymást kiegészítsék, és képesek legyenek együttműködni,

- környezetvédelmi telematika: a transzeurópai hálózatok jelentős mértékben hozzájárulhatnak a környezet ellenőrzéséhez és kezeléséhez, beleértve a szükséghelyzetek kezelését is. Ez a hozzájárulás történhet a környezeti adatokat összegyűjtő és azokat a felelős hatóságokhoz továbbító információs rendszerek megvalósításával és vészhelyzetekben a beavatkozásokat segítő, megbízható kommunikációs rendszerek létrehozásával,

- távmunka: a fejlett távközlési rendszerek által támogatott távmunka (kihelyezett irodákban és adott esetben otthon) fejlesztése segíti a munka földrajzi elosztásának és a munkaszervezés új, rugalmas formáinak a kialakítását. A szakmai tevékenységek decentralizálása révén a távmunka az ingázók helyváltoztatásainak környezeti következményeit is csökkentheti. A távmunka fejlesztése előmozdítható olyan projektek megvalósításával, amelyek egyéni telematikai eszközöket bocsátanak a távmunkavállalók rendelkezésére, valamint távmunkaközpontokat létesítenek az utazó munkavállalók részére. Külön figyelmet kell fordítani az ilyen alkalmazások társadalmi következményeinek az értékelésére és figyelembevételére,

- telematikai szolgáltatások a kis- és középvállalkozások részére: a közös érdekű projektek a hatóságokkal, a szakmai szövetségekkel, a fogyasztókkal, az ügyfelekkel és a szállítókkal való kapcsolatok kiépítésével, az információs szolgáltatásokat és az elektronikus kereskedelmet is beleértve, segítik, hogy a Közösség kis- és középvállalkozásai használják a transzeurópai távközlési alkalmazásokat és szolgáltatásokat. Általánosságban, fogékonyabbá kell tenni a kis- és középvállalkozásokat a telematikai megoldások által kínált lehetőségek iránt,

- ajánlattételi felhívásra vonatkozó elektronikus eljárás: egy ajánlattételi felhívásra vonatkozó transzeurópai elektronikus hálózatot kell kiépíteni, amely a Közösségben a közigazgatási rendszerek és a szállítók közötti, közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó elektronikus eljárásokon alapszik,

- városi információs sztrádák: elő kell segíteni olyan hálózatok és szolgáltatások létesítését, amelyek kölcsönösen összekapcsolják a háztartásokat, a vállalkozásokat, a társadalmi szervezeteket és közigazgatási rendszereket, valamint online hozzáférést biztosítanak multimédia információs, oktatási, kulturális, szórakoztató és idegenforgalmi szolgáltatásokhoz helyi, regionális, nemzeti és közösségi szinten. Elő kell segíteni a városi és regionális hálózatok közötti kapcsolatokat,

- könyvtári szolgáltatások: mindenféle (nemzeti, egyetemi, kutatóintézeti, nyilvános stb.) könyvtárat felölelő, fejlett transzeurópai hálózati szolgáltatásokat kell kialakítani, hogy hatékony hozzáférést nyújtsanak mind a szervezett ismeretek tárházához, mind a Közösség egész területén a könyvtárakban őrzött kulturális gazdasághoz, a Közösség gazdasági, társadalmi, oktatási és kulturális életének a támogatása érdekében,

- telematikai szolgáltatások a munkaerőpiac számára: hálózati szolgáltatásokat, mint például állásajánlatokat tartalmazó adatbázisokat kell kifejleszteni a Közösségben a munkaerőpiac változásának követése és a munkanélküliség elleni harc segítése érdekében,

- kulturális és nyelvi örökség: kezdeményezéseket kell indítani az európai kulturális és művészeti örökség megóvásának az ösztönzése és az ahhoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében, be kell mutatni azokat a lehetőségeket, amelyeket az információs infrastruktúra műszaki eszközei nyújtanak az alkotómunka ösztönzése és a helyi tartalom helyi nyelveken történő fejlesztésének és terjesztésének a támogatása érdekében.

2. Általános szolgáltatások

Az általános szolgáltatási hálózatok terén a közös érdekű projektek a következők:

- működőképes transzeurópai általános szolgáltatások megvalósítása, amelyeknek tartalmazniuk kell különösen az elektronikus levelezést, az adatállomány-átviteli rendszereket, az elektronikus adatbázisokhoz való online hozzáférést és a videoszolgáltatásokat. Mivel sürgető szükség van ezekre a transzeurópai általános szolgáltatásokra, azok fel fogják használni a meglévő vagy kialakuló vezetékes vagy mobilhálózatokat és a már használatos felhasználói hozzáférési megállapodásokat. Tartalmazniuk kell a közösségi szinten működő szolgáltatási elemeket, úgymint a címtárakat, klíringet, adatvédelmet és informatikai biztonságot, a szellemi tulajdon védelmét és díjazását, transzeurópai "kioszk"-ot és a hálózatba kapcsolt navigációs segédeszközöket, a polgárok hozzáférését lehetővé tevő szolgáltatásokat, fizetési szolgáltatásokat stb.,

- az általános szolgáltatások fokozatos kiterjesztése egy multimédia-környezet irányába. Ezek a szolgáltatások a végfelhasználók számára a multimédia-szolgáltatásokhoz való hozzáférést fognak nyújtani, és tartalmazhatnak majd többek között multimédia-levelezést, nagy sebességű adatállomány-átvitelt és videoszolgáltatásokat, beleértve az igény szerinti videoszolgáltatást. Ösztönözni kell e multimédia-szolgáltatások üzleti és lakossági felhasználók általi igénybevételét, miként az olyan új szolgáltatási elemek integrálását is, mint az automatikus fordítás, a beszédfelismerés, a grafikus felhasználói interfész, az "intelligens berendezések" és interaktív, valamint testreszabási felhasználói eszközök,

- a személytelen digitális aláírás mint a nyílt hálózati szolgáltatások és felhasználási mobilitás alapjának a bevezetése: az általános szolgáltatásokat nagyszámú kiegészítő és egymással versengő hálózati szolgáltatók fogják biztosítani. A nyílt szolgáltatásellátás és használati mobilitás kulcsfontosságú lesz, és elektronikus neveket (digitális aláírásokat) igényelnek majd, amelyek a magánélet megfelelő védelmét biztosítva általánosak és elfogadottak lesznek.

3. Alaphálózatok

Az alaphálózatok terén a közös érdekű projektek a következők:

- európai integrált szolgáltatású digitális távközlő hálózatok: transzeurópai szintű kereskedelmi és műszaki hozzáférhetőségi okokból napjainkban az ISDN a legmegfelelőbb digitális kapcsolt alaphálózat, amely támogatni tudja az új szolgáltatásokat és alkalmazásokat. Jelenlegi fejlesztése kedvező alkalmat jelent Európa számára, piaci és földrajzi bővítését ezen új szolgáltatások és alkalmazások európai szintű bevezetése igazolni fogja. Mindazonáltal emlékeztetni kell arra, hogy az ISDN csak az első lépés, és rövidesen olyan irányba kell fejlődnie, hogy csupán a szélessávú alapszolgáltatások elérésére szolgáló felhasználói eszközzé váljon. Különös figyelmet kell fordítani a szolgáltatások hatékony együttműködési képességét akadályozó hiányosságok megszüntetésére,

- az aszinkron átviteli módot alkalmazó (ATM) hálózatok és egyéb IBC-hálózatok kereskedelmi bevezetése: ezt a területet Európa számára a leginkább közös érdekűnek kell tekinteni,

- a meglévő hálózatok és az IBC-hálózatok együttműködése: a meglévő hálózatokat (vezetékes, mobil és műholdas szolgáltatásokhoz) egymással és az ATM-alapú nagy sebességű hálózatokkal össze kell kapcsolni és együttműködővé kell tenni annak érdekében, hogy a gazdaságilag legmegfelelőbb megoldásokat nyújtsák a különböző, az információs társadalom kiépítése során előforduló helyzetekben. Ez a témakör az IBC-hálózat fejlesztésének a lényege, és különösen fontos a kis- és középvállalkozások, valamint a szakmai és lakossági felhasználók piacai számára,

- a vezetékes, mobil és műholdas hálózatok fejlesztése a fentiekben említett alkalmazások és szolgáltatások támogatása céljából.

4. Különös fontosságú projektek

E közös érdekű projektek némelyike különösen fontos az információs társadalom kialakulása szempontjából. Ezek általános szolgáltatások, a távoktatásra, a kulturális örökségre, a kis- és középvállalkozások kiszolgálására, valamint a közlekedési, környezetvédelmi és egészségügyi telematikára vonatkozó együttes érdekű alkalmazások. Az e különösen fontos projektekre vagy kombinációjukra vonatkozó ajánlattételi felhívásokat általános szabályként legalább évente egyszer közzé kell tenni. A Bizottság e témában jelentést tesz a Parlamentnek.

5. Kiegészítő támogatási és koordinációs cselekvések

A Közösségnek a közös érdekű projektek támogatásán kívül cselekvéseket kell elindítania a megfelelő környezet megteremtése érdekében. E cselekvéseknek hozzá kell járulniuk egyezség létrejöttéhez, valamint támogatni kell a nemzeti és regionális cselekvésekre vonatkozó összehangolt erőfeszítéseket, amelyek célja az új alkalmazások és szolgáltatások ösztönzése és előmozdítása, az egyéb területeken megvalósuló programokkal összhangban, valamint IBC-hálózatok megvalósítása. E cselekvések magukban foglalják az európai szabványügyi és stratégiai tervező testületekkel folytatandó konzultációkat, valamint a Közösség különböző pénzügyi eszközeivel finanszírozott cselekvésekkel történő összehangolást. E cselekvések között az alábbiak szerepelnek:

- célkitűzések részletes leírásának az elkészítése és az átmenet azok alkalmazása felé. E részletes leírásoknak segíteniük kell az ágazat szereplőit abban, hogy gazdaságos beruházási döntéseket hozzanak,

- a három részletezett szinten az IBC-hálózatokhoz való hozzáférés eszközeinek a meghatározása,

- az európai és világviszonylatban érvényes szabványokon alapuló közös leírások kidolgozása,

- az ágazati szereplők, különösen az új és az elszigetelt szereplők – mint például a kábeltelevíziós hálózatok kezelői – együttműködésének, valamint a felhasználókkal való együttműködésnek az ösztönzése,

- az e határozat alapján megvalósított cselekvések összehangolása a vonatkozó közösségi és nemzeti programokkal.

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

KRITÉRIUMOK A KÖZÖS ÉRDEKŰ PROJEKTEK MEGHATÁROZÁSÁHOZ

A közös érdekű projekteket a 7. cikkben előírt javaslatkérésnek eleget tett érdekelt ágazati szereplők által benyújtott projektek közül határozzák meg, a 2. cikkben megállapított célokkal és a 3. cikkben megállapított prioritásokkal való egyezőségük alapján. E projekteknek transznacionálisoknak kell lenniük abban az értelemben, hogy több tagállamban meglévő szükségletek kielégítése érdekében kell létrehozni azokat. Általános szabályként, több tagállamban kell ezeket megvalósítani, de az egyetlen tagállamban való megvalósításuk is megengedett, ha az szélesebb körű transzeurópai érdeket szolgál.

Ezenkívül figyelembe kell venni a 2236/96/EK rendeletben megállapított gazdasági és pénzügyi kritériumokat. Ezek a kritériumok, amelyeket az említett rendelet keretében használnak fel pénzügyi támogatás egyedi projekt számára való megadásáról szóló döntésnél, a következők:

- a projekt potenciális gazdasági életképessége, amelyet biztosítani kell,

- a projekt érettsége,

- a Közösség beavatkozásának a köz- és magánfinanszírozásra gyakorolt ösztönző hatása,

- a pénzügyi csomag helyessége,

- a közvetlen és közvetett társadalmi-gazdasági hatások, különösen a foglalkoztatást illetően,

- a környezetre vonatkozó következmények,

- különösen a határokon átívelő projekteknél, a különböző projektrészek időbeli ütemezésének a koordinálása.

--------------------------------------------------