A Tanács 3605/93/EK rendelete

(1993. november 22.)

az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre és különösen annak 104c. cikke (14) bekezdésének harmadik albekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára [1],

tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],

mivel a "költségvetési", "hiány" és "beruházás" fogalmak meghatározását a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyvben az Integrált Nemzeti Számlák Európai Rendszerére történő utalással (ESA) [3] állapították meg; mivel szükség van az ESA osztályozási kódjaira hivatkozó pontos meghatározásokra; mivel e meghatározások felülvizsgálatára sor kerülhet a nemzeti statisztikák szükséges összehangolásával kapcsolatban vagy egyéb okokból; mivel az ESA felülvizsgálatáról a Tanács határoz a Szerződésben megállapított hatásköri és eljárási szabályoknak megfelelően;

mivel ki kell egészíteni az "adósság" a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyvben megállapított meghatározását az ESA besorolási kódjaira való hivatkozással;

mivel a piaci áron számított bruttó nemzeti termék összeállításának harmonizálásáról szóló, 1989. február 13-i 89/130/EGK, Euratom tanácsi irányelv megfelelő és részletes meghatározást ad a piaci áron számított bruttó nemzeti termékre [4];

mivel a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alapján a Bizottságnak biztosítani kell az eljárás során felhasználandó statisztikai adatok szolgáltatását;

mivel részletes szabályokat kell elfogadni arról, hogy a tagállamok tervezett és tényleges hiányukról, valamint adósságuk szintjéről haladéktalanul és rendszeresen tájékoztatják a Bizottságot;

mivel a Szerződés 104c. cikkének (2) és (3) bekezdései alapján a Bizottság feladata a költségvetési helyzet és az államadósság-állomány alakulásának figyelemmel kísérése a tagállamokban, valamint annak vizsgálata, hogy azok megfelelnek-e a költségvetési fegyelem költségvetési hiányra és államadósságra vonatkozó kritériumoknak; mivel amennyiben egy tagállam nem felel meg az egyik vagy mindkét szempontrendszer követelményeinek, a Bizottságnak számításba kell vennie minden fontos tényezőt; mivel a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy fennáll-e egy tagállamban a túlzott hiány veszélye,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. SZAKASZ

Meghatározások

1. cikk

(1) A túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv és e rendelet alkalmazásában a következő bekezdésekben megadott fogalmak meghatározása az integrált nemzeti számlák európai rendszerének (ESA) megfelelően történik. A zárójelben lévő kódok az ESA második kiadására utalnak.

(2) A "költségvetési" az ESA-ban meghatározott módon az államháztartási szektorba (S60), azaz a központi kormányzatba (S61), a helyi önkormányzatba (S62) és a társadalombiztosítási alapokba (S63) való besorolást jelenti a kereskedelmi tevékenység kizárásával.

A kereskedelmi tevékenység kizárása azt jelenti, hogy az államháztartási szektor (S60) csak olyan intézményi egységeket foglal magába, amelyek fő tevékenységként nem piaci szolgáltatásokat állítanak elő.

(3) A "költségvetési hiány (költségvetési többlet)" az ESA-ban meghatározott államháztartási szektor (S60) nettó hitelfelvétele (nettó hitelnyújtása). A költségvetési hiányban foglalt kamat a kamat összege (R41) az ESA-ban meghatározott módon.

(4) A "kormányzati beruházás" az államháztartási szektor (S60) bruttó állótőke-felhalmozása az ESA-ban meghatározott módon.

(5) Az "államadósság" az államháztartási szektor névértéken számított, év végén fennálló teljes bruttó adóssága az államháztartási szektor (S60) tulajdonában álló kötelezettségekhez tartozó pénzügyi eszközök kivételével.

Az államadósságot a következő államháztartási kötelezettségek alkotják: készpénz és betét (F20 és F30), kincstárjegyek és rövid lejáratú kötvények (F40), hosszú lejáratú kötvények (F50), egyéb rövid lejáratú kölcsönök (F79) és egyéb közép és hosszú lejáratú kölcsönök, az ESA-ban meghatározott módon.

Az év végén fennálló kötelezettségek névértéke a címletérték.

Az indexált kötelezettség névértéke az év végéig felhalmozódott, indexált tőkenövekedés összegével korrigált címletértéknek felel meg.

A külföldi valutában fennálló kötelezettségeket az adott év utolsó munkanapján érvényes irányadó piaci árfolyamon kell a nemzeti fizetőeszközre átszámítani.

2. cikk

A bruttó hazai termék a piaci áron számított bruttó hazai termék (piaci áras GDP) a 89/130/EGK, Euratom irányelv 2. cikkében meghatározott módon.

3. cikk

(1) A tervezett költségvetési hiányra vonatkozó adatok azon számadatok, amelyeket a tagállamok az adott évre állapítottak meg, költségvetési hatóságaik legutóbbi döntéseinek megfelelően.

(2) A tényleges költségvetési hiány és az államadósság szintjének adatai egy korábbi év becsült, előzetes, részben véglegesített vagy végleges eredményei.

2. SZAKASZ

Az adatszolgáltatás szabályai és lefedettsége

4. cikk

(1) 1994 elejétől a tagállamok évente kétszer adatszolgáltatást teljesítenek a Bizottság részére tervezett és tényleges költségvetési hiányukról és államadósságuk szintjéről, először az adott év (n-ik év) március 1-jét megelőzően, másodszor az n-ik év szeptember 1. előtt.

(2) Az n-ik év március 1-je előtt a tagállamok:

- adatot szolgáltatnak a Bizottságnak az n-ik évre vonatkozó tervezett költségvetési hiányukról, naprakész becslést adnak az n-1. évre vonatkozó tényleges költségvetési hiányukról és az (n-2.), (n-3.) és az (n-4.) évekre vonatkozó tényleges költségvetési hiányukról,

- ezzel egyidejűleg megadják a Bizottságnak az n-ik, az (n-1.) és az (n-2.) évekre vonatkozóan az államháztartási szektor költségvetési hiányát a nemzeti szinten leghasználhatóbb meghatározásnak megfelelően, valamint azon adatokat, amelyek magyarázatot szolgáltatnak az államháztartási szektor hiánya és a költségvetési hiány közötti átszámolás módjáról. A Bizottsághoz eljuttatott, átszámolásra magyarázatot nyújtó számoknak különösen az S61, S62 és S63 alszektorok nettó hitelfelvételének adataira kell kiterjedniük,

- adatot szolgáltatnak a Bizottságnak az (n-1.) év végi tényleges államadósságuk becsült szintjéről és az (n-2.), (n-3.) és az (n-4.) évekre vonatkozó tényleges államadósságuk szintjéről,

- ezzel egyidejűleg megadják a Bizottságnak az (n-1.) és az (n-2.) évekre vonatkozóan azon adatokat, amelyek magyarázatot szolgáltatnak a költségvetési hiány és az egyéb összetevők részesedésére az államadósság szintjének változásában.

(3) Az n-ik év szeptember 1. előtt a tagállamok adatot szolgáltatnak a Bizottságnak:

- az n-ik év napra késszé tett tervezett költségvetési hiányáról és az (n-1.), (n-2.), (n-3.) és az (n-4.) év tényleges költségvetési hiányáról, eleget téve a (2) bekezdés második francia bekezdésében megfogalmazott követelményeknek,

- tényleges államadósságuk szintjéről az (n-1.), (n-2.), (n-3.) és az (n-4.) évekre, eleget téve a (2) bekezdés negyedik francia bekezdésében megfogalmazott követelményeknek.

(4) A Bizottságnak megküldött, a (2) és (3) bekezdés szerinti tervezett költségvetési hiányra vonatkozó adatok meghatározása a nemzeti valutában és az adott költségvetési évre vonatkozóan történik.

A Bizottságnak megküldött, a (2) és (3) bekezdés szerinti tényleges költségvetési hiányra és a tényleges államadóssági szintre vonatkozó adatokat nemzeti valutában és az adott naptári évre vonatkozóan kell megadni, az (n-1.) évre vonatkozó legutolsó becslések kivételével, amelyek vonatkozhatnak költségvetési évre.

Amennyiben a költségvetési év eltér a naptári évtől, a tagállamok adatot szolgáltatnak a Bizottságnak a költségvetési évre vonatkozó tényleges költségvetési hiányról és a tényleges államadósság szintjéről az adott költségvetési évet megelőző két költségvetési évre vonatkozóan is.

5. cikk

A tagállamok a 4. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében megállapított eljárással összhangban adatot szolgáltatnak a Bizottságnak a kormányzati beruházási kiadásokra és a kamatkiadásokra vonatkozóan.

6. cikk

A tagállamok a Bizottság rendelkezésére bocsátják bruttó hazai termékük n-ik évi előrejelzés szerinti, bruttó hazai termékük (n-1.), (n-2.), (n-3.) és (n-4.) évekre vonatkozó tényleges összegét a 4. cikk (1) bekezdésében jelzett ütemezési feltételek mellett.

7. cikk

Abban az esetben, ha a hatásköri szabályok és a Szerződésben megállapított eljárás szerint a Tanács az ESA felülvizsgálatáról határoz, a Bizottság az új ESA-hivatkozásokat bevezeti e rendelet 1. és 4. cikkeibe.

8. cikk

Ez a rendelet 1994. január 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 1993. november 22-én

a Tanács részéről

az elnök

Ph. Maystadt

[1] HL C 324., 1993.12.1., 8. o., ésHL C 340., 1993.12.17., 8. o.

[2] HL C 329., 1993.12.6.

[3] Az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala, az Integrált Nemzeti Számlák Európai Rendszere (NER), második kiadás.

[4] HL L 49., 1989.2.21., 26. o.

--------------------------------------------------