3.

A 2042/2003/EK rendelet III. melléklete (66. rész) helyébe a következő lép: „ III. MELLÉKLET (66. rész) TARTALOM 66.1. Az illetékes hatóság A. SZAKASZ – MŰSZAKI KÖVETELMÉNYEK A. ALRÉSZ – LÉGIJÁRMŰ-KARBANTARTÓI ENGEDÉLY 66.A.1. Hatály 66.A.3. Engedélykategóriák 66.A.5. Légijármű-csoportok 66.A.10. Kérelem 66.A.15. Alkalmasság 66.A.20. Jogosultságok 66.A.25. Megkövetelt alapismeretek 66.A.30. Az alapvető szakmai tapasztalatra vonatkozó követelmények 66.A.40. A légijármű-karbantartói engedély érvényességének meghosszabbítása 66.A.45. A légijármű-minősítések bejegyzése 66.A.50. Korlátozások 66.A.55. A képesítés megszerzéséről szóló tanúsítvány 66.A.70. Elismerési rendelkezések B. SZAKASZ – AZ ILLETÉKES HATÓSÁGOK ELJÁRÁSAI A. ALRÉSZ – ÁLTALÁNOSSÁGOK 66.B.1. Hatály 66.B.10. Az illetékes hatóság 66.B.20. Nyilvántartások vezetése 66.B.25. Kölcsönös információcsere 66.B.30. Mentességek B. ALRÉSZ – A LÉGIJÁRMŰ-KARBANTARTÓI ENGEDÉLY KIBOCSÁTÁSA 66.B.100. Az illetékes hatóság eljárása a légijármű-karbantartói engedély kibocsátásához 66.B.105. A légijármű-karbantartói engedély kibocsátási eljárása a 145. rész szerinti jóváhagyással rendelkező karbantartó szervezet által 66.B.110. Eljárás a légijármű-karbantartói engedély módosítása érdekében további kategóriára vagy alkategóriára történő kiterjesztés esetén 66.B.115. Eljárás a légijármű-karbantartói engedély módosítása érdekében a légijármű-minősítések bejegyzése, illetve korlátozások megszüntetése esetén 66.B.120. Eljárás a légijármű-karbantartói engedély megújítása érdekében 66.B.125. Eljárás a csoportminősítést tartalmazó engedélyek elismerése esetén 66.B.130. Eljárás a légijármű-típusképzés közvetlen jóváhagyása esetén C. ALRÉSZ – VIZSGÁK 66.B.200. Vizsgáztatás az illetékes hatóság által D. ALRÉSZ – A TANÚSÍTÓ SZEMÉLYEK SZAKKÉPESÍTÉSÉNEK ELISMERÉSE 66.B.300. Általánosságok 66.B.305. A nemzeti szakképesítésekre vonatkozó elismerési jelentés 66.B.310. A jóváhagyott karbantartó szervezetek jogosítására vonatkozó elismerési jelentés E. ALRÉSZ – VIZSGABESZÁMÍTÁS 66.B.400. Általánosságok 66.B.405. A vizsgáknál elismert szakképesítésekről szóló jelentések 66.B.410. A vizsgáknál elismert szakképesítések érvényessége F. ALRÉSZ – FOLYAMATOS FELÜGYELET 66.B.500. A légijármű-karbantartói engedély visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása FÜGGELÉKEK I. függelék – Megkövetelt alapismeretek II. függelék – Alapvizsgaszabvány III. függelék – Légijármű-típusképzés és vizsgaszabvány; munkahelyi képzés IV. függelék – Szükséges szakmai tapasztalat a légijármű-karbantartói engedély kiterjesztéséhez V. függelék – 19. számú EASA-űrlap – Kérelem-formanyomtatvány VI. függelék – 26. számú EASA-űrlap – Légijármű-karbantartói engedély a III. melléklet (66. rész) szerint. 66.1. Az illetékes hatóság a) E melléklet (66. rész) alkalmazásában illetékes hatóság: 1. azon tagállam által kijelölt hatóság, ahová a légijármű-karbantartói engedély kibocsátása iránti első kérelmet be kell nyújtani, vagy 2. másik tagállam által kijelölt hatóság, amennyiben eltér az 1. pontban meghatározott hatósággal kötött megállapodás alapján. Ebben az esetben az 1. pontban említett engedélyt vissza kell vonni, a 66.B.20. pontban említett nyilvántartásokat át kell adni, és e nyilvántartások alapján új engedélyt kell kibocsátani. b) Az ügynökség felelős a következők meghatározásáért: 1. a légijármű-típusok listája és 2. az egyes légijármű-típusra vonatkozó minősítésekben szereplő sárkányszerkezet-, illetve hajtómű-kombinációk. A. SZAKASZ MŰSZAKI KÖVETELMÉNYEK A. ALRÉSZ A LÉGIJÁRMŰ-KARBANTARTÓI ENGEDÉLY 66.A.1. Hatály Ez a szakasz tartalmazza a légijármű-karbantartói engedély meghatározását és a kérelmezésére, a kibocsátására és az érvényességére vonatkozó követelményeket. 66.A.3. Engedélykategóriák a) A légijármű-karbantartói engedély a következő kategóriákat tartalmazza: — A kategória, — B1 kategória, — B2 kategória, — B3 kategória, — C kategória. b) Az A és a B1 kategóriát a repülőgépek, helikopterek, turbinák és dugattyús motorok kombinációjára vonatkozóan alkategóriákra osztják fel. Ezek az alkategóriák a következők: — A1 és B1.1 gázturbinás repülőgépek, — A2 és B1.2 dugattyús motoros repülőgépek, — A3 és B1.3 gázturbinás helikopterek, — A4 és B1.4 dugattyús motoros helikopterek. c) A B3 kategória a dugattyús motoros, nem túlnyomásos kabinnal rendelkező, legfeljebb 2 000 kg megengedett maximális felszállótömegű repülőgépekre vonatkozik. 66.A.5. Légijármű-csoportok A légijármű-karbantartói engedélyben szereplő minősítések esetében a légi járműveket a következő csoportokba kell sorolni: 1. csoport: komplex motoros meghajtású légi járművek, valamint több hajtóműves helikopterek, az FL290-et meghaladó legnagyobb engedélyezett üzemeltetési magassággal rendelkező repülőgépek, az elektronikus vezérlésű rendszerrel felszerelt légi járművek és az ügynökség meghatározása szerint légijármű-típusminősítést igénylő egyéb légi járművek. 2. csoport: az 1. csoportba nem tartozó, az alábbi alcsoportokba sorolható légi járművek: — 2a. alcsoport: egy turbólégcsavaros hajtóműves repülőgépek, — 2b. alcsoport: egyturbinás hajtóműves helikopterek, — 2c. alcsoport: egydugattyús hajtóműves helikopterek, 3. csoport: az 1. csoportba nem tartozó dugattyús motoros repülőgépek. 66.A.10. Kérelem a) A légijármű-karbantartói engedély kibocsátása vagy módosítása iránti kérelmet az illetékes hatósághoz a 19. számú EASA-űrlapon (lásd V. függelék), a hatóság által meghatározott módon kell benyújtani. b) A légijármű-karbantartói engedély módosítása iránti kérelmet annak a tagállamnak az illetékes hatóságához kell benyújtani, amely a légijármű-karbantartói engedélyt kibocsátotta. c) A légijármű-karbantartói engedély további kategóriákra vagy alkategóriákra való kiterjesztésére vonatkozó kérelemhez a 19. számú EASA-űrlap, valamint – szükség szerint – a 66.A.10. a), a 66.A.10. b) és a 66.B.105. pontban előírt okmányok mellett a kérelmező köteles az érvényes eredeti légijármű-karbantartói engedélyét is benyújtani az illetékes hatóságnak. d) Ha a 66.B.100. pont szerinti eljárás keretében a kategóriamódosítás kérelmezője az első jogosultságot kibocsátó tagállamtól eltérő tagállamban tesz tanúbizonyságot a módosításra való jogosultságáról, a kérelmet a 66.1. pontban említett illetékes hatósághoz kell benyújtani. e) Ha a 66.B.105. pont szerinti eljárás keretében a kategóriamódosítás kérelmezője az első jogosultságot kibocsátó tagállamtól eltérő tagállamban tesz tanúbizonyságot a módosításra való jogosultságáról, a II. melléklet (145. rész) alapján jóváhagyott karbantartó szervezet adott esetben a légijármű-karbantartói engedélyt és a 19. számú EASA-űrlapot bélyegzővel és aláírással való ellenjegyzés vagy az engedély újbóli kiadása céljából megküldi a 66.1. pontban említett illetékes hatóságnak. f) A kérelmet az alkalmazandó elméleti tudás, gyakorlati képzés és tapasztalat meglétére vonatkozó követelményeknek a kérelem benyújtásakor való teljesítését igazoló dokumentumokkal kell alátámasztani. 66.A.15. Alkalmasság A légijármű-karbantartói engedély iránti kérelem benyújtásának feltétele a betöltött 18. életév. 66.A.20. Jogosultságok a) Az alábbi jogosultságok alkalmazandók: 1. Az A kategóriájú légijármű-karbantartói engedéllyel rendelkező személy egyszerűbb üzemelési karbantartási és egyszerűbb, a II. melléklet (145. rész) 145.A.35. pontja szerinti tanúsítási engedély hatókörébe tartozó feladatai keretében végrehajtott hibajavításokat követően jogosult üzembehelyezési igazolás kibocsátására. A tanúsítási jogosultság arra a munkára korlátozódik, amelyet az engedély birtokosa a tanúsítási engedélyt kibocsátó karbantartó szervezetnél maga végzett el. 2. A B1 kategóriájú légijármű-karbantartói engedéllyel rendelkező személy jogosult üzembehelyezési igazolást kibocsátani és B1 kategóriájú támogató személyként fellépni az alábbiak elvégzését követően: — a légi jármű szerkezetén, hajtóművén, valamint mechanikus és elektromos rendszerein végrehajtott karbantartás, — repülőelektronikai rendszereken végzett, csak működőképességet igazoló egyszerű teszteket igénylő munkálatok. A B1 kategória a megfelelő A alkategóriát is magában foglalja. 3. A B2 kategóriájú légijármű-karbantartói engedéllyel rendelkező személy jogosult: i. üzembehelyezési igazolást kibocsátani és B2 kategóriájú támogató személyként fellépni az alábbiak elvégzését követően: — a repülőelektronikai és az elektromos rendszereken végrehajtott karbantartás, és — hajtóműben és mechanikus rendszerekben végzett, csak működőképességet igazoló egyszerű teszteket igénylő elektromos és repülőelektronikai feladatok; ii. üzembehelyezési igazolás kibocsátására az egyszerűbb üzemelési karbantartási és egyszerűbb, a II. melléklet (145. rész) 145.A.35. pontja szerinti tanúsítási engedély hatókörébe tartozó feladatai keretében végrehajtott hibajavításokat követően. E tanúsítási jogosultság arra a munkára, amelyet az engedély birtokosa a tanúsítási engedélyt kibocsátó karbantartó szervezetnél maga végzett el, valamint a B2 kategóriájú engedélybe már bejegyzett minősítésekre korlátozódik. A B2 kategóriájú engedély nem foglalja magában egyik A alkategóriát sem. 4. A B3 kategóriájú légijármű-karbantartói engedéllyel rendelkező személy jogosult üzembehelyezési igazolást kibocsátani és B3 kategóriájú támogató személyként fellépni az alábbiak elvégzése érdekében: — a repülőgép szerkezetén, hajtóművén, valamint mechanikus és elektromos rendszerein végrehajtott karbantartás, — repülőelektronikai rendszereken végzett, csak működőképességet igazoló egyszerű teszteket igénylő, hibaelhárítást nem igénylő munkálatok. 5. A C kategóriájú légijármű-karbantartói engedéllyel rendelkező személy a légi jármű alapkarbantartását követően jogosult üzembehelyezési igazolás kibocsátására. A jogosultságok a légi jármű egészére vonatkoznak. b) A légijármű-karbantartói engedéllyel rendelkező személy csak akkor élhet az jogosultságával, ha: 1. megfelel az I. melléklet (M. rész) és a II. melléklet (145. rész) alkalmazandó követelményeinek; és 2. a megelőző kétéves időszakban vagy hathavi vonatkozó karbantartási tapasztalatot szerzett a légijármű-karbantartói engedélyben megadott jogosultságokkal összhangban, vagy megfelelt a vonatkozó jogosultságok érvényesítésére vonatkozó rendelkezésnek; és 3. rendelkezik a megfelelő légi járművön elvégzett karbantartás tanúsításához szükséges szakértelemmel; és 4. ír, olvas és elfogadható szinten beszél azo(ko)n a nyelve(ke)n, amelye(ke)n az üzembehelyezési igazolás kibocsátásához szükséges műszaki dokumentáció és eljárások íródtak. 66.A.25. Megkövetelt alapismeretek a) A légijármű-karbantartói engedély kibocsátását, vagy az ilyen engedély valamely kategóriával vagy alkategóriával történő kiegészítését kérelmezőnek a III. melléklet (66. rész) I. függeléke szerinti megfelelő tantárgyi modulokban megszerzett ismeretei szintjét vizsgán kell igazolnia. A vizsgáztatást a IV. melléklet (147. rész) értelmében megfelelő jóváhagyással rendelkező szakképző szervezetnek vagy az illetékes hatóságnak kell végeznie. b) A tanfolyamokat és a vizsgákat a légijármű-karbantartói engedélynek vagy az ilyen légijármű-karbantartói engedély valamely kategóriával vagy alkategóriával történő kiegészítésének kérelmezése előtti tíz évben kell teljesíteni. Más esetben viszont a vizsgabeszámítást a c) pont szerint lehet végrehajtani. c) A kérelmező kérheti az illetékes hatóságot, hogy a következő, alapvető ismeretekről szóló vizsgákat teljesen vagy részlegesen számítsák be: 1. alapismeretekre vonatkozó vizsgák, amelyek nem felelnek meg a b) pontban meghatározott követelményeknek; és 2. az illetékes hatóság által a III. mellékletben (66. rész) meghatározott tudásszinttel egyenértékűnek tekintett egyéb műszaki szakképzettség. A beszámítást e melléklet (66. rész) B. szakaszának E. alrésze szerint kell engedélyezni. d) A beszámítás tíz évvel azután elévül, hogy az illetékes hatóság engedélyezte a kérelmezőnek. A kérelmező újabb beszámítást csak az elévülést követően kérhet. 66.A.30. Az alapvető szakmai tapasztalatra vonatkozó követelmények a) A légijármű-karbantartói engedély iránti kérelmet benyújtónak: 1. az A kategória, a B1.2 és B1.4 alkategória, valamint a B3 kategória esetében: i. üzemelő légi járművek karbantartásában hároméves gyakorlati karbantartási tapasztalattal kell rendelkeznie, amennyiben nincs korábbi releváns műszaki képzettsége; vagy ii. üzemelő légi járművek karbantartásában kétéves gyakorlati karbantartási tapasztalattal, és szakmunkásként valamely műszaki szakmában az illetékes hatóság által relevánsnak tekintett szakképesítéssel kell rendelkeznie; vagy iii. üzemelő légi járművek karbantartásában egyéves gyakorlati karbantartási tapasztalattal, és a IV. melléklet (147. rész) szerint jóváhagyott alaptanfolyami végzettséggel kell rendelkeznie; 2. a B2 kategória és a B1.1 és B1.3 alkategória esetében: i. üzemelő légi járművek karbantartásában ötéves gyakorlati karbantartási tapasztalattal kell rendelkeznie, amennyiben nincs korábbi releváns műszaki képzettsége; vagy ii. üzemelő légi járművek karbantartásában hároméves gyakorlati karbantartási tapasztalattal, és szakmunkásként valamely műszaki szakmában az illetékes hatóság által relevánsnak tekintett szakképesítéssel kell rendelkeznie; vagy iii. üzemelő légi járművek karbantartásában kétéves gyakorlati karbantartási tapasztalattal, és a IV. melléklet (147. rész) szerint jóváhagyott alaptanfolyami végzettséggel kell rendelkeznie; 3. a C kategória esetében, nagy légi járművekre vonatkozóan: i. hároméves tapasztalattal kell rendelkeznie nagy légi járműveken a B1.1, B1.3 vagy B2 kategória szerinti jogosultságok gyakorlásában, vagy a 145.A.35. rész szerint támogató személyként, illetve mindkét területen együttesen; vagy ii. ötéves tapasztalattal kell rendelkeznie nagy légi járműveken a B1.2 vagy B1.4 kategória szerinti jogosultságok gyakorlásában, vagy a 145.A.35. rész szerint támogató személyként, vagy mindkét területen együttesen. 4. C kategória esetében nem nagy légi járművekre vonatkozóan: hároméves tapasztalattal kell rendelkeznie nem nagy légi járműveken a B1 vagy B2 kategória szerinti jogosultságok gyakorlásában, vagy a 145.A.35. rész a) pontja szerinti B1 vagy B2 kategóriába tartozó támogató személyként, vagy mindkét területen együttesen. 5. felsőoktatás keretében elnyert C kategória esetében: az illetékes hatóság által elismert egyetemi vagy főiskolai szakirányú műszaki felsőfokú végzettségű kérelmezőnek hároméves tapasztalattal kell rendelkeznie polgári légi járművek karbantartásával kapcsolatos, különböző reprezentatív módon kiválasztott feladatok elvégzésében, ideértve az üzemeltetési karbantartási feladatok megfigyelését hat hónapon keresztül. b) A légijármű-karbantartói engedély kiterjesztését kérelmezőnek az engedélyhez kapcsolódó kategória vagy alkategória szerinti kiterjesztésnek megfelelő, legalább az e melléklet (66. rész) IV. függelékében meghatározott, polgári légi járművek karbantartásával kapcsolatos tapasztalattal kell rendelkeznie. c) A kérelmezőnek gyakorlati szakmai tapasztalattal kell rendelkeznie, tehát részt kellett vennie a légi jármű karbantartásának teljes keresztmetszetét reprezentáló feladatok elvégzésében. d) A megkövetelt karbantartási szakmai tapasztalatból legalább egy évet abba a kategóriába/alkategóriába tartozó légi járművön a közelmúltban kellett megszereznie, amelyre az első légijármű-karbantartói engedélyt kérik. A meglévő légijármű-karbantartói engedélyek esetében a kategória/alkategória kiterjesztéséhez előírt, a közelmúltban megszerzett járulékos karbantartási tapasztalat kevesebb mint egy év, de legalább három hónap. A megkövetelt szakmai tapasztalat a meglévő és a kérelmezett engedély kategóriája/alkategóriája közötti különbségtől függ. A járulékos szakmai tapasztalatnak jellemzőnek kell lennie a kérelmezett új engedély kategóriájára/alkategóriájára. e) Az a) pont rendelkezéseitől függetlenül, a nem polgári légi járműveken megszerzett karbantartási tapasztalatot akkor kell elismerni, ha az ilyen karbantartás egyenértékű az illetékes hatóság megkövetelte, e mellékletben (66. rész) előírt tapasztalattal. A polgári légi járművek karbantartása megfelelő megértésének érdekében azonban meg kell követelni a polgári légi járműveken megszerzett járulékos karbantartási tapasztalatot. f) A tapasztalatot a légijármű-karbantartói engedélynek vagy az ilyen légijármű-karbantartói engedély valamely kategóriával vagy alkategóriával történő kiegészítésének kérelmezése előtti tíz évben kell megszerezni. 66.A.40. A légijármű-karbantartói engedély érvényességének meghosszabbítása a) A légijármű-karbantartói engedély a kibocsátásától vagy a legutóbbi módosításától számítva öt év elteltével érvényét veszti, kivéve akkor, ha az engedély jogosultja az engedélyt a kibocsátó illetékes hatóságnak a 66.B.120. pont rendelkezéseivel összhangban annak ellenőrzése céljából benyújtja, hogy az engedélyben szereplő adatok megegyeznek-e az illetékes hatóság nyilvántartásaiban szereplő adatokkal. b) A légijármű-karbantartói engedély jogosultja kitölti a 19. számú EASA-űrlap (lásd V. függelék) megfelelő részeit, majd az űrlapot a birtokában levő engedéllyel együtt benyújtja az engedélyt eredetileg kibocsátó illetékes hatóságnak, kivéve abban az esetben, ha az engedély jogosultja olyan, a II. melléklet (145. rész) alapján jóváhagyott karbantartó szervezetnél dolgozik, amely a kézikönyvében foglalt vonatkozó eljárás értelmében a légijármű-karbantartói engedély jogosultja nevében a szükséges okmányokat benyújthatja. c) A légijármű-karbantartói engedély érvényességének megszűnésével a légijármű-karbantartói engedély alapján megszerzett tanúsítási jogosultságok is érvényüket vesztik. d) A légijármű-karbantartói engedély kizárólag abban az esetben érvényes, ha i. azt az illetékes hatóság bocsátotta ki és/vagy módosította, és ii. ha azt a jogosult aláírta. 66.A.45. A légijármű-minősítések bejegyzése a) A légijármű-karbantartói engedéllyel rendelkező személynek be kell jegyeztetnie engedélyébe a vonatkozó légijármű-minősítéseket annak érdekében, hogy tanúsítási jogosultságai legyenek a meghatározott légijármű-típusokhoz. — B1, B2 és C kategória esetében a vonatkozó légijármű-minősítések a következők: 1. Az 1. csoportba tartozó légi járművek esetében a megfelelő légijármű-típusminősítés. 2. A 2. csoportba tartozó légi járművek esetében a megfelelő légijármű-típusminősítés, gyártói alcsoport-minősítés vagy a teljes alcsoport-minősítés. 3. A 3. csoportba tartozó légi járművek esetében a megfelelő légijármű-típusminősítés vagy teljes csoportminősítés. — A B3 kategória esetében a vonatkozó minősítés a következő: »dugattyús motoros, nem túlnyomásos kabinnal rendelkező, legfeljebb 2 000 kg megengedett maximális felszállótömegű repülőgépek«. — Az A kategória esetében nem szükséges megadni a minősítést, hanem a II. melléklet (145. rész) 145.A.35. pontjában meghatározott követelményeket kell teljesíteni b) A légijármű-típusminősítés bejegyzéséhez a B1, B2 vagy C kategóriájú légi járműre vonatkozó típusképzés sikeres teljesítése szükséges. c) Az első légijármű-típusminősítésnek az adott kategóriába, illetve alkategóriába történő bejegyzéséhez a b) pontban meghatározott követelményen kívül a III. melléklet (66. rész) III. függelékében meghatározott munkahelyi képzés sikeres teljesítése is szükséges. d) A b) és a c) ponttól eltérve, 2. vagy 3. csoportba tartozó légi jármű esetében a légijármű-típusminősítést az alábbiakat követően is oda lehet ítélni: — e melléklet (66. rész) III. függelékében meghatározott, B1, B2 vagy C kategóriájú légi járműre vonatkozó típustanfolyam kielégítő teljesítése, és — B1 és B2 kategória esetén az adott légijármű-típuson megszerzett gyakorlati tapasztalat igazolása; ebben az esetben a gyakorlati tapasztalat terjedelmének az engedélykategória szempontjából releváns karbantartási feladatok teljes keresztmetszetére nézve reprezentatívnak kell lennie. Ha a jelölt C kategóriájú jogosultság esetében felkészültségéről a 66.A.30. a) 5. pontnak megfelelő egyetemi vagy főiskolai végzettséggel tett tanúbizonyságot, akkor az első vonatkozó légijármű-típusvizsgát a B1 vagy a B2 kategóriában kell teljesítenie. e) A 2. csoportba tartozó légi járművek esetében: 1. B1 és C kategóriájú engedéllyel rendelkező személyeknek a gyártói alcsoport-minősítés bejegyzéséhez teljesíteniük kell legalább két olyan légijármű-típus típusminősítési követelményeit, amelyek ugyanazon gyártótól származnak és együttesen a vonatkozó gyártói alcsoportot képviselik. 2. B1 és C kategóriájú engedéllyel rendelkező személyeknek a teljes alcsoport-minősítés bejegyzéséhez teljesíteniük kell legalább három olyan légijármű-típus típusminősítési követelményeit, amelyek különböző gyártóktól származnak és együttesen a vonatkozó alcsoportot képviselik. 3. B2 kategóriájú engedéllyel rendelkező személyeknek a gyártói alcsoportok és a teljes alcsoport-minősítés bejegyzéséhez igazolniuk kell, hogy reprezentatív gyakorlati tapasztalattal rendelkeznek az engedélykategória és a vonatkozó légijármű-alcsoport szempontjából releváns karbantartási feladatok teljes keresztmetszetére nézve. f) A 3. csoportba tartozó légi járművek esetében: 1. B1, B2 és C kategóriájú engedéllyel rendelkező személyeknek a teljes 3. csoportra vonatkozó minősítés bejegyzéséhez igazolniuk kell, hogy reprezentatív gyakorlati tapasztalattal rendelkeznek az engedélykategória és a 3. csoport szempontjából releváns karbantartási feladatok teljes keresztmetszetére nézve; 2. amennyiben a B1 kategória esetében a kérelmező nem igazolja a szakmai tapasztalatát, a 3. csoportra vonatkozó minősítésre az alábbi, az engedélyen feltüntetendő korlátozások lesznek érvényesek: — túlnyomásos kabinnal rendelkező repülőgépek, — fémszerkezetes repülőgépek, — kompozitszerkezetes repülőgépek, — faszerkezetes repülőgépek, — szövettel bevont fém csőszerkezetes repülőgépek. g) B3 kategóriájú engedély esetében: 1. a »dugattyús motoros, nem túlnyomásos kabinnal rendelkező, legfeljebb 2 000 kg megengedett maximális felszállótömegű repülőgépek« minősítés bejegyzéséhez olyan szakmai tapasztalatot kell igazolni, amely reprezentatív az engedélykategória szempontjából releváns karbantartási feladatok teljes keresztmetszetére nézve. 2. amennyiben a kérelmező nem igazolja a szakmai tapasztalatát, az 1. pontban említett minősítésre az alábbi, az engedélyen feltüntetendő korlátozások lesznek érvényesek: — faszerkezetes repülőgépek, — szövettel bevont fém csőszerkezetes repülőgépek, — fémszerkezetes repülőgépek, — kompozitszerkezetes repülőgépek. 66.A.50. Korlátozások a) A légijármű-karbantartói engedélyre felvezetett korlátozások kizárnak bizonyos tanúsítási jogosultságokat, és a teljes légi járműre vonatkoznak. b) A 66.A.45. pontban említett korlátozások megszűnnek, amennyiben 1. a megfelelő tapasztalatot igazolják; vagy 2. az illetékes hatóság által lebonyolított gyakorlati vizsga sikeres. b) A 66.A.70. pontban említett korlátozások megszűnnek a 66.B.300. pontban említett elismerési jelentésben meghatározott modulok/tárgyak vizsgáinak sikeres teljesítése esetén. 66.A.55. A képesítés megszerzéséről szóló tanúsítvány A tanúsítási jogosultsággal rendelkező személyek, valamint a támogató személyek kötelesek 24 órán belül képesítésük tanúsításaként bemutatni engedélyüket, amennyiben azt egy feljogosított személy kéri. 66.A.70. Elismerési rendelkezések a) A III. melléklet (66. rész) hatálybalépése előtt valamely tagállamban érvényes szakképesítéssel rendelkező tanúsító személynek az adott tagállam illetékes hatósága a D. alrész B. szakaszában meghatározott feltételek szerint, további vizsga nélkül kiadja a légijármű-karbantartói engedélyt. b) A III. melléklet (66. rész) hatálybalépése előtt valamely tagállamban érvényes a tanúsító személyek szakképzésén átesett személyt továbbra is szakképzettnek kell tekinteni. Az ilyen szakképző eljárást követően szakképesítést szerzett tanúsító személynek az adott tagállam illetékes hatósága a D. alrész B. szakaszában meghatározott feltételek szerint további vizsga nélkül kiadja a légijármű-karbantartói engedélyt. c) Szükség esetén a légijármű-karbantartói engedély tartalmazza a 66.A.50. pont szerinti korlátozásokat, hogy tükrözze i. a tanúsító személyeknek a tagállamban az e rendelet hatálybalépését megelőzően érvényes szakképesítése és ii. az e melléklet (66. rész) I. és II. függelékében meghatározott megkövetelt alapismeretek és alapvizsgaszabványok közötti különbségeket. d) A c) pont rendelkezéseitől eltérően a kereskedelmi légi fuvarozásra nem használt, nem nagy légi járművek esetében a légijármű-karbantartói engedély tartalmazza a 66.A.50. pont szerinti korlátozásokat annak biztosítása érdekében, hogy a tanúsító személyeknek a tagállamban az e rendelet hatálybalépését megelőzően érvényes jogosultságai és az 66. rész szerinti elismert légijármű-karbantartói engedélyben meghatározott jogosultságok változatlanok maradjanak. B. SZAKASZ AZ ILLETÉKES HATÓSÁGOK ELJÁRÁSAI A. ALRÉSZ ÁLTALÁNOSSÁGOK 66.B.1. Hatály Ez a szakasz az e melléklet (66. rész) A. szakasza végrehajtásáért és betartatásáért felelős illetékes hatóság által követendő eljárásokat határozza meg, ideértve a közigazgatási rendelkezéseket is. 66.B.10. Az illetékes hatóság a) Általánosságok A tagállam kijelöli azt az illetékes hatóságot, amely a légijármű-karbantartói engedélyek kibocsátása, érvényességének fenntartása, módosítása, felfüggesztése vagy visszavonása területén megfelelő felelősséggel rendelkezik. Ez az illetékes hatóság az e melléklet (66. rész) rendelkezéseinek való megfelelés érdekében megfelelő szervezeti struktúrát alakít ki. b) Erőforrások Az illetékes hatóság alkalmazotti létszámának elegendőnek kell lennie az e mellékletben (66. rész) meghatározott követelmények teljesítéséhez. c) Eljárások Az illetékes hatóság írásos formában rögzíti eljárásait, részletezve, hogy miként éri el az e mellékletnek (66. rész) való megfelelést. A folyamatos megfelelés biztosításának érdekében ezeket az eljárásokat felül kell vizsgálni és módosítani kell. 66.B.20. Nyilvántartások vezetése a) Az illetékes hatóság olyan nyilvántartási rendszert hoz létre, amely minden egyes légijármű-karbantartói engedély esetében lehetővé teszi a kibocsátás, az érvényesség fenntartása, a módosítás, a felfüggesztés és a visszavonás folyamatának megfelelő visszakereshetőségét. b) E nyilvántartásoknak minden engedély esetében tartalmazniuk kell a következőket: 1. a légijármű-karbantartási engedély, illetve az engedély módosítása iránti kérelem, beleértve a vonatkozó dokumentumokat; 2. a légijármű-karbantartói engedély másolata, ideértve a módosításokat is; 3. minden vonatkozó levelezés másolata; 4. minden mentesítés, és a végrehajtási intézkedések részletei; 5. a légijármű-karbantartói engedéllyel rendelkező személlyel kapcsolatban más illetékes hatóságoktól érkező minden jelentés; 6. az illetékes hatóság által végrehajtott vizsgáztatásokról készült nyilvántartások; 7. az elismeréshez használt elismerési jelentés; 8. a beszámításhoz használt beszámítási jelentés. c) A b) 1–5. pontban említett nyilvántartásokat az engedély érvényességének lejárta után legalább öt évig meg kell őrizni. d) A b) 6., 7. és 8. pontban említett nyilvántartások nem selejtezhetők. 66.B.25. Kölcsönös információcsere a) E rendelet követelményeinek teljesítése érdekében a 216/2008/EK rendelet 15. cikke szerinti illetékes hatóságok biztosítják az információk kölcsönös cseréjét. b) A tagállamok illetékességének sérelme nélkül, a több tagállamot érintő, a biztonságot potenciálisan fenyegető veszély esetén az érintett illetékes hatóságok támogatják egymást a szükséges felügyeleti intézkedések végrehajtásában. 66.B.30. Mentességek Az illetékes hatóság által a 216/2008/EK rendelet 14. cikkének (4) bekezdése szerint nyújtott minden mentességről nyilvántartást kell vezetni, és azt meg kell őrizni. B. ALRÉSZ A LÉGIJÁRMŰ-KARBANTARTÓI ENGEDÉLY KIBOCSÁTÁSA Ez az alrész az illetékes hatóság által a légijármű-karbantartói engedély kibocsátása, módosítása vagy érvényességének meghosszabbítása során követendő eljárásokat határozza meg. 66.B.100. Az illetékes hatóság eljárása a légijármű-karbantartói engedély kibocsátásához a) Az illetékes hatóság az EASA 19. nyomtatvány, valamint bármely vonatkozó dokumentum átvételekor megvizsgálja az EASA 19. nyomtatvány kitöltésének teljességét és biztosítja, hogy a hivatkozott tapasztalatok megfeleljenek e melléklet (66. rész) követelményeinek. b) Az illetékes hatóság megvizsgálja, hogy a kérelmező rendelkezik-e vizsgával és/vagy megerősíti az elismert szakképesítések érvényességét annak biztosítására, hogy minden, az I. függelékben megkövetelt modul e melléklet (66. rész) szerint teljesüljön. c) Miután az illetékes hatóság meggyőződött a kérelmező személyazonosságáról, születési idejéről és arról, hogy a kérelmező teljesíti az ismeretek és a szakmai tapasztalatok szintjére e mellékletben (66. rész) meghatározott követelményeket, a kérelmezőnek kibocsátja a vonatkozó légijármű-karbantartói engedélyt. Ezt az információt az illetékes hatóság a nyilvántartásában megőrzi. d) Amennyiben az első légijármű-karbantartói engedély kibocsátásával egyidejűleg légijármű-típusok vagy -csoportok bejegyzésére is sor kerül, az illetékes hatóság ellenőrzi a 66.B.115. pont rendelkezéseinek a betartását. 66.B.105. A légijármű-karbantartói engedély kibocsátási eljárása a II. melléklet (145. rész) szerinti jóváhagyással rendelkező karbantartó szervezet által a) A II melléklet (145. rész) szerint jóváhagyott karbantartó szervezet, amennyiben az illetékes hatóságtól e tevékenység gyakorlására felhatalmazást kapott, i. az illetékes hatóság nevében kiállíthatja a légijármű-karbantartói engedélyt, vagy ii. az illetékes hatóságnak ajánlást tehet valamely személy légijármű-karbantartói engedélyre vonatkozó kérelméről, kinyilvánítva, hogy az ilyen engedélyt az illetékes hatóság kiállíthatja és kibocsáthatja. b) Az a) pontban említett karbantartó szervezetek gondoskodnak a 66.B.100. a) és b) pont rendelkezéseinek a betartásáról. c) A légijármű-karbantartói engedélyt minden esetben kizárólag az illetékes hatóság bocsáthatja ki a kérelmezőnek. 66.B.110. Eljárás a légijármű-karbantartói engedély módosítása érdekében további kategóriára vagy alkategóriára történő kiterjesztés esetén a) A 66.B.100. vagy a 66.B.105. pontban meghatározott eljárások lefolytatása után az illetékes hatóság a további kategóriára vagy alkategóriára való kiterjesztést a légijármű-karbantartói engedélybe pecséttel és aláírással bejegyzi, vagy új engedélyt bocsát ki. b) Az illetékes hatóság a nyilvántartásait ennek megfelelően módosítja. 66.B.115. Eljárás a légijármű-karbantartói engedély módosítása érdekében a légijármű-minősítések bejegyzése, illetve korlátozások megszüntetése esetén a) A megfelelően kitöltött 19. számú EASA-űrlap, a megfelelő minősítésre vonatkozó követelmények teljesítését igazoló esetleges dokumentumok, valamint a légijármű-karbantartói engedély kézhezvételekor az illetékes hatóság: 1. a kérelmező légijármű-karbantartói engedélyébe bejegyzi a megfelelő légijármű-minősítést; vagy 2. a megfelelő légijármű-minősítés feltüntetésével újból kibocsátja az engedélyt; vagy 3. a 66.A.50. pontnak értelmében törli a vonatkozó korlátozásokat. Az illetékes hatóság a nyilvántartásait ennek megfelelően módosítja. b) Amennyiben nem a IV. melléklet (147. rész) szerint megfelelő jóváhagyással rendelkező, karbantartó személyeket kiképző szervezet bonyolítja le a teljes típusképzést, az illetékes hatóság a típusminősítés kiállítása előtt meggyőződik arról, hogy minden típusképzési követelmény teljesült-e. c) Amennyiben nincs szükség munkahelyi képzésre, a légijármű-típusminősítést a IV. melléklet (147. rész) szerint jóváhagyással rendelkező, karbantartó személyeket kiképző szervezet által kibocsátott, elismerést tanúsító bizonyítvány alapján kell bejegyezni. d) Amennyiben a légijármű-típusképzés nem egyetlen tanfolyamból áll, az illetékes hatóság a típusminősítés bejegyzése előtt meggyőződik arról, hogy a tanfolyamok tartalma és hossza teljes mértékben megfelel az engedélykategória hatályának, és kellő figyelmet szenteltek a kapcsolódó területeknek. e) Különbözeti képzés esetén az illetékes hatóság meggyőződik arról, hogy a kérelmező korábbi képesítése i. vagy a IV. melléklet (147. rész) szerint jóváhagyott tanfolyammal, ii. vagy a közvetlenül az illetékes hatóság által jóváhagyott tanfolyammal kiegészítve megfelelő-e típusminősítés bejegyzéséhez. f) A gyakorlati elemek teljesítését i. részletes gyakorlati képzési nyilvántartás vagy adott esetben a II. melléklet (145. rész) szerint megfelelően jóváhagyott karbantartó szervezet által biztosított naplóval, ii. a IV. melléklet (147. rész) szerint megfelelően jóváhagyott, karbantartó személyeket kiképző szervezet által kiállított, a gyakorlati képzési elemre vonatkozó oktatási bizonyítvánnyal kell igazolni. g) A légijármű-típus bejegyzéséhez az ügynökség által meghatározott légijármű-típusminősítéseket kell felhasználni. 66.B.120. Eljárás a légijármű-karbantartói engedély megújítása érdekében a) Az illetékes hatóság a kérelmező légijármű-karbantartói engedélyét összeveti az illetékes hatóság nyilvántartásaival, és ellenőrzi, hogy a 66.B.500. pont értelmében nincs-e folyamatban az engedély visszavonása, felfüggesztése vagy módosítása. Ha az okmányok megfelelnek egymásnak, és a 66.B.500. pont alkalmazásában nincs folyamatban intézkedés, az illetékes hatóság az engedély érvényességét öt évre meghosszabbítja, és nyilvántartásait ennek megfelelően módosítja. b) Ha az illetékes hatóság nyilvántartásaiban szereplő adatok eltérnek a légijármű-karbantartói engedélyben található adatoktól, akkor: 1. az illetékes hatóság megvizsgálja az eltérés okait, és határozhat úgy, hogy a légijármű-karbantartói engedélyt nem újítja meg; 2. az illetékes hatóság erről a körülményről tájékoztatja az engedély jogosultját, továbbá az I. melléklet (M. rész) F. alrésze vagy a II. melléklet (145. rész) alapján jóváhagyott valamennyi olyan ismert karbantartó szervezetet, amelyet az eltérés közvetlenül érinthet; 3. szükség esetén az illetékes hatóság a 66.B.500. pont alapján intézkedik a kérdéses engedély visszavonásáról, felfüggesztéséről vagy módosításáról. 66.B.125. Eljárás a csoportjogosítást tartalmazó engedélyek elismerése esetén a) Az 5. cikk 4. pontjában említett légijármű-karbantartói engedélybe már bejegyzett egyedi légijármű-típusminősítések érvényben maradnak az engedélyen, és nem ismerik el őket új minősítésként, kivéve, ha az engedélyt birtokló személy teljes mértékben megfelel az e melléklet (66. rész) 66.A.45. pontjában a megfelelő csoport-/alcsoport-minősítéssel kapcsolatban meghatározott bejegyzési követelményeknek. b) Az elismerést az alábbi elismerési táblázat szerint kell végrehajtani: 1. B1 vagy C kategória esetében: — Dugattyús hajtóműves helikopter, teljes csoport: elismerést követően »teljes 2c. alcsoport«, kiegészítve az 1. csoportba tartozó egydugattyús hajtóműves helikopterekre vonatkozó légijármű-típusminősítésekkel. — Dugattyús hajtóműves helikopter, gyártói csoport: elismerést követően a megfelelő »gyártói 2c. alcsoport«, kiegészítve az adott gyártó 1. csoportba tartozó egydugattyús hajtóműves helikoptereire vonatkozó légijármű-típusminősítésekkel. — Gázturbinás helikopter, teljes csoport: elismerést követően »teljes 2b. alcsoport«, kiegészítve az 1. csoportba tartozó egyturbinás helikopterekre vonatkozó légijármű-típusminősítésekkel. — Gázturbinás helikopter, gyártói csoport: elismerést követően a megfelelő »gyártói 2b. alcsoport«, kiegészítve az adott gyártó 1. csoportba tartozó egyturbinás helikoptereire vonatkozó légijármű-típusminősítésekkel. — Egydugattyús hajtóműves fémszerkezetes repülőgép, teljes vagy gyártói csoport: elismerést követően »teljes 3. csoport«. A B1 kategóriájú engedélyben a következő korlátozásokat kell feltüntetni: kompozitszerkezetes repülőgépek, faszerkezetes repülőgépek, szövettel bevont fém csőszerkezetes repülőgépek. — Többdugattyús hajtóműves fémszerkezetes repülőgép, teljes vagy gyártói csoport: elismerést követően »teljes 3. csoport«. A B1 kategóriájú engedélyben a következő korlátozásokat kell feltüntetni: kompozitszerkezetes repülőgépek, faszerkezetes repülőgépek, szövettel bevont fém csőszerkezetes repülőgépek. — Egydugattyús hajtóműves faszerkezetes repülőgép, teljes vagy gyártói csoport: elismerést követően »teljes 3. csoport«. A B1 kategóriájú engedélyben a következő korlátozásokat kell feltüntetni: fémszerkezetes repülőgépek, kompozitszerkezetes repülőgépek, szövettel bevont fém csőszerkezetes repülőgépek. — Többdugattyús hajtóműves faszerkezetes repülőgép, teljes vagy gyártói csoport: elismerést követően »teljes 3. csoport«. A B1 kategóriájú engedélyben a következő korlátozásokat kell feltüntetni: fémszerkezetes repülőgépek, kompozitszerkezetes repülőgépek, szövettel bevont fém csőszerkezetes repülőgépek. — Egydugattyús hajtóműves kompozitszerkezetes repülőgép, teljes vagy gyártói csoport: elismerést követően »teljes 3. csoport«. A B1 kategóriájú engedélyben a következő korlátozásokat kell feltüntetni: fémszerkezetes repülőgépek, faszerkezetes repülőgépek, szövettel bevont fém csőszerkezetes repülőgépek. — Többdugattyús hajtóműves kompozitszerkezetes repülőgép, teljes vagy gyártói csoport: elismerést követően »teljes 3. csoport«. A B1 kategóriájú engedélyben a következő korlátozásokat kell feltüntetni: fémszerkezetes repülőgépek, faszerkezetes repülőgépek, szövettel bevont fém csőszerkezetes repülőgépek. — Egy hajtóműves gázturbinás repülőgép, teljes csoport: elismerést követően »teljes 2a. alcsoport«, kiegészítve az 1. csoportba tartozó, a korábbi rendszer szerint légijármű-típusminősítést nem igénylő, egy turbólégcsavaros repülőgépekre vonatkozó légijármű-típusminősítésekkel. — Egy hajtóműves gázturbinás repülőgép, gyártói csoport: elismerést követően a megfelelő »gyártói 2a. alcsoport«, kiegészítve az adott gyártónak az 1. csoportba tartozó, a korábbi rendszer szerint légijármű-típusminősítést nem igénylő, egy turbólégcsavaros repülőgépeire vonatkozó légijármű-típusminősítésekkel. — Több hajtóműves gázturbinás repülőgép, teljes csoport: elismerést követően a korábbi rendszer szerint légijármű-típusminősítést nem igénylő, több turbólégcsavaros repülőgépekre vonatkozó légijármű-típusminősítés vonatkozik rá. 2. B2 kategória esetében: — Repülőgép: elismerést követően »teljes 2a. alcsoport« és »teljes 3. csoport«, kiegészítve az 1. csoportba tartozó, a korábbi rendszer szerint légijármű-típusminősítést nem igénylő repülőgépekre vonatkozó légijármű-típusminősítésekkel. — Helikopter: elismerést követően »teljes 2b. alcsoport« és »teljes 2c. csoport«, kiegészítve az 1. csoportba tartozó, a korábbi rendszer szerint légijármű-típusminősítést nem igénylő helikopterekre vonatkozó légijármű-típusminősítésekkel. 3. C kategória esetében: — Repülőgép: elismerést követően »teljes 2a. alcsoport« és »teljes 3. csoport«, kiegészítve az 1. csoportba tartozó, a korábbi rendszer szerint légijármű-típusminősítést nem igénylő repülőgépekre vonatkozó légijármű-típusminősítésekkel. — Helikopter: elismerést követően »teljes 2b. alcsoport« és »teljes 2c. csoport«, kiegészítve az 1. csoportba tartozó, a korábbi rendszer szerint légijármű-típusminősítést nem igénylő helikopterekre vonatkozó légijármű-típusminősítésekkel. c) Amennyiben az engedélyre a 66.A.70. pontban említett elismerési eljárást követően korlátozások vonatkoztak, azok érvényben maradnak az engedélyen, kivéve, ha a 66.B.300. pontban említett elismerési jelentésben meghatározott feltételeknek megfelelően törlik őket. 66.B.130. Eljárás a légijármű-típusképzés közvetlen jóváhagyása esetén Az illetékes hatóság e melléklet (66. rész) III. függelékének 1. pontja szerint jóváhagyhatja a nem a IV. melléklet (147. rész) szerint jóváhagyással rendelkező, karbantartó személyeket kiképző szervezet által lefolytatott légijármű-típusképzést. Ebben az esetben az illetékes hatóságnak a megfelelő eljárással kell megbizonyosodnia arról, hogy a légijármű-típusképzés megfelel e melléklet (66. rész) III. függelékének. C. ALRÉSZ VIZSGÁK Ez az alrész az illetékes hatóság követendő vizsgáztatási eljárásait tartalmazza. 66.B.200. Vizsgáztatás az illetékes hatóság által a) A vizsga előtt minden vizsgakérdést biztonságos módon kell őrizni, hogy a jelöltek ne szerezhessenek tudomást arról, hogy mely kérdések képezik a vizsga tárgyát. b) Az illetékes hatóság kijelöli: 1. azokat a személyeket, akik az egyes vizsgák során alkalmazandó kérdéseket megállapítják; 2. a vizsgáztatókat, akik minden vizsgán jelen vannak, és biztosítják a vizsgáztatás szabályos lefolyását. c) Az alapvizsgáknak meg kell felelniük az e melléklet (66. rész) I. és II. függelékében meghatározott szabványnak. d) A típusképzések vizsgáinak és a típusvizsgáknak meg kell felelniük az e melléklet (66. rész) III. függelékében meghatározott szabványnak. e) Legalább hathavonta új írásbeli kérdéseket állapítanak meg, és a már alkalmazott kérdéseket törlik vagy átmenetileg nem használják. Az alkalmazott kérdéseket hivatkozásként a nyilvántartásokban megőrzik. f) A vizsgáztatáshoz szükséges minden nyomtatványt a vizsga kezdetekor adnak át a jelöltnek, és azokat a vizsgára biztosított idő leteltével a vizsgáztatónak vissza kell adni. A vizsgadokumentumokat a vizsgára biztosított idő alatt a vizsgateremből kivinni nem lehet. g) A típusvizsgákhoz szükséges meghatározott dokumentumokon kívül a vizsga során csak a vizsgadokumentumok állhatnak a jelölt rendelkezésére. h) A jelölteket úgy kell elválasztani egymástól a vizsgán, hogy egymás vizsgadokumentumaiba ne láthassanak bele. A vizsgáztatón kívül a jelöltek más személyhez nem szólhatnak. i) Azokat a jelölteket, akik bizonyítottan csalást követtek el, attól a vizsgától számított 12 hónapig minden további vizsgából ki kell zárni, ahol a csalást megállapították. D. ALRÉSZ A TANÚSÍTÓ SZEMÉLYEK SZAKKÉPESÍTÉSÉNEK ELISMERÉSE Ez az alrész a tanúsító személyek 66.A.70. részben említett szakképesítésének légijármű-karbantartói engedélyként való elismerésére vonatkozó eljárásokat határozza meg. 66.B.300. Általánosságok a) Az illetékes hatóság kizárólag azokat a képesítéseket ismerheti el, i. amelyeket a kétoldalú megállapodások sérelme nélkül az illetékes hatóság szerinti tagállamban szereztek, és ii. amelyek e melléklet (66. rész) alkalmazandó követelményeinek hatálybalépése előtt érvényesek voltak. b) Az illetékes hatóság az elismerést csak a 66.B.305. vagy 66.B.310. pont szerint elkészített elismerési jelentéssel összhangban hajthatja végre. c) Az elismerési jelentést i. vagy az illetékes hatóság dolgozza ki, ii. vagy az hagyja jóvá az e mellékletben (66. rész) előírtak betartásának biztosítása érdekében. d) Az elismerési jelentéseket, valamit ezek módosításait az illetékes hatóság a 66.B.20. pont szerint nyilvántartásba veszi. 66.B.305. A nemzeti szakképesítésekre vonatkozó elismerési jelentés a) A tanúsító személyek nemzeti szakképesítésével kapcsolatos elismerési jelentés valamennyi képesítéstípus – ideértve adott esetben a kapcsolódó nemzeti engedélyt – hatályát és a kapcsolódó jogosultságokat is ismerteti, és tartalmazza az ezeket meghatározó nemzeti jogszabályok másolatát. b) Az elismerési jelentés az a) pontban említett képesítéstípussal kapcsolatban a következőket tartalmazza: 1. hogy mely légijármű-karbantartói engedélyként ismerik el; és 2. hogy adott esetben a 66.A.70. c) vagy d) pont szerint mely korlátozásokat jegyzik be; és 3. hogy melyek a korlátozások törlésének feltételei, továbbá mely modulokból/tárgyakból szükséges vizsgát tenni a korlátozások törléséhez, a légijármű-karbantartói engedély megszerzéséhez, vagy további (al)kategóriára történő kiterjesztéséhez. Ide tartoznak az e melléklet (66. rész) III. függelékében meghatározott, a nemzeti képesítésben nem szereplő modulok. 66.B.310. A jóváhagyott karbantartó szervezetek jogosítására vonatkozó elismerési jelentés a) Az elismerési jelentés minden érintett jóváhagyott karbantartó szervezet esetében ismerteti a karbantartó szervezet által kibocsátott jogosítások hatókörét, és tartalmaz egy példát az érintett jóváhagyott karbantartó szervezetnek a tanúsító személy szakképesítésére és jogosítására vonatkozó eljárásáról, amely az elismerési eljárás alapját képezi. b) Az elismerési jelentés a következőket tartalmazza az a) pontban említett jogosításról: 1. hogy mely légijármű-karbantartói engedélyként ismerik el; és 2. hogy adott esetben a 66.A.70. c) vagy d) pont szerint mely korlátozásokat jegyzik be; és 3. hogy melyek a korlátozások törlésének feltételei, továbbá mely modulokból/tárgyakból szükséges vizsgát tenni a korlátozások törléséhez, a légijármű-karbantartói engedély megszerzéséhez, vagy további (al)kategóriára történő kiterjesztéséhez. Ide tartoznak az e melléklet (66. rész) III. függelékében meghatározott, a nemzeti képesítésben nem szereplő modulok. E. ALRÉSZ VIZSGABESZÁMÍTÁS Ez az alrész a 66.A.25. c) pont szerinti elismerésre vonatkozó eljárásokat tartalmazza. 66.B.400. Általánosságok a) Az illetékes hatóság a beszámítást csak a 66.B.405. ponttal összhangban elkészített beszámítási jelentés alapján engedélyezi. b) A beszámítási jelentést i. vagy az illetékes hatóság dolgozza ki, ii. vagy az hagyja jóvá az e mellékletben (66. rész) előírtak betartásának biztosítása érdekében. c) A beszámítási jelentéseket, valamit ezek módosításait az illetékes hatóság a 66.B.20. pont szerint dátummal látja el és nyilvántartásba veszi. 66.B.405. A vizsgáknál elismert szakképesítésekről szóló jelentések a) A beszámítási jelentés a következőket hasonlítja össze: i. e melléklet (66. rész) I. függelékében található megfelelő modulokat, almodulokat, tárgyakat és tudásszinteket; és ii. az érintett műszaki szakképesítésnek a kért kategóriára vonatkozó tantervét. Ez az összehasonlítás megállapítja, hogy a megfelelés igazolást nyert-e, és alátámasztja az egyes állításokat. b) A kétoldalú megállapodások sérelme nélkül csak a képesítés megszerzése szerinti tagállam illetékes hatósága engedélyezheti a IV. melléklet (147. rész) szerint elismert, karbantartó személyeket kiképző szervezetek által lebonyolított, nem alapismeretekre vonatkozó vizsgák beszámítását. c) A beszámítást kizárólag a minden egyes modulra és almodulra vonatkozó megfelelőségi nyilatkozat megléte esetén lehet engedélyezni, amelynek tartalmaznia kell, hogy a műszaki szakképesítés mely pontján található az egyenértékű szabvány. d) Az illetékes hatóság rendszeresen ellenőrzi, hogy i. a nemzeti szakképesítési szabványok vagy ii. e melléklet (66. rész) I. függeléke módosultak-e, és mérlegeli, hogy szükséges-e módosítani a beszámítási jelentést. A módosításokat dokumentálni kell, dátummal kell ellátni és nyilvántartásba kell venni. 66.B.410. A vizsgáknál elismert szakképesítések érvényessége a) Az illetékes hatóság írásos értesítőt küld az engedélyezett beszámításról a kérelmezőnek, amelyben hivatkozik a felhasznált beszámítási jelentésre. b) A beszámítás az engedélyezés után tíz éven belül elévül. c) A kérelmező az elévülést követően újabb beszámítást kérhet. Az illetékes hatóság további tíz évre meghosszabbíthatja a beszámítás érvényességét anélkül, hogy mérlegelnie kellene, nem változtak-e meg az e melléklet (66. rész) I. függelékében meghatározott, az alapvető ismeretekre vonatkozó követelmények. F. ALRÉSZ FOLYAMATOS FELÜGYELET Ez az alrész a légijármű-karbantartói engedély folyamatos felügyeletét biztosító eljárásokat ismerteti, különös tekintettel az engedély visszavonására, felfüggesztésére vagy korlátozására vonatkozó eljárásokat. 66.B.500. A légijármű-karbantartói engedély visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása Az illetékes hatóság felfüggeszti, korlátozza vagy visszavonja a légijármű-karbantartói engedélyt, ha biztonsági problémát állapított meg, vagy ha egyértelmű bizonyíték áll rendelkezésre arról, hogy a személy az alábbi tevékenységek közül egyet vagy többet megvalósított vagy abban érintett volt: 1. a légijármű-karbantartói engedélyt és/vagy a tanúsítási jogosultságot az okmányok meghamisításával szerezte meg; 2. az igényelt karbantartást nem hajtotta végre, és erről a tényről elmulasztott jelentést tenni a karbantartás végrehajtását igénylő szervezet vagy személy számára; 3. a saját ellenőrzése alapján szükségessé váló karbantartást nem hajtotta végre, és erről a tényről elmulasztott jelentést tenni annak a szervezetnek vagy személynek, amelynek a számára a karbantartást el kellett volna végezni; 4. a karbantartást hanyagul végezte el; 5. meghamisította a karbantartásra vonatkozó nyilvántartásokat; 6. annak tudatában bocsátotta ki az üzembehelyezési tanúsítást, hogy az üzembehelyezési tanúsításon megadott karbantartást nem végezték el, vagy annak végrehajtását nem vizsgálták; 7. alkohol vagy kábítószer hatása alatt állt, amikor a karbantartást elvégezte, vagy az üzembehelyezési tanúsítást kibocsátotta; 8. az üzembehelyezési tanúsítást az I. melléklet (M. rész), II. melléklet (145. rész) vagy a III. melléklet (66. rész) rendelkezéseinek megtartása nélkül bocsátotta ki. I. Függelék Megkövetelt alapismeretek 1. Ismeretszint – A, B1, B2, B3 és C kategóriájú légijárműkarbantartói engedély Az A, B1, B2 és B3 kategóriákhoz szükséges alapismeretet az egyes tárgyakhoz rendelt tudásszintek (1, 2 vagy 3) adják meg. A C kategóriát kérelmezőknek a B1 vagy B2 kategóriának megfelelő ismeretszinttel kell rendelkezniük. A tudásszintjelzők három szintje a következőképpen határozható meg: — I. SZINT: A tárgy fő elemeinek ismerete. Célok: a) A kérelmezőnek ismernie kell a tárgy alapelemeit. b) A kérelmezőnek képesnek kell lennie arra, hogy saját szavaival és példák segítségével világos ismertetést adjon tárgy egészéről. c) A kérelmezőnek a jellemző fogalmakat kell használnia. — 2. SZINT: A téma elméleti és gyakorlati vonatkozásainak általános ismerete, valamint ezen ismeretek alkalmazásának képessége. Célok: a) A kérelmezőnek képesnek kell lennie a tárgy elméleti alapjainak megértésére. b) A kérelmezőnek képesnek kell lennie arra, hogy a mindenkori jellemző példák segítségével világos ismertetést adjon a tárgy egészéről. c) A kérelmezőnek képesnek kell lennie a tárgyat leíró fizikai törvényekkel kapcsolatos matematikai képletek alkalmazására. d) A kérelmezőnek képesnek kell lennie a tárgyat leíró vázlatok, rajzok és sematikus ábrák olvasására és megértésére. e) A kérelmezőnek képesnek kell lennie ismeretei részletezett eljárások felhasználásával a gyakorlatban alkalmazni. — 3. SZINT: A téma elméleti és gyakorlati vonatkozásainak részletes ismerete, továbbá képesség az ismeretek egyes elemeinek logikus és átfogó módon való kombinálására és alkalmazására. Célok: a) A kérelmezőnek ismernie kell a tárgy elméletét és összefüggéseit más tárgyakkal. b) A kérelmezőnek képesnek kell lennie arra, hogy az elméleti alapok és jellemző példák segítségével részletes ismertetést adjon a tárgy egészéről. c) A kérelmezőnek képesnek kell lennie a tárggyal kapcsolatos matematikai képletek megértésére és alkalmazására. d) A kérelmezőnek képesnek kell lennie a témát ismertető vázlatok, rajzok és sematikus ábrák olvasására, megértésére és elkészítésére. e) A kérelmezőnek képesnek kell lennie arra, hogy ismereteit a gyártók utasításainak felhasználásával a gyakorlatban alkalmazza. f) A kérelmezőnek képesnek kell lennie arra, hogy a különböző forrásokból és mérésekből származó eredményeket értelmezze és adott esetben helyesbítéseket alkalmazzon. 2. Modulokra osztás A légijármű-karbantartói engedély egyes kategóriáihoz és alkategóriáihoz az alaptárgyakban szükséges képzettségnek az alábbi táblázatban foglaltakkal összhangban kell lennie. (Az egyes tárgyakat »X«-szel jelölték.) szakmodulok A vagy B1 repülőgép A vagy B1 helikopter B2 B3 gázturbinás hajtóművel (hajtóművekkel) dugattyús hajtóművel (hajtóművekkel) gázturbinás hajtóművel (hajtóművekkel) dugattyús hajtóművel (hajtóművekkel) repülőelektronika dugattyús motoros, nem túlnyomásos kabinnal rendelkező, legfeljebb 2 000 kg megengedett maximális felszállótömegű repülőgépek 1 X X X X X X 2 X X X X X X 3 X X X X X X 4 X X X X X X 5 X X X X X X 6 X X X X X X 7A X X X X X 7B X 8 X X X X X X 9A X X X X X 9B X 10 X X X X X X 11A X 11B X 11C X 12 X X 13 X 14 X 15 X X 16 X X X 17A X X 17B X 1. MODUL: MATEMATIKA Szint A B1 B2 B3 1.1. Aritmetika 1 2 2 2 Aritmetikai fogalmak és jelek, szorzási és osztási módszerek, közönséges és tizedes törtek, osztók és többszörösök, súlyok és mértékek, átváltási tényezők, arányok, átlagok és százalékok, területek és térfogatok, négyzet- és köbgyökök 1.2. Algebra a) Egyszerű algebrai kifejezések kiértékelése, összeadás, kivonás, szorzás és osztás, zárójelek használata, egyszerű algebrai törtek 1 2 2 2 b) Elsőfokú egyenletek és megoldásuk Kitevők és hatványok, negatív és törtkitevők Bináris és más alkalmazott számrendszerek Kétismeretlenes egyenletrendszerek és másodfokú egyismeretlenes egyenletek; Logaritmusok; — 1 1 1 1.3. Geometria a) Egyszerű mértani alakzatok — 1 1 1 b) Grafikus ábrázolás, diagramok fajtái és alkalmazása, egyenletek/függvények ábrázolásai 2 2 2 2 c) Egyszerű trigonometria; trigonometriai összefüggések, táblázatok használata, derékszögű és polárkoordináták — 2 2 2 2. MODUL: FIZIKA Szint A B1 B2 B3 2.1. Anyagismeret 1 1 1 1 Az anyag természete: kémiai elemek, az atomok, molekulák szerkezete Kémiai vegyületek Halmazállapotok: szilárd, folyadék, légnemű Halmazállapot-változások 2.2. Mechanika 2.2.1. Statika 1 2 1 1 Erők, nyomatékok és erőpárok, vektoros ábrázolás Súlypont; A feszültségelmélet elemei, nyúlás és rugalmasság: feszültség, összenyomódás, nyírás és csavarás Szilárd, folyékony és légnemű anyagok természete és tulajdonságai Nyomás és felhajtóerő folyadékokban (barométer) 2.2.2. Kinetika 1 2 1 1 Lineáris mozgás: egyenes vonalú egyenletes mozgás, gyorsuló mozgás (mozgás a nehézségi erő hatására) Forgómozgás: egyenletes körmozgás (centrifugális/centripetális erők) Periodikus mozgás: ingamozgás Egyszerű rezgéselmélet, felharmonikusok és rezonancia Áttételi arány, emelőarány és hatásfok 2.2.3. Dinamika a) Tömeg Erő, tehetetlenség, munka, teljesítmény, energia (helyzeti, mozgási és teljes energia), hő, hatásfok 1 2 1 1 b) Mozgási energia, a mozgási energia megmaradása Impulzus A pörgettyűs mozgás alapelvei Súrlódás: természete és hatásai, súrlódási tényező (gördülési ellenállás) 1 2 2 1 2.2.4. Folyadékok dinamikája a) Fajsúly és sűrűség 2 2 2 2 b) Viszkozitás, folyadék-ellenállás, áramvonalasítás hatásai Folyadékok összenyomhatósága Statikus, dinamikus és teljes nyomás: Bernoulli-törvény, venturicső 1 2 1 1 2.3. Termodinamika a) Hőmérséklet: hőmérők és hőmérsékletskálák: Celsius, Fahrenheit és Kelvin; a hő fogalma 2 2 2 2 b) Hőkapacitás, fajhő Hővezetés: áramlás, sugárzás és vezetés Hőtágulás A termodinamika első és második törvénye Gázok: ideális gáztörvény; állandó térfogaton és állandó nyomáson vett fajhő, gáz kiterjedése által végzett munka Izotermák, adiabatikus kiterjedés és sűrítés, hajtóműkörfolyamatok, állandó térfogat és állandó nyomás, hűtőberendezések és hőszivattyúk Látens olvadási és párolgási hő, termikus energia, égéshő — 2 2 1 2.4. Optika (fénytan) — 2 2 — A fény természete; fénysebesség Tükröződési és fénytörési törvények; tükröződés sík felületen, tükröződés gömbtükrökön, fénytörés, lencsék Száloptika 2.5. Hullámmozgás és hang — 2 2 — Hullámmozgás: mechanikai hullámok, szinuszos hullámmozgás, interferencia-jelenségek, állóhullámok Hang: hangsebesség, hangkeltés, hangerősség, -magasság és -minőség, Doppler-effektus 3. MODUL: AZ ELEKTROMOSSÁGTAN ALAPJAI Szint A B1 B2 B3 3.1. Elektronelmélet 1 1 1 1 Az elektromos töltések eloszlása atomokban, molekulákban, ionokon belül és a vegyületekben Vezetők, félvezetők és szigetelők molekuláris szerkezete 3.2. Statikus elektromosság és elektromos vezetés 1 2 2 1 Statikus elektromosság és az elektrosztatikus töltések eloszlása A vonzás és taszítás elektrosztatikus törvényei A töltés egységei, Coulomb-törvény Elektromos vezetés szilárd anyagokban, gázokban és vákuumban 3.3. Elektromosságtani fogalmak 1 2 2 1 Az alábbi fogalmak, mértékegységeik és a rájuk ható tényezők: feszültségkülönbség, elektromotoros erő, feszültség, áramerősség, ellenállás, vezetés, töltés, egyezményes folyásirány, elektronok áramlása 3.4. Elektromos áram keltése 1 1 1 1 Feszültség keltése az alábbi módszerekkel: fény, hő, súrlódás, nyomás, kémiai folyamatok, mágnesség és mozgás 3.5. Egyenfeszültség-források 1 2 2 2 Az alábbiak felépítése és kémiai alapfolyamatai: primer cellák, szekunder cellák, ólom-sav cellák, nikkel- kadmium cellák, egyéb alkáli cellák Sorba és párhuzamosan kötött cellák Belső ellenállás és hatása a telepre Termoelemek felépítése, anyagai és működése Fotocellák működése 3.6. Egyenfeszültségű áramkörök — 2 2 1 Ohm-törvény, Kirchoff első és második törvénye Az ellenállás, feszültség és áramerősség kiszámítása a fenti törvények segítségével A tápegységek belső ellenállásának jelentősége 3.7. Ellenállás a) Ellenállás és az azt befolyásoló tényezők Fajlagos ellenállás Ellenállások színkódolása, értékei és tűrései, szokásos értékei, névleges teljesítménye wattban Soros és párhuzamos ellenállások Az összes ellenállás kiszámítása soros, párhuzamos és soros-párhuzamos kapcsolásoknál Potenciométerek és szabályozó ellenállások működése és alkalmazása Wheatstone-hidak működése — 2 2 1 b) A vezetőképesség és a pozitív és a negatív hőmérsékleti együttható Fix ellenállások, stabilitás, tűrés és korlátozások, építésmódok Változtatható ellenállások, termisztorok, feszültségfüggő ellenállások Potenciométerek és reosztátok felépítése Weatherstone-hidak építése — 1 1 — 3.8. Teljesítmény — 2 2 1 Teljesítmény, munka és energia (mozgási és helyzeti) Teljesítmény levezetése ellenállásokon Teljesítményképlet Számítások teljesítménnyel, munkával és energiával 3.9. Kapacitás/kondenzátor — 2 2 1 Kondenzátorok működése és funkciója Lemezek feltöltődési felületét meghatározó tényezők, lemezek közötti távolság, lemezek száma, dielektrikum és dielektromos állandó, üzemi feszültség, névleges feszültség Kondenzátorfajták, felépítés és funkció Kondenzátorok színkódolása Kapacitás- és feszültségszámítások soros és párhuzamos áramköröknél Kondenzátor exponenciális feltöltődése és kisülése, időállandók Kondenzátorok vizsgálata 3.10. Mágnesesség a) A mágnesesség elmélete Mágnesek tulajdonságai A Föld mágneses terében felfüggesztett mágnes viselkedése Mágnesezés és demagnetizálás Mágneses árnyékolás Mágneses anyagok különböző fajtái Elektromágnesek felépítése és működési elve Jobbkéz-szabály áramvezető körüli mágneses tér meghatározására — 2 2 1 b) Mágneses feszültség, térerősség, mágneses indukció, permeabilitás, hiszterézishurok, remanencia, koercitív ellenállás, telítési pont, örvényáramok Óvintézkedések mágnesek gondozására és tárolására — 2 2 1 3.11. Indukció/indukciós tekercs — 2 2 1 Faraday-törvény Feszültség indukálása mágneses térben mozgó vezetőben Indukciós elv Az alábbiak hatása az indukált feszültség nagyságára: mágneses mező erőssége, a fluxusváltozás sebessége, a vezető meneteinek száma Kölcsönös indukció A primer áram változási sebességének és a kölcsönös indukciónak a hatása az indukált feszültségre A kölcsönös indukciót befolyásoló tényezők: a tekercs meneteinek száma, a tekercs fizikai mérete, a tekercs permeabilitása, a tekercsek egymáshoz viszonyított helyzete Lenz-törvény és a polaritást meghatározó szabályok Elektromotoros ellenerő, önindukció Telítési pont Tekercsek fő alkalmazásai. 3.12. Egyenáramú motorok elmélete/generátorelv — 2 2 1 A motor és a generátor alapelve Egyenáramú generátor alkotórészeinek felépítése és célja Egyenáramú generátorok működése és azok a tényezők, amelyek a teljesítményt és az áramfolyás irányát befolyásolják az egyenáramú generátorokban Egyenáramú motorok működése és azok a tényezők, amelyek az egyenáramú motorok teljesítményét, forgatónyomatékát, fordulatszámát és forgásirányát befolyásolják Soros, mellékáramköri és vegyes gerjesztésű motorok Indítógenerátorok felépítése 3.13. A váltakozó áram elmélete 1 2 2 1 Szinuszhullám: fázis, periódus, frekvencia, ciklus A feszültség pillanatnyi, átlag-, négyzetes közép, csúcs- és csúcstól csúcsig mért értékei és ezek kiszámítása a feszültséggel, áramerősséggel és teljesítménnyel összefüggésben Háromszög- és négyszöghullámok Egyfázis-/háromfázis-elv 3.14. Ohmos (R), kapacitív (C) és induktív (L) áramkörök — 2 2 1 A feszültség és az áramerősség fázisviszonya L-, C- és R- áramkörökben, párhuzamos, soros és soros-párhuzamos kapcsolásnál Teljesítményleadás L-, C- és R-áramkörökben Impedancia, fázisszög, teljesítménytényező és áramerősség számítása Effektív, látszólagos és meddő teljesítmény számítása 3.15. Transzformátorok — 2 2 1 Transzformátorok felépítése és működése Transzformátorveszteségek és leküzdésük módszerei Transzformátor működése terhelés mellett és terhelés nélkül Teljesítményátvitel, hatásfok, polaritásjelölések Vonali és fázisfeszültségek és áramok számítása Teljesítmény-számítás háromfázisú rendszereknél Primer és szekunder áram, feszültség, tekercsszámviszony, teljesítmény, hatásfok Feszültségváltó 3.16. Szűrők — 1 1 — Az alábbi szűrők működésmódja, alkalmazása és használata: alul áteresztő, felül áteresztő, sáváteresztő, sávzáró szűrők 3.17. Váltakozó áramú generátorok — 2 2 1 Tekercs forgása mágneses erőtérben és a keletkező hullámforma Forgó armatúrás és forgó mágneses mezős váltakozó áramú generátorok működésmódja és felépítése Egyfázisú, kétfázisú és háromfázisú generátorok Háromfázisú csillag- és delta-kapcsolások előnyei és alkalmazása Állandó mágneses generátorok 3.18. Váltakozó áramú motorok — 2 2 1 Egy- és többfázisú váltakozó áramú szinkronmotorok és indukciós motorok felépítése, működési elvei és jellemzői A fordulatszám és a forgásirány ellenőrzésének módszerei Forgó mágneses mező létrehozásának módszerei: kondenzátor, induktor, árnyékolt vagy osztott pólus 4. MODUL: AZ ELEKTRONIKA ALAPJAI Szint A B1 B2 B3 4.1. Félvezetők 4.1.1. Diódák a) Diódák jelölései Diódák jellemzői és tulajdonságai Sorba és párhuzamosan kapcsolt diódák Szilícium-egyenirányítók (tirisztorok), világító diódák (LED), fotódiódák, feszültségfüggő ellenállások (varisztorok), egyenirányító diódák fő jellemzői és alkalmazása Diódák működésének ellenőrzése — 2 2 1 b) Anyagok, elektronkonfiguráció, elektromos tulajdonságok P és N típusú anyagok: a szennyezések hatása a vezetésre, többségi/kisebbségi jellegre PN-átmenet félvezetőkben, potenciál kialakulása PN- átmeneteknél előfeszültség nélkül, nyitó és záró irányú előfeszültség mellett Dióda-paraméterek: maximális zárófeszültség, az átfolyó áram maximális erőssége, hőmérséklet, frekvencia, szivárgó áram, teljesítményveszteség Diódák működésmódja és funkciója az alábbi áramkörökben: csúcskorlátozók, szorítókapcsolások, teljes- és félhullám-egyenirányítók, hídkapcsolású egyenirányítók, feszültségkétszerezők és -háromszorozók Az alábbi eszközök részletes működésmódja és jellemzői: tirisztorok, világító diódák, Schottky-diódák, fotódiódák, varaktordiódák, varisztorok, egyenirányító diódák, Zener-diódák — — 2 — 4.1.2. Tranzisztorok a) Tranzisztorok jelölései Alkotóelemek ismertetése és tájolása Tranzisztorok jellemzői és tulajdonságai — 1 2 1 b) PNP és NPN tranzisztorok felépítése és működése Bázis-, kollektor- és emitter-konfigurációk Tranzisztorok vizsgálata Egyéb tranzisztortípusok és az alkalmazásukkal kapcsolatos alapismeretek Tranzisztorok alkalmazása: erősítőosztályok (A, B, C) Egyszerű áramkörök, köztük: előfeszítés, szétkapcsoló, visszacsatoló és stabilizáló Többfokozatú áramkörök elvei: kaszkádkapcsolású, ellenütemű, oszcillátorok, multivibrátorok, billenő áramkörök — — 2 — 4.1.3. Integrált áramkörök a) Logikai áramkörök és lineáris áramkörök/műveleti erősítők ismertetése és működése — 1 — 1 b) Logikai áramkörök és lineáris áramkörök ismertetése és működése Bevezetés olyan műveleti erősítő működésébe és funkciójába, amelyet az alábbiként alkalmaznak: integrátor, differenciátor, feszültségkövető, komparátor Műveleti és erősítő fokozatok kapcsolási módjai: rezisztív-kapacitív (transzformátor), induktív-rezisztív (IR), direkt A pozitív és negatív visszacsatolás előnyei és alkalmazása — — 2 — 4.2. Nyomtatott áramköri lapok — 1 2 — Nyomtatott áramköri lapok ismertetése és alkalmazása 4.3. Szervomechanizmusok a) Az alábbi fogalmak megértése: vezérlő- és szabályozórendszerek, visszacsatolás, követő szabályozás, analóg jeladók Az alábbi szinkronizációs rendszerkomponensek/rendszerjellemzők működési elvei és alkalmazása: elosztó, differenciáló, vezérlés és forgatónyomaték, transzformátorok, indukciós- és kapacitív jeladók — 1 — — b) Az alábbi fogalmak megértése: nyitott és zárt szabályozókör, követő szabályozás, szervomechanizmusok, analóg jeladó, nulla, csillapítás, visszacsatolás, holt zóna Az alábbi szinkronrendszer-alkotórészek felépítése, működésmódja alkalmazása: analizátor, differenciáló, vezérlés és forgatónyomaték, E- és I-transzformátorok, indukciós jeladók, kapacitás-jeladók, szinkron jeladók Hibák a szervomechanizmusban, szinkronizáló vezetékek megfordítása, belengés — — 2 — 5. MODUL: DIGITÁLIS TECHNIKÁK ÉS ELEKTRONIKUS MŰSZERRENDSZEREK Szint A B1-1 B1-3 B1-2 B1-4 B2 B3 5.1. Elektronikus műszerrendszerek 1 2 2 3 1 Jellemző rendszerelrendezések és az elektronikus műszerrendszerek elrendezése a pilótafülkében 5.2. Számrendszerek — 1 — 2 — Számrendszerek: bináris, oktális és hexadecimális Átváltások végzése a tízes és a kettes, nyolcas és a tizenhatos számrendszer között oda és vissza 5.3. Adatok átalakítása — 1 — 2 — Analóg adatok, digitális adatok Analóg/digitális és digitális/analóg konverterek működésmódja és alkalmazása, bemenetek és kimenetek, egyes típusok korlátai 5.4. Adatbuszok — 2 — 2 — Adatbuszok működésmódja repülőgépes rendszerekben, az ARINC és más specifikációk ismerete Légijármű-hálózat/Ethernet 5.5. Logikai áramkörök a) A szokásos csatolótag-jelölések, táblázatok és egyenértékű kapcsolások ismerete Légijármű-rendszereknél használatos alkalmazások, sematikus kapcsolási rajzok — 2 — 2 1 b) Logikai kapcsolási rajzok értelmezése — — — 2 — 5.6. Számítógépek alapvető felépítése a) Számítógép-terminológia (bit, bájt, szoftver, hardver, CPU, IC és különböző memóriák, pl. RAM, ROM, PROM) Számítógép-technika (hogyan alkalmazzák légijármű-rendszerekben) 1 2 — — — b) Számítógépek alkalmazásával kapcsolatos terminológia Mikroszámítógépek fő alkotóelemeinek működésmódja, elrendezése és csatlakozói, beleértve a hozzá tartozó buszrendszereket is Információk, amelyeket az egyszerű és többcímű utasítások tartalmaznak Memóriával kapcsolatos fogalmak Jellemző memóriaeszközök működésmódja A különböző adattároló rendszerek működésmódja, előnyei és hátrányai — — — 2 — 5.7. Mikroprocesszorok — — — 2 — A mikroprocesszorok által ellátott funkciók és általános működésmódjuk Az alábbi mikroprocesszor-elemek alapvető működése: vezérlő- és feldolgozóegység, órajel, regiszter, aritmetikai-logikai egység 5.8. Integrált áramkörök — — — 2 — Kódolók és dekóderek működése és alkalmazása Egyes kódoló típusok funkciója A „Medium Scale Integration”, „Large Scale Integration” és „Very Large Scale Integration” [közepes, nagy és igen nagy integráltság] alkalmazása 5.9. Multiplexelés — — — 2 — Multiplexerek és demultiplexerek működésmódja, alkalmazása és azonosítása logikai kapcsolási rajzokon 5.10. Száloptika — 1 1 2 — A száloptikás adatátvitel előnyei és hátrányai az elektromos vezetéken történő adatátvitellel összehasonlítva Száloptikás adatbusz Száloptikával kapcsolatos fogalmak Lezárások Csatolók, vezérlő terminálok, távoli terminálok A száloptika alkalmazása légijármű-rendszerekben 5.11. Elektronikus kijelzők — 2 1 2 1 A korszerű légi járműveken alkalmazott szokásos kijelzők működési elvei, beleértve a katódsugárcsöveket, világítódiódákat és folyadékkristályos kijelzőket 5.12. Elektrosztatikusán érzékeny készülékek 1 2 2 2 1 Az elektrosztatikus kisülésre érzékeny készülékek különleges kezelése A lehetséges kockázatok és károk ismerete; antisztatikus védelmi berendezések a részegységek és a személyzet számára 5.13. Szoftverkezelési szabályok — 2 1 2 1 Azoknak a korlátozásoknak, légi alkalmassági követelményeknek és a lehetséges katasztrofális kihatásoknak az ismerete, amelyek a szoftver meg nem engedett módosításából adódhatnak 5.14. Elektromágneses környezet — 2 2 2 1 Az alábbi jelenségek befolyása az elektronikus rendszerek karbantartási eljárásaira: EMC – Electromagnetic Compatibility [elektromágneses összeférhetőség] EMI – Electromagnetic Interference [elektromágneses zavarás] HIRF- High Intensity Radiated Field [nagy intenzitású elektromágneses tér] Villámlás/villámvédelem 5.15. Jellemző elektronikus/digitális légijármű-rendszerek — 2 2 2 1 A jellemző elektronikus/digitális légijármű-rendszerek általános elrendezése és ellenőrzése a hozzá tartozó BITE (Built In Test Equipment = beépített ellenőrző) tesztelő berendezéssel, például a)Csak a B1 és B2 kategória esetében: (ACARS – ARINC Communication and Addressing and Reporting System [kommunikációs, címző és jelentő rendszer] EICAS – Engine Indication and Crew Alerting System [hajtóműkijelző és riasztórendszer] FBW – Fly by Wire [elektronikus repülőgép-vezérlés] FMS – Flight Management System [repülésirányítási rendszer] IRS – Inertial Reference System [tehetetlenségi vonatkoztatási rendszer] b)A B1, B2 és B3 kategória esetében: ECAM – Electronic Centralised Aircraft Monitoring [központi elektronikus légijármű-felügyelet] EFIS – Electronic Flight Instrument System [elektronikus repülőműszer-rendszer] GPS – Global Positioning System [globális helymeghatározó rendszer] TCAS – Traffic Alert Collision Avoidance System [légiforgalmi riasztó és ütközéselkerülési rendszer] Integrált moduláris repülőelektronika Kabinrendszerek Információs rendszerek 6. MODUL: ANYAGOK ÉS KOMPONENSEK Szint A B1 B2 B3 6.1. Légijármű-szerkezetek anyagai – vas a) A légi járműveken alkalmazott szokásos ötvözött acélok jellemzői, tulajdonságai és jelölése Ötvözött acélok hőkezelése és alkalmazása 1 2 1 2 b) Vastartalmú anyagok keménysége, szakítószilárdsága, fáradási szilárdsága és ütve hajlító szilárdsága vizsgálata — 1 1 1 6.2. Légijármű-szerkezetek anyagai – nem vas a) A légi járműveken alkalmazott szokásos nem vastartalmú anyagok jellemzői, tulajdonságai és jelölése Nem vastartalmú anyagok hőkezelése és alkalmazása 1 2 1 2 b) Nem vastartalmú anyagok keménysége, szakítószilárdsága, fáradási szilárdsága és ütve hajlító szilárdsága vizsgálata — 1 1 1 6.3. Légi jármű szerkezeti anyagok – kompozit és nem fémes anyagok 6.3.1. Kompozit és nem fémes anyagok, fa és szövet kivételével a) A légi járműveken alkalmazott szokásos kompozit és nem fémes anyagok – a fa és a szövet kivételével – jellemzői, tulajdonságai és jelölése Tömítő- és kötőanyagok 1 2 2 2 b) A kompozit és nem fémes anyagok hibáinak/károsodásainak észlelése A kompozit és nem fémes anyagok javítása 1 2 — 2 6.3.2. Faszerkezetek 1 2 — 2 Fából készült sárkányszerkezetek építési módjai A légi járműveknél alkalmazott faanyagok és ragasztók jellemzői, tulajdonságai és fajtái Faszerkezetek konzerválása és karbantartása Faanyagok és faszerkezetek hibáinak fajtái Faanyagok és faszerkezetek hibáinak felismerése Faszerkezetek javítása 6.3.3. Szövetborítás 1 2 — 2 A légi járműveknél alkalmazott textilszövetek jellemzői, tulajdonságai és fajtái Szövetvizsgálati módszerek Szövethibák fajtái Szövetborítások javítása 6.4. Korrózió a) Kémiai alapok Korrózió fellépése: galvanikus folyamatok, mikrobiológiai hatások, feszültség 1 1 1 1 b) A korrózió fajtái és ezek azonosítása A korrózió okai Anyagfajták, korróziós érzékenység 2 3 2 2 6.5. Kötőelemek 6.5.1. Csavarmenetek 2 2 2 2 Csavarmegnevezések; Menetek formái, a légi járműveknél alkalmazott szabványos menetek méretei, tűrései és jelölése Csavarmenetek mérése 6.5.2. Csapok, szegecsek, csavarok 2 2 2 2 Csavartípusok: repülőgépcsavarok specifikációi, azonosítása és jelölése, nemzetközi szabványok Csavaranyák: önzáró, horgonycsap, szabványos típusok Gépcsavarok: légi jármű-specifikációk Csapszegek: típusok és alkalmazás, berakás és kivétel Önmetsző csavarok, illesztőcsapok 6.5.3. Reteszelőeszközök 2 2 2 2 Biztosítólemezek és rugós alátétet, reteszelőlemezek, sasszegek, ellenanyák, drótbiztosítás, pillanatzárak, ékek, biztosítógyűrűk 6.5.4. Repülőgépszegecsek 1 2 1 2 Tömör- és vakszegecstípusok: jellemzők és azonosítás, hőkezelés 6.6. Csövek és csőkötések a) A légi járműveknél alkalmazott merev és hajlékony csövek és kötéseik azonosítása és fajtái 2 2 2 2 b) Szabványos csőkötések légi jármű hidraulika-, üzemanyag-, olaj-, pneumatika- és levegőrendszere csöveihez 2 2 1 2 6.7. Rugók — 2 1 1 Rugók típusai, jellemzői és alkalmazása 6.8. Csapágyak 1 2 2 1 A csapágyak funkciója, anyaga, felépítése Csapágyfajták és ezek azonosítása 6.9. Közlőmű 1 2 2 1 Közlőműtípusok és ezek alkalmazása Áttételi viszonyok, lassító és gyorsító fogaskerék-áttételek, hajtott és hajtó fogaskerekek, szabadonfutó fogaskerekek, egymásba illeszkedő alakzatok Ékszíjak és ékszíjtárcsák, láncok és lánckerekek 6.10. Vezérlőhuzalok 1 2 1 2 Huzalfajták; Végzárások, feszítőcsavarok és kiegyenlítő berendezések Kötélkorong és kábelrendszerelemek Bowdenhuzalok Flexibilis repülőgép-vezérlő rendszerek 6.11. Elektromos kábelek és csatlakozók 1 2 2 2 Kábeltípusok, felépítés és jellemzők Nagyfeszültségű és koaxiális kábelek Összesajtolás Csatlakozótípusok, dugók, csatlakozók, csatlakozó aljzatok, szigetelők, névleges áramerősség és feszültség, kapcsolószerkezetek, jelöléskódok 7A. MODUL: KARBANTARTÁSI PROGRAM Megjegyzés: Ez a modul a B3 kategóriára nem vonatkozik. A B3 kategóriára vonatkozó tárgyakat a 7B modul határozza meg. Szint A B1 B2 7.1. Biztonsági intézkedések – légi jármű és műhely 3 3 3 A biztonságos munkavégzés szempontjai, ideértve az árammal, gázokkal, különösen oxigénnel, olajokkal és vegyszerekkel való munkavégzés során megteendő óvintézkedéseket Hasonlóképpen a tűz vagy más baleset elhárítására irányuló intézkedésekre vonatkozó utasítások, ideértve az oltóanyagok ismeretét 7.2. Műhelyben végzett munka 3 3 3 Szerszámok gondozása, ellenőrzése, műhelyanyagok felhasználása Méretek, ráhagyások és tűrések, a kivitelezés minősége Szerszámok és készülékek kalibrálása, kalibrálási előírások 7.3. Szerszámok 3 3 3 Szokásos kéziszerszámok Szokásos elektromos szerszámok típusai A precíziós mérőkészülékek működésmódja és alkalmazása Kenőberendezések és kenési módszerek Általános elektromos vizsgálóberendezés működésmódja, funkciója és használata 7.4. Általános repülőelektronikai vizsgálóberendezések — 2 3 Általános repülőelektronikai vizsgálóberendezések működésmódja, funkciója és használata 7.5. Műszaki rajzok, diagramok és szabványok 1 2 2 Rajztípusok és diagramok, ezek jelölései, méretek, tűrések és képes megjelenítés A rajz fejlécében lévő adatok azonosítása Mikrofilm-, mikrofiche-alapú és számítógépes ábrázolások Az „Air Transport Association (ATA) of America” 100-as jellemzői Légi közlekedési és egyéb vonatkozó szabványok, ideértve ISO, AN, MS, NAS és MIL Huzalozási és kapcsolási ábrák 7.6. Illesztések és hézagok 1 2 1 Fúróméretek csavarmenetekhez, illesztési osztályok Illesztések és illesztési hézagok általános rendszere Illesztési terv légi járművekhez és hajtóművekhez Hajlítási, csavarási és kopási határértékek Tengelyek, csapágyak és egyéb alkatrészek ellenőrzésének szabványos módszerei 7.7. Elektronikai vezetékrendszerek 1 3 3 Folytonosság, szigetelési és csatlakoztatási technikák és vizsgálatok Kézi és hidraulikus működtetésű krimpelőszerszámok alkalmazása Sajtolt csatlakozások ellenőrzése Csatlakozócsapok eltávolítása és behelyezése Koaxiális kábelek: vizsgálatok és beszerelési óvintézkedések Vezetéktípusok felismerése, ellenőrzésük kritériumai, károsodástűrő képességük A huzalozás védelmének módszerei: kábelköteg és kábelkötegtartó, kábelbilincsek, védőköpenyezési eljárások, beleértve a hőzsugorítást is, árnyékolás Elektronikai vezetékrendszerek szerelvényei, ellenőrzési, javítási, karbantartási és tisztasági előírások 7.8. Szegecskötések 1 2 — Szegecskötések, szegecstávolság Szerszámok szegecseléshez és süllyesztéshez Szegecskötések ellenőrzése 7.9. Csövek és tömlők 1 2 — Légi jármű csöveinek hajlítása, tágítása/peremezése Légi jármű csöveinek és tömlőinek vizsgálata és ellenőrzése Csövek beépítése és bilincsezése 7.10. Rugók 1 2 — Rugók vizsgálata és ellenőrzése 7.11. Csapágyak 1 2 — Csapágyak vizsgálata, tisztítása és ellenőrzése Csapágyak kenési követelményei Csapágyak meghibásodása és ennek okai 7.12. Közlőművek 1 2 — Fogaskerekek ellenőrzése, holtjáték Ékszíjak és ékszíjtárcsák, láncok és lánckerekek ellenőrzése Orsós meghajtások, emelőkaros rudazatok, húzó-toló rudazatok ellenőrzése 7.13. Vezérlőhuzalok 1 2 — Végszerelvények rögzítése Vezérlőhuzalok vizsgálata és ellenőrzése Bowdenhuzalok; flexibilis légijármű-vezérlő rendszerek 7.14. Anyagok megmunkálása 7.14.1. Lemezek — 2 — Hajlítási ráhagyások kiszámítása és berajzolása Fémlemez feldolgozása, beleértve hajlítást és alakítást Fémlemezmunkák ellenőrzése 7.14.2. Kompozitok és nemfémes anyagok — 2 — Kötési módszerek Környezeti feltételek Vizsgálati módszerek 7.15. Hegesztés, keményforrasztás, lágyforrasztás, kötés a) Lágyforrasztási eljárások, forrasztott kötések vizsgálata — 2 2 b) Hegesztési és keményforrasztási eljárások Hegesztett és keményforrasztott kötések vizsgálata Kötési módszerek és a kötések vizsgálata — 2 — 7.16. Légi járművek tömege és egyensúlya a) Súlypont- és határegyensúly-számítás: a vonatkozó dokumentumok használata — 2 2 b) A légi jármű előkészítése mérlegeléshez A légi jármű mérlegelése — 2 — 7.17. A légi járművek kezelése és tárolása 2 2 2 A légi jármű gurítása/vontatása és a hozzá tartozó biztonsági óvintézkedések A légi jármű felbakolása, kitámasztása, biztosítása és a hozzá tartozó biztonsági óvintézkedések A légi jármű tárolási módszerei Üzemanyag-feltöltési/-leürítési eljárások Jégtelenítési/jegesedés elleni eljárások Elektromos, hidraulikus és pneumatikus energia biztosítása a földön A környezeti feltételek hatása a repülőgép kezelésére és üzemeltetésre 7.18. Szétszerelési, vizsgálati, javítási és szerelési technikák a) Meghibásodások fajtái és szemrevételezéses vizsgálati módszerek A korrózió megszüntetése, értékelése és a korrózióvédelem helyreállítása 2 3 3 b) Általános javítási módszerek, szerkezeti javítási kézikönyv (Structural Repair Manual) Öregedési, kifáradási és korrózió-ellenőrzési módszerek — 2 — c) Roncsolásmentes vizsgálati eljárások, például festékdiffúziós, röntgen-, örvényáram-, ultrahangos és endoszkópos vizsgálatok — 2 1 d) Szét- és összeszerelési módszerek 2 2 2 e) Hibakeresési módszerek — 2 2 7.19. Rendkívüli események a) Villámcsapás és HIRF utáni vizsgálatok 2 2 2 b) Rendkívüli események, például kemény landolás és turbulenciák utáni vizsgálatok 2 2 — 7.20. Karbantartási eljárások 1 2 2 Karbantartás tervezése Módosítási eljárások Raktározási eljárások Minősítési/üzembehelyezési eljárások Repülőgép-üzemeltetési interfész Karbantartási vizsgálat/minőség-ellenőrzés/minőségbiztosítás Kiegészítő karbantartási eljárások Korlátozott üzemidejű komponensek ellenőrzése 7B. MODUL: KARBANTARTÁSI PROGRAM Megjegyzés: Ennek a modulnak a B3 kategóriának megfelelő repülőgépek technológiáját kell visszatükröznie. Szint B3 7.1. Biztonsági intézkedések – légi jármű és műhely 3 A biztonságos munkavégzés szempontjai, ideértve az árammal, gázokkal, különösen oxigénnel, olajokkal és vegyszerekkel való munkavégzés során megteendő óvintézkedéseket Hasonlóképpen a tűz vagy más baleset elhárítására irányuló intézkedésekre vonatkozó utasítások, ideértve az oltóanyagok ismeretét 7.2. Műhelyben végzett munka 3 Szerszámok gondozása, ellenőrzése, műhelyanyagok felhasználása Méretek, ráhagyások és tűrések, a kivitelezés minősége Szerszámok és készülékek kalibrálása, kalibrálási előírások 7.3. Szerszámok 3 Szokásos kéziszerszámok Szokásos elektromos szerszámok típusai A precíziós mérőkészülékek működésmódja és alkalmazása Kenőberendezések és kenési módszerek Általános elektromos vizsgálóberendezés működésmódja, funkciója és használata 7.4. Általános repülőelektronikai vizsgálóberendezések — Általános repülőelektronikai vizsgálóberendezések működésmódja, funkciója és használata 7.5. Műszaki rajzok, diagramok és szabványok 2 Rajztípusok és diagramok, ezek jelölései, méretek, tűrések és képes megjelenítés A rajz fejlécében lévő adatok azonosítása Mikrofilm-, mikrofiche-alapú és számítógépes ábrázolások Az »Air Transport Association (ATA) of America« 100- as jellemzői Légi közlekedési és egyéb vonatkozó szabványok, ideértve ISO, AN, MS, NAS és MIL Huzalozási és kapcsolási ábrák 7.6. Illesztések és hézagok 2 Fúróméretek csavarmenetekhez, illesztési osztályok Illesztések és illesztési hézagok általános rendszere Illesztési terv légi járművekhez és hajtóművekhez Hajlítási, csavarási és kopási határértékek Tengelyek, csapágyak és egyéb alkatrészek ellenőrzésének szabványos módszerei 7.7. Elektromos kábelek és csatlakozók 2 Folytonosság, szigetelési és csatlakoztatási technikák és vizsgálatok Kézi és hidraulikus működtetésű krimpelőszerszámok alkalmazása Sajtolt csatlakozások ellenőrzése Csatlakozócsapok eltávolítása és behelyezése Koaxiális kábelek: vizsgálatok és beszerelési óvintézkedések A huzalozás védelmének módszerei: kábelköteg és kábelkötegtartó, kábelbilincsek, védőköpenyezési eljárások, beleértve a hőzsugorítást is, árnyékolás 7.8. Szegecskötések 2 Szegecskötések, szegecstávolság Szerszámok szegecseléshez és süllyesztéshez Szegecskötések ellenőrzése 7.9. Csövek és tömlők 2 Légi jármű csöveinek hajlítása, tágítása/peremezése Légi jármű csöveinek és tömlőinek vizsgálata és ellenőrzése Csövek beépítése és bilincsezése 7.10. Rugók 1 Rugók vizsgálata és ellenőrzése 7.11. Csapágyak 2 Csapágyak vizsgálata, tisztítása és ellenőrzése Csapágyak kenési követelményei Csapágyak meghibásodása és ennek okai 7.12. Közlőmű 2 Fogaskerekek ellenőrzése, holtjáték Ékszíjak és ékszíjtárcsák, láncok és lánckerekek ellenőrzése Orsós meghajtások, emelőkaros rudazatok, húzó-toló rudazatok ellenőrzése 7.13. Vezérlőhuzalok 2 Végszerelvények rögzítése Vezérlőhuzalok vizsgálata és ellenőrzése Bowdenhuzalok; flexibilis légijármű-vezérlő rendszerek 7.14. Anyagok megmunkálása 7.14.1. Lemezek 2 Hajlítási ráhagyások kiszámítása és berajzolása Fémlemez feldolgozása, beleértve hajlítást és alakítást Fémlemezmunkák ellenőrzése 7.14.2. Kompozitok és nemfémes anyagok 2 Kötési módszerek Környezeti feltételek Vizsgálati módszerek 7.15. Hegesztés, keményforrasztás, lágyforrasztás, kötés a) Lágyforrasztási eljárások, forrasztott kötések vizsgálata 2 b) Hegesztési és keményforrasztási eljárások Hegesztett és keményforrasztott kötések vizsgálata Kötési módszerek és a kötések vizsgálata 2 7.16. Légi járművek tömege és egyensúlya a) Súlypont- és határegyensúly-számítás: a vonatkozó dokumentumok használata 2 b) A légi jármű előkészítése mérlegeléshez A légi jármű mérlegelése 2 7.17. A légi járművek kezelése és tárolása 2 A légi jármű gurítása/vontatása és a hozzá tartozó biztonsági óvintézkedések A légi jármű felbakolása, kitámasztása, biztosítása és a hozzá tartozó biztonsági óvintézkedések A légi jármű tárolási módszerei Üzemanyag-feltöltési/-leürítési eljárások Jégtelenítési/jegesedés elleni eljárások Elektromos, hidraulikus és pneumatikus energia biztosítása a földön A környezeti feltételek hatása a repülőgép kezelésére és üzemeltetésre 7.18. Szétszerelési, vizsgálati, javítási és szerelési technikák a) Meghibásodások fajtái és szemrevételezéses vizsgálati módszerek A korrózió megszüntetése, értékelése és a korrózióvédelem helyreállítása 3 b) Általános javítási módszerek, szerkezeti javítási kézikönyv (Structural Repair Manual) Öregedési, kifáradási és korrózió-ellenőrzési módszerek 2 c) Roncsolásmentes vizsgálati eljárások, például festékdiffúziós, röntgen-, örvényáram-, ultrahangos és endoszkópos vizsgálatok 2 d) Szét- és összeszerelési módszerek 2 e) Hibakeresési módszerek 2 7.19. Rendkívüli események a) Villámcsapás és HIRF utáni vizsgálatok 2 b) Rendkívüli események, például kemény landolás és turbulenciák utáni vizsgálatok 2 7.20. Karbantartási eljárások 2 Karbantartás tervezése Módosítási eljárások Raktározási eljárások Minősítési/üzembehelyezési eljárások Repülőgép-üzemeltetési interfész Karbantartási vizsgálat/minőség-ellenőrzés/minőségbiztosítás Kiegészítő karbantartási eljárások Korlátozott üzemidejű komponensek ellenőrzése 8. MODUL: AZ AERODINAMIKA ALAPJAI Szint A B1 B2 B3 8.1. A légkör fizikája 1 2 2 1 International Standard Atmosphere (ISA) [nemzetközi szabványos légkör], alkalmazása az aerodinamikára 8.2. Aerodinamika 1 2 2 1 Légáramlás egy test körül Határréteg, lamináris és turbulens áramlás, szabad levegőáramlás, relatív levegőáramlás, feláramlás és leáramlás, örvények, stagnálás A fogalmak: hajlás, szárnymélység, közepes aerodinamikai mélység, profilellenállás (káros ellenállás), indukált ellenállás, nyomásközpont, állásszög, pozitív szárnyelcsa- varodás és negatív szárnyelcsavarodás, karcsúsági fok, szárnyalak és szárnykarcsúság Vonóerő, súly, aerodinamikai eredő Felhajtóerő és ellenállás keletkezése: állásszög, felhajtóerő-tényező, ellenállás-tényező, polárgörbe, áramlásleszakadás Szárnyfelület elszennyeződése, ideértve a jeget, a havat, a deresedést 8.3. A repülés elmélete 1 2 2 1 A felhajtóerő, a súlypont, a vonóerő és a légellenállás közötti kapcsolat Siklószám Stabil repülések, teljesítmény A fordulás elmélete A terhelési tényező hatása: áramlás-leválás, repülőteljesítmény-burkológörbe és szerkezeti korlátozások A felhajtóerő fokozása 8.4. Repülésstabilitás és dinamika 1 2 2 1 Hosszanti, oldal- és iránystabilitás 9A. MODUL: EMBERI TÉNYEZŐK Megjegyzés: Ez a modul a B3 kategóriára nem vonatkozik. A B3 kategóriára vonatkozó tárgyakat a 9B modul határozza meg. Szint A B1 B2 9.1. Általánosságok 1 2 2 Az emberi tényezők figyelembevételének szükségessége Emberi tényezőkre/emberi hibára visszavezethető események Murphy törvénye 9.2. Az emberi teljesítmény és korlátai 1 2 2 Látás Hallás Információfeldolgozás Figyelem és észlelés Emlékezet Klausztrofóbia és fizikai hozzáférhetőség 9.3. Szociálpszichológia 1 1 1 Felelősség: az egyéné és a csoporté Motiváció és demotiváció Csoportnyomás „Kulturális” érdekeltség Csapatmunka Irányítás, felügyelet és vezetés 9.4. A teljesítményt befolyásoló tényezők 2 2 2 Kondíció/egészség Stressz: otthoni és munkahelyi Időhiány és határidők Munkaterhelés: túl nagy és túl kicsi Alvás és fáradtság, több műszakos munkavégzés Alkohol, gyógyszerek, kábítószerek 9.5. Fizikai környezet 1 1 1 Zaj és füst Megvilágítás Klíma és hőmérséklet Mozgás és rezgés Munkahelyi környezet 9.6. Feladatok 1 1 1 Fizikai munka Rutinfeladatok Vizuális ellenőrzés Bonyolult rendszerek 9.7. Kommunikáció 2 2 2 A csoporton belül és a csoportok között Munka naplózása és nyilvántartása »Naprakésznek lenni«, aktualitás Információk terjesztése 9.8. Emberi hibák 1 2 2 Hibamodellek és hibaelméletek Hibatípusok a karbantartási munkáknál A hiba következményei (azaz balesetek) Hibák elkerülése és kezelése 9.9. Munkahelyi veszélyek 1 2 2 Veszélyek felismerése és elkerülése Vészhelyzetek kezelése 9B. MODUL: EMBERI TÉNYEZŐK Megjegyzés: Ennek a modulnak a B3 kategóriájú engedéllyel rendelkező személyeket érintő, kevésbé összetett karbantartási környezetet kell visszatükröznie. Szint B3 9.1. Általánosságok 2 Az emberi tényezők figyelembevételének szükségessége Emberi tényezőkre/emberi hibára visszavezethető események Murphy-törvénye 9.2. Az emberi teljesítmény és korlátai 2 Látás Hallás Információfeldolgozás Figyelem és észlelés Emlékezet Klausztrofóbia és fizikai hozzáférhetőség 9.3. Szociálpszichológia 1 Felelősség: az egyéné és a csoporté Motiváció és demotiváció Csoportnyomás »Kulturális« érdekeltség Csapatmunka Irányítás, felügyelet és vezetés 9.4. A teljesítményt befolyásoló tényezők 2 Kondíció/egészség Stressz: otthoni és munkahelyi Időhiány és határidők Munkaterhelés: túl nagy és túl kicsi Alvás és fáradtság, több műszakos munkavégzés Alkohol, gyógyszerek, kábítószerek 9.5. Fizikai környezet 1 Zaj és füst Megvilágítás Klíma és hőmérséklet Mozgás és rezgés Munkahelyi környezet 9.6. Feladatok 1 Fizikai munka Rutinfeladatok Vizuális ellenőrzés Bonyolult rendszerek 9.7. Kommunikáció 2 A csoporton belül és a csoportok között Munka naplózása és nyilvántartása »Naprakésznek lenni«, aktualitás Információk terjesztése 9.8. Emberi hibák 2 Hibamodellek és hibaelméletek Hibatípusok a karbantartási munkáknál A hiba következményei (azaz balesetek) Hibák elkerülése és kezelése 9.9. Munkahelyi veszélyek 2 Veszélyek felismerése és elkerülése Vészhelyzetek kezelése 10. MODUL: LÉGI KÖZLEKEDÉSI RENDELKEZÉSEK Szint A B1 B2 B3 10.1. Szabályozási környezet 1 1 1 1 A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet szerepe Az Európai Bizottság szerepe Az EASA szerepe A tagállamok és a nemzeti légiközlekedési hatóságok szerepe A 216/2008/EK rendelet, valamint az ennek végrehajtási szabályait tartalmazó 1702/2003/EK és 2042/2003/EK rendelet A különféle mellékletek (részek), például a 21. rész, az M. rész, a 145. rész, a 66. rész, a 147. rész és az EU-OPS közötti viszonyrendszer 10.2. Tanúsító személyek – karbantartás 2 2 2 2 A 66. rész részletes ismerete 10.3. Jóváhagyott karbantartó szervezetek 2 2 2 2 A 145. rész és az M. rész F. alrészének részletes ismerete 10.4. Légiforgalmi műveletek 1 1 1 1 Az EU-OPS általános ismerete Légijármű-üzemeltetői bizonyítványok Az üzemeltető kötelezettségei különösen a folyamatos légi alkalmasság biztosítása és a karbantartás vonatkozásában Légijármű-karbantartási program MEL/CDL A légi jármű fedélzetén tartandó okmányok A légi járművön elhelyezendő jelzések, jelölések 10.5. A légi járművek, valamint azok részeinek és berendezéseinek tanúsítása a) Altalánosságok — 1 1 1 A 21. rész és az EASA CS-23, CS-25, CS-27, CS-29 bizonyítványkiadási feltételeinek általános ismerete b) Dokumentumok — 2 2 2 Légi alkalmassági bizonyítvány; korlátozott légi alkalmassági bizonyítványok és repülési engedély Lajstrombavételi bizonyítvány Zajbizonyítvány Tömegjegyzőkönyv Rádióengedély és jóváhagyás 10.6. Légi alkalmasság fenntartása 2 2 2 2 A 21. rész folyamatos légi alkalmasságra vonatkozó előírásainak részletes ismerete Az M. rész részletes ismerete 10.7. Az alábbiakra érvényes nemzeti és nemzetközi előírások (ha EU-előírások nem léptek a helyükre) a) Karbantartási programok, karbantartási ellenőrzések és felülvizsgálatok Légi alkalmassági utasítások Karbantartási közlemények, gyártói karbantartási információk Módosítások és javítások Karbantartási dokumentáció: karbantartási kézikönyvek, szerkezetjavítási kézikönyv, képes alkatrész-katalógus stb. 1 2 2 2 Csak az A-tól B2 kategóriáig terjedő engedélyek esetében: Alap minimális felszerelési lista, minimálisan felszerelési lista, kiszolgálási eltérési lista b) Légi alkalmasság fenntartása A minimális felszerelésre vonatkozó követelmények – berepülések — 1 1 1 Csak a B1 és B2 kategóriás engedélyek esetében: ETOPS, karbantartási és kiszolgálási követelmények Minden időjárási körülmény melletti üzemelés, 2/3 kategóriás üzemelés. 11A. MODUL: GÁZTURBINÁS HAJTÓMŰVES REPÜLŐGÉPEK AERODINAMIKÁJA, SZERKEZETE ÉS RENDSZEREI Szint A B1.1 11.1. Repüléselmélet 11.1.1. A repülőgép aerodinamikája és a repülésvezérlés 1 2 Az alábbi szerkezetek működésmódja és hatása: Csűrőkormányzás: csűrőlap és aerodinamikai kormányfelület Magassági kormányzás: magassági kormány, stabilizátorok, állítható vezérsík és kacsaszárny Függőleges tengely körüli kormányzás, oldalkormány-korlátozók Kormányzás magassági/csűrőkormány kombinációkkal és magassági/oldalkormány kombinációkkal Felhajtóerő-növelő eszközök, rések, orrsegédszárny, fékszárnyak, csűrőféklapok Ellenálláskeltő eszközök, légterelők, aerodinamikai kormányfelület, áramlásrontók, féklapok Szárny-áramlásterelők, fűrészfogas belépőélek hatásai Határréteg-szabályozás örvénykeltők, blokkolóékek vagy belépőéleszközök segítségével Trimmelőlapok, egyensúlyozó és ellen-egyensúlyozó lapok, segédkormányok, rugós segédkormányok, ellensúly, vezérsík-előfeszítés, aerodinamikai belső kiegyenlítő panelek működésmódja és hatása 11.1.2. Nagy sebességű repülés 1 2 Hangsebesség, szubszonikus repülés, repülés hanghatárhoz közeli sebességgel, szuperszonikus repülés Mach-szám, kritikus Mach-szám, kompresszibilitási berezgés, nyomáshullám, aerodinamikai felmelegedés, felületszabály A légáramlást befolyásoló tényezők nagy sebességű repülőgépek hajtóműveinek belépő nyílásainál A nyilazás hatása a kritikus Mach-számra 11.2. Sárkányszerkezetek – általános fogalmak a) A szerkezeti szilárdsággal szemben támasztott légi alkalmassági követelmények Szerkezeti osztályozás, primer, szekunder és tercier Meghibásodásmentesség, megbízható élettartam és sérüléstűrés koncepciói Zóna- és állomásazonosító rendszerek Igénybevétel, terhelés, hajlítás, összenyomás, nyírás, csavarás, feszültség, tangenciális feszültség, kifáradás Ürítési és szellőztetési intézkedések Rendszerbeépítési intézkedések Villámcsapás elleni intézkedések Légijármű-kötőanyagok 2 2 b) Építési módok: héjszerkezetű törzs, formatartó bordák, hosszmerevítők, hossztartók, törzsbordák, bordák, burkolóelemek, támasztékok, összekötő elemek, főtartók, fedélzeti struktúrák, erősítések, külső burkolás módszerei, korrózióvédelem, szárny, csűrőfelületek, hajtóműrögzítések Sárkányépítési módszerek: szegecselés, csavarozás, kötések Felületvédelmi módszerek, például krómozás, eloxálás, lakkozás Felülettisztítás Sárkányszimmetria: kiegyensúlyozási módszerek és szimmetria-ellenőrzések 1 2 11.3. Sárkányszerkezetek – repülőgépek 11.3.1. Géptörzs (ATA 52/53/56) 1 2 Felépítés és nyomástartó tömítés Szárny, magassági kormány, függesztőszerkezet és futóműrögzítés Ülésbeépítés és teherrakodó rendszer Ajtók és vészkijáratok: felépítés, szerkezetek, működtető és biztonsági berendezések Ablakok és szélvédők felépítése és szerkezetei 11.3.2. Szárny (ATA 57) 1 2 Felépítés Üzemanyag-tárolás Futómű, függesztőszerkezet, vezérsíkok és felhajtóerő-növelő/légellenállás-fokozó tartozékok 11.3.3. Magassági kormány (ATA 55) 1 2 Felépítés Irányítófelületek rögzítése 11.3.4. Irányítófelületek (ATA 55/57) 1 2 Felépítés és rögzítés Kiegyensúlyozás – tömeg és aerodinamika 11.3.5. Gondolák/függesztőszerkezetek (ATA 54) 1 2 Gondolák/felfüggesztő szerkezetek: Felépítés Tűzfalak Hajtómű-felfüggesztések 11.4. Légkondicionáló és kabinnyomás-kiegyenlítő berendezés (ATA 21) 11.4.1. Levegőellátás 1 2 Légellátási források, ideértve a hajtóműlevegő-megcsapolást, segédhajtóművet és a földi kiszolgáló járművet 11.4.2. Légkondicionáló berendezés 1 3 Légkondicionáló berendezések Levegő- és gőzciklusú hűtőberendezések Elosztórendszerek Áramlás-, hőmérséklet- és nedvességtartalom-szabályozó rendszer 11.4.3. Túlnyomás-biztosítás 1 3 Túlnyomás-biztosító rendszerek Szabályozás és kijelzés, ideértve a szabályozó- és a biztonsági szelepeket is Kabinnyomás-szabályozók 11.4.4. Biztonsági és riasztókészülékek 1 3 Védő- és riasztóberendezések 11.5. Műszerek/repülőelektronikai rendszerek 11.5.1. Műszerrendszerek (ATA 31) 1 2 Torlónyomásos: magasságmérő, repülésisebesség-mérő, emelkedési-/süllyedésisebesség-mérő Giroszkópos: műhorizont, helyzetjelző, repülésirány-jelző, irányszögjelző, fordulás- és csúszásjelző, forduláskoordinátor Iránytűk: közvetlen leolvasás, távleolvasás Állásszög-kijelző, túlhúzásra figyelmeztető riasztórendszerek Üveg pilótafülke Más repülőgéprendszer-kijelzők 11.5.2. Repülőelektronikai rendszerek 1 1 Az alábbi rendszerek rendszerelrendezésének és működésmódjának alapjai: Robotpilóta (ATA 22) Kommunikációs rendszerek (ATA 23) Navigációs rendszerek (ATA 34) 11.6. Villamosenergia-ellátó rendszerek (ATA 24) 1 3 Akkumulátorok beépítése és működése Egyenáram-ellátás Váltakozóáram-ellátás Vészhelyzeti áramellátás Feszültségszabályozás Energiaelosztás Irányváltók, transzformátorok, egyenirányítók Áramkörök védelme Külső/földi áramellátás 11.7. Készülékek és felszerelések (ATA 25) a) Vészhelyzeti felszerelésekkel szemben támasztott követelmények Ülések és biztonsági övek és övek 2 2 b) Kabinelrendezés Készülékelrendezés Kabinberendezések Utaskabin szórakoztató berendezései Konyhafelszerelések Teherrakodó és -rögzítő felszerelések Utaslépcsők 1 1 11.8. Tűzvédelem (ATA 26) 1 3 a) Tűz- és füstérzékelő és riasztó rendszerek Tűzoltó berendezések Rendszerellenőrzések b) Hordozható tűzoltó készülékek 1 1 11.9. Kormányrendszer (ATA 27) 1 3 Elsődleges kormányberendezések: csűrőkormány, magassági kormány, oldalkormány, aerodinamikai kormány Trimmelőlapok Aktív terhelésszabályozás Felhajtóerő-növelő berendezések Áramlásrontók, féklapok Rendszerműködtetés: kézi, hidraulikus, pneumatikus, elektromos, elektronikusan vezérelt Kormányterhelés-szimuláció, bólintáscsillapító, Mach- trimmszabályozó, oldalkormány-korlátozó, kormányreteszelő rendszerek Kiegyenlítés és felszerelés Túlhúzás-védelmi/-riasztó rendszer 11.10. Üzemanyagrendszer (ATA 28) 1 3 Rendszerelrendezés Üzemanyagtartályok Üzemanyag-ellátó rendszerek Gyorsürítés, levegőztetés és leeresztés Áttöltés és átvétel Jelző- és figyelmeztetőkészülékek Üzemanyag-feltöltés és -leeresztés Üzemanyagrendszerek hosszkiegyenlítéssel 11.11. Hidraulikarendszer (ATA 29) 1 3 Rendszerelrendezés Hidraulikafolyadékok Hidraulikatartályok és akkumulátorok Nyomás létrehozása: elektromos, mechanikus, pneumatikus Nyomás létrehozása vészhelyzetben Szűrők Nyomásszabályozás Energiaelosztás Jelző- és riasztórendszerek Csatlakozás más rendszerekhez 11.12. Jég és eső elleni védelem (ATA 30) 1 3 Jégképződés, osztályozása és észlelése Jegesedés elleni védelmi rendszerek: elektromos, forró levegős és vegyi Jégmentesítő rendszerek: elektromos, forró levegős, pneumatikus és vegyi Víztaszító anyag Szondák és lefolyók fűtése Ablaktörlő berendezés 11.13. Futómű (ATA 32) 2 3 Felépítés, lengéscsillapítás Kibocsátó- és behúzórendszerek: normál és vészhelyzeti Jelző- és figyelmeztetőkészülékek Kerekek, fékek, blokkolásgátló és automatikus fékrendszer Gumiabroncsok Kormánymű Légi-földi érzékelőrendszer 11.14. Fények (ATA 33) 2 3 Külső: navigációs, ütközésvédelem, leszálló, guruló, jég Belső: utastér, pilótafülke, csomagtér Vészvilágítás 11.15. Oxigén (ATA 35) 1 3 Rendszerelrendezés: pilótafülke, utastér Források, tárolás, feltöltés és elosztás Ellátás szabályozása Jelző- és figyelmeztetőkészülékek 11.16. Pneumatika/vákuum (ATA 36) 1 3 Rendszerelrendezés Források: hajtómű, segédhajtómű, kompresszor, tartályok, földi ellátás Nyomásszabályozás Elosztás Jelző- és figyelmeztetőkészülékek Csatlakozások más rendszerekhez 11.17. Víz/hulladék (ATA 38) 2 3 Vízrendszer elrendezése, ellátás, elosztás, karbantartás és leeresztés Mosdórendszer-elrendezés, öblítés és karbantartás Korróziós vonatkozások 11.18. Fedélzeti karbantartó rendszerek (ATA 45) 1 2 Központi karbantartási számítógép Adatbeviteli rendszer Elektronikus könyvtárrendszer Nyomtatás Sárkányfelügyelet (károsodástűrés felügyelete) 11.19. Integrált moduláris repülőelektronika (ATA 42) 1 2 Az integrált moduláris repülőelektronikai (Integrated Modular Avionics; IMA) modulokba jellemzően beépíthető funkciók többek között: Szivárgásszabályozás, légnyomás-szabályozás, szellőzés és levegőszabályozás, repülőelektronika és pilótafülke szellőzésének szabályozása, hőmérséklet-szabályozás, légiforgalmi kommunikáció, repülőelektronikai kommunikációs router, elektromos terhelésvezérlés, áramkör-megszakítás ellenőrzése, elektromos BITE-rendszer, üzemanyag-kezelés, fékezés-szabályozás, kormánymű-szabályozás, futómű kibocsátása és behúzása, gumiabroncsnyomás-kijelzés, olajnyomás-kijelzés, fékhőmérséklet ellenőrzése stb. Központi rendszer Hálózati komponensek 11.20. Kabinrendszerek (ATA 44) 1 2 Az utasok szórakoztatásának módját, valamint a légi járművön belüli (kabinközi kommunikációs adatrendszer), illetve a légi jármű kabinja és a földi állomások (kabinhálózati szolgáltatás) közötti kommunikációt biztosító egységek és komponensek. Ide tartozik a hang-, az adat-, a zene- és a képátvitel. A kabinközi kommunikációs adatrendszer a pilótafülke/utaskísérő személyzet és a kabinrendszerek közötti csatlakozást biztosítja. Ezek a rendszerek támogatják a különböző ka