c)

A szöveg az alábbi 14. összetevő-kategóriával egészül ki: „14. összetevő-kategória: PIROLÍZIS ÉS GÁZOSÍTÁS ÚTJÁN LÉTREJÖTT ANYAGOK 1. Az uniós termésnövelő anyagok kizárólag a következő bemeneti anyagok közül egy vagy többől, oxigént nem korlátozó feltételek között, termokémiai átalakítással nyert, pirolízis vagy gázosítás útján létrejött anyagokat tartalmazhatnak: a) feldolgozatlan, vagy kizárólag kézzel, mechanikusan vagy gravitációs úton, vízben való oldással, úsztatással, vizes kivonással, vízgőz-desztillációval vagy kizárólag víz eltávolítása céljából hevítéssel feldolgozott, vagy levegőből – bármilyen módon – kivont, élő vagy elpusztult szervezetek vagy azok részei, kivéve (*1): — a vegyes települési hulladékból származó anyagokat, — a szennyvíziszapot, az ipari iszapot vagy a kotrásból származó iszapot, és — az 1069/2009/EK rendelet szerinti állati melléktermékeket vagy az azokból származó termékeket; b) az élelmiszer-feldolgozó iparból származó növényi hulladékot, valamint a cellulózgyártásból és a cellulózból történő papírgyártásból származó rostos növényi hulladékot, ha nem kémiailag kerül sor az átalakításra; c) a 2009/28/EK irányelv 2. cikkének t) alpontja szerinti, az a), a b) és a d) alpontban említett anyagokból keletkező, bioetanol és biodízel előállításából származó feldolgozási maradványt; d) a keletkezési helyen történő elkülönített gyűjtésből származó, a 2008/98/EK irányelv 3. cikkének 4. pontja szerinti biohulladékot, az 1069/2009/EK rendelet hatálya alá tartozó állati melléktermékek vagy az azokból származó termékek kivételével, vagy e) pirolízishez vagy gázosításhoz szükséges adalékanyagokat, amelyek a pirolízis vagy gázosítás folyamatteljesítményének vagy környezeti teljesítményének javításához szükségesek, feltéve, hogy ezeket az adalékanyagokat vegyi eljárás során használják fel vagy ilyen feldolgozáshoz használják, és hogy az összes adalékanyag teljes koncentrációja nem haladja meg a teljes bemeneti anyag friss anyagának 25 %-át, kivéve (*1): — az a)–d) alpontokban említett bemeneti anyagokat, — a 2008/98/EK irányelv 3. cikkének 1. pontja szerinti hulladékot, — az olyan anyagokat vagy keverékeket, amelyek a 2008/98/EK irányelv 6. cikkét átültető nemzeti intézkedések értelmében egy vagy több tagállamban már nem minősülnek hulladéknak, — az olyan, prekurzorokból előállított anyagokat, amelyek a 2008/98/EK irányelv 6. cikkét átültető nemzeti intézkedések értelmében egy vagy több tagállamban már nem minősülnek hulladéknak, vagy az ilyen anyagokat tartalmazó keverékeket, — a biológiailag nem lebontható polimereket és — az 1069/2009/EK rendelet szerinti állati melléktermékeket vagy állati melléktermékekből származó termékeket. Az uniós termésnövelő anyagok tartalmazhatnak oxigént nem korlátozó feltételek között, termokémiai átalakítással, az a)–e) alpontban említett bemeneti anyagok valamelyikéből vagy azok kombinációjából pirolízis vagy gázosítás útján létrejött anyagokat, amelyeket kézzel, mechanikusan vagy gravitációs úton feldolgozott, biológiailag lebontható polimereket felhasználó szilárd-folyékony frakcionálással, vízben való oldással, úsztatással, vizes kivonással, vízgőz-desztillációval vagy kizárólag víz eltávolítása céljából hevítéssel, komposztálással vagy anaerob lebontással nyernek. 2. A termokémiai átalakítási folyamatot oxigénkorlátozó feltételek között kell elvégezni úgy, hogy a reaktorban legalább két másodpercig legalább 180 °C-os hőmérsékletet érjenek el. A pirolízist vagy gázosítást végző reaktorban csak olyan bemeneti anyagok dolgozhatók fel, amelyek nem szennyeződtek más anyagáramokkal, vagy olyan, az 1069/2009/EK rendelet hatálya alá tartozó állati melléktermékektől vagy az azokból származó termékektől eltérő bemeneti anyagok, amelyek egyszeri esemény során véletlenül szennyeződtek más anyagáramokkal, ami csak nyomokban eredményezett exogén vegyületeket. Abban az üzemben, ahol a pirolízis vagy a gázosítás történik, a termokémiai folyamatot követően – a tárolás során is – el kell kerülni a bemeneti és a kimeneti anyagok közötti fizikai érintkezést. 3. A pirolízis és gázosítás útján létrejött anyagok hidrogén (H) – szerves szén (H/C org ) mólaránya kevesebb mint 0,7; a vizsgálatot a száraz és hamumentes részben kell elvégezni olyan anyagok esetében, amelyek szervesszén-tartalma (C org ) kevesebb mint 50 %. Ezen anyagok legfeljebb a következőkkel rendelkezhetnek: a) 6 mg/kg PAH16 szárazanyag-tartalom (*2); b) a PCDD/F (*3)/kg szárazanyag-tartalom 20 ng WHO toxicitási egyenértéke (*4); c) az ndl-PCB (*5) 0,8 mg/kg szárazanyag-tartalma. 4. Az 1. pont ellenére az uniós termésnövelő anyagok tartalmazhatnak olyan pirolízis és gázosítás útján létrejött anyagokat, amelyeket az 1069/2009/EK rendelet 32. cikkének (1) és (2) bekezdésében, valamint az említett rendelet 32. cikkének (3) bekezdésében említett intézkedésekben meghatározott feltételekkel összhangban, önmagukban vagy az 1. pontban említett bemeneti anyagokkal keverve, a 2. vagy 3. kategóriába tartozó anyagokból vagy azokból származó termékekből, oxigént nem korlátozó feltételek között, termokémiai átalakítással nyerték, feltéve, hogy mindkét alábbi feltétel teljesül: a) a gyártási lánc végpontját az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdésének megfelelően határozták meg; b) teljesülnek a 2. és 3. pontban foglalt feltételek. 5. A pirolízist és gázosítást végző üzemben az 1. és 4. pontban említett bemeneti anyagok feldolgozására szolgáló gyártósorokat egyértelműen el kell különíteni az egyéb bemeneti anyagok feldolgozására szolgáló gyártósoroktól. 6. A pirolízis és gázosítás útján létrejött anyagokat tartalmazó vagy azokból álló uniós termésnövelő anyagban: a) a klórtartalom (Cl-) nem lehet magasabb 30 g/kg szárazanyag-tartalomnál; és b) a talliumtartalom (Tl) nem haladhatja meg a 2 mg/kg szárazanyag-tartalmat, amennyiben a pirolízis és a gázosítás adalékanyagainak több mint 5 %-át alkalmazták a teljes bemeneti anyag friss anyagához viszonyítva. 7. A pirolízis és gázosítás útján létrejött anyagnak az 1907/2006/EK rendelet értelmében olyan dokumentációban regisztrált anyagnak kell lennie, amely tartalmazza: a) az 1907/2006/EK rendelet VI., VII. és VIII. mellékletében előírt információkat; és b) az 1907/2006/EK rendelet 14. cikkében előírt kémiai biztonsági jelentést, amely kiterjed a termésnövelő anyagként való felhasználására, kivéve, ha kifejezetten alkalmazandó rájuk az 1907/2006/EK rendelet IV. mellékletében vagy V. mellékletének 6., 7., 8. vagy 9. pontjában meghatározott, regisztrálási kötelezettség alóli mentességek valamelyike. (*1) Egy bemeneti anyagnak az alpontból való kizárása nem jelenti azt, hogy ne lenne alkalmazható bemeneti anyagként egy másik alpont alapján." (*1) Egy bemeneti anyagnak az alpontból való kizárása nem jelenti azt, hogy ne lenne alkalmazható bemeneti anyagként egy másik alpont alapján." (*2) Az összes naftalin, acenaftilén, acenaftén, fluorén, fenantrén, antracén, fluorantén, pirén, benzo[a]antracén, krizén, benzo[b]fluorantén, benzo[k]fluorantén, benzo[a]pirén, indenol[1,2,3-cd]pirén, dibenzo[a,h]antracén és benzo[g,h,i]perilén." (*3) van den Berg M., L.S. Birnbaum, M. Denison, M. De Vito, W. Farland, et al. (2006) The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds (Az Egészségügyi Világszervezet 2005. évi humán és emlős toxicitási egyenérték-tényezőinek újraértékelése a dioxinok és dioxin jellegű vegyületek tekintetében). Toxikológiai tudományok: a Toxikológiai Társaság hivatalos lapja 93:223-241. doi:10.1093/toxsci/kfl055." (*4) Poliklórozott dibenzo-p-dioxinok és dibenzofuránok." (*5) Kongénerek összege: PCB 28, 52, 101, 138, 153, 180.”"