Az Európai Unió Biztonságpolitikai Kutatóintézetének [1]Személyzeti szabályzata

1. CIKK

I. CÍM – ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

Felügyelet

Nyilatkozat

Magatartás

Anyagi felelősség

Biztonság

II. CÍM A– SZEMÉLYZET TAGJAINAK JOGÁLLÁSA

1. FEJEZET – ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

Kiváltságok és mentességek

Segítségnyújtás és kártérítés

Tulajdonosi jogok

Külső tevékenységek

Közszolgálati vagy politikai tisztségre történő jelölés

II. FEJEZET – FELVÉTEL ÉS MUNKASZERZŐDÉS

4. cikk – Felvétel

5. cikk – Foglalkoztatási korhatár

6. cikk – Orvosi vizsgálat

Kezdeti munkaszerződés

Próbaidő

A munkaszerződés megszüntetése

A munkahely elvesztése miatti kártalanítás

Rövidített felmondási idő

A kutatókra vonatkozó különleges rendelkezések

III. FEJEZET – FIZETÉSEK ÉS JUTTATÁSOK

8. cikk – Általános rendelkezések

9. cikk – Alapfizetés

10. cikk – Kiküldetési pótlék

Háztartási juttatás

Gyermekek és más eltartottak utáni juttatás

Oktatási juttatás

Fogyatékos gyermekek és más eltartottak utáni juttatás

Lakbérpótlék

12.cikk – Kiegészítő feladatok utáni juttatás

13. cikk – Költözési pótlék

Belföldi adó

Nyugdíjpénztári hozzájárulások

Társadalombiztosítási hozzájárulások

Kiegészítő biztosítási hozzájárulások

15. cikk – Fizetési előleg és visszatérítés

IV. FEJEZET – UTAZÁSI KÖLTSÉGEK

16. cikk – Áttelepülési és visszatelepülési pótlék

17. cikk – Költözési költségek

18. cikk – Szolgálati út

V. FEJEZET – BELSŐ SZERVEZET

19. cikk – Munkaidő

20. cikk – Állami ünnepek

21. cikk – Szabadnapok

22. cikk – Hazautazási szabadság

VI. FEJEZET – JELENTÉSEK ÉS ELŐLÉPTETÉS

23. cikk – Általános rendelkezések

24. cikk – Eljárás

25. cikk – A jelentésekkel kapcsolatos további eljárás

VII. FEJEZET – FEGYELMI ELJÁRÁS

26. cikk – Meghatározások

27. cikk – Kártérítés

28. cikk – A kifogásokról szóló értesítés

29. cikk – Fegyelmi bizottság

VIII. FEJEZET – FELLEBBEZÉS ÉS FELLEBBEZÉSI BIZOTTSÁG

30. cikk – Fellebbezés

IX. FEJEZET – NYUGDÍJPÉNZTÁR

31. cikk – Végkielégítés

32. cikk – Öregségi nyugdíj

33. cikk – Rokkantsági nyugdíj

34. cikk – Özvegyi nyugdíj

35. cikk – Árvasági vagy eltartotti nyugdíj

36. cikk – Ideiglenes nyugdíj

III. CÍM – AZ IDEIGLENES SZEMÉLYZETRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

37. cikk – Státusra vonatkozó rendelkezések

38. cikk – Szerződések

39. cikk – Javadalmazás

40. cikk – Különleges rendelkezések

IV. CÍM – SZAKÉRTŐKRE, KUTATÓ ÖSZTÖNDÍJASOKRA ÉS GYAKORNOKOKRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

41. cikk – Státusra vonatkozó és pénzügyi rendelkezések

I. MELLÉKLET

II. MELLÉKLET

III. MELLÉKLET

IV. MELLÉKLET

V. MELLÉKLET

VI. MELLÉKLET

VII MELLÉKLET

VIII. MELLÉKLET

IX. MELLÉKLET

X MELLÉKLET.

PREAMBULUM

A Biztonságpolitikai Kutatóintézet az Európai Uniónak az Összehangolt Szervezetekhez kapcsolódó szerve.

1. cikk

Ez a szabályzat az Európai Unió Biztonságpolitikai Kutatóintézete (a továbbiakban: "az Intézet") személyzete tagjainak jogállását, jogait, kötelezettségeit és felelősségi körét határozza meg.

Az Intézet személyzetét állandó vagy ideiglenes munkaviszonyban álló természetes személyek alkotják. A szakértőkre, kutató ösztöndíjasokra és a gyakornokokra a IV. címben szereplő külön rendelkezések vonatkoznak.

Az Intézet igazgatója az Igazgatóság beleegyezésével jogosult arra, hogy ezt a szabályzatot szükség szerint módosítsa.

Ezt a szabályzatot a személyzet valamennyi tagjára alkalmazni kell, amennyiben az Igazgatóság a besorolás nélküli személyzetre vonatkozóan ettől eltérő határozatot nem hoz.

1. CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

2. cikk

A személyzet valamennyi tagjára alkalmazandó rendelkezések

(1) Felügyelet

(2) Nyilatkozat

Az Európai Unió Biztonságpolitikai Kutatóintézete általi alkalmazás elfogadásakor a személyzet valamennyi tagja aláírja az alábbi nyilatkozatot:

"Fogadom, hogy az Európai Unió Biztonságpolitikai Kutatóintézete személyzetének tagjaként rám ruházott feladatokat lojálisan, körültekintően és lelkiismeretesen látom el, és eközben kizárólag az Intézet érdekeit tartom szem előtt. Vállalom továbbá, hogy semmilyen kormánytól, illetve az Intézeten kívül semmilyen más hatóságtól nem kérek, és nem fogadok el semmiféle utasítást feladataim ellátásával kapcsolatban."

(3) Magatartás

(4) Anyagi felelősség

(5) Biztonság

a) A személyzet minden tagjára nézve, az ideiglenesen foglalkoztatottakat, a kutató ösztöndíjasokat és a gyakornokokat is beleértve, felhatalmazást lehet előírni ahhoz, hogy feladataik ellátása során betekinthessenek titkosított dokumentumokba. Az említett felhatalmazásra vonatkozó kérelmet az Intézet biztonsági tisztviselője az illetékes hatóságokhoz intézi. A hivatalos felhatalmazás kiadásáig az igazgató ideiglenes felhatalmazást adhat.

b) A személyzet tagjai azonnal értesítik a biztonsági tisztviselőt abban az esetben, ha bármely titkosított dokumentum elvesztésének vagy kiszolgáltatásának gyanúja merül fel.

II. CÍM

A SZEMÉLYZET TAGJAINAK JOGÁLLÁSA

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

3. cikk

A személyzet tagjaira alkalmazandó általános rendelkezések

Az Intézet személyzetének tagjai természetes személyek, akik a II. fejezetben foglaltaknak megfelelően munkaviszonyban állnak, és az Intézet költségvetéséhez minden évben mellékelt személyzeti táblázatban szereplő költségvetési beosztást töltenek be.

(1) Kiváltságok és mentességek

(2) Segítségnyújtás és kártérítés

Az Intézet a személyzet tagjának segítséget nyújt, ha az Intézetnél történő megbízatása vagy feladatai miatt önhibáján kívül fenyegetik, sértegetik, rágalmazzák vagy megtámadják. Az elszenvedett anyagi károk az alábbi feltételekkel téríthetők meg:

- a személyzet tagja a szóban forgó kárt nem maga idézte elő szándékosan vagy gondatlanságból,

- nem kapott elégtételt,

- a személyzet tagja átruházza a Biztonságpolitikai Kutatóintézetre a harmadik felekkel, különösen a biztosítótársaságokkal szemben fennálló követeléseit.

(3) Tulajdonosi jogok

(4) Külső tevékenységek

a) Általános rendelkezések

A személyzet tagjai az Intézeten kívüli szervezetekkel vagy személyekkel szemben csak az igazgató előzetes jóváhagyásával:

- nyilatkozhatnak az Intézet tevékenységéről, különösen a nyilvánosságnak tájékoztatást adó szervek felé,

- tarthatnak olyan előadásokat, vagy folytathatnak olyan oktatói tevékenységet, amely közvetlen kapcsolatban áll az Intézetnél végzett munkájukkal,

- fogadhatnak el honoráriumot vagy egyéb térítést a fent említett tevékenységekért,

- fogadhatnak el kitüntetést, érdemrendet, vagy az azokkal kapcsolatos anyagi előnyöket.

b) A kutatók különleges helyzete

A kutatók feladatai közé tartozik az Intézeten kívüli személyekkel és szervekkel történő kapcsolatteremtés. A kutatók ennek megfelelően előadásokat tarthatnak, információt szolgáltathatnak a tömegkommunikációs eszközök részére, és publikációkat jelentethetnek meg, feltéve hogy tevékenységüket az igazgató előzetesen jóváhagyja.

(5) Közszolgálati vagy politikai tisztségre történő jelölés

II. FEJEZET

FELVÉTEL ÉS MUNKASZERZŐDÉS

4. cikk

Felvétel

(1) Az állásajánlatokat az igazgató teszi meg az igazgatói tisztség kivételével. Az Intézet gondoskodik a megüresedett állások pályáztatásáról.

(2) 18 év alatti vagy 60 év feletti pályázók pályázatát rendes esetben nem veszik figyelembe.

(3) Olyan személyek pályázatát, akik a személyzet valamely tagjával közeli rokonságban vagy házasságban állnak, rendes esetben nem veszik figyelembe. Az igazgató engedélyével ettől a szabálytól kivételes esetben el lehet térni azzal a feltétellel, hogy az érintett személyek egyike sem szolgál a másik személynek alárendelt beosztásban.

(4) A személyzetbe tagokat kizárólag az Európai Unió tagállamainak állampolgárai közül vesznek fel.

(5) A személyzet tagjait kezdetben hivatali besorolásuk legalsó fokozatán alkalmazzák. Az igazgató mindazonáltal indokolt esetben magasabb fokozatot is engedélyezhet.

(6) Az igazgató határozza meg, hogy mely állások esetén kerüljön sor felvételi vizsgára vagy pályáztatásra, s megállapítja, hogy milyen vizsgákon kell megfelelniük az ezekre az állásokra pályázóknak. A vizsgabizottságot vagy felvételi bizottságot az igazgató az Intézet személyzetének tagjai közül választja ki, amelyet egy külső vizsgáztatóval is kiegészíthet.

(7) A felvételi beszélgetésre vagy vizsgára az Intézetbe meghívott pályázók utazási és szállásköltségeinek átvállalása a személyzet tagjainak szolgálati útjaira vonatkozó feltételeknek megfelelően történik [2].

5. cikk

Foglalkoztatási korhatár

A foglalkoztatási korhatár annak a hónapnak a vége, amelyben a személyzet tagja eléri a 65 éves kort. Az igazgató ehhez a szabályhoz képest maximum 12 további hónapos hosszabbítást engedélyezhet.

6. cikk

Orvosi vizsgálatok

(1) A személyzet tagjainak felvétele függ a Biztonságpolitikai Kutatóintézet által jóváhagyott orvos arra vonatkozó nyilatkozatától is, hogy a pályázó fizikailag alkalmas az alkalmazásra, és semmiféle olyan fogyatékosságban vagy betegségben nem szenved, amely a személyzet többi tagját veszélyeztetné.

(2) A személyzet tagjai minden évben orvosi vizsgálaton vesznek részt.

(3) Az Intézet által jóváhagyott orvos szaktanácsot ad az igazgató részére a személyzet valamely tagjának olyan jellegű alkalmatlanságáról, amely miatt nem töltheti be tovább a hivatalát.

(4) Abban az esetben, ha az éves vagy egyéb orvosi vizsgálat azt mutatja ki, hogy a személyzet tagja a továbbiakban nem képes ellátni feladatait, szerződését három hónapon belül megszüntetik, és orvosi bizottságot hívnak össze, amely jogosultságát megállapítja.

7. cikk

Munkaszerződések és a munkaszerződések időtartama

(1) Kezdeti munkaszerződés

(2) Próbaidő

(3) A munkaszerződés megszüntetése

Az I. mellékletben tárgyalt helyzetekben az Intézet vagy a személyzet tagja a munkaszerződést felmondhatja, illetve meghosszabbításától eltekinthet:

a) az Intézet:

i. hat hónapos felmondási határidővel:

- ha megszüntetik a személyzet tagja által betöltött költségvetési állást,

- ha változik az állás jellege vagy változnak az azzal járó feladatok,

- ha a személyzet tagja nem nyújt kielégítő szakmai teljesítményt, amelyet két egymást követő éves jelentésben szabályosan megállapítanak, illetve

- ha a szerződés időtartama alatt a személyzet tagja fizikailag alkalmatlanná válik munkaköre ellátására;

ii. maximum egy hónapos felmondási idővel olyan fegyelmi eljárást követően, amelynél a VI. fejezetben foglaltaknak megfelelően a személyzet tagjának vétségét vagy felelősségét állapították meg;

b) a személyzet tagja három hónapos felmondási határidővel bármely személyes okból, amelyet nem kell ismertetnie.

(4) A munkahely elvesztése miatti kártalanítás

A fegyelmi okból történő felmondást kivéve a szerződésnek az Intézet általi felmondása vagy meg nem hosszabbítása a következőkkel jár:

1. a személyzet több mint 10 éves szolgálati viszonnyal rendelkező tagjainak esetében a halasztott nyugdíjjogok rendezése, valamint a munkahely elvesztése miatti kártalanítás kifizetése az I. mellékletben foglalt feltételeknek megfelelően;

2. a személyzet 10 évnél rövidebb szolgálati viszonnyal rendelkező tagjainak esetében végkielégítés, továbbá a munkahely elvesztése miatti kártalanítás a személyzet azon tagjai részére, akiknek a munkaviszonyát idő előtt felmondták, az I. mellékletben foglalt feltételeknek megfelelően;

3. a személyzet azon tagjai esetében, akiknek a szerződését fizikai alkalmatlanság miatt mondták fel, és akiknek a tartós rokkantságát eseti orvosi bizottság állapította meg, rokkantsági nyugdíj fizetése a nyugdíjpénztári szabályzatnak megfelelően.

(5) Rövidített felmondási idő

(6) A kutatókra vonatkozó különleges rendelkezések

III. FEJEZET

FIZETÉSEK ÉS JUTTATÁSOK

8. cikk

Általános rendelkezések

Az Intézet személyzetének tagjai részére fizetett javadalmazás magában foglalja az alapfizetést, a kiküldetési pótlékot, valamint a családi és szociális juttatásokat.

Ebből a jövedelemből fizetik, illetve vonják le a belföldi adókkal, a nyugdíjpénztárral és a szociális ellátással kapcsolatos hozzájárulásokat és egyéb összegeket.

A személyzet tagjainak folyószámláin a hónap utolsó munkahetében írják jóvá az esedékes összeget.

A személyzet tagjainak személyes körülményeiben bekövetkezett olyan változásokat, amelyeknek pénzügyi következményei lehetnek, annak a hónapnak a javadalmazásánál veszik figyelembe, amelyben az adott változást az Intézet igazgatási részlege tudomására hozták; a már kifizetett javadalmazás utólag már nem módosítható.

9. cikk

Alapfizetés

A nettó alapfizetés az az összeg, amely a személyzet egyes tagjainak fizetési besorolásánál és fokozatánál az Igazgatóság által évente jóváhagyott bértáblában szerepel.

A bruttó alapfizetés a nettó alapfizetés és a személyzet tagja által fizetendő belföldi adó összege.

10. cikk

Kiküldetési pótlék

Ezt a pótlékot a személyzet azon A, L és B besorolású tagjai részére fizetik, akik eredeti kinevezésük idején nem voltak annak az országnak az állampolgárai, amelynek területén állandó szolgálati helyük található, és akik korábban nem laktak három éven keresztül folyamatosan ennek az államnak a területén.

Nem folyósítandó tovább ez a juttatás abban az esetben, ha a személyzet tagját abba az országba helyezik át, amelynek az állampolgára.

A juttatás összegét a II. mellékletnek megfelelően számítják ki.

Abban az esetben, ha a személyzet tagját az Intézet közvetlenül azt követően nevezte ki, hogy abban az országban, ahol feladatait teljesíti, másik nemzetközi szervezetnél vagy hatóságnál állt szolgálatban, a juttatásra és az összegre való jogosultság kiszámításakor a korábbi munkaadójánál töltött szolgálati éveket is figyelembe veszik.

11. cikk

Családi és szociális juttatások

Ezeket a juttatásokat havonta hozzáadják az alapfizetéshez.

(1) Háztartási juttatás

Ez a juttatás:

a) a személyzet valamennyi olyan tagja részére folyósítandó, aki házas, özvegy, elvált, jogilag külön él vagy egyedülálló, és e szabályzat III. mellékletének értelmében legalább egy eltartottról gondoskodik;

b) a nettó alapfizetés 6 %-ának felel meg;

c) a személyzet házasságban élő tagjai esetében, akiknek nincsenek eltartottaik, de akiknek a házastársa kereső munkaviszonyban áll, a fizetendő juttatás a B3 besorolás 1. fokozatának megfelelő alapfizetés és a személyzet tagja részére elméletben fizetendő juttatás összegének, valamint a házastárs megkeresett jövedelmének a különbözete. Abban az esetben, ha az utóbbi összeg az előbbivel megegyezik, vagy azt meghaladja, nem fizetendő juttatás;

d) nem folyósítandó a személyzet tagja részére abban az esetben, ha a személyzet tagjának házastársa maga is nemzetközi szervezet tagja, és alapfizetése meghaladja a személyzet tagjának alapfizetését.

(2) Gyermekek és más eltartottak utáni juttatás

Ez a juttatás:

a) a személyzet azon tagja részére folyósítandó, aki jogszabályi vagy bírósági kötelezettség alapján főképp és folyamatosan jogilag elismert gyermeket vagy más családtagot, illetve olyan gyermeket tart el, aki mindkét szülőjét elveszítette, és akinek az eltartásáért felelősséget vállalt;

b) minden eltartott személy után fix összeg, amelyet az Igazgatóság által évente jóváhagyott bértáblának megfelelően állapítanak meg;

c) abban az esetben, ha mindkét házastárs nemzetközi szervezetnél dolgozik, annak a részére folyósítják, aki a háztartási juttatásban vagy azzal egyenértékű juttatásban részesül.

(3) Oktatási juttatás

4) Fogyatékos gyermekek és más eltartottak utáni juttatás

a) Fogyatékos gyermekek és más eltartottak utáni juttatásban a személyzet tagja akkor részesül, ha azok gondozásáért elsődlegesen és folyamatosan ő a felelős. A gyermeknek vagy eltartottnak meg kell felelnie a III. mellékletben foglalt kritériumoknak és feltételeknek.

b) A juttatás kiutalásával és folyósításával kapcsolatos részletes tudnivalók a IV. mellékletben találhatók.

(5) Lakbérpótlék

a) Ezt a juttatást a személyzet B, C, A1 és L1 besorolású tagjai részére fizetik, akik lakásuknak bérlői vagy albérlői, és akiknek – a tartózkodási országban a bérlő által fizetendő költségnek minősülő rezsiköltségeket nem tartalmazó – lakbére a jövedelmük bizonyos részét meghaladja.

b) A juttatás kiszámításának módszere az V. mellékletben található.

c) A személyzet lakbérpótlékban részesülő tagjai azonnal tájékoztatják az igazgatási és személyzeti osztály vezetőjét a körülményeikben bekövetkező minden olyan változásról, amely a juttatásra való jogosultságot érintheti.

d) A személyzet tagjai nem részesülnek lakbérpótlékban abban az esetben,

- ha hasonló juttatást kapnak attól a kormánytól, amelynek állampolgárai,

- ha házastársuk hasonló juttatást kap valamely más nemzetközi szervezettől.

12. cikk

Kiegészítő feladatok utáni juttatás

Az igazgató kiegészítő feladatok utáni juttatást engedélyezhet a személyzet azon tagja részére, akinek a szolgálat érdekében ideiglenesen a személyzet valamely magasabb besorolású tagjának feladatait részben vagy egészben át kell vállalnia. A juttatás összege a személyzet érintett tagja besorolásán belül kettővel magasabb fokozatnak felel meg, és csak a magasabb besorolású állásban betöltött egy hónapos folyamatos szolgálatot követően lép hatályba.

13. cikk

Költözési pótlék

(1) A személyzet tagjai költözési pótlékot kapnak abban az esetben, ha lakóhelyük a szolgálati helyüktől 100 kilométernél, illetve 60 mérföldnél távolabb található, amikor az Intézetnél történő alkalmazásukat elfogadják.

(2) A pótlék összege 30 napi alapfizetésnek felel meg.

(3) A költözési pótlékot előre fizetik a személyzet tagja részére, amikor az Intézetben szolgálatba lép.

(4) Ha a személyzet tagja saját kívánságára két évnél hamarabb elhagyja hivatalát, a költözési pótlék felét vissza kell fizetnie.

(5) Az igazgató kivételesen eltérést engedélyezhet a visszafizetésre vonatkozó rendelkezésektől abban az esetben, ha úgy ítéli meg, hogy azok szigorú alkalmazása különösen nehéz helyzetbe hozza az érintettet.

14. cikk

Levonások

(1) Belföldi adó

(2) Nyugdíjpénztári hozzájárulások

(3) Társadalombiztosítási hozzájárulások

(4) Kiegészítő biztosítási hozzájárulások

15. cikk

Fizetési előleg és visszatérítés

(1) Az igazgató ellenkező értelmű döntése hiányában az Intézet igazgatási és személyzeti osztályának vezetője a rendelkezésre álló pénzforrásoktól függően kamatmentes előleget engedélyezhet a személyzet azon tagjai számára, akik az erre vonatkozó igényüket indokolni tudják.

(2) Ezeknek a fizetési előlegeknek az összege nem haladhatja meg a háromhavi nettó alapfizetést.

(3) Az előleg visszafizetéséhez azt havonta levonják a személyzet tagjának jövedelméből; az előleget az adott pénzügyi évben az utolsó havi fizetés napjáig kell visszafizetni.

IV. FEJEZET

UTAZÁSI KÖLTSÉGEK

16. cikk

Áttelepülés és visszatelepülés

(1) A személyzet tagjai és a velük egy háztartásban élő családtagok jogosultak a korábbi szolgálati helyükről az Intézet helyszínére történő utazás költségeinek megtérítésére.

(2) Ugyanez a jogosultság alkalmazandó, amikor a személyzet tagjai elhagyják az Intézetnél teljesített szolgálatot, és visszatérnek abba az országba, amelyben az Intézetbe történő felvételt megelőzően szolgálatot teljesítettek.

(3) A visszatérítésre az I. szakasz VI. mellékletében foglalt rendelkezések vonatkoznak.

17. cikk

Költözési költségek

(1) A személyzet tagjai jogosultak a korábbi szolgálati helyükről az Intézetbe történő költözés költségeinek megtérítésére.

Ugyanez a jogosultság alkalmazandó, amikor a személyzet tagjai elhagyják az Intézetnél teljesített szolgálatot, és visszatérnek abba az országba, amelyben az Intézetbe történő felvételt megelőzően szolgálatot teljesítettek.

(2) A költségtérítés kiterjed a személyzet tagjai személyes ingóságainak költöztetésére, kivéve a gépkocsit, hajót vagy egyéb közlekedési eszközöket és a biztosítási díjakat, a VI. mellékletben meghatározott súly- és térfogathatárokig.

A visszatérítést a személyzet érintett tagja részére folyósítják azt követően, hogy a személyzet tagja a hitelesített számlát bemutatta.

18. cikk

Szolgálati út

Az Intézet személyzetének tagjai jogosultak olyan költségeik visszatérítésére, amelyek az igazgató által elrendelt szolgálati utakkal [5] kapcsolatban merülnek fel.

Visszatérítik magának az utazásnak a költségeit, valamint a kiküldetés helyén felmerülő szállásköltségeket és járulékos költségeket. A visszatérítéssel kapcsolatos feltételeket, a visszatérítés mértékét és egyéb adatokat a VII. melléklet határozza meg.

V. FEJEZET

BELSŐ SZERVEZET

19. cikk

Munkaidő

A személyzet tagjainak rendes munkaideje heti 40 óra, amelyet hétfő reggel 9.00 és péntek 17.00 óra között dolgoznak le.

A személyzet tagjainak személyes körülményeitől vagy munkájának követelményeitől függően az igazgató rugalmas munkaidőt engedélyezhet.

Abban az esetben, ha az igazgató megítélése szerint a kivételes körülmények megkívánják, a személyzet egyes tagjait szombaton végzett munkára kötelezhetik. Az ilyen módon ledolgozott munkaórák hét közben azonos mértékű szabadidőre jogosítanak.

20. cikk

Állami ünnepek

Az Intézet betartja a fogadó állam hivatalos állami ünnepeit. Franciaország esetében ezek a napok a következők:

a) Újév (január 1.)

b) Húsvéthétfő

c) A munka ünnepe (május 1.)

d) A győzelem napja (május 8.)

e) Áldozócsütörtök

f) Pünkösdhétfő

g) A Bastille bevételének napja (július 14.)

h) Nagyboldogasszony napja (augusztus 15.)

i) Mindenszentek (november 1.)

j) A fegyverszünet napja (november 11.)

k) Karácsony (december 25.)

Ezeket az állami ünnepnapokat nem vonják le a személyzet tagjainak éves szabadságából.

Abban az esetben, ha valamely ünnepnap szombatra vagy vasárnapra esik, az igazgató másik szabadnapot jelölhet ki helyette.

21. cikk

Szabadnapok

(1) Éves szabadság

a) Jogosultság

A személyzet tagjai 2,5 nap éves fizetett szabadságra jogosultak a letöltött szolgálati idő minden hónapja után. Ez a jogosultság minden naptári évre alkalmazandó.

A személyzet azon tagjai, akiket április 1. és július 30. között vesznek fel, éves szabadságukból 15 nap előrehozott szabadságra jogosultak abban az esetben, ha a szabadságot július 30-át követően veszik ki.

Ha a személyzet tagjának a szolgálat követelményei következtében december 31-én maradtak ki nem vett szabadnapjai, az igazgató vagy megbízottja engedélyt adhat a ki nem vett szabadnapok vagy azok egy része a következő évre történő átvitelére. A következő évre átvitt, de március 31-ig ki nem vett jogosultság megszűnik.

b) Igazgatási eljárás

Abban az esetben, ha a személyzet valamely tagja az a) pontnak megfelelő jogosultság alapján szabadnapot akar kivenni, ehhez az igazgató előzetes engedélyét kell kérnie.

Az Intézet igazgatási részlege a szabadnapokról nyilvántartást vezet; a személyzet tagjai ettől a részlegtől kaphatják meg a szabadnap-igénylő nyomtatványt. A nyilvántartásban feltüntetik az adott évben fennmaradó szabadnapok számát.

A személyzet tagjai töltik ki az alábbi rovatokat:

- a kért szabadnapok száma,

- az indulás napja és időpontja,

- a visszaérkezés napja és időpontja,

- azon ország vagy országok, ahol a szabadságot tölti,

- elérhetőség (cím) a szabadság ideje alatt (nem kötelező), továbbá

- telefonszám a szabadság ideje alatt (ha alkalmazható).

Az igazgatónak vagy megbízottjának aláírását követően a személyzet tagja visszajuttatja a szabadnap-igénylő nyomtatványt az igazgatási részleghez, és azt a személyzet tagjának személyi aktájában tartják.

c) Ki nem vett szabadnapok a személyzet tagjának kilépésekor

A személyzet tagjának kilépésekor megmaradt szabadnapok elvesznek. Mindazonáltal abban az esetben, ha az igazgató írásban igazolja, hogy a személyzet tagja a szolgálat követelményei miatt nem vehette ki összes szabadnapját, a személyzet tagja kárpótlásként havi nettó alapfizetésének hatvanad részére jogosult az ilyen módon összegyűlt szabadnapok után.

(2) Fizetetlen szabadság

(3) Betegszabadság, anyasági szabadság és egyéb különleges szabadság

22. cikk

Hazautazási szabadság

A személyzet kiküldetési pótlékra jogosult tagjai minden hároméves szolgálati periódus után jogosultak saját maguk és a velük közös háztartásban élő családtagjaik részére egy oda-vissza utazás költségeinek visszatérítésére abba az országba, amelynek állampolgárai.

Az utazási költségeket az igazgatási részleg téríti vissza, miután a VII. mellékletben foglalt feltételeknek megfelelően értékelte a leggazdaságosabb utazási módot.

A hazautazási szabadság az éves jogosultságon túl öt további szabadnapot jelent.

VI. FEJEZET

JELENTÉSEK ÉS ELŐLÉPTETÉS

23. cikk

Általános rendelkezések

(1) Az igazgató kivételével az Intézet személyzete valamennyi tagjának tevékenységét évente egyszer, legkésőbb december 15-én értékelik.

A jelentések kiterjednek a személyzet tagjainak szakmai előmenetelére, és lehetőséget adnak arra, hogy a személyzet bizonyos tagjainak teljesítményét elismerjék, illetve szolgálati előmenetelük érdekében felhívják a figyelmüket a hiányosságokra.

(2) A jelentés a következő ismérvekre tér ki:

a) szorgalom és pontosság;

b) minőség és gyorsaság a munkavégzésben;

c) kezdeményezőkészség;

d) korrektség és emberi kapcsolatok.

Az egyes ismérveket 0-tól 5-ig terjedő skálán értékelik. Az értékelést éves jelentési űrlapon összegzik, amelyet a személyzet tagjának személyi aktájában tartanak.

24. cikk

Eljárás

(1) Az igazgató nevezi ki a személyzet azon tagjait, akiknek a teljesen vagy részben hozzájuk beosztott alkalmazottakról jelenteniük kell.

(2) Amikor az összes jelentés elkészült, az igazgató összehívja az előléptetési tanácsot, amelynek az elnöke ő maga, és amelynek tagja a személyzet minden olyan tagja, aki egy vagy több jelentést írt. Az igazgatási és személyzeti osztály vezetője az előléptetési tanács minden értekezletén részt vesz, és szavazhat saját beosztottjait illetően, illetve tanácsadó szerepe van a személyzet többi tagja vonatkozásában.

(3) Az igazgatási osztály vezetőjének tanácsa alapján az igazgató a személyzet valamennyi tagjáról végleges értékelést készít, és elkészítteti a jelentéseket, amelyeket az előléptetési tanács minden tagja aláír.

(4) Az igazgató vagy szükség esetén az igazgató képviselője rendes esetben az előléptetési tanács értekezletén a személyzet minden tagjával személyes megbeszélést folytat. A személyzet tagját értesítik éves értékeléséről, és aláírja a jelentési ívet, amivel igazolja, hogy arról tájékoztatást kapott.

(5) Az éves jelentés belső használatra szolgáló igazgatási intézkedés, amely ellen semmilyen külső szervhez nem lehet fellebbezni.

25. cikk

A jelentésekkel kapcsolatos további eljárás

(1) Különlegesen jó értékelés magasabb fokozatba vagy akár besorolásba történő soron kívüli előléptetést eredményezhet, feltéve hogy a költségvetési állás az előléptetést lehetővé teszi.

(2) Abban az esetben, ha a személyzet valamely tagjának teljesítményét két egymást követő alkalommal nem kielégítőnek értékelik, a személyzet tagja további egy évig korábbi fokozatában maradhat.

(3) Abban az esetben, ha a személyzet valamely tagjának teljesítményét legalább kétszer nem kielégítőnek értékelik, szerződése megújításától el lehet tekinteni.

VII. FEJEZET

FEGYELMI ELJÁRÁS

26. cikk

Meghatározások

(1) A személyzet azon tagjai vagy korábbi tagjai ellen, akik a személyzeti szabályzat által rájuk rótt kötelezettségeket szándékosan vagy gondatlanságból nem teljesítették, egyszerű, pénzügyi vagy státust érintő fegyelmi eljárás indítható, az e szabályzat 2. cikkének (4) bekezdése és 27. cikke alapján általuk nyújtandó kártérítéstől függetlenül.

a) Az egyszerű fegyelmi eljárás az alábbiakra terjed ki:

- szóbeli figyelmeztetés,

- írásbeli megrovás.

b) A pénzügyi fegyelmi eljárás az alábbiakra terjed ki:

- az éves fizetésemelés visszatartása,

- azonos besoroláson belül a fokozat azonnali leszállítása.

c) A státust érintő intézkedések az alábbiakra terjednek ki:

- ideiglenes felfüggesztés a szolgálatból a jövedelem teljes vagy részleges visszatartásával,

- eltávolítás a tisztségből, amely magában foglalja a munkaszerződés felbontását, és amely a munkahely elvesztése miatti kártalanítás teljes vagy részleges elvesztésével és adott esetben a nyugdíjpénztári juttatások csökkentésével vagy ideiglenes felfüggesztésével jár.

A fegyelmi intézkedéseket az igazgató rendeli el, az egyszerű fegyelmi intézkedéseket az igazgató nevében az igazgatási és személyzeti osztály vezetője is elrendelheti, kivéve ha a fegyelmi bizottságot [6] összehívták.

(2) Abban az esetben, ha a személyzet valamely tagját súlyos hivatali kötelességmulasztással vádolnak, és az igazgató megítélése szerint a vád megalapozott, továbbá ha hátrányos volna az Intézet számára, hogy a személyzet érintett tagja a vizsgálat ideje alatt a hivatalában maradjon, a személyzet érintett tagja a vizsgálat idejére azonnal felfüggeszthető hivatalából, az igazgató belátása szerint fizetéssel vagy fizetés nélkül.

27. cikk

Kártérítés

A személyzet tagjai kötelezhetők rá, hogy a súlyos gondatlanságuk vagy szándékos cselekedetük következtében az Intézetet ért károkat teljes mértékben vagy részben megtérítsék. Abban az esetben, ha a személyzet tagja az Intézettől már kilépett, ez a kártérítés a nyugdíjpénztár keretében esedékes juttatások egy részének, legfeljebb a nyugdíj 70 %-ának visszatartásával valósítható meg.

28. cikk

A kifogásokról szóló értesítés

Abban az esetben, ha javaslat merül fel, hogy a személyzet valamely tagja ellen a 26. cikknek megfelelő fegyelmi intézkedést foganatosítsanak, az illető erről írásos értesítést kap két teljes napon belül azt követően, hogy a fegyelmi intézkedésre irányuló kérelmet az igazgatóhoz vagy az igazgatási és személyzeti osztály vezetőjéhez benyújtották. Ehhez az értesítéshez csatolják a személyzet tagja elleni kifogás alapjára vonatkozó okmányokat, valamint a róla szóló valamennyi jelentést.

29. cikk

Fegyelmi bizottság

Az érintett a 28. cikk szerinti értesítését követő öt munkanapon belül írásban kérheti, hogy esetét fegyelmi bizottság vizsgálja ki, amelyet az igazgató hív össze öt munkanapon belül. A fegyelmi bizottság az összehívását követő héten ül össze.

A fegyelmi bizottság összetételét és eljárásait a IX. melléklet határozza meg.

A fegyelmi bizottság véleménye az igazgatóra nézve nem kötelező érvényű.

VIII. FEJEZET

FELLEBBEZÉS ÉS FELLEBBEZÉSI BIZOTTSÁG

30. cikk

Fellebbezések

A személyzet jelenlegi vagy korábbi tagjai, azok örökösei vagy jogutódai fellebbezhetnek az igazgató által hozott döntés ellen. Az ilyen fellebbezés vagy az abból származó eljárás nem vezet a fellebbezés tárgyát képező intézkedés végrehajtásának felfüggesztéséhez.

(1) Belső igazgatási fellebbezés

(2) Közvetítés

(3) Vitatott fellebbezés

(4) A fellebbezési bizottság határozatai

a) A bizottság a megtámadott határozatot megsemmisítheti vagy megerősítheti.

b) A bizottság mellékesen elrendelheti, hogy az Intézet térítsen meg minden olyan anyagi kárt, amelyet a személyzet tagja szenvedett el a megsemmisített határozat hatálybalépésének napjától kezdődően.

c) A bizottság továbbá határozhat úgy, hogy az Intézet a bizottság által meghatározandó maximális összeg erejéig térítse meg a panaszos igazolt költségeit, valamint a meghallgatott tanúk közlekedési költségeit és napidíját. Ezeket a költségeket ennek a szabályzatnak a 18. cikke és VII. melléklete alapján számítják ki.

IX. FEJEZET

NYUGDÍJPÉNZTÁR

Valamennyi idetartozó szabály és feltétel szerepel a Biztonságpolitikai Kutatóintézet nyugdíjpénztárának szabályzatában, az Összehangolt Szervezetek nyugdíjpénztárának megfelelően.

A nyugdíjpénztár szabályzata szerves részét képezi az Intézet személyzeti szabályzatának. Az alábbi 31-36. cikkek csupán összefoglalják a nyugdíjpénztár szabályzatának főbb rendelkezéseit, amelynek a teljes szövege az irányadó.

31. cikk

Végkielégítés

(1) A személyzet azon tagja, aki az Intézettől 10 év szolgálati idő letelte előtt kilép [7], végkielégítésre tarthat igényt (a nyugdíjpénztári szabályzatnak megfelelően).

(2) A végkielégítés két elemből áll:

- az utolsó másfél havi nettó alapfizetésnek megfelelő összeg megszorozva a szolgálatban eltöltött évek (vagy megkezdett évek) számával,

- a személyzet tagjának havi fizetéséből a nyugdíjpénztári hozzájárulásra levont és évi 4 %-os kamatos kamattal megnövelt teljes összeg.

32. cikk

Öregségi nyugdíj

(1) A személyzet azon tagjai, akik legalább 10 évet töltöttek el az Intézetnél végzett szolgálatban [8], öregségi nyugdíjra jogosultak. A személyzet tagjai az említett nyugdíjat azt követően vehetik fel, hogy a 60 éves kort elérték. Ez alatt a korhatár alatt az öregségi nyugdíj kifizetését elhalasztják.

(2) A nyugdíj összege arányos a szolgálatban letöltött évek számával. Havonta fizetik a személyzet tagjai részére életjáradék formájában.

(3) Az igazgató kivételes döntésének kivételével a személyzet legalább 10 évet szolgálatban töltött tagjai automatikusan nyugdíjban részesülnek, amikor elérték a 65 éves kort.

33. cikk

Rokkantsági nyugdíj

(1) E szabályzat 6. cikkének (4) bekezdése értelmében a személyzetnek az a tagja, aki elismerten tartós rokkantságban szenved, amely teljes mértékben megakadályozza őt hivatali feladatainak ellátásában, rokkantsági nyugdíjra jogosult.

(2) A rokkantsági nyugdíj összege megegyezik annak az öregségi nyugdíjnak az összegével, amelyre a személyzet tagja az ebben a szabályzatban megállapított korhatár elérésekor jogosult volna, abban az esetben, ha a szóban forgó korhatár eléréséig tovább szolgált volna, a 32. cikk (1) bekezdésében meghatározott 10 éves minimális szolgálati időre vonatkozó követelmény mellőzésével. A rokkantsági nyugdíjat havonta fizetik a személyzet tagja részére életjáradék formájában, az azt követő hónap első napjától, hogy a rokkantságot hivatalosan elismerték.

34. cikk

Özvegyi nyugdíj

(1) Özvegyi nyugdíjra a személyzet valamely aktív szolgálatban álló tagjának halála esetén a túlélő házastárs jogosult.

(2) Ez a nyugdíj a túlélő özvegy részére életjáradék formájában havonta fizetendő, az azt a napot követő hónap első napjától kezdődően, amely napon a személyzet szolgálatban álló tagja elhalálozott [9].

(3) Az özvegyi nyugdíjra való jogosultság megszűnik annak a hónapnak a végén, amely hónapban a túlélő házastárs elhalálozik, vagy amelyben ez utóbbi a nyugdíjra való jogosultság feltételeit már nem teljesíti.

35. cikk

Árvasági vagy eltartotti nyugdíj

(1) A személyzet valamely aktív szolgálatban álló, rokkantsági, illetve azonnali vagy halasztott öregségi nyugdíjra jogosult tagjának halála esetén gyermekei vagy egyéb eltartottai a nyugdíjpénztári szabályzatban megállapított feltételeknek megfelelően jogosultak nyugdíjra.

(2) A "gyermekek vagy egyéb eltartottak" olyan személyek, akik eleget tesznek a személyzeti szabályzat IV. mellékletében foglalt feltételeknek. A legfeljebb 300 nappal a személyzet tagjának halálát követően született gyermekek is jogosultak a nyugdíjra.

(3) A nyugdíjra való jogosultság megszűnik annak a hónapnak a végén, amely hónapban a gyermek vagy egyéb eltartott már nem felel meg a gyermeknek vagy eltartottnak járó juttatásra való jogosultság feltételeinek.

Az előző cikkekben említett öregségi és rokkantsági nyugdíjak a nyugdíjpénztári szabályzatban foglalt feltételek mellett szállnak át a túlélő házastársra.

36. cikk

Ideiglenes nyugdíj

(1) Abban az esetben, ha a személyzet valamely szolgálatban álló, illetve öregségi vagy rokkantsági nyugdíjban részesülő tagja egy évnél hosszabb ideje eltűnt, és ha a körülmények a halálának vélelmezését igazolják, a házastárs, illetve az eltartottakként elismert személyek részére ideiglenes özvegyi nyugdíj vagy adott esetben árvasági nyugdíj fizethető.

(2) Az (1) bekezdés rendelkezéseit kell alkalmazni az egy évnél hosszabb ideje eltűnt, és özvegyi nyugdíjban részesülő özvegy házastárs eltartottaiként elismert személyekre.

(3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti ideiglenes nyugdíj végleges nyugdíjjá alakul át, amikor a személyzet tagja vagy a házastárs halálát hivatalosan megállapították, illetve amikor a szóban forgó személyt jogerős bírósági határozattal eltűntnek nyilvánították.

III. CÍM

AZ IDEIGLENES SZEMÉLYZETRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

37. cikk

Státusra vonatkozó rendelkezésekAz ideiglenes személyzet elvben rövid időszakra felvett kisegítő személyzet. Nem rendelkezik a nemzetközi személyzet jogállásával, és teljes mértékben a fogadó államnak, illetve annak az államnak a jogszabályai és előírásai vonatkoznak rá, amelynek állampolgárai.

(1) Az ideiglenes személyzet olyan alkalmazottakból áll, akik nem töltenek be az Intézet felépítéséről szóló jegyzékben meghatározott költségvetési állást.

(2) Ezekre az alkalmazottakra az I. cím rendelkezései és a II. cím alábbi rendelkezései vonatkoznak:

- I. fejezet: 3. cikk (2) bekezdés (segítségnyújtás és kártérítés), (4) (külső tevékenységek) és (5) (közszolgálati vagy politikai tisztségre történő jelölés),

- II. fejezet: 5. cikk (foglalkoztatási korhatár) és 6. cikk (orvosi vizsgálatok),

- III. fejezet: 15. cikk (fizetési előleg),

- IV. fejezet: 17. cikk (költözési költségek) és 18. cikk (szolgálati út),

- V. fejezet: 19. cikk (munkaidő) és 20. cikk (állami ünnepek),

- VII. fejezet: 27. cikk (kártérítés),

- VIII. fejezet: (fellebbezés) – a 40. cikk (3) bekezdésére is tekintettel.

38. cikk

Szerződések

Az ideiglenes alkalmazottakat 1-6 hónapra alkalmazzák. A szerződések változatlan feltételek mellett meghosszabbíthatók. Az Intézet és az ideiglenes alkalmazottak 10 teljes nap felmondási határidő mellett felmondhatják a szerződést.

39. cikk

Javadalmazás

(1) Az ideiglenes alkalmazottak javadalmazását szerződésben rögzítik; egyhavi nettó fizetésből áll, amely tartalmaz további juttatásokat, és független az érintett személy családi vagy szociális helyzetétől.

(2) Ebből a meghatározott összegből vonják le a személyzet tagjának valamely teljes visszatérítést biztosító magán biztosítási alapba, illetve, ha a személyzet tagja már valamely betegbiztosítási pénztár tagja, a kiegészítő biztosítási alapba fizetendő, a szociális ellátással kapcsolatos hozzájárulásait.

(3) Mivel az ideiglenes alkalmazottak nyugdíjban nem részesülnek, nyugdíj-hozzájárulást nem vonnak le tőlük.

(4) Az év elején az ideiglenes alkalmazottak javadalmazása az Igazgatóság által a személyzet tagjai részére megítélttel azonos százalékértékkel növekszik.

40. cikk

Különleges rendelkezések

(1) Áttelepülési és visszatelepülési költségek

(2) Szabadság

(3) Vitás kérdések rendezése

IV. CÍM

SZAKÉRTŐKRE, KUTATÓ ÖSZTÖNDÍJASOKRA ÉS GYAKORNOKOKRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

41. cikk

Státusra vonatkozó és pénzügyi rendelkezések

(1) A szakértők, a kutató ösztöndíjasok és a gyakornokok az Intézetben vendégstátust élveznek. Az ennek a szabályzatnak az I. címében szereplő rendelkezések vonatkoznak rájuk, amelyekkel kinevezésükkor ismerkednek meg.

(2) Teljes javadalmazásukat az Intézetben való tevékenységük kezdetén rögzítik; azt az igazgató által megállapított egymást követő részletekben fizetik ki annak a munkának az eredményeivel összhangban, amelyre alkalmazták, illetve fogadták őket.

(3) A kinevezett szakértők és kutató ösztöndíjasok kizárólag saját utazási költségeik megtérítésére jogosultak az Intézetbe érkezésükkor és távozáskor. Kivételes esetben, és az igazgató döntése alapján ez a visszatérítés szakképzésben részt vevő személy számára is folyósítható.

[1] A Tanács írásbeli eljárással hagyta jóvá 2000. december 21-én a 2001. július 20-i 554/KKBP tanácsi együttes fellépés (HL L 200., 2001.7.25., 1. o.) 8. cikkének megfelelően.

[2] Lásd a VII. mellékletet.

[3] A munkahely elvesztése miatti kártalanításra való jogosultság feltételeit és annak kiszámítási módját lásd az I. mellékletben.

[4] Azaz a bölcsőde vagy annak megfelelő intézmény kizárva.

[5] Ez a visszatérítés a tipikus költségeket tartalmazza, és nem tekinthető kiegészítő jövedelemnek.

[6] Ebben az esetben a fegyelmi intézkedésről az igazgató dönt.

[7] A valamely más összehangolt szervezetnél eltöltött beszámítható szolgálati éveket figyelembe veszik ennek a jogosultságnak a kiszámításakor, feltéve hogy a személyzet tagja ebben a juttatásban

[8] A valamely más összehangolt szervezetnél eltöltött beszámítható szolgálati éveket figyelembe veszik ennek a jogosultságnak a kiszámításakor, feltéve hogy a személyzet tagja hat hónapon belül szolgálatba lépett az Intézetnél azt követően, hogy a másik szervezetnél betöltött tisztségéből kilépett.

[9] Vagy attól a naptól kezdve, amelytől a személyzet elhunyt tagja részére fizetése folyósítását megszüntették.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

A MUNKAHELY ELVESZTÉSE MIATTI KÁRTALANÍTÁS

Hivatkozás:

a) a személyzeti szabályzat 7. cikke.

b) A Kormányzati Költségvetési Szakértők Koordinációs Bizottsága 78. jelentésének V. melléklete, 1972. augusztus.

1. A kártalanítás körülményei

A munkahely elvesztése miatt kártalanítás [1] a személyzet azon tagja részére nyújtható, akinek a szerződése az alábbi okok valamelyike következtében szűnt meg:

a) a költségvetési állás megszüntetése;

b) az állás jellegének vagy szintjének olyan változása, amelynek következtében a személyzet tagja már nem rendelkezik a szükséges képesítéssel;

c) annak a tagországnak a kiválása az Igazgatóságból, amelynek a személyzet szóban forgó tagja az állampolgára;

d) az Intézet székhelyének áthelyezése több mint 100 km-rel, illetve 60 mérfölddel arról a helyről, ahol a személyzet tagját alkalmazták, és a személyzet tagjának tiltakozása az áthelyezés ellen, mivel ennek eshetősége nem szerepelt szerződésében;

e) a személyzet tagja biztonsági felhatalmazásának nem fegyelmi okból történő visszavonása [2].

Nem folyósítandó kártalanítás abban az esetben, ha:

f) a személyzet tagja az Intézetben ugyanolyan besorolású másik tisztséget kapott;

g) a személyzet tagja ugyanazon a helyen új kinevezést kapott egy másik nemzetközi szervezetnél;

h) a személyzet tagja, mint a tagország állami alkalmazottja szerződésének az Intézet által történő felmondását követő 30 napon belül országa nemzeti közigazgatásánál ismét fizetett szolgálatba lép;

i) a személyzet tagjának szerződése fegyelmi eljárás miatt szűnt meg.

2. Kártalanítás folyósítása a személyzet az Intézetnél 10 évnél rövidebb ideig szolgált tagjai részére [3]

Azzal a feltétellel, hogy jelenlegi szerződésük még nem járt le, a személyzet ezen tagjainak kártalanítása havi nettó jövedelmük 50 %-a megszorozva a munkaszerződésük lejárásáig fennmaradó hónapok számával [4], maximum 5 havi jövedelem. A nettó jövedelembe beletartozik az alapfizetés, valamint a havonta fizetett kiegészítő juttatások és kártalanítások.

3. Kártalanítás folyósítása a személyzet az Intézetnél 10 évnél hosszabb ideig szolgált tagjai részére [5]

A személyzet ezen tagjainak kártalanítása nettó jövedelmük 100 %-a megszorozva az Intézetnél eltöltött szolgálati évek számával [6], maximum 24 havi jövedelem. A kártalanítás összege nem vonatkozhat több hónapra [7], mint ahány hónapot a személyzet tagjának az e szabályzat 5. cikke szerinti életkor eléréséhez le kellett volna töltenie.

[1] Nem azonos a végkielégítéssel, amely csupán a nyugdíjjal kapcsolatos jogok rendezését jelenti.

[2] Kizárólag olyan esetben, ahol a betöltött állás ezt a felhatalmazást indokolja.

[3] Vagy az Intézetnél és valamely másik nemzetközi szervezetnél összegyűlt 10 év folyamatos szolgálat.

[4] Vagy harmincadokban kifejezett töredék hónap.

[5] Vagy az Intézetnél és valamely másik nemzetközi szervezetnél összegyűlt 10 év folyamatos szolgálat.

[6] Vagy az Intézetnél és valamely másik nemzetközi szervezetnél összegyűlt 10 év folyamatos szolgálat.

[7] Vagy harmincadokban kifejezett töredék hónap.

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

KIKÜLDETÉSI PÓTLÉK

1. A személyzet a szabályzat 10. cikkében erre feljogosított tagjai havi kiküldetési pótlékot kapnak. A pótlék összege:

a) a személyzet háztartási juttatásra jogosult tagjai részére:

- a referenciafizetés 18 %-a az első tíz szolgálati évben,

- a referenciafizetés 17 %-a a tizenegyedik szolgálati évben,

- a referenciafizetés 16 %-a a tizenkettedik szolgálati évben,

- a referenciafizetés 15 %-a a 14. szolgálati évtől kezdődően;

b) a személyzet háztartási juttatásra nem jogosult tagjai részére:

- a referenciafizetés 14 %-a az első tíz szolgálati évben,

- a referenciafizetés 13 %-a a tizenegyedik szolgálati évben,

- a referenciafizetés 12 %-a a tizenkettedik szolgálati évben,

- a referenciafizetés 11 %-a a tizennegyedik szolgálati évtől kezdődően.

2. A referenciafizetés a személyzet tagjának beosztásához tartozó első fokozat nettó alapfizetése.

3. A kiküldetési pótlék nem lehet alacsonyabb a B3 beosztáshoz tartozó első fokozatban fizetett alapfizetésnél.

--------------------------------------------------

III. MELLÉKLET

GYERMEKEK ÉS MÁS ELTARTOTTAK

1. Eltartott gyermekek

a) Valamely házasságból született, jogilag elismert természetes vagy örökbe fogadott gyermek akkor tekintendő a személyzet tagja eltartottjának, ha a gyermek megélhetéséről és oktatásáról a személyzet tagja folyamatosan gondoskodik, és ha a gyermek folyamatosan a családdal lakik, a személyzet tagjának állomáshelyén vagy a másik szülő lakóhelyén.

b) A személyzet érintett tagjának az igazgatási részleg felé be kell nyújtania azon dokumentumok másolatát, amelyek igazolják, hogy a gyermek az ő anyagi támogatására szorul.

c) A gyermek nem tekintendő a személyzet tagja eltartottjának abban az esetben,

- ha a 26. életévét betöltötte,

- ha a 26. életévének betöltését megelőzően önálló fizetésben, jövedelemben vagy honoráriumban részesül

- ha a személyzet tagja vagy a gyermek gondját viselő házastárs saját országa vagy a fogadó ország nemzeti törvényi és jogszabályi rendelkezéseinek értelmében azonos jellegű pótlékban részesül.

d) Az igazgatási részleg jogosult kérni minden olyan hivatalos vagy közjegyzői dokumentum bemutatását, amelyet szükségesnek tart ahhoz, hogy a megfelelő juttatáshoz való jogosultságot megállapítsa.

2. Más eltartottak

a) Az (1) bekezdésben meghatározott eltartott gyermeken kívül más személyek a következő feltételekkel tekinthetők a személyzet tagja eltartottjának:

- szülő vagy más közeli rokon, sógor vagy sógornő,

- folyamatosan a személyzet tagjával vagy annak házastársával él, illetve rendszeresen kezelik egészségügyi szakellátást nyújtó intézményben,

- az érintett személy megélhetésének biztosításához önállóan nem rendelkezik megfelelő forrásokkal.

b) A személyzet érintett tagjának az igazgatási részleg felé helytálló bizonyítékot kell benyújtania annak igazolására, hogy a szóban forgó személy az ő anyagi támogatására szorul.

c) Az igazgatási részleg jogosult kérni minden olyan hivatalos vagy közjegyzői dokumentum bemutatását, amelyet szükségesnek tart ahhoz, hogy a megfelelő juttatáshoz való jogosultságot megállapítsa.

--------------------------------------------------

IV. MELLÉKLET

FOGYATÉKKAL ÉLŐ ELTARTOTTAK

1. Az eltartott fogyatékkal élő személynek tekintendő abban az esetben, ha orvosilag bizonyított, hogy súlyos és állandó fogyatékosságban szenved, amely ingyenesen nem biztosított különleges ellátást vagy felügyeletet, illetve különleges oktatást vagy képzést igényel.

2. A juttatás folyósítására vonatkozó döntést az igazgató hozza meg, miután kikérte az általa erre a célra legalább egy gyakorló orvos részvételével létrehozott bizottság véleményét. Az igazgató döntésében meghatározza azt az időszakot, amelyre a juttatás fizetendő, de ez az időszak utólag felülvizsgálható.

3. Az ebben a szabályzatban szereplő rendelkezésekre való jogosultság egyik ismérve a fizikai vagy mentális tevékenységek súlyos és tartós sérülése.

Az eltartott ennek megfelelően fogyatékkal élőnek minősül abban az esetben, ha az alábbiak valamelyikében szenved:

- a központi vagy a vegetatív idegrendszer bármely okból bekövetkezett súlyos vagy krónikus károsodása, pl. agyi károsodás, izomkárosodás és a vegetatív idegrendszer bénulása,

- a mozgásszervi rendszer súlyos károsodása,

- egy vagy több érzékelő rendszer súlyos károsodása,

- súlyos és rokkantságot okozó szellemi károsodás.

A fenti felsorolás nem kimerítő jellegű. Kizárólag jelzésértékű, és nem tekinthető mérvadónak a fogyatékosság vagy a munkaképtelenség mértékének megállapítására.

4. A juttatás összege megegyezik az eltartott gyermek utáni juttatáséval, és ahhoz hozzáadandó.

5. Abban az esetben, ha a személyzet érintett tagja vagy annak háztartása valamely nemzeti vagy nemzetközi rendszer keretében hasonló juttatásra jogosult, az Intézet által folyósítandó juttatás az az összeg, amellyel az ennek a szabályzatnak az értelmében fizetendő összeg a nemzeti vagy nemzetközi rendszer keretében folyósított összeget meghaladja.

--------------------------------------------------

V. MELLÉKLET

LAKBÉRPÓTLÉK

1. A lakbérpótlék összege a 11. cikk (5) bekezdésének a) pontja szerinti valamennyi költséggel csökkentett, ténylegesen fizetett lakbér, valamint az alábbiak szerint számított összeg különbözetének bizonyos százaléka:

a) a B4 besorolással bezárólag a személyzet C és B besorolású tagjai nettó alapfizetésének 15 %-a;

b) a személyzet B5 és B6 besorolású tagjai nettó alapfizetésének 20 %-a;

c) a személyzet A1 és L1 besorolású tagjai nettó alapfizetésének 22 %-a.

2. Az említett százalék:

a) 50 % a személyzet nem házas tagjai, illetve eltartottakkal nem rendelkező házas tagjai esetében;

b) 55 % a személyzet egy eltartottal rendelkező tagjai esetében;

c) 60 % a személyzet két vagy több eltartottal rendelkező tagjai esetében.

3. A juttatás nem haladhatja meg:

a) a B4 besorolással bezárólag a személyzet C és B besorolású tagjai esetében a nettó alapfizetés 10 %-át;

b) a személyzet B5 és B6, valamint A1 és L1 besorolású tagjai esetében a nettó alapfizetés 15 %-át.

A nettó alapfizetés kiegészítő juttatások, illetve levonások nélkül az Igazgatóság által megállapított éves bértáblában szereplő alapfizetés.

--------------------------------------------------

VI. MELLÉKLET

UTAZÁSI ÉS KÖLTÖZÉSI KÖLTSÉGEK

1. SZAKASZ – A személyzet tagjai és családtagjaik utazási költségei a lakóhely és szolgálati hely között

1. A személyzetnek azok a tagjai, akiknek a lakóhelye a szolgálati helytől 100 km-nél, illetve 60 mérföldnél nagyobb távolságra található, jogosultak az alábbiakban felsorolt utazási költségeik megtérítésére, tekintettel ennek a szabályzatnak a 22. cikkére is:

a) a szolgálat felvételekor a lakóhelyről a szolgálati helyre történő utazás;

b) az eredeti szolgálati helyről valamely 100 km-nél, illetve 60 mérföldnél nagyobb távolságra található másik szolgálati helyre történő áthelyezéskor;

c) a szolgálatból történő kilépéskor:

- a szolgálati helyről arra a helyre történő utazás, ahol a felvételkor laktak;

- illetve a szolgálati helyről valamely, a fent említettől eltérő lakóhelyre történő utazás, feltéve hogy a megtérítendő költség az előbbiét nem haladja meg.

2. Az (1) bekezdésben említett utazási költségek vagy azok egy részének megtérítését elutasítják az alábbi esetekben:

a) ha a jogosultságot a személyzet tagjának szolgálatba állásakor nem állapítják meg;

b) ha a szóban forgó költséget vagy annak egy részét valamely kormány vagy más szerv kifizette;

c) a szolgálatból való kilépéskor abban az esetben, ha az utazásra nem kerül sor három hónapon belül azt követően, hogy a személyzet tagja a szolgálatból kilépett, illetve ha a visszafizetési kérelmet az igazgatási részleg az utazástól számított 30 napon belül nem kapta meg;

d) ha a személyzet tagja 12 hónapos szolgálati időnek az Intézetnél történő letöltését megelőzően kilép a szolgálatból.

3. A személyzetnek azok a tagjai, akik eleget tesznek az (1) és (2) bekezdésben foglalt feltételeknek és háztartási juttatásban részesülnek, jogosultak az alábbiakra is:

a) a házastársuknál és eltartott gyermekeiknél felmerült utazási költségek megtérítése a fenti személyeknek a személyzet tagjának szolgálati helyére történő költözésekor;

b) a házastársuknál és eltartott gyermekeiknél felmerült utazási költségek megtérítése, ha valamely szolgálati helyről egy 100 km-nél, illetve 60 mérföldnél nagyobb távolságra található másik szolgálati helyre költöznek, ha az áthelyezés időtartama meghatározatlan, de a két hónapot meghaladja;

c) a házastársuknál és eltartott gyermekeiknél felmerült utazási költségek megtérítése feladataik megszűnésekor, azzal a feltétellel, hogy a visszatérítés elutasítható abban az esetben, ha a személyzet tagja azt megelőzően nyújtja be lemondását, hogy az Intézetnél a tizenkét hónapos szolgálati időt letöltené.

4. A házastársak és eltartott gyermekek [1] beosztása megegyezik a személyzet érintett tagjának beosztásával.

II. SZAKASZ – Költözési költségek

1. A személyzetnek azok a tagjai, akiknek a lakóhelye a szolgálati helytől 100 km-nél, illetve 60 mérföldnél nagyobb távolságra található, jogosultak az ingóságaik költöztetésekor felmerült költségek megtérítésére a következő esetekben:

a) szolgálatba lépéskor;

b) ha őket 2 hónapot meghaladó meghatározatlan időre a szolgálati helyről valamely 100 km-nél, illetve 60 mérföldnél nagyobb távolságra található másik szolgálati helyre telepítik;

c) a szolgálatból való kilépéskor, azzal a feltétellel, hogy a visszatérítés elutasítható abban az esetben, ha a személyzet tagja azt megelőzően nyújtja be lemondását, hogy az Intézetnél a tizenkét hónapos szolgálati időt letöltené.

2. Az ingóságok költöztetésekor felmerülő költségeket (beleértve a csomagolási költségeket) [2] a következő határok között térítik vissza:

a) A személyzet háztartási juttatásra jogosult tagjai esetében:

Besorolás nélkül | 7000 kg | vagy 46 m3 |

A és L | 6000 kg | vagy 40 m3 |

B és C | 3000 kg | vagy 20 m3 |

Továbbá 750 kg vagy 5 m

3

minden, a személyzet tagjával egy háztartásban lakó gyermek után.

b) A személyzet háztartási juttatásra nem jogosult tagjai esetében:

Besorolás nélkül | 5000 kg | vagy 33 m3 |

A és L | 4000 kg | vagy 27 m3 |

B és C | 2000 kg | vagy 13 m3 |

Az e szakaszban szereplő rendelkezésekben tárgyalt költségek visszatérítésének igényléséhez a személyzet tagjának az igazgatási és személyzeti osztály vezetőjéhez előzetes jóváhagyásra be kell mutatnia legalább két különböző cégtől származó, a várható szállítási költségekre vonatkozó költségbecslést, valamint háztartási ingóságaik leltárát [3]. Visszatérítésre csak a jogosultság keretein belül és a kedvezőbb költségbecslés alapján kerül sor.

3. A személyzet tagjai ennek a szakasznak az értelmében kizárólag abban az esetben igényelhetnek visszatérítést, ha a szóban forgó költséget valamely kormány vagy más hatóság nem téríti vissza.

[1] Vagy eltartott a III. és a IV. melléklet rendelkezéseinek értelmében.

[2] A visszatérítés az ingóságok biztosításával kapcsolatos költségekre nem terjed ki.

[3] A két költségbecslésnek azonos távolságra szállítandó azonos tömegre (vagy térfogatra) kell vonatkoznia.

--------------------------------------------------

VII. MELLÉKLET

SZOLGÁLATI UTAK KÖLTSÉGEI

A személyzetnek azok a tagjai, akiket az Intézet szolgálati útra küld, az alapszabály 18. cikkével összhangban minden utazási költségük megtérítésére, továbbá napidíj fizetésére jogosultak, amely fedezi megélhetési költségeiket, mialatt szolgálati helyüktől távol tartózkodnak.

1. szakasz – Közlekedési eszközök

A személyzet tagjai szolgálati útjaikhoz a leggazdaságosabb közlekedési eszközöket veszik igénybe, tekintettel az ebben a szakaszban felsorolt eltérésekre [1] is.

Szokásos közlekedési módnak a légi és vasúti utazás tekintendő. Az igazgató mindazonáltal engedélyezheti a személyzet hivatalos úton lévő tagjai számára, hogy magán vagy szolgálati gépkocsit vegyenek igénybe, különösen, ha a személyzet tagja orvosi igazolással rendelkezik arról, hogy egészségügyi okból nem utazhat repülővel, illetve ha a vasúton történő utazás nem lehetséges, túl sokáig tartana vagy túl drága lenne.

Arra az esetre, ha a személyzet valamely tagja szolgálati útjára nem a leggazdaságosabb közlekedési eszközt kívánja igénybe venni, és erre engedélyt kapott, az alábbi szabályokat kell alkalmazni:

- kizárólag a leggazdaságosabb közlekedési eszközzel történő utazás költségeit térítik vissza a számára,

- a személyzet tagja napidíjra csak arra az időre jogosult, ameddig az utazása akkor tartott volna, ha a leggazdaságosabb közlekedési eszközt választja,

- ha ilyen módon több munkaidőt fordít utazására, mint ha a leggazdaságosabb közlekedési eszközt választotta volna, ezt a többlet munkaidőt éves szabadságából levonják.

1. Légi utazás

Azt az esetet kivéve, ha az igazgató engedélyezi az ettől a szabálytól való eltérést, a személyzet tagjai "turistaosztályon" vagy azzal egyenértékű osztályon utaznak.

2. Vasúti utazás

a) Első osztályon utazhatnak a személyzet A, L besorolású tagjai;

b) a személyzet B és C besorolású tagjai másodosztályon utazhatnak;

c) abban az esetben, ha a vasúti utazás legalább hat óra éjszakai utazással jár, a személyzet tagja ágyköltségtérítésre igen, hálófülke-költségtérítésre nem jogosult; abban az esetben, ha a személyzet tagja hálófülkét vesz igénybe, besorolásától függően első vagy másodosztályú fekhely-költségtérítésre jogosult;

d) a személyzet alacsonyabb besorolású tagjai részére az igazgató engedélyezheti, hogy a személyzet magasabb besorolású tagjaival együtt utazzanak abban az esetben, ha ez elősegíti a hivatalos ügy lebonyolítását; ilyen esetben a visszatérítés a magasabb tarifa szerint történik.

3. Közúti utazás – magángépkocsi használata

a) A személyzet tagjai számára az Intézet érdekében engedélyezhetik, hogy magángépkocsival utazzanak. Ilyen esetben kilométerpótlékot kapnak, amelyet a legrövidebb szokásos útvonal alapján számítanak ki. A pótlékot az abban az országban szokásos tarifa szerint számítják, ahol az Intézet található, függetlenül attól, hogy az utazásra mely országban vagy országokban kerül sor. Az érvényes tarifát az igazgatási jegyzékben [2] teszik közzé;

b) abban az esetben, ha a személyzet érintett tagja részére engedélyezték, hogy az Intézet személyzetének más tagjait szállítsa, az általa szállított utasok után kiegészítő kilométerpótlékra jogosult, amely az egyes utasok utáni kilométerpótlék [3] 10 %-a; ha az úton különleges költségek merülnek fel (pl. autópályadíj, vagy a gépjármű hajóval vagy komppal történő szállítása), ezeket a költségeket (a légi szállítási költségek kivételével) a vonatkozó bizonylatok bemutatását követően megtérítik;

c) a személyzet saját gépkocsit használó tagjainak előre kell igazolniuk, hogy biztosításuk különösen az utasokkal kapcsolatos kockázatokra vonatkozóan felelősségbiztosítást tartalmaz;

d) baleset esetén az Intézet az anyagi kárt nem téríti meg.

II. SZAKASZ – A személyzet szolgálati úton lévő tagjainak napidíja

1. A személyzet hivatalos útra utazó tagjai napidíjra jogosultak, amelynek összegét az Igazgatóság évente határozza meg. Az Összehangolt Szervezetek tagországaiba történő kiküldetésnél a juttatás mértékét a helyi pénznemben fejezik ki.

Az igazgató mindazonáltal engedélyezheti, hogy:

a) különleges összeget állapítsanak meg azokra az országokra, ahol a megélhetési költségek a szokásosnál magasabbak vagy alacsonyabbak;

b) magasabb napidíjat fizessenek annál, amelyre a személyzet tagja egyébként jogosult lenne, ha ez elősegíti a hivatalos ügy lebonyolítását;

c) napidíjat fizessenek abban az esetben, ha a kiküldetés ideje alatt betegszabadságot kell adni, kivéve azt az esetet, ha a kiküldetésre a személyzet tagjának lakóhelyén kerül sor.

2. A napidíjat az alábbiak szerint számítják ki:

a) a személyzet tagja minden teljes 24 órás szolgálat [4] után egynapi napidíjra jogosult;

b) 4 óránál rövidebb időszakra nem fizetnek napidíjat;

c) legalább 4 órás, de 8 óránál rövidebb szolgálati útnál a személyzet érintett tagja részére a napidíj egynegyedét fizetik. A személyzet tagja a napidíj egynegyedére jogosult a teljes 24 órás időszakon túl a szolgálati úton töltött minden legalább 4 órás, de 8 óránál rövidebb időszak után is;

d) legalább 8 órás, szállodai elhelyezés nélküli szolgálati út esetén a személyzet tagja a napidíj felére jogosult. A személyzet tagja a napidíj felére jogosult a teljes 24 órás időszakon túl a szolgálati úton töltött minden legalább 8 órás, de 24 óránál rövidebb időszak után is;

e) ha a kiküldetés szállodai elhelyezéssel jár, a személyzet érintett tagja részére teljes napidíj fizethető;

f) a tényleges utazási időhöz bizonyos időt hozzáadhatnak annak érdekében, hogy a napidíj időszaka tartalmazza a pályaudvarra vagy repülőtérre történő utazás idejét is. Ez az idő:

- vasúti utazás esetén két óra,

- légi utazás esetén három óra.

3. Csökkentett napidíj

A napidíjat csökkentik:

a) ha az utazás magában foglalja az étkezéseket vagy éjszakai szállást: 15 %-kal az utazásban szereplő minden főétkezés, illetve 50 %-kal a szállás után;

b) a napidíj háromtized részével az utazás időtartamára abban az esetben, ha a személyzet tagja éjszakai komppal, fekhelyen vagy hálófülkében, vonattal vagy repülőgéppel utazik;

c) a napidíj háromtized részével abban az esetben, ha a személyzet tagja szolgálati úton hivatalos lakhelyére utazik akkor, amikor a családja még ott lakik;

d) a napidíj háromnegyed részével abban az esetben, ha a szállást külső szerv biztosítja.

4. Napidíj-kiegészítés

A napidíjnak fedeznie kell a személyzet szolgálati úton lévő tagjának összes költségét, kivéve az alábbi költségeket, amelyekre kiegészítő térítés igényelhető:

a) vízumdíjak és a közvetlenül a szolgálati úttal kapcsolatos más hasonló költségek;

b) az igazgató által kifejezetten engedélyezett túlsúlydíj;

c) hivatalos célból felmerülő postai, távirati és távolsági telefondíjak;

d) a személyzet tagjánál felmerülő reprezentációs költségek az igazgató által megállapított feltételek szerint;

e) taxiköltségek az igazgató előzetes engedélyezésével, a bizonylatok bemutatása mellett.

Abban az esetben, ha bizonyos körülmények között a szállásköltségek meghaladják a napidíj 60 %-át, az Intézet a különbözetet vagy annak egy részét visszatérítheti a megfelelő bizonylatok bemutatását, illetve annak igazolását követően, hogy a felmerült többletkiadás elkerülhetetlen volt. Az így visszatérített összeg nem haladhatja meg a napidíj 30 %-át.

[1] Ezeket a rendelkezéseket az igazgató saját belátása szerint az ideiglenes személyzetre is kiterjesztheti.

[2] A kifizetett teljes összeg nem haladhatja meg azt az összeget, amelyet az Intézetnek egyébként ki kellett volna fizetnie.

[3] Ilyen esetben az "utasok" nem jogosultak az utazási költség visszatérítésére.

[4] Ennek az időszaknak a kiszámításakor az Intézettől vagy az alkalmazott lakóhelyétől való indulás napjától az Intézetbe vagy a lakóhelyre történő visszaérkezés napjáig eltelt időt kell figyelembe venni. Ha a személyzet tagja a kiküldetés kezdetét megelőzően szabadságon van, a figyelembe veendő dátum a kiküldetés kezdetének napja; ha a személyzet tagja közvetlenül a kiküldetés végét követően van szabadságon, a figyelembe veendő dátum a kiküldetés végének napja.

--------------------------------------------------

VIII. MELLÉKLET

BETEGSZABADSÁG, ANYASÁGI SZABADSÁG ÉS EGYÉB KÜLÖNLEGES SZABADSÁG

1. Távollét egészségügyi ok miatt és betegszabadság

a) A személyzetnek azok a tagjai, akik betegség vagy baleset miatt három egymást követő napnál hosszabb ideig hiányoznak, legkésőbb hiányzásuk harmadik napján kötelesek orvosi igazolást bemutatni.

b) Abban az esetben, ha az egészségügyi ok vagy baleset miatti, legfeljebb háromnapos, orvosi igazolás nélküli hiányzások valamely naptári évben a kilenc munkanapot meghaladják, a személyzet érintett tagját megillető éves szabadságot azonos mértékben csökkentik, illetve, ha már teljes éves szabadságát kivette, javadalmazását ennek megfelelően csökkentik.

c) A személyzet betegség vagy baleset miatt hiányzó tagjai orvosi igazolás bemutatása esetén legfeljebb tizenhárom egymást követő hétig betegszabadságra jogosultak teljes fizetéssel és juttatásokkal. A személyzet tagjai visszatérítik az Intézet részére a betegbiztosítási ellátásnak azt a részét, amelyre a fogadó ország hatályos társadalombiztosítási jogszabályai értelmében az adott időszakra jogosultak.

d) A tizenhárom egymást követő hetet meghaladó, betegség vagy baleset miatti folyamatos hiányzást az igazgató megfelelő alapnak tekintheti a szerződés felmondására.

e) A gyakran ismétlődő, rövid ideig tartó betegségeket az igazgató megfelelő alapnak tekintheti a szerződés felmondására.

f) Az Intézet igazgatója bármikor orvosi vizsgálatra kötelezheti a személyzet tagjait.

2. Fertőző betegségek, oltás és balesetek

a) A személyzet fertőző betegségben szenvedő tagjai nem léphetnek szolgálatba, és az igazgatási és személyzeti osztály vezetőjének azonnal be kell számolniuk a körülményekről. Ha a személyzet valamely tagjának családjában vagy hozzá közel álló személyeknél fertőzés lép fel, a személyzet tagjának azonnal értesítenie kell az igazgatási és személyzeti osztály vezetőjét, és alá kell vetnie magát az említett tisztviselő által előírt egészségügyi intézkedéseknek. Ha a személyzet tagja fertőző betegségben szenvedő személlyel áll kapcsolatban, és emiatt nem léphet szolgálatba, teljes javadalmazásra jogosult; távolmaradásának napjait sem betegszabadságából, sem éves szabadságából nem vonják le.

b) A személyzet tagjai minden szükséges megelőző védőoltást megkapnak.

c) A személyzet tagjának az esetleges tanúk nevével és címével együtt azonnal jelentenie kell az igazgatási és személyzeti osztály vezetője felé minden balesetet, amely a munkahelyen vagy a munkahelyen kívül érte, függetlenül attól, hogy a baleset az adott pillanatban jelentéktelennek tűnik-e.

3. Különleges szabadság, házasságkötési szabadság és anyasági szabadság

a) Rendkívüli vagy sürgős személyes okokból az igazgató évente legfeljebb tíz munkanapra teljes vagy részben fizetett vagy fizetés nélküli különleges szabadságot engedélyezhet.

b) Ha a személyzet tagja házasságot köt, öt munkanap különleges szabadságot kap teljes fizetéssel. A személyzet tagjai ezzel megegyező szabadságot kapnak továbbá a házastárs, közvetlen leszármazott vagy közvetlen felmenő családtag halála esetén.

c) A személyzet tagjai a megfelelő orvosi igazolás bemutatását követően anyasági szabadságot kapnak teljes fizetéssel, amely a betegszabadságot vagy éves szabadságot nem érinti. Az anyasági szabadság időtartama 16 hét, és 6 héttel a szülés várható időpontja előtt kezdődik. Abban az esetben, ha a szülésre a várható időpont után kerül sor, a szabadságot a szülést követő tizedik hét végéig meghosszabbítják.

A személyzet érintett tagjának vissza kell fizetnie az Intézet felé az anyasági támogatásnak azt a részét, amelyre az adott időszak során a francia társadalombiztosítási rendszer keretében jogosultak.

--------------------------------------------------

IX. MELLÉKLET

A FEGYELMI BIZOTTSÁGOK ÖSSZETÉTELE ÉS ELJÁRÁSAI

1. A fegyelmi bizottság összetétele

A fegyelmi bizottság tagjai:

a) a személyzet az igazgató által elnöknek kinevezett A vagy L besorolású tagja, aki nem lehet az igazgatási és személyzeti osztály vezetője vagy a személyzet érintett tagjának felettese;

b) a személyzet az igazgató által kinevezett tagja;

c) a személyzet a személyzet érintett tagjával azonos besorolású, és általa kijelölt tagja;

d) az igazgatási és személyzeti osztály vezetője, aki jogi tanácsadóként jár el, de aki szavazati joggal nem rendelkezik.

2. Eljárás

a) A fegyelmi bizottság figyelembe veszi az ügy szempontjából lényeges valamennyi dokumentumot. A személyzet tagjának kérésére a személyzet tagját meghallgatja. A személyzet tagja segítséget kérhet a személyzet más tagjaitól, illetve a személyzet más tagja eljárhat a személyzet érintett tagjának képviseletében. A fegyelmi bizottság saját belátása szerint más személyeket is meghallgat.

b) A fegyelmi bizottság ülései zártak. Tagjai nem adnak tovább az eljárás alatt tudomásukra jutott, illetve az eljárással kapcsolatos semmiféle információt.

c) A fegyelmi bizottság az igazgató felé indoklással ellátott véleményt fogalmaz meg. A vélemény ajánlást tartalmaz arra vonatkozóan, hogy kell-e, illetve milyen mértékű büntetőintézkedést kell foganatosítani.

--------------------------------------------------

X. MELLÉKLET

FELLEBBEZÉSI BIZOTTSÁG

A. Hatáskör

A fellebbezési bizottság jogosult az e szabályzat vagy a 7. cikkben tárgyalt szerződések megsértéséből eredő vitás kérdések rendezésére. Ennek érdekében hatáskörrel rendelkezik a személyzet jelenlegi vagy korábbi tagjai, azok örökösei vagy jogutódai által az igazgató valamely határozata ellen benyújtott fellebbezésekről való döntésre.

B. Összetétele és jogállása

a) A fellebbezési bizottság egy elnökből és két tagból áll. Az elnököt és a tagokat helyettesek helyettesíthetik. Az elnöknek vagy egy tagnak és egy helyettesnek jogi végzettséggel kell rendelkeznie.

b) Az elnököt, helyettesét, a tagokat és helyetteseiket az Intézet Igazgatósága nevezi ki két évre az Intézet személyzetén kívüli személyek közül. Abban az esetben, ha bármelyikük nem tudja többé ellátni feladatát, a fennmaradó hivatali időre új személyt neveznek ki.

c) A fellebbezési bizottság ülései csak abban az esetben szabályosak, ha az elnök vagy helyettese és a két tag vagy helyetteseik jelen vannak.

d) A bizottság tagjai feladataik gyakorlása során teljesen függetlenek.

e) Az elnök, a tagok és helyettesek javadalmazását az Intézet Igazgatósága határozza meg.

f) A fellebbezési bizottság határozza meg saját ügyrendjét ennek a mellékletnek a rendelkezéseire tekintettel.

C. Titkárság

a) A fellebbezési bizottság titkárát az igazgató nevezi ki az Intézet személyzetének tagjai közül.

b) Feladatai ellátása során a bizottság titkára jegyzőkönyvvezetőként jár el, és kizárólag a bizottság felügyelete alá tartozik.

D. Fellebbezések

a) A bizottsághoz benyújtott fellebbezést kizárólag abban az esetben lehet elfogadni, ha a fellebbező által az igazgatóhoz benyújtott korábbi belső igazgatási fellebbezésnek nem adtak helyt.

b) A fellebbezőnek a kifogásolt határozatról szóló értesítéstől, illetve a közvetítő megállapításainak visszautasításától számított húsz nap áll rendelkezésére ahhoz, hogy a fellebbezési bizottsághoz írásbeli kérelmet nyújtson be arra vonatkozóan, hogy az a szóban forgó határozatot visszavonja vagy módosítsa. A kérelmet az Intézet igazgatási és személyzeti osztálya vezetőjének kell címezni, aki ennek kézhezvételét visszaigazolja, és kezdeményezi a bizottság összehívási eljárását.

c) A fellebbezést a kifogásolt határozatról szóló értesítést követő két hónapon belül a fellebbezési bizottság titkárságához kell benyújtani. Kivételes esetekben mindazonáltal, különösen a nyugdíjakkal kapcsolatos kérdésekben, a fellebbezési tanács elfogadhat olyan fellebbezéseket is, amelyeket a kifogásolt határozatról szóló értesítést követő egy éven belül nyújtottak be.

d) A fellebbezést írásban kell benyújtani; abban ismertetni kell a fellebbezés a fellebbező által előadott valamennyi indokát, s ezzel egyidejűleg az írásos bizonyítékokat is be kell mutatni.

e) A fellebbezésnek nincs halasztó hatálya a kifogásolt határozatok végrehajtására nézve.

E. Előzetes eljárás

a) A fellebbezést azonnal továbbítják az igazgatóhoz, akinek azt írásban véleményeznie kell. Az igazgató véleményének másolatát a fellebbezés benyújtását követő egy hónapon belül továbbítják a bizottság titkárához, valamint a panaszoshoz, aki erre húsz napon belül írásban válaszolhat, amely válasz másolatát a bizottság titkára azonnal továbbítja az igazgatóhoz.

b) A fellebbezést, valamint a feljegyzéseket és az írásos bizonyítékokat, az igazgató véleményét és adott esetben a fellebbező válaszát a titkárság eljuttatja a bizottság tagjaihoz a fellebbezés benyújtását követő három hónapon belül, de legalább tizenöt nappal az előtt az értekezlet előtt, amelyen ezeket megvizsgálják.

F. A bizottság összehívása

A fellebbezési bizottságot az elnök hívja össze. A bizottság a benyújtott fellebbezéseket elvben a benyújtást követő négy hónapon belül megvizsgálja.

G. A bizottság ülései

a) A fellebbezési bizottság ülései zártak (kivéve, ha a bizottság ettől eltérő határozatot hoz). A bizottság titokban hozza meg döntését.

b) Az igazgató vagy helyettese valamint a fellebbező részt vesznek az eljárásban, és szóban előadhatják az általuk írásban már előadott indoklást alátámasztó érveket.

c) A bizottság kérheti minden olyan dokumentum benyújtását, amelyet a benyújtott fellebbezés vizsgálatához szükségesnek tart. A bizottsághoz benyújtott valamennyi dokumentumot az igazgató és a fellebbező részére is el kell juttatni.

d) A fellebbezési bizottság meghallgatja a feleket és a tanúkat, akik a bizottság megítélése szerint hasznos tanúvallomást tehetnek. A személyzet tanúként beidézett valamennyi tagja köteles megjelenni a bizottság előtt, és nem utasíthatja vissza a kért információ közlését.

e) A bizottság ülésén részt vevő személyek semmilyen esetben sem adhatják tovább a tudomásukra jutott tényeket, illetve az eljárás során kifejtett véleményeket.

H. A bizottság határozatai

a) Kivételes esetekben a bizottság a kifogásolt intézkedés végrehajtását felfüggesztő ideiglenes határozatot hozhat mindaddig, ameddig az alábbi bekezdésekkel összhangban meg nem hozza végleges határozatát.

b) A bizottság szótöbbséggel határoz. A határozatokat írásban kell meghozni, és azokban a döntést meg kell indokolni. A határozatok ellen fellebbezésnek helye nincs, és azok mindkét félre nézve kötelező érvénnyel az értesítést követő egy teljes napon belül végrehajtandók.

c) A bizottság mindazonáltal kérhető arra, hogy helyesbítse a meghozott határozatban található elírást vagy véletlen hibát. A helyesbítésre irányuló kérelmet a hiba észrevételezését követő hat hónapon belül kell benyújtani.

--------------------------------------------------