ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2)

Az ipkonazol hatóanyag vonatkozásában a Kureha GmbH 2007. március 30-án dossziét nyújtott be az Egyesült Királyság hatóságaihoz, amelyhez mellékelte a hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe való felvételére irányuló kérelmét. A maltodextrin hatóanyag vonatkozásában a Biological Crop Protection Ltd. 2007. július 2-án dossziét nyújtott be az Egyesült Királyság hatóságaihoz, amelyhez mellékelte a hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe való felvételére irányuló kérelmét.
(61)

Az Investbx fő szolgáltatásnyújtóját, a The Share Centre-t, versenyszerű és megkülönböztetéstől mentes, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett kiválasztási eljárás (11) során választották ki. Három vállalkozás nyújtott be hivatalos ajánlatot: az Ofex, az Univits és a The Share Centre. Egy három független szakértő tanácsadóból, illetve három AWM belső értékelőből álló testület, 18 kiválasztás értékelési kritérium alapján ellenőrizte a kiválasztást. E kritériumok alapján az Univits ajánlata érte el a legalacsonyabb pontszámot. A legjobb ajánlattevőt, The Share Centre-t, és a második legjobb ajánlattevőt, az Ofex-et behívták egy meghallgatásra. Az értékelésen a brit hatóságok szerint a The Share Centre jelentősen magasabb pontszámot ért el, mint az Ofex, ezért a The Share Centre-t választották a megfelelőnek tartott ajánlattevőnek.
(25)

Emellett a Bizottság kétségét fejezi ki azt illetően, hogy a támogatás összeegyeztethető a közös piaccal, és különösen az 1999. évi, a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatással (7) (a továbbiakban: iránymutatás), a következő okokból: a) A Bizottság kétségbe vonja, hogy az iránymutatás alapján a Javor Pivka jogosult szerkezetátalakítási támogatásra. A Bizottság különösen azt kérdőjelezte meg, hogy a társaság „nehéz helyzetben lévőnek” minősül az iránymutatás értelmében, hiszen a 2003. évi gyenge teljesítménye inkább rendkívüli esemény lehet, mintsem egy trend része. Ezenkívül a Bizottság számára nem volt világos, hogy a Javor Pivka egy nagyobb csoport tagja-e, és nem szerezhetné-e be a szükséges forrásokat a tulajdonosaitól. b) Nem volt világos, milyen módon kívánja a társaság visszaállítani a hosszú távú rentabilitását, mivel a Bizottság nem kapott elegendő adatot ahhoz, hogy értékelni tudja a szerkezetátalakítási terv alapján folytatandó jövőbeni üzletvitelt. c) Nem nyújtottak be a kompenzációs intézkedések hiányát igazoló piaci elemzéseket. d) A Bizottságnak kételyei vannak a tekintetben is, hogy a támogatás a szükséges minimális szintre korlátozódott, mivel nem volt világos, hogy a Javor Pivka biztosított-e jelentős saját hozzájárulást a szerkezetátalakítási költségekhez, mivel nem volt világos, honnan származnak a szükséges források. e) Végül, a Bizottság tájékoztatást kért valamennyi, a Javor Pivka-nak 2004 során nyújtott támogatásról, hogy meggyőződhessen arról, hogy a társaság korábban nem kapott-e megmentési és szerkezetátalakítási támogatást, mivel ez esetben az iránymutatás 48–51. pontjában rögzített, egyszeri jellegre vonatkozó feltétel nem tenné lehetővé a támogatás ismételt nyújtását.
(33)

A Bizottság úgy véli, hogy az olasz hatóságok azzal, hogy nem jelentették be a szóban forgó, a Szardínia régióban hajót építeni, beszerezni, átépíteni, átalakítani vagy javítani szándékozó hajózási vállalkozások részére létrehozott támogatási rendszert, megsértették a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében (a korábbi 93. cikk (3) bekezdése) szereplő kötelezettséget. Valójában, még akkor is, ha a támogatási rendszert a Szerződés hatálybalépése előtt vezették be, a 11/1988. sz. törvény jelentős mértékben módosította a 20/1951. sz. és a 15/1954. sz. törvénnyel bevezetett támogatási rendszert. Ezért az 1988-ban bevezetett módosításokat be kellett volna jelenteni a Bizottságnak, így ez újabb, be nem jelentett támogatásnak minősül. E minősítést az olasz hatóságok sehol nem vitatták az 1996. június 24-én indított eljárást követően benyújtott észrevételeikben, következésképpen az e határozatban megerősítést nyert.
(9)

A származási bizonyítványok kérdése terén az Instruccion General No 9/2002 de la Direccion General de Aduanas2002. február 8-i elfogadásával jelentős előrelépést sikerült elérni. A közelmúltig az európai ipar előtt álló fő akadály az a követelmény maradt, hogy háromoldalú kereskedelem esetén az argentin hatóságokhoz nemcsak a származási bizonyítványt kellett eljuttatni, hanem a harmadik országból származó áru gyártója és a feladó ország exportőre közötti számlát is, ezáltal aggályok merültek fel az eredeti tranzakció adatainak bizalmas kezelésével kapcsolatban. Az Administracion Federal de Ingresos Publicos (Subdireccion general tecnico legal aduanera) Nota External No 3/07–jének elfogadásával Argentína gyakorlatilag beszüntette az eredeti számla másolatának rendelkezésre bocsátására irányuló követelményt, és ehelyett bevezetett egy olyan bizonyítványt, amelyet a feladó ország illetékes hatósága, pl. egy kereskedelmi kamara ad ki, majd a feladó országban az argentin konzulátus hitelesít.
(4)

A Shetland Island Council két, az 1970-es évek óta hatályban lévő általános támogatási intézkedés – az „Aid to the Fish Catching and Processing Industry” (a halászati és halfeldolgozási ágazat számára nyújtandó támogatás), valamint az „Aid to the Fish Farming Industry” (a haltenyésztési ágazat számára nyújtandó támogatás) – keretében teljesített kifizetéseket a halászati ágazatnak: ezek tulajdonképpen több különféle típusú támogatási rendszerből álltak. E rendszerek egyike az úgynevezett „First time shareholders scheme” (az első részvényesek támogatási rendszere) (a továbbiakban: a rendszer) volt. Az 1982-től 2005. január 14-ig hatályban lévő rendszer keretében támogatások odaítélésére került sor meglévő vagy új halászhajókban való részesedés megszerzéséért a saját pénzügyi hozzájárulásnak megfelelő hozzájárulásként. Támogatást csak olyan 18 év feletti személyek részére nyújtottak, akik még nem szereztek részesedést halászhajóban.
(4)

A Shetland Island Council két általános támogatási intézkedés – az „Aid to the Fish Catching and Processing Industry” (a halászati és halfeldolgozási ágazat számára nyújtandó támogatás), valamint az „Aid to the Fish Farming Industry” (a haltenyésztési ágazat számára nyújtandó támogatás) – keretében teljesített kifizetéseket a halászati ágazatnak: ezek tulajdonképpen több különféle típusú támogatási rendszerből álltak, amelyek egyike az úgynevezett „Fish Factory Improvement Scheme” (halfeldolgozó üzemek fejlesztését célzó rendszer) volt.
(25)

A médiatörvény 13c. cikke (3) bekezdésének megfelelően, amelyet 2000-ben vezettek be, a közcélú műsorszolgáltatási rendszer „az (1) bekezdésben említett feladatát a programanyagoknak az (1) bekezdés a) pontjában szereplőktől eltérő szolgáltatási és elosztási eszközök biztosításával is teljesítheti”. Másképpen fogalmazva, a közszolgálati műsorszolgáltatók a (20) bekezdésben fő feladatként említett közszolgálati tartalmat más médiaplatformokon (pl. Internet) is sugározhatják.
(5)

A Shetland Islands Council két, az 1970-es évek óta hatályban lévő általános támogatási intézkedés – az „Aid to the Fish Catching and Processing Industry” (a halászati és halfeldolgozási ágazat számára nyújtandó támogatás), valamint az „Aid to the Fish Farming Industry” (a haltenyésztési ágazat számára nyújtandó támogatás) – keretében teljesített kifizetéseket a halászati ágazatnak: ezek tulajdonképpen több különféle típusú támogatási rendszerből álltak. E rendszerek egyike az úgynevezett „Fishing Vessel Modernisation Scheme” (halászhajó-korszerűsítési program, a továbbiakban: a program) volt. E legalább az 1980-as évektől 2005. január 14-ig hatályban lévő program keretében támogatás volt nyújtható halászhajók korszerűsítésére olyan jelentősebb fejlesztések tekintetében, mint például a fogások tárolásának javítása, a motor cseréje, vagy a munkakörülmények vagy a legénység biztonságának javítása.
(11)

A Bizottság 2003. július 9-i, a hivatalos vizsgálati eljárást megindító határozatában (a továbbiakban: az eljárást megindító határozat) megállapította, hogy a három támogatási eszköz a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, és megkérdőjelezte az egységes piaccal való összeegyeztethetőségüket. A Bizottság úgy vélte, hogy a támogatás kedvezményezettjei a hajógyárak voltak, de nem zárta ki, hogy a Repsol is előnyre tehetett szert a támogatásból, ezért úgy határozott, hogy a 88. cikk (2) bekezdése szerinti eljárásba a Repsolt is be kell vonni annak érdekében, hogy az említett kétségek eloszlatása miatt szükséges további információkat bemutathassák.
(53)

Hatodszor, az arra irányuló megfelelő átmeneti intézkedésekre vonatkozó kötelezettséget illetően, hogy Belgium számára lehetővé tegyék, hogy jogszabályait az új adórendszerhez igazítsa, és a koordinációs központok számára pedig azt, hogy ahhoz igazodjanak, hasznos megjegyezni a következő tényezőket: — A forrásadó terén a jövedelemadóról szóló, 1992-ben összehangolt törvénykönyv királyi végrehajtási rendeletének (AR/CIR92) módosításáról szóló, 2003. május 16-i királyi rendelet előírja a cégcsoporton (amelyek közé a koordinációs központok is tartoznak) belüli bankok által fizetett kamatokat terhelő forrásadó alóli mentességet is. A királyi rendelet 2003. június 5-én lépett hatályba. — 2003. április 23-án a Bizottság jóváhagyta a Belgium által 2003. január 1-jén bevezetett ruling rendszert (25), amelyet szintén alkalmazni kell a koordinációs központokra. A Bizottság a koordinációs központok 2002. májusban bejelentett új támogatási programjának egy részét is jóváhagyta. A Belgium által a koordinációs központok részére végrehajtani tervezett támogatási programról szóló, 2004. szeptember 8-i 2005/378/EK bizottsági határozat (26) úgy ítélte meg, hogy az új támogatási program, amelynek módosítására Belgium kötelezettséget vállalt, nem minősül állami támogatásnak. — A kockázati tőke utáni adólevonást létrehozó 2005. június 22-i törvény (27) előír egy feltételezett kamat levonását megengedő támogatási programot, amely 2006. január 1-jén lépett hatályba. Jóllehet, nem korlátozódik a koordinációs központokra, e támogatási programot azzal a kifejezett céllal hozták létre, hogy vonzó alternatívát nyújtson a koordinációs központok számára, különösen azon központok számára, amelyek engedélye 2005. december 31-én lejárt. Ezt az intézkedést 2004 végén jelentették be, és 2005 elejétől mutatták be a koordinációs központok képviselőinek, amelyet úgy tűnt, hogy kedvezően fogadtak (28). A sajtó is széles körben foglalkozott ezzel az intézkedéssel. — A 2005. június 22-i törvény a 0,5 %-os tőkebejegyzési illeték – általános – eltörlését is előírja 2006. január 1-jétől kezdődően.
(25)

2006 áprilisában az USA-ban a Refco, a Creditors Committee (a nem biztosított Refco-hitelezők választmánya), a Department of Justice (Amerikai Igazságügyminisztérium) és a Securities and Exchange Commission (SEC, Amerikai Tőzsdefelügyelet) keresetet nyújtott be a BAWAG-PSK-val szemben. Ennek az eljárásnak a keretében bírói elrendelést követően mintegy […] milliárd USD összeget zároltak. Végül az Egyesült Államok hatóságaival és a Refco-hitelezőkkel folytatott tárgyalásokat követően ezt feloldották.
(14)

Az állítólagos különleges felhasználás vonatkozásában az érintett felhasználó azzal is érvelt, hogy a kétségbe vont minőség nem helyettesíthető más modellekkel, ami szemlélteti a különleges célú felhasználást. Ebből a szempontból először is az került megállapításra, hogy ez a felhasználó nem kizárólag az érintett kínai gyártótól vásárolt, és már több alternatív forrása van. Sőt, a vizsgálati időszak alatt, a kizárólagosnak mondott polivinil-alkohol beszerzéseinek kevesebb, mint 5 %-a származott a Kínai Népköztársaságban található gyártótól. A fennmaradó beszerzett mennyiség három másik gyártótól, más országokból származott. Továbbá megállapításra került, hogy bár a közösségi piacon árult legtöbb más minőség valóban nem használható a kétségbe vont minőség helyettesítésére, maga a kétségbe vont minőség használható más alkalmazásokra is, valamint a Kínai Népköztársaságból behozott más minőségekhez hasonló áron, a Közösség piacán rendelkezésre állt. Tekintettel a fentiekre, azt az érvelést, hogy a kétségbe vont minőséget nem lehet helyettesíteni, el kellett utasítani.
(40)

A bejelentett intézkedés a bioetanol és a bio-ETBE mellett rendelkezik arról is, hogy a biomasszából előállított adalékanyagokra és oktánszámjavítókra is vonatkozzon az adócsökkentés. Az eddigiekben ismert egyetlen, biomasszából előállított adalékanyag és oktánszámjavító a dietil-karbonát. Mivel ezt a terméket azonban még nem is forgalmazzák, előállítási költségeit illetően nem rendelkezünk információval. Ugyanez vonatkozik más, olyan biomasszából előállított potenciális adalékanyagokra és oktánszámjavítókra, amelyek egyelőre nem ismertek, de a rendszer értelmében a jövőben bevezethetők. Az Európai Bizottság tudomásul veszi, hogy Olaszország a meglévő rendszer keretében (N 717/2002 számú támogatás) (20) kötelezettséget vállalt elemzés elvégzésére abban az esetben, amikor az adócsökkentés az új termékre is alkalmazandóvá válik, annak biztosítása érdekében, hogy a csökkentés ne vezessen túlkompenzáláshoz. Ezt az információt szintén benyújtják a Bizottság számára az éves ellenőrzési jelentésben.
(64)

Úgy tűnik, hogy a videojátékok fő célkitűzése interaktív szórakozás nyújtása, mint ahogy azt az ISFE hangsúlyozza. Ez ugyanakkor nem akadálya annak, hogy egyes videojátékoknak kulturális vonatkozásuk is legyen, mint ahogy ez az eset áll fenn bizonyos színházi formák esetében, amikor a közönséggel való interakció is jelen van. Sőt, az a tény, hogy a videojátékok inkább szoftvereknek tekinthetők, mint audiovizuális termékeknek, semmiben sem érinti azt a tényt, hogy néhány közülük kulturális terméknek is tekinthető a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja értelmében. Helyénvaló tehát azt a következtetést levonni, hogy egyes videojátékok kulturális termékeket képviselnek (16). Ezt egyébként egyértelműen elismerték az eljárás megindításáról szóló határozatban (17).
(56)

Ezenfelül, ahogyan arra a lengyel hatóságok 2006. február 14-én kelt levelükben is rámutattak, 2006-tól kezdődően a TB 2007-ben be akarta fejezni a gyártást, hogy kizárólag ügyvezető cégként működhessen tovább. A TB egy új, vezető lengyel céget szeretett volna létrehozni, amely a járműipar szükségleteinek kielégítésére alumínium- és krómozott csövek gyártására specializálódik. E célból egy különálló vállalat alapítását tervezték, mivel a TB eszközeinek és pénzügyeinek folyamatban lévő szerkezetátalakítása […] lehetetlenné teszi a pénzügyi stabilizáció elérését, a költségvetési tartozások kiegyenlítését és hitel felvételét, amely olcsóbb finanszírozási források elérését tette volna lehetővé (30). A létrehozandó vállalat a W-4, és a W-2 forrasztási sorokat használta volna, a TB-től bérelve azokat, ugyanakkor a TB vezetésével megbízott néhány dolgozó kivételével a teljes munkaerőt átirányították volna. A szükséges infrastruktúrát is egyértelműen a TB vagyonából különítették volna el. A többi forrasztógépet értékesítették volna az eszközök szerkezetátalakítása érdekében. Figyelembe véve azt, hogy a gyártást 2006 végéig be kellett volna fejezni, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a TB új szerkezetátalakítási stratégiája a vállalat tényleges felszámolását feltételezte.
(26)

Portugália nem mutatott be semmilyen olyan bizonyítékot, amely formálisan vagy informálisan alátámasztotta volna, hogy az ENVC a szerződések aláírása előtt kapott volna arra utaló információt, hogy ezekhez a szerződésekhez kapcsolódva támogatást nyerhet (10). Sokkal inkább úgy tűnik, hogy az ENVC a támogatások elnyerésére vonatkozó garanciák hiányában is készen állt aláírni a szerződéseket. Portugália azt is elismerte – például abban a dokumentumban, amelyet még a vizsgálati eljárás kezdetén mutatott be –, hogy az ENVC jogilag köteles volt megépíteni a hajókat, abban az esetben is, ha a támogatást nem engedélyezik. Emellett Portugália azt is közölte, hogy a szóban forgó ügyben az ENVC csak a védintézkedési rendelet hatályvesztését követően nyújtotta be támogatás iránti kérelmét, ez pedig alátámasztani látszik azt a tényt, hogy a hajógyár készen állt megvalósítani a projektet, vállalva annak a kockázatát is, hogy nem kap támogatást.
(21)

A Terni társaságra alkalmazandó kedvezményes díj feltételeit „A »Terni – società per l’Industria e l’Elettricità S.p.A.« által folytatott, az 1962. december 6-i 1643. számú törvény 1. cikkének (1) bekezdésében említett tevékenységekhez használt eszközöknek az Ente Nazionale per l'Energia Elettrica részére történő átadása” című, 1165/1963 számú elnöki rendelet (a továbbiakban: DPR 1165/1963) 6., 7. és 8. cikkében állapították meg. A rendelet rögzítette, hogy az ENEL a Terni társaságot előre meghatározott mennyiségű (évente 1 025 000 MWh) villamos energiával látja el, amely megfelelt a Terni társaság 1961. évi villamosenergia-fogyasztásának, kiegészítve azt a megkezdett, de 1962-ben még be nem fejezett beruházások miatt várható további fogyasztásnak megfelelő mennyiséggel (évente 595 000 MWh).
(6)

2007. július 6-án az EFSA elfogadta a „diétás termékekkel, táplálkozással és allergiákkal foglalkozó tudományos testületnek a Bizottság kérésére kiadott, az alfa-ciklodextrin biztonságosságáról szóló szakvéleményét” (Opinion of the Scientific Panel on dietetic Products, Nutrition and Allergies on a request from the Commission related to the safety of alpha-cyclodextrin).
b)

másodszor, a garancia a pénzügyi szerkezetátalakítás része volt, figyelembe véve, hogy a szerkezetátalakítás költségeinek összege 857 millió PLN összeget tett ki, mivel a veszteségeket és kötelezettségeket is az átszervezés költségeiként veszik figyelembe. Lengyelország rámutat, hogy a veszteségek tartalmazzák a prognosztizált mérlegben kimutatott (IBP 2003, 79. old.) 2002. és 2003. évi veszteségeket is, 150 millió PLN összegben. Ezenkívül a társaságnak voltak hosszú és rövid lejáratú kötelezettségei is, 513,4 millió PLN összegben. A további költségek a foglalkoztatás és a beruházások szerkezetátalakításából erednek (190,5 millió PLN);
(69)

Ezenfelül a támogatás egy nemzetközi cég pénzügyi pozícióját erősítette meg. Az Európai Közösségek Bírósága egy ítéletében (13) kimondja: „Amennyiben állami pénzügyi támogatás következtében egy cég pozíciója megerősödik a konkurrens cégekkel szemben a Közösségen belüli kereskedelem szempontjából, akkor úgy tekinthetjük, hogy a támogatás befolyásolja a kereskedelmet (a Bíróság 1980. szeptember 17-i ítélete a 730/79 számú ügyben, Philip Morris Holland BV kontra Európai Közösségek Bizottsága (REG 1980, 2671. old. 11. pont). Ez akkor is érvényes, ha a támogatást kapott cég nem foglalkozik termékek exportjával. Ugyanis ha egy tagállam támogatást hagy jóvá egy cég részére, ez hozzájárulhat a belföldi termelés szintjének fenntartásához vagy növekedéséhez, ezáltal más tagállamok cégeinek csökken a lehetősége arra, hogy az adott tagállam piacára termékeiket exportálják (a Bíróság 1988. július 13-i ítélete a 102/87 számú Francia Köztársaság kontra Európai Közösségek Bizottsága ügyben, (REG 1988, 4067. old. 19. pont).”.
1.

Az egyes tagállamok kezdeményezésére – az alap jogi aktus 15. cikkében meghatározott határokon belül – az egyes éves programokból az alábbi technikai segítségnyújtási intézkedések támogathatók: a) az intézkedések előkészítésével, kiválasztásával, értékelésével, igazgatásával, valamint nyomon követésével kapcsolatos kiadások (beleértve a számítógépes berendezést és a fogyóeszközöket); b) az intézkedések vagy projektek könyvvizsgálatával és helyszíni ellenőrzésével kapcsolatos kiadások; c) az intézkedések vagy projektek értékelésével kapcsolatos kiadások; d) az intézkedésekhez kapcsolódó tájékoztatással, terjesztéssel és átláthatósággal kapcsolatos kiadások; e) az alapok igazgató, nyomon követő és értékelő számítógépes rendszereinek beszerzésével, telepítésével és karbantartásával kapcsolatos kiadások; f) az intézkedés végrehajtásával kapcsolatban a felügyeletet végző bizottságok és albizottságok ülései tekintetében felmerülő kiadások. Ezek a kiadások magukban foglalhatják az e bizottságokban tevékenykedő szakértők és egyéb résztvevők költségeit, beleértve harmadik országbeli résztvevők költségeit is, ha az intézkedés hatékony végrehajtásához nélkülözhetetlen a jelenlétük; g) illetmény fizetésével kapcsolatos kiadások – beleértve a társadalombiztosítási hozzájárulásokat is –, de csak a következő esetekben: — az illetékes hatóság formális határozatával az a)–f) pontban említett feladatok teljesítésére kirendelt közalkalmazottak és egyéb közhivatalnokok, — az a)–f) pontban említett feladatok teljesítésére alkalmazott egyéb személyzet, — a kirendelés vagy alkalmazás időszaka nem lehet hosszabb, mint a támogatást jóváhagyó határozatban a kiadás támogathatóságára megállapított végső határidő.
1.

Az egyes tagállamok kezdeményezésére – az alap jogi aktus 17. cikkében meghatározott határokon belül – az egyes éves programokból az alábbi technikai segítségnyújtási intézkedések támogathatók: a) az intézkedések előkészítésével, kiválasztásával, értékelésével, igazgatásával, valamint nyomon követésével kapcsolatos kiadások (beleértve a számítógépes berendezést és a fogyóeszközöket); b) az intézkedések vagy projektek könyvvizsgálatával és helyszíni ellenőrzésével kapcsolatos kiadások; c) az intézkedések vagy projektek értékelésével kapcsolatos kiadások; d) az intézkedésekhez kapcsolódó tájékoztatással, terjesztéssel és átláthatósággal kapcsolatos kiadások; e) az alapok igazgató, nyomon követő és értékelő számítógépes rendszereinek beszerzésével, telepítésével és karbantartásával kapcsolatos kiadások; f) az intézkedés végrehajtásával kapcsolatban a felügyeletet végző bizottságok és albizottságok ülései tekintetében felmerülő kiadások. Ezek a kiadások magukban foglalhatják az e bizottságokban tevékenykedő szakértők és egyéb résztvevők költségeit, beleértve harmadik országbeli résztvevők költségeit is, ha az intézkedés hatékony végrehajtásához nélkülözhetetlen a jelenlétük; g) illetmény fizetésével kapcsolatos kiadások – beleértve a társadalombiztosítási hozzájárulásokat is –, de csak a következő esetekben: — az illetékes hatóság formális határozatával az a)–f) pontban említett feladatok teljesítésére kirendelt közalkalmazottak és egyéb közhivatalnokok, — az a)–f) pontban említett feladatok teljesítésére alkalmazott egyéb személyzet, — a kirendelés vagy alkalmazás időszaka nem lehet hosszabb, mint a támogatást jóváhagyó határozatban a kiadás támogathatóságára megállapított végső határidő.
(11)

Ezenkívül további mutatóként kell kezelni a kiegyenlítő piacok működését is, még ha csak kis részét is képviselik a valamely tagállamban termelt és/vagy fogyasztott villamos energia teljes mennyiségének. Valójában minden olyan piaci résztvevő, akinek nehézségbe ütközik termelési portfólióját megrendelőjének arculatához igazítani, a kiegyenlítő energia átviteli rendszerüzemeltetők által meghatározott eladási ára és a túltermelés e piaci résztvevő által kifizetett visszavásárlási ára közötti különbség miatt költségekkel számolhat. Ezeket az árakat a szabályozó hatóság közvetlenül kiróhatja az átviteli rendszerüzemeltetőkre; illetve olyan piaci alapú mechanizmus által rögzülhetnek, amelynek keretében az árakat a termelésüket felfelé vagy lefelé szabályozni kívánó egyéb termelők ajánlatai határozzák meg […]. A kisebb piaci szereplők számára a legnagyobb nehézséget az átviteli rendszerüzemeltetőktől való felvásárlási ár és az eladási ár közötti számottevő különbség kockázata jelenti. Ez több tagállamban is előfordul, és várhatóan hátrányosan érinti a verseny alakulását. A nagy árkülönbség azt is jelentheti, hogy a csupán egy-két ipari termelő által uralt kiegyenlítő piacon nem kielégítő a verseny szintje (12). Az osztrák kiegyenlítő piac és főbb jellemzői – különösen a piacalapú árképzés és az átviteli rendszerüzemeltetőktől vásárolt energia vételi árának és az eladási árnak az alacsony különbözete (13) – alapján további olyan mutatónak tekintendő, amely szerint a villamosenergia-termelés a versenynek közvetlenül ki van téve.