ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
A Bizottság 2004/34/EK irányelve

(2004. március 23.)

a textiltermékek elnevezéséről szóló 96/74/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. és II. mellékletének a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a textiltermékek elnevezéséről szóló, 1996. december 16-i 96/74/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre [1], és különösen annak 16. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

(1) A 96/74/EK irányelv a fogyasztói érdekek védelme érdekében megállapítja a termékek textilrost-tartalom tekintetében történő címkézésére vagy megjelölésére irányadó szabályokat. A textiltermékeket csak akkor lehet a Közösségben forgalomba hozni, ha megfelelnek a fenti irányelv rendelkezéseinek.

(2) Egy műszaki munkacsoport legújabb megállapításainak figyelembevételével a 96/74/EK irányelv műszaki fejlődéshez való hozzáigazításának céljából szükséges felvenni a polilaktid-szálat a szálaknak a fenti irányelv I. és II. mellékletében szereplő jegyzékébe.

(3) A 96/74/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

(4) Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a textilelnevezésekkel és -címkézéssel kapcsolatos irányelvekkel foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 96/74/EK irányelv a következőképpen módosul:

1. Az I. melléklet a következő 33a. sorral egészül ki:

"33a. | Polilaktid | A láncban legalább 85 (tömeg)%, természetesen előforduló cukrokból származó tejsavészter-egységet tartalmazó, lineáris makromolekulákból álló szál, melynek olvadási hőmérséklete legalább 135 °C" |

2. A II. melléklet a következő 33a. bejegyzéssel egészül ki:

"33a. | Polilaktid | 1,50" |

2. cikk

(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2005. március 1-jéig megfeleljenek. Haladéktalanul közlik a Bizottsággal e rendelkezések szövegét, valamint megküldenek számára egy táblázatot az ezen irányelv és a fenti rendelkezések közötti megfelelésről.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2004. március 23-án.

a Bizottság részéről

Erkki Liikanen

a Bizottság tagja

[1] HL L 32., 1997.2.3., 38. o. A 97/37/EK bizottsági irányelvvel (HL L 169., 1997.6.27., 74. o.) módosított irányelv.

--------------------------------------------------
(1)

A 76/768/EGK irányelv IX. mellékletének tartalmát ki kell alakítani, az állatkísérletek olyan alternatív módszereinek felsorolása céljából, amelyeket a Közös Kutatóközpont Alternatív Módszerek Validálásával Foglalkozó Európai Központja (European Centre for the Validation of Alternative Methods, ECVAM) jóváhagyott, és amelyek nem szerepelnek a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1967. június 27-i 67/548/EGK tanácsi irányelv (2) V. mellékletében.
(1)

2002 áprilisában a Bizottság felvett a 76/768/EGK irányelv III. mellékletének 2. részébe 60 hajfestéket az 1–60 hivatkozási szám alatt. Mivel több információra volt szükség a hajfestékek biztonságát illetően annak érdekében, hogy a kozmetikai termékek és fogyasztóknak szánt nem élelmiszer termékek tudományos bizottsága (Scientific Committee on Cosmetic Products and Non-Food Products intended for Consumers „SCCNFP”) befejezze ezeknek az anyagoknak a kockázatfelmérését, időlegesen engedélyezték, hogy ezeket a hajfestékeket alkalmazzák a kozmetikai termékekben 2004. szeptember 30-ig.
(3)

A kozmetikai termékek és fogyasztóknak szánt nem élelmiszer termékek tudományos bizottsága (Scientific Committee on Cosmetic Products and Non-Food Products intended for Consumers „SCCNFP”) megerősítette, hogy pézsmaxilol biztonságosan alkalmazható a kozmetikai termékekben – kivéve a szájhigiéniás termékeket –, a végtermékben finom parfüm esetében maximum 1 %-os, kölnivíz esetében 0,4 %-os, egyéb termékek esetében pedig 0,03 %-os koncentrációban; továbbá hogy a pézsmaketon biztonságosan alkalmazható a kozmetikai termékekben – kivéve a szájhigiéniás termékeket –, a végtermékben finom parfüm esetében maximum 1,4 %-os, kölnivíz esetében 0,56 %-os, egyéb termékek esetében pedig 0,042 %-os koncentrációban.
1.

A 2. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul: a) A C. d) pontja helyébe a következő szöveg lép: „d) amely hatósági vizsgálat által, vagy a II. mellékletben megállapított feltételek esetében hatósági vizsgálat, vagy hatósági felügyelet mellett végzett vizsgálat által bizonyítottan eleget tesz az a), b) és c) pontban meghatározott feltételeknek.”; b) A Ca. c) pontja helyébe a következő szöveg lép: „c) amely hatósági vizsgálat által, vagy a II. mellékletben megállapított feltételek esetében hatósági vizsgálat, vagy hatósági felügyelet mellett végzett vizsgálat által bizonyítottan eleget tesz az a) és b) pontban meghatározott feltételeknek.”; c) A D. (1) bekezdés d) pontja helyébe a következő szöveg lép: „d) amely hatósági vizsgálat által, vagy a II. mellékletben megállapított feltételek esetében hatósági vizsgálat, vagy hatósági felügyelet mellett végzett vizsgálat által bizonyítottan eleget tesz az a), b) és c) pontban meghatározott feltételeknek.”; d) A D. (2) bekezdés b) pontja helyébe a következő szöveg lép: „b) amely hatósági vizsgálat által, vagy a II. mellékletben megállapított feltételek esetében hatósági vizsgálat, vagy hatósági felügyelet mellett végzett vizsgálat által bizonyítottan eleget tesz az a) pontban meghatározott feltételeknek.”; e) A D. (3) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép: „c) amely hatósági vizsgálat által, vagy a II. mellékletben megállapított feltételek esetében hatósági vizsgálat, vagy hatósági felügyelet mellett végzett vizsgálat által bizonyítottan eleget tesz az a) és b) pontban meghatározott feltételeknek.”; f) Az E. d) pontja helyébe a következő szöveg lép: „d) amely hatósági vizsgálat, vagy hatósági felügyelet mellett végzett vizsgálat által bizonyítottan eleget tesz az a), b) és c) pontban meghatározott feltételeknek.”; g) Az F. d) pontja helyébe a következő szöveg lép: „d) amely hatósági vizsgálat, vagy hatósági felügyelet mellett végzett vizsgálat által bizonyítottan eleget tesz az a), b) és c) pontban meghatározott feltételeknek.”; h) A G. d) pontja helyébe a következő szöveg lép: „d) amely hatósági vizsgálat, vagy hatósági felügyelet mellett végzett vizsgálat által bizonyítottan eleget tesz az a), b) és c) pontban meghatározott feltételeknek.”
2.

a 3.4. pont helyébe a következő szöveg lép: „3.4. Az analitikai pontosság kiértékelése, visszanyerési számítások, valamint az eredmények megadása Lehetőség szerint az analitikai pontosságot megfelelő, tanúsított referenciaanyag felhasználásával kell kiértékelni. A visszanyeréssel korrigált vagy nem korrigált vizsgálati eredményeket kell megadni. A megadás módját és a visszanyerés mértékét szintén meg kell adni. A vizsgálatot végzőnek figyelembe kell vennie a »European Commission Report on the relationship between analytical results, the measurement of uncertainty, recovery factors and the provisions in EU food legislation« (az Európai Bizottság jelentése a vizsgálati eredmények, a mérési bizonytalanság, a visszanyerési tényezők és az EU élelmiszerjogi rendelkezései közötti kapcsolatról) című bizottsági jelentést (1). A vizsgálati eredményt x +/– U formájában kell jelenteni, ahol x a vizsgálati eredmény, U pedig a mérési bizonytalanság. FORRÁSOK (1) European Commission Report on the relationship between analytical results, the measurement of uncertainty, recovery factors and the provisions in EU food legislation, 2004 (Az Európai Bizottság jelentése a vizsgálati eredmények, a mérési bizonytalanság, a visszanyerési tényezők és az EU élelmiszerjogi rendelkezései közötti kapcsolatról, 2004) (http://europa.eu.int/comm/food/food/chemicalsafety/contaminants/sampling_en.htm).”
(2)

E hatóanyagok esetében a kérelmezők által javasolt felhasználási célokra vonatkozóan az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt hatást a 3600/92/EGK rendeletben meghatározott rendelkezésekkel összhangban értékelték. A 3600/92/EGK bizottsági rendelet végrehajtása céljából a növényvédő szerek hatóanyagainak megállapításáról és a referens tagállamok kijelöléséről szóló, 1994. április 27-i 933/94/EK bizottsági rendelet (3) alapján a következő referens tagállamokat jelölték ki, amelyek a 3600/92/EGK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban benyújtották a vonatkozó értékelő jelentéseket és ajánlásokat a Bizottságnak. A klórpirifoszra és klórpirifosz-metilre vonatkozóan Spanyolország volt a referens tagállam, és a vonatkozó információkat 1997. szeptember 16-án és 1999. május 7-én nyújtotta be. A mankozebre, manebre és a metiramra vonatkozóan Olaszországot jelölték ki referens tagállamként, és a vonatkozó információkat 2000. október 3-án, 2000. november 29-én és 2000. augusztus 22-én nyújtották be.
3.

A II. melléklet a következőképpen módosul: a) Az 1.1. pont helyébe a következő rendelkezés lép: „1.1. E melléklet követelményei nem vonatkoznak a hátrafelé néző ülésekre vagy az ilyen ülésekre szerelt fejtámlákra.” b) A 2.3. pont helyébe a következő rendelkezés lép: „2.3. »Ülés« a kárpitozásával együtt olyan szerkezet, amely a jármű szerkezetével vagy egy egységet alkot vagy nem, és egy felnőtt személy ülőhelyéül szolgál. A fogalom mind egyedi ülésekre, mind pedig a sorülések egy személy számára szolgáló részére vonatkozik. Irányától függően az »ülés«: 2.3.1. »Menetirányba néző ülés«: olyan ülés, amely a mozgó járműben használható, és amely a jármű eleje felé néz oly módon, hogy az ülés függőleges szimmetriasíkja a jármű függőleges szimmetriasíkjával + 10 o-nál vagy - 10 o-nál kisebb szöget zár be; 2.3.2. »Hátrafelé néző ülés«: olyan ülés, amely a mozgó járműben használható, és amely a jármű hátulja felé néz oly módon, hogy az ülés függőleges szimmetriasíkja a jármű függőleges szimmetriasíkjával + 10o-nál vagy - 10 o-nál kisebb szöget zár be; 2.3.3. »Oldalra néző ülés«: olyan ülés, amely a jármű függőleges szimmetriasíkjához való beállítása tekintetében nem felel meg a fenti 2.3.1. vagy 2.3.2. pontokban megadott fogalommeghatározások egyikének sem.” c) A 2.9. pontot el kell hagyni;
1.

Műszaki, környezetvédelmi és gazdasági elemzéssel ki kell választani a piacon az energiafelhasználó termékek néhány reprezentatív modelljét, és meg kell határozni azokat a műszaki lehetőségeket, melyekkel növelni lehet a termék környezetvédelmi teljesítményét, elkerülve a teljesítménynek és használati értéknek minden jelentős csökkenését. A műszaki, környezetvédelmi és gazdasági elemzésnek azt is meg kell határoznia a vizsgált környezetvédelmi jellemzők tekintetében, hogy melyik a piacon elérhető, legjobban teljesítő termék és technológia. Az elemzések során, valamint a követelmények meghatározásakor figyelembe kell venni a nemzetközi piacokon beszerezhető termékek teljesítményét és a más országok jogszabályaiban megállapított teljesítménymutatókat. Az elemzés alapján és számításba véve a gazdasági és műszaki megvalósíthatóságot, valamint a növelés lehetőségét is, a termék környezeti hatásainak minimalizálása érdekében konkrét intézkedéseket hoznak. A felhasználás során fogyasztott energiát illetően a fogyasztás vagy energiahatékonyság szintjét úgy kell meghatározni, hogy az energiafelhasználó termékek reprezentatív modelljének végfelhasználója számára az életciklus költségeit minimalizálják, ugyanakkor más környezeti hatások következményeit is számításba vegyék. Az életciklus elemzési módszere reális diszkontrátát alkalmaz. Az életciklusköltségek az Európai Központi Bank által szolgáltatott adatokat és az energiafelhasználó termékek élettartamának reális hosszúságát veszik alapul; figyelembe veszik továbbá a vételár változásainak összegét (amely az ipari költségekből adódó változásokból ered), a működési költségekét, amelyek a reprezentatív energiafelhasználó termékmodellek teljes élettartamán keresztül adódó műszaki fejlesztési lehetőségekből vezethetők le. A működési költségek elsődlegesen az energiafogyasztást és az egyéb erőforrásokra költött pótlólagos kiadásokat (például víz vagy mosó- és tisztítószerek) jelentik. A jelentős költségelemekre (mint pl. energia vagy egyéb forrás ára, a nyersanyagköltség vagy a termelés költségei, diszkontráták), és szükség esetén a külső környezetvédelmi költségekre — beleértve az elkerült üvegházgáz-kibocsátásokat — is kiterjedő érzékenységi elemzéssel kell kimutatni, hogy lehet-e lényeges változásokra számítani, és az általános következtetések kellően megbízhatók-e. A követelményt ennek megfelelően kell kiigazítani. Hasonló módszert kell alkalmazni a többi forrásra, pl. a vízre is.
(7)

A 72/166/EGK irányelv 4. cikkének a) pontja lehetővé teszi, hogy egy tagállam eltérjen a kötelező gépjármű-felelősségbiztosításra vonatkozó általános kötelezettségtől egyes természetes, valamint magánjogi vagy közjogi jogi személyekhez tartozó gépjárművek esetén. Az ezen eltérést igénybe vevő tagállamnak az e gépjárművek által okozott balesetek esetére ki kell jelölnie egy hatóságot vagy szervet a valamely másik tagállamban okozott balesetek károsultjainak kártérítése céljából. Annak érdekében, hogy ne csak az e gépjárművek által külföldön okozott balesetek károsultjai részesüljenek megfelelő kártérítésben, hanem azon balesetek károsultjai is, amelyek ugyanabban a tagállamban következnek be, mint ahol a gépjárművet rendszerint üzemben tartják – függetlenül attól, hogy a károsultak lakóhellyel rendelkeznek-e az adott tagállam területén, vagy sem –, a fent említett cikket módosítani kell. A tagállamoknak biztosítaniuk kell azt is, hogy a kötelező biztosítás alól mentes személyek, valamint az ezen gépjárművek által okozott balesetek károsultjainak kártérítéséért felelős hatóságok és szervek jegyzékéről közzététel céljából a Bizottság tájékoztatást kapjon.
1.

A 48. cikkben meghatározott takarításra, fertőtlenítésre és kezelésre a következő általános elveket és eljárásokat kell alkalmazni: a) a takarítást és fertőtlenítést, és szükség esetén a rágcsálók és rovarok kiirtására vonatkozó intézkedéseket hatósági felügyelet mellett és a hatósági állatorvos által adott utasításokkal összhangban kell végezni; b) a felhasználandó fertőtlenítőszereket és azok koncentrációját az illetékes hatóságnak engedélyeznie kell a madárinfluenza vírus elpusztításának biztosítására; c) a fertőtlenítőszereket vagy a gyártó ajánlásaival – ha van ilyen – összhangban, vagy adott esetben a hatósági állatorvos és/vagy az illetékes hatóság utasításaival összhangban kell alkalmazni; d) a fertőtlenítőszerek és a fertőtlenítési eljárások kiválasztását a kezelendő gazdaságok, járművek és tárgyak jellegének figyelembe vételével kell végezni; e) a zsíroldószerek és fertőtlenítőszerek alkalmazási feltételeinek biztosítania kell, hogy azok hatékonysága nem csökken; különösen be kell tartani a gyártó által feltüntetett műszaki paramétereket, úgymint a nyomást, a legalacsonyabb hőmérsékletet és a szükséges behatási időt; f) függetlenül a használt fertőtlenítőszertől, a következő általános szabályokat kell alkalmazni: i. az alom és az alomszalma, valamint a bélsár alapos átáztatása a fertőtlenítőszerrel; ii. a talaj, a padló, a feljárók és falak kefével és súrolással végzett lemosása és megtisztítása, azt követően – amennyiben lehetséges –, hogy a takarítási és fertőtlenítési eljárás hatékonyságát csökkentő eszközöket és berendezési tárgyakat eltávolították vagy lebontották; iii. a fertőtlenítőszer további alkalmazása, legalább a gyártó ajánlásának megfelelő minimális behatási idő tartamában; g) amennyiben a mosást nagynyomású folyadékkal végzik, el kell kerülni a korábban megtisztított részek újrafertőződését; h) el kell végezni a valószínűsíthetően fertőződött berendezések, eszközök, tárgyak vagy bármi egyéb fertőzésgyanús dolog mosását, fertőtlenítését vagy megsemmisítését; i) a fertőtlenítő eljárásokat követően el kell kerülni az újrafertőződést; j) az ezen irányelv keretében meghatározott takarítást és fertőtlenítést a gazdaság vagy a jármű nyilvántartásaiban dokumentálni kell, és amennyiben hatósági jóváhagyás is szükséges, azt a felügyeletet ellátó hatósági állatorvosnak vagy beosztottjának is igazolnia kell; k) a szállításhoz használt, és a személyzet által használt járművek kitakarítása és fertőtlenítése.
l)

a menedékkérő a tagállam területére jogellenesen lépett be, vagy tartózkodását jogellenesen hosszabbította meg és alapos ok nélkül nem jelentkezett a hatóságoknál és/vagy a határátlépés körülményeire is tekintettel a menedékjog iránti kérelmet nem nyújtotta be a lehető legrövidebb időn belül; vagy
—

az Egyesült Királyság esetében: incorporated companies limited by shares or by guarantee or unlimited, societies registered under the Industrial and Provident Societies ACTS, societies registered under the Friendly Societies ACTS, »the association of underwriters known as Lloyd's«.”
1.

Az általános bevezető 2. pontja helyébe a következő lép: „2. A következő anyagok nem szerepelnek a listán, még akkor sem, ha azokat szándékosan használják és engedélyezték: a) engedélyezett savak, fenolok és alkoholok alumínium-, ammónium-, kalcium-, vas-, magnézium-, kálium- és nátriumsói (ideértve a kettős és a savanyú sókat is). A »… sav(ak), sók« megnevezést tartalmazó nevek azonban megjelennek a listákon akkor, ha ott a megfelelő szabad sav(ak) nem szerepel(nek); b) engedélyezett savak, fenolok vagy alkoholok cinksói (ideértve a kettős és a savanyú sókat is). Ezekre a sókra egy csoportos SKH (= 25 mg/kg [Zn-ben kifejezve]) vonatkozik. Ugyanez a Zn-re vonatkozó korlátozás vonatkozik még a következőkre is: i. a listán szereplő »… sav(ak), sók« nevet tartalmazó anyagok akkor, ha ott a megfelelő szabad sav(ak) nem szerepel(nek); ii. a VI. melléklet 38. megjegyzésében szereplő anyagok.”;
4.

A IV. melléklet B. része a következőképpen módosul: a) Az 1. pont harmadik oszlopának szövege helyébe a következő szöveg lép: „EL, IRL, UK (Észak-Írország, Man-sziget és Jersey)”. b) A 7. pont harmadik oszlopának szövege helyébe a következő szöveg lép: „EL, IRL, UK (Észak-Írország, Man-sziget és Jersey)”. c) A 14.1. pont harmadik oszlopának szövege helyébe a következő szöveg lép: „EL, IRL, UK (Észak-Írország, Man-sziget és Jersey)”. d) A 20.1. pont harmadik oszlopában a „DK” rövidítést el kell hagyni. e) A 20.2. pont harmadik oszlopában a „DK” rövidítést el kell hagyni. f) A 21. pont a következőképpen módosul: i. a második oszlopban a c) pont alatt a „Ticino” kifejezést el kell hagyni; ii. A harmadik oszlop szövege az „EE” rövidítéssel egészül ki az „F (Korzika)” szövegrész előtt. g) A következő 21.1. ponttal egészül ki. „21.1. A Vitis L. fajhoz tartozó növények, a termés és vetőmag kivételével A III. melléklet A. részének 15. pontjában említett, a termés kivételével meghatározott Vitis L. fajhoz tartozó növények harmadik országokból (Svájc kivételével) a Közösségbe történő behozatalára vonatkozó tilalom sérelme nélkül hivatalos igazolás arról, hogy a növények: a) olyan területről származnak, amelyet a Daktulosphaira vitifoliae (Fitch)-től mentesnek eismertek el; vagy b) olyan termőhelyről származnak, amelyet a Daktulosphaira vitifoliae (Fitch)-től mentesnek találtak a két legutóbbi teljes növekedési időszakban végzett hivatalos ellenőrzések alkalmával; vagy c) Daktulosphaira vitifoliae (Fitch) elleni füstölésen vagy más megfelelő kezelésen mentek át. CY” h) A 21.3. pont a következőképpen módosul: i. a második oszlopban a b) pont alatt a „Ticino” kifejezést el kell hagyni; ii. a harmadik oszlop szövege az „EE” rövidítéssel egészül ki „F (Korzika)” szövegrész előtt. i) A 22. pont harmadik oszlopában a „DK” rövidítést el kell hagyni. j) A 23. pont harmadik oszlopában a „DK” rövidítést el kell hagyni. k) A 25. pont harmadik oszlopában a „DK” rövidítést el kell hagyni. l) A 26. pont harmadik oszlopában a „DK” rövidítést el kell hagyni. m) A 27.1. pont harmadik oszlopában a „DK” rövidítést el kell hagyni. n) A 27.2. pont harmadik oszlopában a „DK” rövidítést el kell hagyni. o) A 30. pont harmadik oszlopában a „DK” rövidítést el kell hagyni. p) A 31. pont a következőképpen módosul: „31. A Spanyolországból, Franciaországból (Korzika kivételével), Ciprusról és Olaszországból származó Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. es ezek hibridjeinek termései A IV. melléklet A. része II. szakaszának 30.1. pontjában meghatározott azon követelmény sérelme nélkül, amely szerint a csomagoláson származási jelzést kell feltüntetni: a) a terméseknek kocsány- és levélmentesnek kell lenniük; vagy b) a levelekkel és kocsánnyal rendelkező termések esetén hivatalos igazolás arról, hogy a terméseket hatóságilag lepecsételt zárt tartályokba csomagolták, és lepecsételve kell maradniuk az e termések tekintetében védett övezetként elismert övezeten keresztül történő szállítás során, továbbá a növényútlevélen is feltüntetendő megkülönböztető jelzést kell rajtuk szerepeltetni. EL, F (Korzika), M, P”
(6)

Ez az irányelv ezért közelíti a tagállamoknak a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó jogszabályait, ideértve a fogyasztók gazdasági érdekeit közvetlenül sértő tisztességtelen reklámokat, amelyek ezáltal közvetett módon sértik a jogszerűen eljáró versenytársak gazdasági érdekeit is. Az arányosság elvével összhangban ez az irányelv védi a fogyasztókat az ilyen tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok következményeitől, amennyiben ezek jelentősek, de elismeri, hogy egyes esetekben a fogyasztókra gyakorolt hatás elhanyagolható. Ez az irányelv nem vonatkozik a kizárólag a versenytársak gazdasági érdekeit sértő vagy a kereskedők közötti ügyletekhez kapcsolódó tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló nemzeti jogszabályokra, és nem is érinti azokat; a tagállamok – amennyiben úgy kívánják – a szubszidiaritás elvének teljes körű figyelembevételével és a közösségi joggal összhangban továbbra is maguk szabályozhatják ezeket a gyakorlatokat. Ez az irányelv szintén nem vonatkozik az üzleti vállalkozásokat megtévesztő, de a fogyasztókat nem megtévesztő reklámról és az összehasonlító reklámról szóló 84/450/EGK irányelv rendelkezéseire, és nem is érinti azokat. Nem érinti továbbá az olyan elfogadott reklám- és piaci értékesítési gyakorlatokat, mint a jogszerű termékelhelyezés, a márkák megkülönböztetése vagy olyan ösztönzések felajánlása, amelyek jogszerűen befolyásolhatják a fogyasztók termékekről kialakított képét, és tájékozott döntéshozatali képességük megsértése nélkül befolyásolhatják a magatartásukat.
1.

A 15. oldalon, az I. mellékletben a 3. pont c) alpontja (a 95/2/EK irányelv III. melléklete C. részének módosítása) táblázatában, az „E 249 és E 250” bejegyzés az alábbiak szerint módosul: a) Hagyományos sós lében pácolt húskészítmények (1.) A „175 mg/kg” legmagasabb maradékszintet a „Wiltshire bacon (1.1.);” bejegyzéssel egy sorban kell megjeleníteni. b) Cured tongue (1.3.) A Cured tongue mellé az „50 mg/kg” legmagasabb maradékszintet kell beilleszteni. c) Szárazon pácolt húskészítmények (2.) A „175 mg/kg” legmagasabb maradékszintet a „Dry cured bacon (2.1.);” bejegyzéssel egy sorban kell megjeleníteni.
besugárzott felületi teljesítmény vagy teljesítménysűrűség: egy felületen az egységnyi területre beeső sugárzott teljesítmény watt per négyzetméterben kifejezve (W m-2); az E(t) és E értékei mérésekből adódnak vagy a berendezés gyártója szolgáltathatja azokat;

G