ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(33)

Az ACER-nek folyamatosan nyomon kell követnie, hogy teljesülnek-e a piaci korrekciós mechanizmus működésének feltételei. A nyomon követés elvégzésére az ACER a legalkalmasabb, mert rendelkezik a gázpiacokra való európai léptékű rálátással és a gázpiacok működtetésében szerzett tapasztalattal, valamint az uniós jog alapján már most is megbízása van a nagykereskedelmi energiatermékekkel kapcsolatos kereskedelmi tevékenységek nyomon követésére. Az ACER-nek ezért nyomon kell követnie a fronthavi TTF-elszámolási-ár alakulását, és össze kell vetnie azt az európai kereskedési központokhoz kapcsolódó LNG-árértékelések átlagára által meghatározott referenciaárral annak ellenőrzése érdekében, hogy a piaci korrekciós mechanizmus aktiválását vagy deaktiválását indokoló feltételek teljesülnek-e. Amint a piaci korrekciós mechanizmus aktiválásának feltételei teljesülnek, az ACER-nek azonnal értesítést kell közzétennie a honlapján, amelyben kijelenti, hogy a piaci korrekciós mechanizmus aktiválását kiváltó feltételek teljesültek. A következő napon a piacműködtetők nem fogadhatnak el a dinamikus ajánlattételi korlátot meghaladó megbízásokat, és a TTF-származtatott-termékek piaci szereplői nem nyújthatnak be ilyen megbízásokat. A piacműködtetőknek és a TTF-származtatott-termékek piaci szereplőinek nyomon kell követniük az ACER honlapját, ahol a napi referenciaárat közzé kell tenni. Mihelyt aktiválják a piaci korrekciós mechanizmust, az ACER-nek naponta jelentést kell tennie a Bizottság részére arról, hogy a piaci korrekciós mechanizmus aktiválását kiváltó tényezők továbbra is fennállnak-e. Hasonló dinamikus ajánlattételi korlátot kell alkalmazni – a piaci korrekciós mechanizmus ilyen származtatott termékekre való alkalmazására vonatkozó végrehajtási jogi aktusban meghatározott feltételek mellett – az egyéb VTP-khez kapcsolódó származtatott termékekre.
ii.

a kérelmező hitelintézettel vagy annak bármely leányvállalatával szemben alkalmaztak-e valaha is olyan közigazgatási szankciót, hoztak-e vele szemben olyan polgári vagy közigazgatási ítéletet, választott bírósági ítéletet, történt-e olyan egyéb bírói vitarendezés, vagy hoztak-e más, bűncselekmény elkövetésével kapcsolatos olyan határozatot vagy ítéletet, amely a kérelmező hitelintézettel vagy annak bármely leányvállalatával szemben ténymegállapításhoz vezetett, amelyet nem helyeztek hatályon kívül, és amellyel szemben nem nyújtottak vagy nyújthatnak be fellebbezést, kivéve a 2013/36/EU irányelv 65., 66. vagy 67. cikke alapján kiszabott közigazgatási szankciókat, valamint a büntetőjogi felelősséget megállapító ítéleteket, amelyek tekintetében információkat kell szolgáltatni a még fellebbezés tárgyát képező határozatokról is, beleértve a következőket: 1. minden végrehajtás alatt álló ítélet vagy határozat, 2. a pénzügyi szolgáltatási ágazathoz kapcsolódó kérdésben bármely jogi vagy természetes személlyel kötött egyezség, tekintettel az egyezségek pénzbeli feltételeire vagy az egyezségek létrejöttének körülményeire, 3. bármely olyan büntetőjogi felelősséget megállapító ítélet, polgári vagy közigazgatási szankció vagy egyéb polgári vagy közigazgatási intézkedés, amelyet a pénzügyi szolgáltatási ágazatban tevékenykedő hatóság vagy egyéb hatóság hozott a következők miatt: — csalás, megtévesztés, korrupció, pénzmosás, terrorizmus finanszírozása vagy más pénzügyi bűncselekmény, vagy az ilyen események megelőzését szolgáló megfelelő politikák és eljárások bevezetésének elmulasztása, — a pénzügyi szolgáltatási ágazatra vagy a fogyasztóvédelemre vonatkozó jogszabályok vagy szabályozási követelmények megsértése, — nem engedélyezett szabályozott tevékenység végzése, 4. a kérelmező hitelintézettel vagy annak bármely leányvállalatával szemben annak bármely ügyfele vagy korábbi ügyfele által benyújtott bármely egyéb hivatalos panasz, amelyet bíróságon kívüli harmadik fél a panaszos javára megoldott;
(2)

Oroszországnak az utóbbi hónapokban tett lépései tovább súlyosbították a piaci helyzetet különösen azáltal, hogy növelték annak kockázatát, hogy a közeljövőben teljesen leálljon az Unióba irányuló orosz gázszállítás, amely helyzet hatással volt az uniós ellátásbiztonságra. Ez jelentősen növelte az energiaárak volatilitását az Unióban, és a nyár folyamán minden eddiginél magasabbra növelte a gáz- és villamosenergia-árakat, ami a villamos energia kiskereskedelmi árainak megugrásához vezetett, és ez várhatóan folytatódik és fokozatosan a legtöbb fogyasztói szerződésben is érzékelhetővé válik, mind nagyobb terhet róva a háztartásokra és a vállalkozásokra. Az energiapiacok súlyosbodó helyzete nagyban hozzájárult az euroövezetben tapasztalható általános inflációhoz, Unió-szerte lassítva a gazdasági növekedést. Amint azt a Bizottságnak a 2022. október 18-i, „Energiavészhelyzet – közös felkészülés, közös beszerzés és az EU közös védelme” című közleményét kísérő vészhelyzeti javaslata is elismerte, az említett kockázat a nagykereskedelmi árak átmeneti csökkenésétől függetlenül továbbra is fennáll majd, és jövőre tovább fokozódik. Az európai energiaipari vállalatok jövőre komoly nehézségekkel szembesülhetnek a gáztároló létesítmények feltöltése során, mivel a jelenlegi politikai helyzet miatt nagyon valószínű, hogy kevesebb vezetékes gáz érkezik majd Oroszországból az Unióba, vagy a gázszállítás akár teljesen le is állhat. Emellett a (EU) 2022/1032 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (1) 2023-ra kitűzött cél az uniós gáztárolási kapacitások 90 %-ának feltöltése, szemben az idei télre érvényes 80 %-kal. Az előre nem látható események, például a csővezetékek ellen elkövetett szabotázs és az ellátásbiztonság zavaraiból fakadó egyéb kockázatok ráadásul további nyomást okozhatnak a gázpiacokon. Ezeken túlmenően az európai megújulóenergia-technológiai ágazatok versenyképességi kilátásait gyengítették a világ más régióiban a közelmúltban bevezetett szakpolitikai intézkedések, amelyek célja, hogy támogassák és felgyorsítsák a teljes megújulóenergia-technológiai értéklánc bővülését.
(75)

Az energiapolitikai szolidaritás elve egy uniós jog szerinti általános elv (13), amely nemcsak a szomszédos tagállamokra, hanem valamennyi tagállamra vonatkozik. Továbbá a meglévő infrastruktúra – ezen belül a határkeresztező szállítási kapacitások és az LNG-létesítmények – hatékony használata fontos a földgázellátás szolidaritás jegyében megvalósítandó biztonságának a megőrzéséhez. Az uniós, regionális vagy nemzeti szintű gázellátási zavarok, valamint a vezetékes gázról az LNG-re való jelentősebb átállás idején a súlyos válsághelyzetben lévő tagállamok számára nemcsak a szomszédos csővezetékek által kínált ellátási lehetőségek kihasználását kell lehetővé tenni, hanem az LNG-létesítménnyel rendelkező országokból származó ellátást is. Néhány tagállamnak olyan esetben is képesnek kell lennie arra, hogy szolidaritást nyújtson más tagállamoknak, ha nincsenek közvetlen összeköttetésben gázvezetéken vagy harmadik országon vagy más tagállamokon keresztül, feltéve hogy a szolidaritást kérő tagállam kimerítette a vészhelyzeti tervében szereplő valamennyi piaci alapú intézkedést, az LNG globális piacon való beszerzését is beleértve. Ezért helyénvaló kiterjeszteni a szolidaritásnyújtásra vonatkozó kötelezettséget az összeköttetésben nem álló, LNG-létesítményekkel rendelkező tagállamokra is, figyelembe véve a vezetékes gáz és az LNG piacai és infrastruktúrái – ideértve az LNG-szállító hajókat is – közötti különbségeket az üzemeltetőkre háruló kötelezettségek kiszabásakor, valamint figyelembe véve azt, hogy az LNG-eszközök – így például az LNG-szállító hajók – esetében nincsenek végrehajtási hatáskörök, továbbá számításba véve a földgáz és az LNG közötti csere lehetőségeit, ha a szolidaritást nyújtó tagállam területén nincs a gáz cseppfolyósítására szolgáló létesítmény.
(4)

2020. július 22-én a kérelmező a kérelem alátámasztására benyújtott, szellemi tulajdont képező tudományos adatok és tanulmányok, nevezetesen a következők védelme iránt is kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz: bakteriális reverz mutagenitási vizsgálat (4), humán limfocitákon végzett in vitro mikronukleusz-vizsgálat (5), rágcsálókon végzett 14 napos dóziskereső orális toxicitási vizsgálat (6), rágcsálókon végzett 90 napos szubkrónikus orális toxicitási vizsgálat (7), az új élelmiszer 23 további tételének és a kereskedelmi forgalomban lévő tejsavófehérje-kivonatok 20 tételének összetételére vonatkozó elemzések eredményei és a kapcsolódó analitikai tanúsítványok (8), valamint az új élelmiszer teljes mikrobaszámára vonatkozó elemzések eredményei és a kapcsolódó tanúsítványok (9).
(4)

Az Európai Közösség és a Norvég Királyság között, az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodás 2. jegyzőkönyvére vonatkozó, levélváltás formájában létrejött megállapodás (6) (a továbbiakban: a levélváltás formájában létrejött megállapodás) ideiglenesen felfüggeszti a 2. jegyzőkönyv értelmében a 2202 10 00 KN-kód (Víz, beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és a szénsavas vizet is, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve) és az ex 2202 90 10 KN-kód (Más, cukrot tartalmazó alkoholmentes italok) alá sorolt árukra – melyek KN-kódját a 2202 10 00 KN-kód váltotta fel –, valamint az ex 2202 91 00 és az ex 2202 99 KN-kód alá sorolt árukra alkalmazott vámmentes rendszert. A levélváltás formájában létrejött megállapodásnak megfelelően a felsorolt, Norvégiából származó árucikkek vámmentes behozatala csak a vámmentes vámkontingens határain belül engedélyezhető. A vámmentes vámkontingensen felüli behozatalra vámot kell fizetni.
(38)

Az e rendeletben meghatározott összeegyeztethetőségi feltételek hatékonyságának megerősítése érdekében a Bizottság részére lehetőséget kell nyújtani arra, hogy a jövőbeli támogatási intézkedések tekintetében visszavonja a csoportmentesség kedvezményét, amennyiben az intézkedések nem felelnek meg a szóban forgó követelményeknek. Lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy a csoportmentességi kedvezmény visszavonását bizonyos támogatástípusokra, bizonyos kedvezményezettekre, illetve bizonyos hatóságok által elfogadott támogatási intézkedésekre korlátozza, amennyiben e rendelet be nem tartása csak az intézkedések egy részét vagy bizonyos hatóságokat érint. A célzott visszavonás révén várhatóan az e rendelet megállapított be nem tartásához közvetlenül kapcsolódó, arányos korrekciós intézkedés biztosítható. Amennyiben egy támogatást nem jelentenek be, és az nem felel meg a bejelentési kötelezettség alóli mentesüléshez szükséges valamennyi feltételnek, jogellenes támogatásnak minősül, amelyet a Bizottság a be nem jelentett támogatások tekintetében az (EU) 2015/1589 rendeletben meghatározott eljárás keretében vizsgál. A II. fejezet követelményeinek be nem tartása esetén a csoportmentességi kedvezmény jövőbeli támogatási intézkedésekre vonatkozó visszavonása nem érinti azt a tényt, hogy az e rendeletnek megfelelő múltbeli intézkedések csoportmentesség tárgyát képezték.
(2)

Az (EU) 2015/1588 rendelet felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy az EUMSZ 109. cikkével összhangban kinyilvánítsa, hogy a támogatások bizonyos fajtái bizonyos feltételekkel mentesíthetők a bejelentési kötelezettség hatálya alól. A Bizottság több határozatban is alkalmazta az EUMSZ 107. és 108. cikkét a halászati és akvakultúra-termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó vállalkozásokra. Ezenkívül a kifejezetten erre az ágazatra vonatkozó iránymutatásaiban kifejtette álláspontját. Tekintettel a Bizottságnak az említett rendelkezések alkalmazása során szerzett tapasztalataira, helyénvaló, hogy a Bizottság továbbra is éljen az (EU) 2015/1588 rendelet által ráruházott hatáskörökkel. Ezért bizonyos feltételek mellett a halászati és akvakultúra-termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó mikro-, kis- és középvállalkozásoknak (a továbbiakban: kkv-k) nyújtott támogatásokat, valamint az ezeken a területeken működő vállalkozásoknak a természeti katasztrófák által okozott károk helyreállítása céljából a kedvezményezett vállalkozás méretétől függetlenül nyújtott támogatást, a természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek által okozott károk helyreállításához nyújtott támogatást, az innovációs támogatást, valamint a tengeri és édesvízi biológiai erőforrások megőrzését célzó támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani, és az nem tartozik az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség hatálya alá. A bejelentési kötelezettség alóli mentességet – a tengeri és édesvízi biológiai erőforrások megőrzésére irányuló intézkedésként – a védett állatok viselkedése által okozott károk helyreállítására irányuló támogatásokra is alkalmazni kell, függetlenül a támogatás kedvezményezettjének méretétől. Az (EU) 2015/1588 rendelet nem hatalmazza fel a Bizottságot arra, hogy az EUMSZ 109. cikkével összhangban kinyilvánítsa, hogy a közjogi szerveknek, hatóságoknak, állami vagy részben állami szervezeteknek nyújtott állami támogatások mentesülnek a bejelentési kötelezettség alól.
(18)

Az ágazatközi tanulás lehetővé tétele, és annak érdekében, hogy eredményesen hasznosíthatók legyenek más ágazatok tapasztalatai a kiberfenyegetések kezelése terén, az (EU) 2022/2555 irányelvben említett pénzügyi szervezeteknek továbbra is az említett irányelv „ökoszisztémájának” részét kell képezniük (például az együttműködési csoport és a számítógép-biztonsági eseményekre reagáló csoportok [CSIRT-ek]). Az EFH-knak és az illetékes nemzeti hatóságoknak részt kell tudniuk venni az említett irányelv szerinti Együttműködési Csoport szakpolitikai jellegű stratégiai egyeztetéseiben és technikai tevékenységében, továbbá információt cserélni és továbbra is együttműködni az említett irányelvvel összhangban kijelölt vagy létrehozott egyedüli kapcsolattartó pontokkal. Az e rendelet szerinti illetékes hatóságoknak egyeztetniük is kell és együttműködniük a CSIRT-ekkel. Az illetékes hatóságok számára lehetővé kell tenni azt is, hogy szakvéleményt kérjenek az (EU) 2022/2555 irányelvvel összhangban kijelölt vagy létrehozott illetékes hatóságoktól, valamint hogy együttműködési megállapodásokat kössenek a hatékony és gyors reagálású koordinációs mechanizmusok biztosítása céljából.
(12)

Pénzügyi hozzájárulás közjogi és magánszervezeteken keresztül is nyújtható. Azt, hogy egy közjogi szervezet pénzügyi hozzájárulást nyújtott-e, eseti alapon kell megállapítani, kellő figyelemmel az olyan elemekre, mint például az érintett szervezet jellemzői, valamint a szervezet működése szerinti harmadik országban fennálló jogi és gazdasági környezet, ideértve a kormányzatnak az említett ország gazdaságában betöltött szerepét is. A pénzügyi hozzájárulások magánszervezeten keresztül is nyújthatók, amennyiben az említett magánszervezet intézkedései a harmadik országnak tulajdoníthatók. A pénzügyi hozzájárulás fogalma a támogatási intézkedések széles skáláját foglalja magában, amelyek nem korlátozódnak a monetáris transzferekre, mint például különleges vagy kizárólagos jogok biztosítása egy vállalkozás számára a szokásos piaci feltételekkel összhangban lévő, megfelelő ellentételezés nélkül.
(15)

Az eszköznek elő kell mozdítania az Ukrajnával kapcsolatos uniós külpolitikát. A támogatási művelet során a Bizottságnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak mindvégig szorosan együtt kell működniük annak érdekében, hogy koordinálják az Unió külpolitikáját, és biztosítsák annak következetességét. Az eszköz keretében Ukrajnának nyújtott támogatás továbbra is jelentős mértékben hozzá fog járulni az IMF, a Világbank és más nemzetközi pénzügyi szervezetek által becsült ukrajnai finanszírozási igény fedezéséhez, figyelemmel Ukrajna saját forrásokból történő finanszírozásra való képességére is. A támogatás összegének meghatározása figyelembe veszi továbbá a bilaterális és multilaterális donoroktól várható pénzügyi hozzájárulásokat, az Unió egyéb külső finanszírozási eszközeinek korábbi ukrajnai alkalmazását és a teljes uniós szerepvállalás hozzáadott értékét is.
(35)

Az uniós egyablakos vámügyintézési környezet hatékony és eredményes működésének biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a mellékletben található, az EU CSW-CERTEX-be tartozó, vámalakiságoktól eltérő uniós alakiságok jegyzékének módosítására, az EU CSW-CERTEX-en keresztül kicserélendő adatelemek specifikációja révén e rendelet kiegészítésére, valamint a közös adatkészlet és az illetékes társhatósági adatkészlet azonosításával minden egyes, az EU CSW-CERTEX-be integrált, vámalakiságoktól eltérő uniós alakiságokra alkalmazandó releváns uniós jogi aktus esetében e rendelet kiegészítésére vonatkozóan. Az EU CSW-CERTEX-be tartozó, vámalakiságoktól eltérő uniós alakiságok jegyzékének módosításakor a Bizottságnak meg kell határoznia azokat az időpontokat is, amikor az érintett uniós nem vámügyi rendszereket és a nemzeti egyablakos vámügyintézési környezeteket legkésőbb össze kell kapcsolni az EU CSW-CERTEX-szel. Az említett időpontokat két tényező figyelembevételével kell megállapítani: elsősorban azok az időpontok, ameddig az uniós jogszabályokból eredő bizonyos kötelezettségeket teljesíteni kell annak biztosítása érdekében, hogy az uniós egyablakos vámügyintézési környezet felhasználható legyen erre a célra, másodsorban pedig a vámrendszerekben általánosan használt telepítési időkeretek. A tagállamok egyes uniós nem vámügyi rendszereket és a nemzeti egyablakos vámügyintézési környezetet a mellékletben meghatározott időpontoknál korábban is összekapcsolhatják az EU CSW-CERTEX-szel. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban megállapított elvekkel összhangban kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.
(31)

A tagállamoknak, a Bizottságnak, valamint az uniós ügynökségeknek és szerveknek az „egy egészség” megközelítés alkalmazása során azonosítaniuk kell azokat az elismert népegészségügyi szervezeteket és szakértőket, továbbá a különböző ágazatokban az egyéb releváns érdekelt feleket, akik, illetve amelyek elérhetők az egészségügyi veszélyekre való uniós reagálások támogatásához. Az ilyen szakértőket és érdekelt feleket, köztük a civil társadalmi szervezeteket is be kell vonni az uniós felkészültségi és reagálási tevékenységekbe, hogy adott esetben hozzájáruljanak a döntéshozatali folyamatokhoz. A nemzeti hatóságoknak adott esetben konzultálniuk kell a betegképviseleti szervezetek képviselőivel, valamint az egészségügyi és a szociális szolgáltatási ágazatban tevékenykedő nemzeti szociális partnerekkel is, továbbá be kell vonniuk őket e rendelet végrehajtásába. Alapvető fontosságú, hogy az érdekelt felek bevonása esetén teljes mértékben betartsák az átláthatósági és az összeférhetetlenségi szabályokat.
(5)

Az (EU) 1380/2013 rendeletnek való megfelelés biztosítása érdekében uniós jogszabályok kerültek elfogadásra egy olyan ellenőrzési, vizsgálati és jogérvényesítési rendszer létrehozására irányulóan, amely a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem szabályait is magában foglalja. Ezen belül az 1224/2009/EK tanácsi rendelet (7) a közös halászati politika valamennyi szabályának betartását biztosítandó globális és integrált szemléletű uniós ellenőrzési, vizsgálati és jogérvényesítési rendszert hozott létre. Az 1005/2008/EK tanácsi rendelet (8) létrehozza a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszert. Az említett rendeletek már jelenleg is magukban foglalnak olyan rendelkezéseket, amelyek több, az IOTC-határozatokban megállapított intézkedésre is kiterjednek. Az említett rendelkezéseket ezért nem szükséges felvenni ebbe a rendeletbe.
(28)

2000 óta olyan új technológiák jelentek meg, amelyek fokozzák az adatok online átvitelére, megtalálhatóságára és tárolására szolgáló rendszerek elérhetőségét, hatékonyságát, sebességét, megbízhatóságát, kapacitását és biztonságát, ami fokozottan összetett online ökoszisztémát eredményez. Ebben a tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az internet logikai felépítését és megfelelő működését – beleértve a kiegészítő technikai funkciókat – megteremtő és lehetővé tevő szolgáltatók is részesülhetnek a felelősség alóli mentességből, ebben a rendeletben meghatározott mentességeket, amennyiben a szolgáltatás egyszerű továbbításnak, gyorsítótárazásnak vagy tárhelyszolgáltatásnak minősül. Az ilyen szolgáltatások adott esetben magukban foglalják a vezeték nélküli helyi hálózatokat, a DNS(domain name system)-szolgáltatásokat, a doménnév-nyilvántartókat, a regisztrátorokat, a digitális tanúsítványokat kiállító hatóságokat, a virtuális magánhálózatokat, az online keresőprogramokat, a felhőalapú infrastruktúra-szolgáltatásokat, illetve a tartalomszolgáltató hálózatokat, amelyek lehetővé teszik vagy javítják az egyéb közvetítő szolgáltatók funkcióit, vagy meghatározzák azok helyét. Hasonlóképpen, a kommunikációs célra használt szolgáltatások és a biztosításukra szolgáló technikai megoldások is jelentős fejlődésen mentek át, és olyan online szolgáltatások jelentek meg, mint az internetes hangátvitel, az üzenetküldő szolgáltatások és a webes e-mail-szolgáltatások, amikor is a kommunikációra internethozzáférési szolgáltatások révén kerül sor. Ezek a szolgáltatások is részesülhetnek a felelősség alóli mentességből, amennyiben „egyszerű továbbításnak”, „gyorsítótárazásnak” vagy „tárhelyszolgáltatásnak” minősülnek.
2.

Az „aktív végfelhasználók” és az „aktív üzleti felhasználók” számának meghatározása céljából: a) Az alapvető platformszolgáltatás(oka)t nyújtó vállalkozás nem azonosíthatja külön alapvető platformszolgáltatásként a 2. cikk 2. pontja alapján azonos kategóriába tartozó alapvető platformszolgáltatásokat főként azon az alapon, hogy azokat különböző doménnevek – akár országkód szerinti legfelső szintű doménnevek (ccTLD), akár általános legfelső szintű doménnevek (gTLD) – felhasználásával nyújtja, illetve bármely földrajzi attribútum alapján. b) Az alapvető platformszolgáltatás(oka)t nyújtó vállalkozásnak – még abban az esetben is, ha a 2. cikk 2. pontja alapján az alapvető platformszolgáltatások azonos kategóriájába tartoznak – külön alapvető platformszolgáltatásként kell azonosítania azokat az alapvető platformszolgáltatásokat, amelyeket a végfelhasználóik vagy az üzleti felhasználóik vagy mindkettő – akár úgy is, hogy a végfelhasználók, illetve az üzleti felhasználók ugyanazok is lehetnek – különböző célokra használnak. c) Az alapvető platformszolgáltatás(oka)t nyújtó vállalkozásnak külön alapvető platformszolgáltatásként kell azonosítania azokat a szolgáltatásokat, amelyeket integrált formában kínál, de i. amelyek a 2. cikk 2. pontja alapján nem tartoznak az alapvető platformszolgáltatások azonos kategóriájába, vagy ii. amelyeket – annak ellenére, hogy a 2. cikk 2. pontja alapján az alapvető platformszolgáltatások azonos kategóriájába tartoznak – a végfelhasználóik vagy az üzleti felhasználóik vagy mindkettő – akár úgy is, hogy a végfelhasználók és az üzleti felhasználók ugyanazok is lehetnek – különböző célokra használnak.
(8)

A Moldovai Köztársaságnak tartózkodnia kell attól, hogy az Unióból származó behozatalt terhelő új vámokat vagy azokkal azonos hatású díjakat és új mennyiségi korlátozásokat vagy azokkal azonos hatású intézkedéseket vezessen be, továbbá attól, hogy a vámok vagy díjak meglévő szintjét megemelje, vagy bármely más korlátozást vezessen be, kivéve, ha az a háborúval összefüggésben egyértelműen indokolt. Ha az említett feltételek bármelyikét a Moldovai Köztársaság nem tartja be, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy ideiglenesen felfüggessze az e rendeletben meghatározott összes kereskedelmi intézkedést vagy azok egy részét.