A Tanács határozata

(2000. december 22.)

az államilag támogatott exporthitelek terén bizonyos iránymutatások alkalmazásáról szóló 1978. április 4-i határozat felváltásáról

(2001/76/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

(1) A Közösség részese a hivatalosan támogatott exporthitelek irányelveiről szóló OECD-megállapodásnak (a továbbiakban: "megállapodás").

(2) 1978. április 4-én a Tanács határozatot fogadott el a megállapodás tárgyában, amelynek hatályát a 93/112/EGK [1] határozattal meghosszabbította, és amelyet legutóbb a 97/530/EK [2] határozatával módosított.

(3) A megállapodásban részes felek új, egységesített szöveget alkottak és léptettek hatályba a 93/112/EGK tanácsi határozattal, amely egységes keretbe foglalja a megállapodás felülvizsgálata óta általuk elfogadott valamennyi módosítást.

(4) A megállapodásban a 97/530/EK határozattal végrehajtott módosítások és kiegészítések elfogadásakor a Közösség egyebek között csatlakozott a megállapodás részeseinek elvi nyilatkozatához, amelyben azok kifejezik szándékukat az irányadó elvek megvizsgálására az exporthitelekre vonatkozó díjak közötti összhang megteremtésére tekintettel.

(5) A megállapodásban részt vevő felek számos további irányadó elvet alkottak a hivatalosan támogatott exporthitelek esetében a minimális biztosítási díj politikai, illetve országkockázaton alapuló referenciaértékének meghatározására; ezeket az irányadó elveket a megállapodásnak megfelelő módon és formában a megállapodás új, egységes szerkezetű szövegébe foglalták.

(6) Az 1978. április 4-i határozat mellékletének szövegét ezért a megállapodás egységes szerkezetbe foglalt szövege válja fel; következésképpen az említett határozat, valamint a 93/112/EGK és a 97/530/EK határozat hatályát veszti,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az e határozat mellékletében található, a megállapodásban foglalt irányelveket a Közösségben alkalmazni kell.

2. cikk

Az 1978. április 4-i határozatot és annak mellékletét e határozat és melléklete váltja fel.

Következésképpen az 1978. április 4-i határozat, valamint a 93/112/EGK és a 97/530/EK határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2000. december 22-én.

a Tanács részéről

az elnök

C. Pierret

[1] HL L 44., 1993.2.22., 1. o.

[2] HL L 216., 1997.8.8., 77. o.

--------------------------------------------------

MELLÉKLET

(FORDÍTÁS)

MEGÁLLAPODÁS A HIVATALOSAN TÁMOGATOTT EXPORTHITELEK IRÁNYELVEIRŐL

TARTALOMJEGYZÉK

| oldal |

BEVEZETÉS | 131 |

I. FEJEZET: A MEGÁLLAPODÁS HATÁLYA | 132 |

1. Részvétel | 132 |

2. Hatály | 132 |

3. Különös ágazati alkalmazás és kizárás | 132 |

4. Felülvizsgálat | 133 |

5. Felmondás | 133 |

6. Felügyelet | 133 |

II. FEJEZET: AZ EXPORTHITELEKRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK | 133 |

7. Készpénzfizetés | 133 |

8. Visszafizetési határidő | 133 |

9. A hitel kezdőnapja | 133 |

10. Maximális visszafizetési határidő | 134 |

11. Az erőművekre vonatkozó különleges feltételek az atomerőművek kivételével | 134 |

12. Az egyes országok maximális megengedett visszafizetési határidő szerinti besorolása | 134 |

13. Tőketörlesztés | 135 |

14. Kamatfizetés | 135 |

15. Minimális kamatlábak | 135 |

16. A CIRR-kamatlábak kialakítása | 136 |

17. A CIRR-kamatlábak alkalmazása | 136 |

18. "Kozmetikázott" kamatlábak | 136 |

19. Kozmetikázott kamatlábakra nyújtott hivatalos támogatás | 137 |

20. Minimális biztosítási díj | 137 |

21. Az országkockázat osztályozásának módszertana | 138 |

22. A minimális biztosítási díj referenciaértékei | 138 |

23. Járulékos feltételek | 139 |

24.Díj-visszacsatolási eszközök (Premium feedback tools - PFT) | 139 |

25. Helyi költségek | 140 |

26. Az exporthitelek érvényességi ideje | 140 |

27. A megállapodás rendelkezéseitől való eltérés tilalma az exporthitelekkel kapcsolatban | 140 |

28. A veszteségek elkerülése vagy minimális szintre korlátozása érdekében hozott intézkedések | 141 |

29. Egyeztetés | 141 |

III. FEJEZET: A KERESKEDELMI VONATKOZÁSÚ SEGÉLYEKRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK | 141 |

30. A feltételekhez kötött segélyre vonatkozó általános elvek | 141 |

31. A feltételekhez kötött segély meghatározása | 141 |

32. A feltételekhez kötött segély formái | 142 |

33. Kapcsolt finanszírozás | 142 |

34. Feltételekhez kötött segélyre jogosult országok | 143 |

35. Feltételekhez kötött segélyre jogosult projektek | 143 |

36. A jogosultsági szabályok alóli kivételek | 144 |

37. A feltételekhez kötött segély kedvezményszintjének meghatározása | 144 |

38. A feltételekhez kötött segély kedvezményszintjének kiszámítása | 144 |

39. A feltételekhez kötött segély érvényességi ideje | 145 |

40. A feltételekhez kötött segélyre vonatkozó szabályoktól való eltérés tilalma | 146 |

41. Egyeztetés | 146 |

IV. FEJEZET: ELJÁRÁSOK | 147 |

1. szakasz: Az exporthitelekre és a kereskedelmi vonatkozású segélyekre vonatkozó általános rendelkezések | 147 |

42. Kötelezettségvállalás | 147 |

43. Megerősített kötelezettségvállalás | 147 |

44. Válaszadási határidő | 147 |

45. Az értesítések szabályszerű formája | 147 |

46. A hivatalos támogatásról szóló tájékoztatás | 147 |

2. szakasz: Exporthitelekre vonatkozó értesítési eljárások | 148 |

47. Eltérések: előzetes értesítés tanácskozással | 148 |

48. Megengedett kivételek: előzetes értesítés tanácskozással | 148 |

49. Megengedett kivételek: előzetes értesítés tanácskozás nélkül | 148 |

50. Eltérések egyeztetése | 149 |

51. Megengedett kivételek egyeztetése | 149 |

52. Be nem jelentett és a megállapodással nem összeegyeztethető feltételek egyeztetése | 149 |

53. Harmadik személy által ajánlott feltételek egyeztetése | 150 |

3. szakasz: A kereskedelemmel összefüggő segélyekre vonatkozó értesítési eljárások | 150 |

54. Eltérések: előzetes értesítés tanácskozással | 150 |

55. Előzetes értesítés | 150 |

56. Azonnali értesítés | 151 |

57. Feltétel nélküli segélyekre vonatkozó kivételek | 151 |

58. Technikai segítségnyújtásra és a kisebb projektekre vonatkozó kivételek | 151 |

59. A segélyhitelek feltételhez kötöttsége | 151 |

60. Előzetes értesítések egyeztetése | 151 |

61. Azonnali értesítések egyeztetése | 152 |

4. szakasz: A kereskedelemmel összefüggő segélyekre vonatkozó konzultációs eljárások | 152 |

62. A konzultációk célja | 152 |

63. A konzultációk köre és időzítése | 152 |

64. Nagy volumenű projektekre vonatkozó konzultációs eljárás | 152 |

65. A konzultációk eredménye | 153 |

5. szakasz: Az exporthitelekre és a kereskedelmi vonatkozású segélyekre vonatkozó információcsere | 153 |

66. Kapcsolattartási pontok | 153 |

67. Az információkérés terjedelme | 153 |

68. A válaszadás terjedelme | 153 |

69. Személyes konzultációk | 154 |

70. Közös álláspont | 154 |

71. A közös álláspont eljárási szabályai és alaki követelményei | 154 |

72. Közös álláspont elfogadására irányuló javaslatra adott válasz | 155 |

73. Közös álláspont elfogadása | 155 |

74. Véleménykülönbség a közös álláspontot illetően | 155 |

75. A közös álláspont hatálybalépésének napja | 155 |

76. A közös álláspontok érvényessége | 156 |

77. A közös állásponttól való eltérés | 156 |

6. sakasz: A minimális kamatlábak (CIRR) közlésére vonatkozó rendelkezések | 156 |

78. A minimális kamatlábak közlése | 156 |

79. A kamatlábak hatálybalépésének napja | 156 |

80. A kamatlábak azonnali hatállyal történő módosítása | 157 |

7. szakasz: A biztosítási díjakkal kapcsolatos információcserére vonatkozó rendelkezések | 157 |

81. A biztosítási díjakkal kapcsolatos elektronikus információcsere (EEI) | 157 |

8. szakasz: Felülvizsgálati eljárások | 157 |

82. Éves felülvizsgálat | 157 |

83. A minimális kamatlábak felülvizsgálata | 157 |

84. A minimális biztosítási díj referenciaértékeinek és a kapcsolódó kérdések felülvizsgálata | 157 |

V. FEJEZET: JÖVŐBENI FELADATOK | 158 |

85. A feltételhez kötöttség általános feloldása | 158 |

86. Piaci ablakok | 158 |

87. Ágazatok | 158 |

88. Értelmezésbeli különbségek | 158 |

I. MELLÉKLET: A HAJÓKRA VONATKOZÓ EXPORTHITELEKRŐL SZÓLÓ ÁGAZATI MEGEGYEZÉS | 159 |

II. MELLÉKLET: ATOMERŐMŰVEKRE VONATKOZÓ EXPORTHITELEKRŐL SZÓLÓ ÁGAZATI MEGEGYEZÉS | 161 |

III. MELLÉKLET: A POLGÁRI LÉGI JÁRMŰVEKRE VONATKOZÓ EXPORTHITELEKRŐL SZÓLÓ ÁGAZATI MEGEGYEZÉS | 164 |

FÜGGELÉK: ILLUSZTRATÍV JEGYZÉK | 170 |

IV. MELLÉKLET: AZ ÉRTESÍTÉSEK SZABÁLYSZERŰ FORMÁJA | 173 |

V. MELLÉKLET: A MINIMÁLIS BIZTOSÍTÁSI DÍJAK REFERENCIAÉRTÉKÉTŐL VALÓ MEGENGEDETT KIVÉTELEIRŐL SZÓLÓ ÉRTESÍTÉSEK SZABÁLYSZERŰ FORMÁJA | 175 |

VI. MELLÉKLET: A FEJLESZTÉSI JELLEG MEGÁLLAPÍTÁSÁRA SZOLGÁLÓ SZEMPONTOK JEGYZÉKE | 177 |

VII. MELLÉKLET: ELEKTRONIKUS INFORMÁCIÓCSERE (EEI) | 179 |

BEVEZETÉS

Cél és alkalmazási kör

A hivatalosan támogatott exporthitelek irányelveiről szóló megállapodás (e dokumentumban használt kifejezéssel a "megállapodás") fő célja az, hogy szabályozza a hivatalosan támogatott exporthitelek megfelelő felhasználását.

A megállapodás arra irányul, hogy a minél kedvezőbb hivatalos támogatási feltételek helyett az OECD-tagországok exportőrei az áruk, illetve szolgáltatások minősége és ára alapján versenyezzenek egymással.

A megállapodás az áruk és/vagy a szolgáltatások kiviteléhez, illetve a valójában adásvételi szerződésnek megfelelő pénzügyi lízinghez kapcsolódó, legalább kétéves visszafizetési határidejű hivatalosan támogatott exporthitelekre vonatkozik. A megállapodás azokra az esetekre is vonatkozik, amikor kereskedelmi vonatkozású feltételhez kötött, illetve részben feltétel nélküli segély (a továbbiakban: "feltételekhez kötött segély") formájában, illetve hivatalosan támogatott exporthitellel együtt nyújtják a hivatalos támogatást.

"Hivatalos támogatás" [1] közvetlen hitel/finanszírozás, refinanszírozás, kamattámogatás, segélyfinanszírozás (hitelek és adományok), exporthitel-biztosítás, illetve -garancia formájában nyújtható. A közvetlen hitel/finanszírozás, a refinanszírozás és a kamattámogatás a továbbiakban: "hivatalos finanszírozási támogatás".

A megállapodás korlátozza a hivatalosan támogatott exporthitelek feltételeit. A korlátozás kiterjed például a minimális biztosítási díj referenciaértékeire, a hitelnyújtás kezdetén, illetve azt megelőzően esedékes minimális készpénzfizetési kötelezettségekre, a maximális visszafizetési határidőre, valamint a hivatalos finanszírozási támogatásban részesített kedvezményes kamatlábak minimális mértékére. A feltételhez kötött segélyek nyújtása is korlátozott. Végezetül a megállapodás szabályozza a fenti korlátozásoktól való eltérésre és a lehetséges kivételekre vonatkozó eljárási rendet, valamint az azonnali és az előzetes értesítési, konzultációs, az információcserére és a felülvizsgálatra vonatkozó eljárásokat is.

A hadászati berendezések és a mezőgazdasági termékek nem tartoznak a megállapodás hatálya alá. Különös irányelvek alkalmazandók a hajókra, az atomerőművekre és a légi járművekre.

Erőfeszítések tételére irányuló kötelezettség

A megállapodás a támogatásban részesíthető legkedvezőbb törlesztési feltételeket tartalmazza. A felek tudatában vannak annak a veszélynek, hogy idővel a maximális törlesztési feltételek általános gyakorlattá válhatnak. Ezért vállalják, hogy megteszik a szükséges intézkedéseket e kockázat elhárítására.

Bizonyos kereskedelmi, illetve ipari ágazatokban a megállapodás által megengedett maximumoknál hagyományosan kedvezőtlenebb visszafizetési határidők és egyéb törlesztési feltételek érvényesülnek. A felek kötelesek továbbra is a szokásos hitelfeltételeket követni, és minden tőlük telhetőt megtenni azok fenntartása érdekében.

Státusz

Az OECD keretében kidolgozott megállapodás a felek megállapodását követően 1978 áprilisában jött létre. A megállapodás a felek közötti "gentlemen's agreement"-nek tekintendő. A megállapodás nem minősül az OECD jogi aktusának, annak ellenére, hogy az OECD Titkársága (a továbbiakban: "Titkárság") adminisztratív eszközök útján támogatja azt.

I. FEJEZET

A MEGÁLLAPODÁS HATÁLYA

1. RÉSZVÉTEL

a) A megállapodásban részt vevő felek a következők: Ausztrália, Kanada, az Európai Közösség (amely a következő országokat foglalja magában: Ausztria, Belgium, Dánia, Finnország, Franciaország, Németország, Görögország, Írország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Portugália, Spanyolország, Svédország és az Egyesült Királyság), Japán, Korea, Új-Zéland, Norvégia, Svájc, valamint az Egyesült Államok;

b) a felek megállapodnak abban, hogy kölcsönösen betartják és alkalmazzák a megállapodásban foglalt feltételeket. Az irányelveket alkalmazni kívánó egyéb országok a megállapodásban már részt vevő felek által tett előzetes meghívást követően válhatnak a megállapodás részesévé.

2. HATÁLY

A megállapodást áruk és/vagy szolgáltatások exportjára nyújtott minden olyan hivatalos támogatásra, illetve pénzügyi lízingre alkalmazni kell, amelynek visszafizetési határideje (lásd a 8. cikkben foglalt meghatározást) legalább két év. Ez a rendelkezés független attól, hogy a hivatalosan támogatott exporthitel közvetlen hitel/finanszírozás, refinanszírozás, kamattámogatás, garancia vagy biztosítás útján valósul-e meg. A megállapodást a feltételekhez kötött segély formájában nyújtott hivatalos támogatásra is alkalmazni kell.

3. KÜLÖNÖS ÁGAZATI ALKALMAZÁS ÉS KIZÁRÁS

A felek különös irányelveket alkalmaznak az alábbi ágazatokban:

a) Hajók

A megállapodást minden olyan hajó esetében alkalmazni kell, amely nem tartozik a hajókra vonatkozó exporthitelekről szóló ágazati megegyezés (I. melléklet) hatálya alá. Ha a megállapodásban részt vevő fél az ágazati megegyezésnek – tehát nem ennek a megállapodásnak – a hatálya alá eső hajóra kíván a megállapodás által megengedett feltételeknél kedvezőbb feltételekkel támogatást nyújtani, köteles azokról értesíteni a megállapodásban részt vevő minden felet. A megfelelő értesítési eljárást a 49. cikk szabályozza.

b) Atomerőművek

A megállapodás rendelkezéseit kell alkalmazni, kivéve ha az atomerőművekre vonatkozó exporthitelekről szóló ágazati megegyezés (II. melléklet) a megállapodást kiegészítő rendelkezést tartalmaz, amely esetben az ágazati megegyezés az irányadó. A megállapodás rendelkezéseit kell alkalmazni az atomerőművek leállítására, vagyis atomerőmű bezárására, illetve leszerelésére nyújtott hivatalos támogatásra.

c) Légi járművek

A megállapodás rendelkezéseit kell alkalmazni, kivéve ha a polgári légi járművekre vonatkozó exporthitelekről szóló ágazati megegyezés (III. melléklet) a megállapodást kiegészítő rendelkezést tartalmaz, amely esetben az ágazati megegyezés az irányadó.

d) Kizárások

A megállapodás nem vonatkozik az alábbiak exportjára nyújtott hivatalos támogatásra:

- katonai felszerelések, vagy

- mezőgazdasági áruk.

4. FELÜLVIZSGÁLAT

A felek évente legalább egyszer felülvizsgálják a megállapodás működését. A megállapodás rendelkezései a 82., a 83. és a 84. cikkben szabályozott felülvizsgálati eljárással módosíthatók.

5. FELMONDÁS

A megállapodás határozatlan időtartamra jött létre, a feleknek ugyanakkor jogukban áll azt bármikor felmondani, írásban értesítve szándékukról a többi résztvevő felet azonnali távközlési eszköz, például az OECD on-line információs rendszere (OLIS), telex vagy telefax útján. A felmondás hatvan naptári nappal azt követően lép hatályba, hogy a felek kézhez vették az arról szóló értesítést.

6. FELÜGYELET

A Titkárság köteles folyamatosan figyelemmel kísérni a megállapodás betartását.

II. FEJEZET

AZ EXPORTHITELEKRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

7. KÉSZPÉNZFIZETÉS

a) A felek kötelesek előírni a hivatalosan támogatott áruk és szolgáltatások vevőinek, hogy a 9. cikknek megfelelően legkésőbb a hitelnyújtás kezdetekor készpénzben megfizessék az exportszerződés értékének legalább 15 %-át;

b) az exportszerződés értéke az exportált áruért és/vagy szolgáltatásért a vevő által, illetve a vevő nevében fizetendő teljes összeggel egyenlő, amely nem tartalmazza a 25. cikkben meghatározott helyi költségeket és a kamatokat. Lízing esetén a lízingdíj kamatösszegnek megfelelő hányada nélkül értendő;

c) ilyen készpénzfizetési kötelezettségekre csak biztosítás és garancia formájában, vagyis a hitelnyújtást megelőző szokásos kockázatok figyelembevételével, tiszta fedezetként nyújtható hivatalos támogatás;

d) a készpénzfizetési kötelezettségek megállapításakor az exportszerződés értéke arányosan csökkenthető, ha az ügylet olyan, harmadik országból származó árut és szolgáltatást foglal magában, amely nem részesül hivatalos támogatásban;

e) ebben az összefüggésben a hitelnyújtás kezdete után visszatartott kifizetések nem minősülnek készpénzfizetésnek.

8. VISSZAFIZETÉSI HATÁRIDŐ

A visszafizetési határidő a hitelnyújtás 9. cikk szerinti kezdetétől az utolsó törlesztési részlet szerződés szerinti esedékességének napjáig tart.

9. A HITEL KEZDŐNAPJA

A megállapodás alkalmazásában a "hitelnyújtás kezdete" a Berni Unió meghatározására épül:

a) az önmagukban is felhasználható, különálló tételekből álló tárgyi eszközökre (pl. mozdonyok) vonatkozó eladási szerződés esetében a hitelnyújtás kezdete arra az átlagos, illetve tényleges napra esik, amikor a vevő a saját országában fizikai értelemben birtokba veszi az árut;

b) üzemek vagy gyárak teljes felszerelését szolgáló olyan tárgyi eszközökre vonatkozó eladási szerződések esetében, amelyek alapján a szállítónak nincs beüzemelési kötelezettsége, a hitelnyújtás kezdete arra a napra esik, amikor a vevőnek a szerződés alapján leszállított teljes berendezést (a tartalék alkatrészek kivételével) fizikai értelemben birtokba kell vennie;

c) olyan építési vállalkozási szerződések esetében, amelyek alapján a vállalkozónak nincs beüzemelési kötelezettsége, a hitelnyújtás kezdete a kivitelezés befejezésének napjára esik;

d) minden olyan szerződés esetében, amikor a szállítónak, illetve a vállalkozónak szerződéses kötelezettségét képezi az üzem beindítása, a hitelnyújtás kezdete arra a napra esik, amikor – a szerelést, illetve az építési munkálatokat követően – az üzemképes állapotot igazoló előzetes tesztek befejeződtek. Ez a rendelkezés független attól, hogy az említett időpontban a szerződéses feltételeknek megfelelően átadták-e már a vevőnek az üzemet, vagy hogy a szállítónak, illetve a vállalkozónak fennáll-e további kötelezettsége (pl. az üzem tényleges működésének biztosítására vagy a helyi munkaerő képzésére);

e) a fenti b)–d) pontok esetében, amennyiben a szerződés szerint a beruházási folyamat különálló részekre tagozódik, a hitelnyújtás kezdete az egyes önálló részek kezdőnapjával vagy azok átlagával egyezik meg, vagy – amennyiben a szállítóval kötött szerződés nem a beruházás egészére, hanem csak annak egy lényeges részére vonatkozik – a hitelnyújtás kezdete megegyezhet a beruházás egészére irányadó időponttal.

10. MAXIMÁLIS VISSZATÉRÍTÉSI HATÁRIDŐ

A maximális visszafizetési határidő a rendeltetési országnak a 12. cikkben foglalt követelmények szerinti besorolásától függően változik.

a) Az I. kategóriába sorolt országoknál a maximális visszafizetési határidő öt év, azzal a könnyítéssel, hogy a 49. cikkben szabályozott előzetes értesítési eljárás betartása esetén legfeljebb nyolc és fél éves visszafizetési határidő is megengedhető;

b) a II. kategóriába sorolt országoknál a maximális visszafizetési határidő tíz év;

c) nem nyújtható hivatalos támogatás, ha egyértelmű bizonyíték áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy a szerződést – kizárólag a kedvezőbb törlesztési feltételek miatt – olyan országbeli vevővel kötötték, amely ország nem egyezik meg az áru végleges rendeltetési helyével;

d) az egynél több rendeltetési országot tartalmazó szerződéseknél a feleknek a megfelelő feltételek elfogadása érdekében törekedniük kell a 71–77. cikkben ismertetett eljárásnak megfelelő megegyezés kialakítására.

11. AZ ERŐMŰVEKRE VONATKOZÓ KÜLÖNLEGES FELTÉTELEK AZ ATOMERŐMŰVEK KIVÉTELÉVEL

a) Az atomerőművektől eltérő erőművek esetében a maximális visszafizetési határidő tizenkét év. Amennyiben valamely fél az I. kategóriába sorolt ország esetében öt, illetve a II. kategóriába sorolt ország esetében tíz évnél hosszabb visszafizetési határidőt kíván támogatni, a 49. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően köteles előzetesen értesíteni a többi felet;

b) az atomerőművektől eltérő erőmű fogalmába a nem nukleáris energiával fűtött erőművek, illetve azok egyes részei tartoznak, köztük valamennyi olyan alkotóelem, berendezés, anyag és szolgáltatás (beleértve a személyzet képzését is), amely az adott – nem nukleáris – erőmű építéséhez és beüzemeléséhez közvetlenül szükséges. Nem tartoznak ebbe a fogalomba azok a tételek, amelyek általában a vevőt terhelik, így például a tereprendezéssel, az utakkal, a felvonulási épületekkel, a villamos vezetékekkel, a reléállomásokkal és a vízellátással kapcsolatos, továbbá a hatósági engedélyezési eljárásokkal (pl. helyfoglalási engedélyek, építési engedélyek, üzemanyag-betöltési engedélyek) összefüggésben a vevő országában felmerülő költségek.

12. AZ EGYES ORSZÁGOK MAXIMÁLIS MEGENGEDETT VISSZAFIZETÉSI HATÁRIDŐ SZERINTI BESOROLÁSA

a) Az I. kategóriába a Világbank besorolási jegyzékében szereplő országok [2] tartoznak. Minden más ország a II. kategóriába tartozik. A Világbank által megállapított besorolást évenként felülvizsgálják. Egy ország akkor sorolható új kategóriába, ha addigi világbanki kategóriája két egymást követő éven át változatlan marad;

b) az egyes országok besorolásakor az alábbi követelményeket és eljárásokat kell alkalmazni:

1. a megállapodás alkalmazásában az egyes országok a Világbank által a hitelfelvevő országok világbanki minősítése céljából kiszámított egy főre jutó GNP-jük alapján kerülnek osztályozásra;

2. amennyiben a Világbanknak nem áll rendelkezésére elegendő információ az egy főre jutó GNP közzétételéhez, fel kell kérni a Világbankot annak megbecsülésére, hogy az ország egy főre eső GNP-je a hatályos küszöbérték alatt, illetve felett van-e. Az országot az így kapott becsült adat alapján kell besorolni, hacsak a felek másként nem döntenek;

3. amennyiben a 12. cikk a) pontja alapján egy ország új besorolást kap, az új besorolás két héttel azt követően lép hatályba, hogy a Világbanktól származó, fent említett adatokból levont következtetést a Titkárság valamennyi félhez eljuttatta;

4. a megállapodás alkalmazásában figyelmen kívül kell hagyni, ha a Világbank felülvizsgál bizonyos adatokat. Ugyanakkor egy ország besorolása közös álláspont elfogadásával módosítható, és a felek kedvező hozzáállást tanúsítanak az olyan hiba vagy mulasztás miatt szükségessé váló módosítási javaslatokkal kapcsolatban, amelyre még ugyanabban a naptári évben fény derül, amikor a szóban forgó adatokat a Titkárság első alkalommal közreadta.

13. TŐKETÖRLESZTÉS

a) Az exporthitelek tőkerészét általában fél évnél nem ritkább ütemezésű rendszeres, egyenlő részletekben kell törleszteni, és az első részletnek a hitelnyújtás kezdete után legkésőbb hat hónappal esedékessé kell válnia;

b) lízing esetén ez a visszafizetési konstrukció vagy csak a tőkeösszegre, vagy a tőkeösszegre és a kamatra kombináltan alkalmazható;

c) a 49. cikkben szabályozott előzetes értesítési eljárást kell alkalmazni, ha bármelyik fél nem ezt a gyakorlatot kívánja követni.

14. KAMATFIZETÉS

a) A kamatot általában nem tőkésítik a visszafizetési határidő alatt, hanem legalább hathónapos gyakorisággal fizetendő úgy, hogy az első kamatot legkésőbb a hitel kezdőnapjától számított hat hónap elteltével kell megfizetni;

b) a 49. cikkben szabályozott előzetes értesítési eljárást kell alkalmazni, ha bármelyik fél nem ezt a gyakorlatot kívánja követni;

c) a kamatok nem tartalmazzák az alábbi tételeket:

- a szállítónak nyújtott hitelek vagy a pénzügyi hitelek biztosítására vagy szavatolására szolgáló biztosítási díjat vagy az egyéb díj formájában kifizetett összegeket. Ha a hivatalos támogatást közvetlen hitelekkel/finanszírozással vagy refinanszírozással nyújtják, akkor a biztosítási díj vagy hozzáadható a kamatláb névértékéhez, vagy külön díjként fizethető; mindkét komponenst külön meg kell határozni a felek számára,

- az exporthitellel kapcsolatos, a visszafizetési határidő alatt fizetendő éves vagy féléves bankköltségeken kívüli banki díjak vagy jutalékok formájában kifizetett összegek, továbbá

- az importáló ország által kivetett forrásadók.

15. MINIMÁLIS KAMATLÁBAK

A közvetlen hitel/finanszírozás, refinanszírozás vagy kamattámogatás útján hivatalos finanszírozási támogatást nyújtó felek által felszámított kamatokra minimális kamatlábak érvényesek; a felek a megfelelő kereskedelmi referencia-kamatlábakat (Commercial Interest Reference Rates – CIRR) alkalmazzák. A CIRR-kamatlábak megállapítása a következő elvek alapján történik:

- a CIRR-kamatlábaknak tükrözniük kell az érintett valuta hazai piacán érvényes végleges kereskedelmi kölcsönkamatlábakat,

- a CIRR-kamatlábaknak teljesen meg kell felelniük az első osztályú hazai hitelfelvevők számára megállapított kamatlábnak,

- a CIRR-kamatlábaknak – adott esetben – a legalább ötéves visszafizetési határidejű, rögzített kamatozású finanszírozás refinanszírozási költségein kell alapulniuk,

- a CIRR-kamatlábak nem torzíthatják el a hazai versenyfeltételeket, és

- a CIRR-kamatlábaknak teljesen meg kell felelniük az első osztályú külföldi hitelfelvevők számára rendelkezésre álló kamatlábnak.

16. A CIRR-KAMATLÁBAK KIALAKÍTÁSA

a) A 15. cikkben szabályozott elveknek megfelelően a felek egyéb megállapodása hiányában a CIRR-kamatlábakat az egyes felek által alkalmazott megfelelő alapkamatlábak felett 100 bázisponton rögzített értékkülönbözettel kell meghatározni;

b) a feleknek először az alábbi két alapkamatláb-rendszer közül kell ki kell választaniuk az egyiket saját nemzeti valutájukhoz:

- hároméves államkötvények hozama legfeljebb ötéves visszafizetési határidőnél; ötéves államkötvények hozama ötnél több, de legfeljebb nyolc és fél évre; valamint hétéves államkötvények hozama nyolc és fél évnél hosszabb időre, vagy

- ötéves államkötvények hozama valamennyi lejárati határidőnél.

Az alapkamatláb-rendszertől való eltéréseket a résztvevőknek egyeztetniük kell;

c) kivételt képez az alapkamatláb-rendszer alól a japán jenre vonatkozó CIRR, amely a legjobb ügyfeleknek kínált hosszú lejáratú alapkamat (LTPR) mínusz 20 bázispontra épül valamennyi visszafizetési határidő esetén; valamint az euró valutára vonatkozó CIRR, amely a középlejáratú eurókötvényekre a luxemburgi értéktőzsdén kínált másodlagos piaci hozam plusz 50 bázispontra épül;

d) a többi félnek is ezt a rendszert kell követnie, amennyiben a fenti pénznemek valamelyikében történő finanszírozás mellett dönt;

e) ha változtatni kívánnak alapkamatláb-rendszerükön, a feleknek – konzultáció céljából – hat hónappal előre értesíteniük kell a többi felet;

f) ha bármelyik fél olyan ország pénznemében kíván hivatalos támogatást nyújtani, amely nem vesz részt a megállapodásban, a közös állásponttal összhangban a 70–77. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően tehet javaslatot az adott pénznemre vonatkozó CIRR megállapítására.

17. A CIRR-KAMATLÁBAK ALKALMAZÁSA

a) Az egyes ügyletekre vonatkozó kamatlábak 120 napnál hosszabb visszafizetési határidőre nem rögzíthetők. A CIRR-hez 20 bázispontnak megfelelő értékkülönbözetet kell hozzáadni, amennyiben a hivatalos finanszírozási támogatás feltételeit a szerződés keltét megelőzően rögzítik;

b) lebegő kamatozású kölcsönökre nyújtott hivatalos finanszírozási támogatás esetén a bankok és más pénzügyi intézmények nem kínálhatják fel a kölcsön teljes élettartamára az eredeti szerződés időpontjában érvényes CIRR, illetve a rövid lejáratú kölcsönökre kínált piaci kamatláb közötti választás lehetőségét, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb.

18. "KOZMETIKÁZOTT" KAMATLÁBAK

A kozmetikázott kamatlábak a megfelelő CIRR-nél alacsonyabb olyan kamatlábak, amelyek hivatalos támogatásban részesülnek, és amelyek kompenzációs intézkedést rejthetnek magukban, beleértve a szerződés értékének arányos növelését vagy egyéb szerződéses kiigazítást.

19. KOZMETIKÁZOTT KAMATLÁBAKRA NYÚJTOTT HIVATALOS TÁMOGATÁS

a) Nem nyújtható közvetlen finanszírozás útján hivatalos finanszírozási támogatás a megfelelő CIRR-nél alacsonyabb kamatláb mellett;

b) hivatalos támogatás az alábbi módokon nyújtható:

- a fentitől eltérő hivatalos finanszírozási támogatás, amennyiben a támogatásra nem kozmetikázott kamatláb mellett kerül sor, és/vagy

- biztosítás és garancia, vagyis tiszta fedezet formájában nyújtott hivatalos támogatás;

c) amennyiben bármelyik másik fél információt kér az adott tranzakcióról, a tranzakciót támogatni kívánó félnek legjobb képessége szerint meg kell világítania a pénzügyi feltételeket, s ezeken belül a kompenzációs intézkedést;

d) ha bármelyik fél olyan információhoz jut, amely szerint egy másik fél a megállapodással összeegyeztethetetlen feltételekkel kínált hivatalos támogatást, köteles minden tőle elvárható lépést megtenni annak tisztázására, hogy az ügylet hivatalos finanszírozási támogatást élvez-e, és a támogatás feltételei megfelelnek-e a megállapodás 15. cikkében foglalt rendelkezéseknek. Az információ birtokába jutott fél akkor tett meg minden tőle elvárhatót az ügy tisztázása érdekében, ha egyeztetési szándékáról azonnali távközlési eszköz útján értesítette az állítólagosan nem megfelelő feltételeket kínáló felet. Amennyiben a megállapodással vélhetően ellentétes feltételeket kínáló fél három munkanapon belül nem jelenti ki, hogy az ügylet nem részesül hivatalos finanszírozási támogatásban, illetve azt, hogy a hivatalos finanszírozási támogatás feltételei megfelelnek a megállapodás 15. cikkében foglalt rendelkezéseknek, a félnek jogában áll az 50. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően egyeztetni a szóban forgó feltételeket.

20. MINIMÁLIS BIZTOSÍTÁSI DÍJ

a) A közvetlen hitel/finanszírozás, refinanszírozás, exporthitel-biztosítás, illetve garancia formájában hivatalos támogatást nyújtó felek nem vethetnek ki a politikai és országkockázat alapján meghatározott minimális biztosítási díj referenciaértékénél alacsonyabb biztosítási díjat, függetlenül attól, hogy a vevő/hitelfelvevő magán-, illetve közjogi személy-e;

b) a hitelnyújtással kapcsolatos politikai kockázat mértéke az államot képviselő szerv, pl. a pénzügyminisztérium vagy a központi bank pontos teljesítésébe és hitelképességébe vetett hitet testesíti meg;

c) a hitelnyújtással kapcsolatos országkockázat mértéke annak megítélésén alapul, hogy az ország eleget fog-e tenni külső adósságszolgálati kötelezettségeinek. Az országkockázat öt eleme a következő:

- a vevő/hitelfelvevő/garanciavállaló kormánya vagy az ország azon intézménye által elrendelt általános adósságtörlesztési moratórium, amelyen keresztül a törlesztés történik,

- az értesítést tevő fél országán kívül felmerülő politikai események és/vagy gazdasági nehézségek, vagy olyan, az értesítést tevő fél országán kívül hozott jogalkotási/államigazgatási intézkedések, amelyek megakadályozzák, illetve késleltetik a hitellel kapcsolatban kifizetett pénzösszegek átutalását,

- a vevő/hitelfelvevő országában elfogadott olyan jogszabályok, amelyek a helyi pénznemben kifizetett törlesztéseket az adósság érvényes kiegyenlítési módjának nyilvánítják annak ellenére, hogy az árfolyam-ingadozások következtében a törlesztések összege a hitelnyújtás pénznemére átszámítva a pénz átutalásakor már nem fedezi az adósság összegét,

- harmadik ország kormánya által hozott bármely egyéb olyan intézkedés vagy döntés, amely megakadályozza a hitel törlesztését, és

- az értesítést tevő fél országán kívül fellépő vis major esetek, pl. háború (a polgárháborút is beleértve), kisajátítás, forradalom, zendülés és polgári zavargás, ciklon, árvíz, földrengés, vulkánkitörés, szökőár és nukleáris baleset;

d) a minimális biztosítási díjak referenciaértékeit a 21–23. cikkben meghatározott elvekkel összhangban kell megállapítani;

e) a feleknek jogukban áll a minimális referenciaértéket meghaladó biztosítási díjat kivetni.

21. AZ ORSZÁGKOCKÁZAT OSZTÁLYOZÁSÁNAK MÓDSZERTANA

a) A biztosítási díjaknak a kockázatokon kell alapulniuk;

b) a kockázatok felmérése és az országok közös referenciabesorolásának megállapítása céljából az egyes országokat az országkockázatok mennyiségi modellje (a továbbiakban: "modell") alapján osztályozzák:

- a modell minden egyes ország esetében három kockázati indikátorcsoportra épül: a felek korábbi fizetési készségére vonatkozó tapasztatok, valamint a pénzügyi és a gazdasági helyzet,

- a modell módszertana több különböző lépést foglal magában, beleértve a kockázati indikátorok három csoportjának felmérését, valamint a kockázati indikátorcsoportok kombinációját és rugalmas súlyozását, és

- az így kapott osztályzatok alapján az egyes országokat hét kockázati csoportba sorolják;

c) a felek által kölcsönösen elfogadott eljárásoknak megfelelően a modell mennyiségi eredményeit országonként át kell tekinteni a modell által figyelmen kívül hagyott politikai és/vagy egyéb kockázati tényezők minőségi beépítése céljából; megfelelő esetben ez az eljárás a modellbeli besorolások kiigazításához vezethet a hitelezéssel kapcsolatos országkockázatok végső értékelésének tükrözése érdekében.

A MINIMÁLIS BIZTOSÍTÁSI DÍJ REFERENCIAÉRTÉKEI [3]

a) A biztosítási díjakat össze kell hangolni. Az összhang megteremtése érdekében a minimális biztosítási díj referenciaértékeit, amelyeknek meg kell felelniük az adott kockázati szintnek, valamint elégségesnek kell lenniük a hosszú távú működési költségek és veszteségek fedezésére, továbbá figyelembe kell venniük a szokásos járulékos feltételek összességét is, az alábbiak szerint kell megállapítani:

- a minimális biztosítási díj referenciaértékeit mind a hét kategóriára külön-külön meg kell állapítani,

- a szabványos termék, amelyhez a minimális biztosítási díj referenciaértékeit viszonyítani kell, a biztosítási összeg alapján arányosan korrigált, 95 %-os fedezetű biztosítás, amely külön biztosításidíj-felár felszámítása nélkül fedezi a követelések hathavi fizetési haladékának idejére eső kamatokat, és

- a közvetlen hitel/finanszírozás 100 %-os fedezetű szabványos terméknek minősül;

b) a "magas jövedelmű OECD-országok" (a Világbank meghatározása szerint) [4], valamint a hasonló kockázati csoportba tartozó egyéb országok esetében nem kötelező a minimális biztosítási díj referenciaértékeinek alkalmazása, azzal a közös megegyezéssel, hogy nem kínálnak a magánpiaci áraknál alacsonyabb árat;

c) a hetedik kategóriába sorolt "magas kockázatú" országok esetében főszabály szerint megfelelő biztosításidíj-felárat kell kivetni az adott kategóriára meghatározott minimális biztosítási díj referenciaértékén túl; a hivatalos támogatást nyújtó valamennyi fél köteles ilyen felárat kivetni;

d) a hitelnyújtással kapcsolatos politikai kockázatra, illetve országkockázatra a minimális biztosítási díj különböző referenciaértékei vonatkoznak;

e) a hitelnyújtással kapcsolatos politikai kockázatokra vonatkozó minimális biztosítási díj referenciaértékének az állami, illetve a magánszektorbeli kockázatokra vonatkozó minimális mértéknek kell megfelelnie, miáltal a politikai kockázatok és a vevő/hitelfelvevő kockázataira egyaránt fedezve vannak;

f) olyan helyzetekben, amikor a vevő/hitelfelvevő kockázatai kizárásra kerülnek, a hitelnyújtással kapcsolatos országkockázatra vonatkozó minimális biztosítási díj referenciaértékét a hitelnyújtással kapcsolatos politikai kockázatra vonatkozó minimális biztosítási díj referenciaértékének 90 %-ában kell meghatározni, vagyis a hitelnyújtással kapcsolatos politikai kockázatra vonatkozó minimális biztosítási díj referenciaértékéből 10 %-os engedmény adható;

g) a minimális biztosítási díj referenciaértékeit a hitel tőkeösszegének százalékos arányában kell kifejezni úgy, mintha a biztosítási díj teljes összege a hitelnyújtás, a biztosítás, illetve a garanciavállalás napján folyna be, a VII. mellékletben említett elektronikus információcsere (EEI) szemlélteti.

23. JÁRULÉKOS FELTÉTELEK

a) A megállapodásban részt vevő felek által nyújtott termékek minőségbeli különbségeinek megfelelően a minimális biztosítási díj referenciaértékeit a járulékos feltételek figyelembevétele érdekében ki kell igazítani. A járulékos feltételek megítélésének az exportőr szempontjain (az exportőr/pénzügyi intézmény számára nyújtott termékek különböző minőségéből fakadó versenyhatások közömbösítése érdekében) és az alábbi három járulékos feltételen kell alapulnia:

- a fedezet százalékaránya,

- a követelésekre adott fizetési haladék ideje, vagyis a vevő/hitelfelvevő fizetési kötelezettségének esedékességétől addig a napig terjedő időszak, amikor a biztosító/garanciavállaló köteles megtéríteni az exportőr/pénzintézet által kifizetett összeget, és

- a követelésekre adott fizetési haladék idejére eső kamatok felármentes fedezete;

b) a szokásostól eltérő járulékos feltételek figyelembevétele céljából a minimális biztosítási díj referenciaértékeit felfelé vagy lefelé ki kell igazítani. A felek által kínált valamennyi meglévő terméket be kell sorolni az alábbi három termékkategória egyikébe:

- szabványon kívüli termék, vagyis kamatfedezet nélküli biztosítás a követelésre adott fizetési haladék ideje alatt és kamatfedezettel rendelkező biztosítás a követelésre adott fizetési haladék ideje alatt, amelyre megfelelő biztosításidíj-felárat vetettek ki,

- szabványos termék, vagyis kamatfedezettel rendelkező biztosítás a követelésre adott fizetési haladék ideje alatt, a megfelelő biztosításidíj-felár nélkül, illetve közvetlen hitel/finanszírozás, és

- szabványon felüli termék, vagyis a feltétel nélküli garancia.

c) a feltételek meghatározásakor figyelembe vett különbözeti tényezőknek tükrözniük kell a három termékkategória minőségbeli különbségeit; a különbözeti tényezőknek megfelelően felárat kell kivetni a szabványon felüli, illetve biztosításidíj-kedvezményt kell adni a szabványon kívüli termékekre;

d) a minimális biztosítási díj referenciaértékeit ki kell igazítani a 95 %-kal egyenlő standard fedezeti százalékarány alatti, illetve feletti fedezeti arány minden százaléknyi eltérése alapján.

24. DÍJ-VISSZACSATOLÁSI ESZKÖZÖK (PREMIUM FEEDBACK TOOLS – PFT)

a) A biztosítási díjnak elegendőnek kell lennie a hosszú távú működési költségek és veszteségek fedezésére. A biztosítási díj referenciaértékeinek megfelelősége és szükség esetén a felfelé vagy lefelé történő kiigazítások biztosítása érdekében

- három díj-visszacsatolási eszközt (PFT) kell párhuzamosan alkalmazni a minimális biztosítási díj referenciaértékeinek folyamatos ellenőrzése és kiigazítása céljából, és

- díj-visszacsatolási eszközök egyrészt a pénzforgalmon és az átmenő tételeken alapuló számviteli megközelítések, amelynél az értékeket a felek szintjén aggregált alapon kell alkalmazni, másrészt adott esetben magánpiaci mutatók;

b) a felek megegyeznek a következőkben:

- a díj-visszacsatolási eszközök alkalmazása nem igényelheti a felektől a már meglévő számviteli rendszerük és gyakorlatuk megváltoztatását,

- a közvetlen hitel/finanszírozás, refinanszírozás, exporthitel-biztosítás vagy -garancia formájában nyújtott valamennyi olyan hivatalos exporthitel-támogatást, amely a megállapodás hatálya alá esik, be kell jelenteni,

- csak a hitelnyújtással kapcsolatos politikai, illetve országkockázatokat kell jelenteni, függetlenül attól, hogy van-e fedezet a vevő kockázataira,

- a díjvisszacsatolási eszközökhöz közös kezdőnapot kell használni, és

- a követelések fogalmába beletartozik a közvetlen hitel/finanszírozás, refinanszírozás, exporthitel-biztosítás vagy -garancia keretében refinanszírozott adósság; a fogalom körébe tartozik továbbá a változó kamatozású, a lejárt és a nem teljesített kölcsön is.

25. HELYI KÖLTSÉGEK

a) A helyi költségek az árukkal és szolgáltatásokkal kapcsolatban a vevő országában felmerült olyan kiadásokat jelentik, amelyek vagy az exportszerződés végrehajtásához, vagy annak a projektnek a teljesítéséhez szükségesek, amelynek az exportszerződés a részét képezi. A helyi költségek nem terjednek ki a vevő országában az exportőr megbízott ügynökének fizetendő jutalékra;

b) nem nyújtható exportált, beleértve a harmadik országból beszerzett áruk és szolgáltatások – helyi költségek nélkül számított – értékének 100 %-át meghaladó hivatalos támogatás. Következésképpen a hitelfeltételek alapján támogatott helyi költségek összege nem haladhatja meg a készpénzben fizetett összeget. Nem nyújtható hivatalos támogatás az ügylethez kapcsolódó exportra meghatározott feltételeknél kedvezőbb feltételek mellett;

c) az I. kategóriába sorolt országok esetében a helyi költségekre nyújtott hivatalos támogatásnak biztosításra és garanciára, vagyis a tisztán fedezetre kell korlátozódnia, amely nem foglalhat magában hivatalos finanszírozástámogatási elemeket.

26. AZ EXPORTHITELEK ÉRVÉNYESSÉGI IDEJE

Az egyedi exporthitelekre vagy hitelkeretekre vonatkozó feltételek nem rögzíthetők hat hónapot meghaladó időtartamra. Hitelkeretnek minősül minden olyan exporthitel-limit, amely egy konkrét projekthez kapcsolt vagy attól független ügyletek sorát hivatott fedezni.

27. A MEGÁLLAPODÁS RENDELKEZÉSEITŐL VALÓ ELTÉRÉS TILALMA AZ EXPORTHITELEKKEL KAPCSOLATBAN

a) A felek nem térhetnek el a maximális visszafizetési határidőre, a minimális kamatlábra, a minimális biztosítási díj (járulékos feltételek alapján végrehajtott kiigazítás utáni) referenciaértékeire, az exporthitel-feltételek érvényességének hat hónapos időtartamra való korlátozására vonatkozó rendelkezésektől, illetve nem hosszabbíthatják meg a visszafizetési határidőt a tőketörlesztésnek a 13. cikk a) pontjában szabályozott első esedékessége meghosszabbításának révén;

b) a fenti a) pont rendelkezéseivel ellentétben a feleknek jogukban áll a 48. cikkben szabályozott eljárás keretében a minimális biztosítási díj referenciaértékénél alacsonyabb referenciaértéket alkalmazni (a járulékos feltételek alapján végrehajtott kiigazítás után), amennyiben a (20. cikkben szabályozott) országkockázat az adósságszolgálati kötelezettség teljes élettartamára áthárításra/megszüntetésre, illetve korlátozásra/kizárásra került az alábbiak szerint:

- amennyiben a feleknek módjukban áll áthárítani/megszüntetni a 20. cikkben ismertetett országkockázat öt elemét (az adósságszolgálati kötelezettség teljes élettartamára), a minimális biztosítási díj referenciaértékeit annak a joghatóságnak az országkockázata alapján kell meghatározni, ahová a kockázatot áthárították,

- amennyiben a felek valamelyikének módjában áll korlátozni/kizárni az országkockázat öt elemének egyikét (az adósságszolgálati kötelezettség teljes élettartamára), jogában áll arányosan csökkenteni a minimális biztosítási díj referenciaértékét. A felek elvárják, hogy amennyiben a 20. cikk c) pontjának első és második francia bekezdésében említett átutalási kockázat kizárásra kerül, a biztosításidíj-kedvezmény mértéke ne haladja meg a minimális biztosítási díj referenciaértékének 50 %-át,

- a minimális biztosítási díj referenciaértéke alóli kivétel csak eseti elbírálás alapján engedhető meg, és egyik fél által sem tekinthető precedensértékűnek a jövőre nézve.

28. A VESZTESÉGEK ELKERÜLÉSE VAGY MINIMÁLIS SZINTRE KORLÁTOZÁSA ÉRDEKÉBEN HOZOTT INTÉZKEDÉSEK

A megállapodás nem akadályozza meg az exporthitel-biztosítást nyújtó hatóságokat és a finanszírozó intézeteket abban, hogy a megengedettnél kedvezőbb feltételekben állapodjanak meg, amennyiben az intézkedésre a szerződés odaítélését követően kerül sor (amikor is az exporthitel-megállapodás és az azt kiegészítő dokumentumok hatályossá váltak), és ez az intézkedés kizárólag arra a célra szolgál, hogy elkerüljék vagy a minimumra csökkentsék a nemfizetést vagy követelést esetleg előidéző eseményekből eredő veszteségeket.

29. EGYEZTETÉS

a) A feleknek jogukban áll egyeztetni a 47., 48. és 49. cikknek megfelelő értesítésben szereplő hitelfeltételeket, továbbá azokat is, amelyekről nem kaptak hivatalos értesítést, illetve amelyek a megállapodáson kívüli harmadik személy támogatását élvezik. Az egyeztetés alapjául szolgáló támogatás nem terjedhet túl az egyeztetés tárgyát képező hitelfeltételek érvényességi idején;

b) a felek egyeztetnek a támogatási feltételekről, olyan feltételek ajánlásával amelyek megfelelnek a megállapodásnak, kivéve ha az indítványban szereplő ajánlat maga sem egyeztethető össze a megállapodással. Amennyiben az egyeztetés a minimális biztosítási díj referenciaértékeire vonatkozik, a felek csak akkor kötelesek egyeztetni a biztosítási díj referenciaértékeit, ha hasonló jellegű kockázatok alapján nyújtanak támogatást, figyelembe véve az adott termékek minőségét is. A hitelfeltételeket egyeztetni kívánó félnek

- az 50. és az 51. cikkben szabályozott eljárást kell értelemszerűen követnie, amennyiben az értesítés egy másik féltől származik,

- az 52. cikkben szabályozott eljárást kell követnie, amennyiben az értesítés nem egy másik féltől származik, illetve

- az 53. cikkben szabályozott eljárást kell követnie, amennyiben a támogatást a megállapodáson kívüli harmadik személy nyújtja.

III. FEJEZET

A KERESKEDELMI VONATKOZÁSÚ SEGÉLYEKRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

30. A FELTÉTELEKHEZ KÖTÖTT SEGÉLYRE VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS ELVEK

a) A felek megállapodtak abban az általános elvben, hogy kiegészítő irányelveket alkalmaznak az exporthitelekre és a feltételekhez kötött segélyekre. Az exporthitelre vonatkozó irányelveknek a piaci erők nyílt versenyén és szabad működésén kell alapulniuk. A feltételekhez kötött segélyre vonatkozó irányelveknek biztosítaniuk kell, hogy azon országok, ágazatok vagy projektek is megkapják a szükséges külső forrásokat, amelyek csak kis mértékben jutnak hozzá vagy semmilyen mértékben nem jutnak hozzá a piaci finanszírozáshoz. A feltételekhez kötött segélyre vonatkozó irányelveknek biztosítaniuk kell az értékarányos megtérülést, a minimumra kell csökkenteniük a kereskedelmi torzulást, és hozzá kell járulniuk e forrásoknak a fejlődés szempontjából történő hatékony felhasználásához;

b) a megállapodásnak a feltételekhez kötött segélyekre vonatkozó rendelkezései nem vonatkoznak a multilaterális vagy regionális intézmények segélyprogramjaira;

c) ezek az elvek nem érintik a Fejlesztési Támogatási Bizottság (Development Aid Committee – DAC) véleményét a segélyek feltételhez kötöttségéről, illetve feltétel nélküliségéről.

31. A FELTÉTELEKHEZ KÖTÖTT SEGÉLY MEGHATÁROZÁSA

a) A feltételekhez kötött segély, amelybe beletartoznak mindazok a kölcsönök, adományok és kapcsolt finanszírozási csomagok, ahol a kedvezményszint magasabb, mint 0 %, olyan segélyt jelent, amely (jogilag vagy gyakorlatilag) bizonyos áruknak és/vagy szolgáltatásoknak a támogatást nyújtó országtól és/vagy egyéb, korlátozott számú országtól való beszerzéséhez kötött;

b) ez a meghatározás abban az esetben érvényes, ha a "feltételhez kötöttség" a kedvezményezett és a támogatást nyújtó ország között létrejött hivatalos megállapodásra vagy valamely informális egyezségre épül, vagy ha a csomag olyan, az alábbi 32. cikkben felsorolt elemeket tartalmaz, amelyek nem használhatók fel szabadon és teljes mértékben a kedvezményezett országból, gyakorlatilag valamennyi más fejlődő országból és a megállapodásban részt vevő felektől beszerzett áruk és/vagy szolgáltatások finanszírozására, illetve ha olyan eljárásokat foglal magában, amelyeket a DAC vagy a felek a fenti "kötöttséggel" egyenértékűnek tekintenek;

c) ha kétség merül fel abban a kérdésben, hogy valamely finanszírozási eljárásra érvényes-e a fenti meghatározás, a támogatást nyújtó ország köteles bizonyítékot szolgáltatni arra vonatkozóan, hogy valójában nem feltételekhez kötött segélyről van szó, vagyis a segély olyan kölcsönöket, illetve adományokat tartalmaz, amelyek hozama teljes mértékben és szabadon felhasználható gyakorlatilag valamennyi fejlődő országból és az OECD-országokból származó áruk és/vagy szolgáltatások beszerzésének finanszírozására.

32. A FELTÉTELEKHEZ KÖTÖTT SEGÉLY FORMÁI

A feltételekhez kötött segély formái a következők:

- a hivatalos fejlesztéstámogatás (Official Development Assistance – ODA) keretébe tartozó kölcsönök, amelyek meghatározása "A DAC vezérelvei a kapcsolt finanszírozás, valamint a feltételekhez kötött és a részben feltétel nélküli hivatalos fejlesztéstámogatás tekintetében (1987)" c. kiadványban található,

- hivatalos fejlesztéstámogatási adományok, amelyek meghatározása "A DAC vezérelvei a kapcsolt finanszírozás, valamint a feltételekhez kötött és a részben feltétel nélküli hivatalos fejlesztéstámogatás tekintetében (1987)" c. kiadványban található,

- egyéb hivatalos pénzmozgások (Other Official Flows – OOF), amelyek magukban foglalják az adományokat és a kölcsönöket, de nem tartalmazzák az ezzel a megállapodással összhangban lévő, hivatalosan támogatott exporthiteleket, vagy

- bármilyen – törvényes vagy tényleges – egyesülés, pl. vegyes szervezet az adományozó, a kölcsönadó vagy a hitelfelvevő ellenőrzése alatt, amely az előző finanszírozási komponensekből legalább két komponenst és/vagy az alábbi finanszírozási komponenseket foglalja magában:

- olyan exporthitel, amelyet közvetlen hitel/finanszírozás, refinanszírozás, kamatláb-támogatás, garancia vagy biztosítás révén hivatalosan támogatnak, és amelyre ez a megállapodás vonatkozik,

- egyéb pénzalapok piaci vagy ahhoz közeli feltételekkel, illetve a vevő által fizetett készpénz.

33. KAPCSOLT FINANSZÍROZÁS

a) A kapcsolt finanszírozás különböző formákban történhet, ideértve a vegyes hiteleket, a vegyes finanszírozást, a közös finanszírozást, a párhuzamos finanszírozást vagy az egységes integrált tranzakciókat. Ezek mindegyike az alábbi fő tulajdonságokkal jellemezhető:

- olyan kedvezményes komponens, amely törvényesen vagy ténylegesen egy nem kedvezményes komponenshez kapcsolódik,

- a finanszírozási csomag egy része vagy egésze, amely tulajdonképpen feltételekhez kötött segély, és

- kedvezményes pénzalapok, amelyek csak akkor állnak rendelkezésre, ha a kapcsolódó nem kedvezményes komponenst a kedvezményezett elfogadja.

b) Az egyesülést vagy a "tényleges" kapcsolódást olyan tényezők határozzák meg, mint:

- az informális megállapodások megléte a kedvezményezett és az adományozó hatóságok között,

- az adományozónak az a szándéka, hogy a hivatalos fejlesztéstámogatás révén elősegítse a finanszírozási csomag elfogadhatóságát,

- a teljes finanszírozási csomag tényleges hozzákötése az adományozó országban történő beszerzéshez,

- a hivatalos fejlesztéstámogatás feltételekhez kötöttségi státusza és az egyes finanszírozási ügyletekre való pályázás vagy az azokra vonatkozó szerződéskötés eszközei, vagy

- bármilyen más, a DAC vagy a résztvevők által megállapított gyakorlat, amelyben valóságos kapcsolat áll fenn két vagy több finanszírozási komponens között.

c) Az alábbi eljárások nem akadályozzák meg azt, hogy egy egyesülést vagy "tényleges" kapcsolatot ekként határozzanak meg:

- szerződés felosztása egy szerződés alkotóelemeinek külön történő bejelentése révén,

- több szakaszban finanszírozott szerződések felosztása,

- szerződés egymással összefüggő alkotóelemeire vonatkozó értesítés elmulasztása, és/vagy

- az értesítés elmulasztása amiatt, hogy a finanszírozási csomag egy része nincs feltételhez kötve.

34. FELTÉTELEKHEZ KÖTÖTT SEGÉLYRE JOGOSULT ORSZÁGOK

a) Nem nyújtható feltételekhez kötött segély olyan országnak, amely az egy főre jutó GNP-je alapján nem jogosult 17 éves lejáratú világbanki kölcsönre [5]. A Világbank évente felülvizsgálja e kategória küszöbértékét. Egy ország akkor sorolható új kategóriába, ha addigi világbanki kategóriája két egymást követő éven át változatlan maradt;

b) az egyes országok besorolásakor az alábbi követelményeket és eljárásokat kell alkalmazni:

1. a megállapodás alkalmazásában az egyes országok a Világbank által a hitelfelvevő országok világbanki minősítése céljából kiszámított egy főre jutó GNP-jük alapján kerülnek besorolásra;

2. amennyiben a Világbanknak nem áll rendelkezésére elegendő információ az egy főre jutó GNP közzétételéhez, fel kell kérni a Világbankot annak megbecsülésére, hogy az ország egy főre eső GNP-je a hatályos küszöbérték alatt, illetve felett van-e. Az országot az így kapott becsült adat alapján kell besorolni, hacsak a felek másként nem döntenek;

3. amennyiben egy országnak a feltételekhez kötött segélyre való jogosultsága a 34. cikk a) pontja alapján megváltozik, az új besorolás két héttel azt követően lép hatályba, hogy a világbanki adatokból levont következtetést a Titkárság valamennyi félhez eljuttatta. Az új besorolás hatálybalépése előtt tilos az újonnan jogosulttá váló ország számára feltételekhez kötött segély formájában nyújtott finanszírozást bejelenteni; azt követően pedig tilos az újonnan előbbre sorolt ország számára feltételekhez kötött segély formájában nyújtott finanszírozást bejelenteni, azzal a kivétellel, hogy a már megítélt hitelkeret által fedezett egyes műveletek az adott hitelkeret lejáratáig (amely nem eshet későbbi időpontra, mint a hatálybalépést követő egy év) még bejelenthetőek;

4. a megállapodás alkalmazásában figyelmen kívül kell hagyni, ha a Világbank felülvizsgál bizonyos adatokat. Ugyanakkor egy ország besorolása közös megegyezéssel módosítható a 71. cikk c) pontjában, a 72. cikk a) és b) pontjában, a 73. cikk a), b) és d) pontjában, a 74. és a 75. cikkben, valamint a 76. cikk a) pontjában szabályozott megfelelő eljárások szerint, és a felek kötelesek kedvezően elbírálni az olyan hiba vagy mulasztás miatt szükségessé váló módosítási javaslatokat, amelyekre még ugyanabban a naptári évben fény derül, amikor a szóban forgó adatokat a Titkárság első alkalommal közreadta;

5. a feltételekhez kötött segélyre való jogosultság, illetve jogosulatlanság szerinti besorolástól függetlenül a Bulgáriát, a Cseh Köztársaságot, Magyarországot, Lengyelországot, Romániát, illetve a Szlovák Köztársaságot érintő feltételekhez kötött segélyezéssel kapcsolatban a felek úgy állapodtak meg, hogy a tiszta adományoktól, az élelmiszersegélyektől és a humanitárius segélyektől eltekintve a megállapodás hatálya alatt tartózkodnak az ilyen jellegű hitelnyújtástól. Az OECD-miniszterek 1991 júniusában elfogadták ezt az elvet [6].

35. FELTÉTELEKHEZ KÖTÖTT SEGÉLYRE JOGOSULT PROJEKTEK

a) Nem nyújtható feltételekhez kötött segély olyan állami vagy magánprojektre, amelynek gazdaságilag életképesnek kellene lennie, ha piaci alapon vagy a megállapodásban foglalt feltételek mellett finanszíroznák;

b) a segélyre való jogosultság vizsgálatának kulcsfontosságú szempontjai a következők:

- annak mérlegelése, hogy a projekt pénzügyileg életképtelen-e, vagyis hogy piaci elveken alapuló árképzés esetén képtelen-e olyan pénzáramlás megteremtésére, amely fedezi a beruházás működési költségeit és a kölcsöntőkével kapcsolatos adósságszolgálati kötelezettségeket, vagyis az első kulcsfontosságú teszt, vagy

- annak mérlegelése, hogy a többi féllel folytatott tanácskozás alapján jogos-e az a következtetés, hogy piaci alapon vagy a megállapodásban foglalt feltételek mellett a beruházás valószínűleg nem finanszírozható, vagyis a második kulcsfontosságú teszt;

c) a fenti b) pontban foglalt kulcsfontosságú tesztek célja annak bemutatása, miként kell egy projektet megvizsgálni abból a szempontból, hogy segély, vagy piaci alapon, illetve a megállapodásban foglalt feltételek mellett nyújtott exporthitel formájában történjék-e a finanszírozása. A 62. és a 65. cikkben szabályozott konzultációs eljárások során idővel felhalmozódó tapasztalatok pontosabb iránymutatást adnak majd mind az exporthitelt nyújtó, mind pedig a segélyintézmények számára a projektek két csoportja közötti határvonalat illetően.

36. A JOGOSULTSÁGI SZABÁLYOK ALÓLI KIVÉTELEK

a) A 34. és a 35. cikkben foglalt rendelkezéseket nem kell alkalmazni a feltételekhez kötött segélyekre, amennyiben a kedvezményszint 80 % vagy azt meghaladó, kivéve a 33. cikkben meghatározott kapcsolt finanszírozási csomag részét képező feltételekhez kötött segélyeket;

b) a 35. cikkben foglalt rendelkezéseket nem kell alkalmazni az olyan feltételekhez kötött segélyekre, amelyek értéke alacsonyabb, mint kétmillió SDR (különleges lehívási jog), kivéve a 33. cikkben meghatározott kapcsolt finanszírozási csomag részét képező feltételekhez kötött segélyeket;

c) az e fejezetben foglalt szabályoktól csak akkor lehet eltérni, ha a felek a 71–77. cikkben szabályozott, közös álláspont kialakítására szolgáló eljárás keretében úgy határoznak. A 34. és a 35. cikkben foglalt szabályoktól a felek a 40. cikk c) pontjában meghatározott módon is eltérhetnek;

d) az ENSZ által a világ legkevésbé fejlett országaiként meghatározott államoknak (Least Developed Countries – LDC) nyújtandó feltételekhez kötött segélyek nem tartoznak a 34. és a 35. cikk hatálya alá.

37. A FELTÉTELEKHEZ KÖTÖTT SEGÉLY KEDVEZMÉNYSZINTJÉNEK MEGHATÁROZÁSA

A feltételekhez kötött segély kedvezményszintjének fogalma hasonló a "segélyelem" DAC által használt fogalmához. Adományok esetében a kedvezményszint 100 %. Kölcsönök esetében a kedvezményszint a kölcsön névértéke és a hitelfelvevő által a jövőben teljesítendő adósságszolgálati kifizetések diszkontált jelen értéke közötti különbséggel egyenlő. Ezt a különbséget a kölcsön névértékének százalékában állapítják meg.

38. A FELTÉTELEKHEZ KÖTÖTT SEGÉLY KEDVEZMÉNYSZINTJÉNEK KISZÁMÍTÁSA

A feltételekhez kötött segélyek kedvezményszintjének kiszámítására ugyanaz a módszer szolgál, mint amelyet a DAC a segélyelemek esetében használ, az alábbi különbségekkel:

a) egy kölcsön kedvezményszintjének egy adott valutában történő kiszámításához alkalmazott leszámítolási kamatláb, vagyis a differenciált leszámítolási kamatláb (Differentiated Discount Rate – DDR) minden évben január 15-én megváltozik, kiszámítása pedig a következőképpen történik:

- a CIRR-kamatláb átlaga + értékkülönbözet

Az értékkülönbözet (M) a visszafizetési határidőtől (R) függ az alábbiak szerint:

R | M |

15 év alatt | 0,75 |

15 évtől < 20 évig | 1,00 |

20 évtől < 30 évig | 1,15 |

30 évtől | 1,25 |

- valamennyi pénznem esetében a CIRR átlaga az előző év augusztusának 15. napjától a folyó év február 14. napjáig terjedő hat hónapos időszak során érvényes havi CIRR-ek átlagával egyenlő. Az így kiszámított kamatlábat az értékkülönbözettel együtt a legközelebbi 10 bázispontra kell kerekíteni. Ha egy adott pénznemre egynél több CIRR van érvényben, a 16. cikk b) pontjában szabályozott leghosszabb lejáratra szóló CIRR-kamatlábat kell a számítás során figyelembe venni;

b) a kedvezményszint kiszámításához a hitel 9. cikk szerinti kezdőnapját kell bázisként figyelembe venni;

c) egy kapcsolt finanszírozási csomag teljes kedvezményszintjének számítása során az alábbi hitelek, pénzalapok és kifizetések kedvezményszintjét nullának kell tekinteni:

- a megállapodás rendelkezéseinek megfelelő exporthitelek,

- a piaci alapon vagy ahhoz közeli feltételek mellett biztosított egyéb pénzeszközök,

- egyéb hivatalos pénzeszközök, amelyek kedvezményszintje alacsonyabb a 40. cikk a) pontjában megengedett minimumnál, az egyeztetett eseteket kivéve, valamint

- a vevő által teljesített készpénzfizetés.

Azokat a hitelnyújtás kezdetekor vagy az azt megelőzően teljesített fizetési kötelezettségeket, amelyek nem minősülnek készpénzfizetésnek, be kell számítani a kedvezményszintbe;

d) az egyeztetésnél használt leszámítolási kamatláb: a segélyek egyeztetésekor az azonos feltétellel való összevetés azt jelenti, hogy az egyeztetés időpontjában hatályos leszámítolási kamatláb alkalmazásával átszámított azonos kedvezményszintet veszik figyelembe az egyeztetés során;

e) a helyi költségeket és egy harmadik ország beszerzéseit csak akkor kell beszámítani a kedvezményszintbe, ha a támogatást nyújtó ország finanszírozza azokat;

f) egy finanszírozási csomag teljes kedvezményszintjét úgy kell meghatározni, hogy a csomag minden egyes elemének névértékét megszorozzuk az adott elem kedvezményszintjével, majd az eredményeket összeadjuk, és a kapott összeget elosztjuk az elemek összesített névértékével;

g) a segélyelemet tartalmazó kölcsönre az értesítés időpontjában hatályos leszámítolási kamatláb érvényes. Azonnali értesítés esetén azonban a segélyelemet tartalmazó kölcsön feltételeinek rögzítésekor hatályos leszámítolási kamatlábat kell figyelembe venni. A kedvezményszintet nem befolyásolja, ha egy kölcsön élettartama során változik a leszámítolási kamatláb;

h) ha a szerződés megkötése előtt változik a pénznem, az értesítést megfelelőképpen módosítani kell. A kedvezményszint megállapításához a módosítás napján érvényes leszámítolási kamatlábat kell figyelembe venni. Nincs szükség módosításra, ha az eredeti értesítésben feltüntették az alternatív pénznemet és a kedvezményszint kiszámításához szükséges valamennyi információt;

i) a g) pontban foglalt rendelkezésekkel ellentétben a segélyelemet tartalmazó hitelkereten belül kezdeményezett egyedi ügyletek kedvezményszintjének kiszámításához a hitelkerettel kapcsolatban eredetileg bejelentett leszámítolási kamatlábat kell alkalmazni.

39. A FELTÉTELEKHEZ KÖTÖTT SEGÉLYEK ÉRVÉNYESSÉGI IDEJE

a) A feltételekhez kötött segélyek feltételei nem rögzíthetők két évnél hosszabb időtartamra, függetlenül attól, hogy egyedi ügyletek finanszírozásáról, segélynyújtási jegyzőkönyvről, segélyelemet tartalmazó hitelkeretről vagy más hasonló megállapodásról van-e szó. Segélynyújtási jegyzőkönyv, segélyelemet tartalmazó hitelkeret vagy más hasonló megállapodás esetén az érvényességi idő az aláírás napján kezdődik, amelyről a feleket az 56. cikknek megfelelően értesíteni kell; a hitelkeret meghosszabbítását oly módon kell bejelenteni, mintha új ügylet volna, azzal a megjegyzéssel, hogy valójában hitelkeret meghosszabbításáról van szó, a meghosszabbításról szóló értesítés időpontjában megengedett feltételek mellett. Egyedi ügyletek esetén, beleértve a segélynyújtási jegyzőkönyvet, a segélyelemet tartalmazó hitelkeretet vagy más hasonló megállapodás alapján bejelentett ügyleteket is, az érvényességi idő a kötelezettségvállalásnak az 55., illetve az 56. cikknek megfelelő bejelentése napján kezdődik;

b) amikor egy ország először válik jogosulatlanná tizenhét éves lejáratú világbanki kölcsönre, a hatályos, illetve az újonnan bejelentett feltételekhez kötött segélyprogramok és segélyelemeket tartalmazó hitelkeretek érvényességi idejét a 34. cikk b) pontjában szabályozott eljárásnak megfelelő potenciális átminősítés napjától számított egy évre kell korlátozni;

c) az ilyen jegyzőkönyvek és hitelkeretek csak a megállapodás 34. és 35. cikkében foglalt rendelkezéseknek megfelelő feltételek mellett újíthatók meg az alábbiakat követően:

- az országok átminősítése, valamint

- a megállapodás rendelkezéseinek módosítása.

Ilyen esetben a hatályos feltételek a 38. cikkben meghatározott leszámítolási kamatláb változása ellenére fenntarthatóak.

40. A FELTÉTELEKHEZ KÖTÖTT SEGÉLYRE VONATKOZÓ SZABÁLYOKTÓL VALÓ ELTÉRÉS TILALMA

a) A felek nem nyújthatnak olyan feltételekhez kötött segélyt,

- amelynél a kedvezményszint alacsonyabb, mint 35 %, illetve 50 %, amennyiben a kedvezményezett ország a világ legkevésbé fejlett országai (LDC) közé tartozik, vagy

- amely nem felel meg a segélyre való jogosultságra vonatkozó, a 34. cikkben foglalt rendelkezéseknek, a 36. cikkben foglalt kivételektől eltekintve;

b) a 40. cikk a) pontjának első francia bekezdésével ellentétben a minimális kedvezményszintre vonatkozó korlátozásokat nem kell alkalmazni az 58. cikk első francia bekezdésében szabályozott technikai segítségnyújtásra;

c) a 40. cikk a) pontjának második francia bekezdésével ellentétben a felek a megállapodásnak nem megfelelő ajánlatot is előterjeszthetnek az alábbi eszközök útján:

- a 71–77. cikkben vázolt, a közös álláspontra vonatkozó eljárás, vagy

- segélynyújtásra való hivatkozás a felek jelentős részének támogatásával, a 62. és a 63. cikkben ismertetett eljárásnak megfelelően, vagy

- a 65. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően a Főtitkárhoz címzett levél, amellyel kapcsolatosan a felek elvárják, hogy csak ritka kivételnek számító esetekben kerüljön rá sor.

41. EGYEZTETÉS

a) A feleknek jogukban áll egyeztetést folytatni az 55., illetve az 56. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően bejelentett feltételekkel kapcsolatban. Az egyeztetés alapjául szolgáló támogatás nem terjedhet túl az egyeztetés tárgyát képező feltételek érvényességi idején;

b) a felek kötelesek az egyeztetést olyan támogatási feltételek alapján elvégezni, amelyek megfelelnek a megállapodásnak, kivéve ha az indítvány alapjául szolgáló ajánlat maga sem egyeztethető össze a megállapodással. Egy másik fél által bejelentett feltételeket egyeztetni kívánó félnek a 60., illetve a 61. cikkben szabályozott eljárást kell értelemszerűen követnie;

c) harmadik országbeli személy által kínált és a megállapodással összeegyeztethetetlen feltételeket egyeztetni kívánó félnek az 53. cikkben szabályozott eljárást kell követnie.

IV. FEJEZET

ELJÁRÁSOK

1. szakasz: Az exporthitelekre és a kereskedelmi vonatkozású segélyekre vonatkozó általános rendelkezések

42. KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS

A kötelezettségvállalás fogalma magában foglal minden olyan, bármilyen formájú nyilatkozatot, amely által a befogadó ország, a vevő, a hitelfelvevő, az exportőr vagy a pénzügyi intézmény hivatalosan értesül a hivatalos támogatási készségről, illetve szándékról.

43. MEGERŐSÍTETT KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS

A bevezetésben említett messzemenő erőfeszítésekre törekedve, s az egyes ügyletekre vonatkozó feltételekkel kapcsolatos egyértelmű, közös magatartásból fakadó előnyök tudatában a felek az alábbiakra tesznek megerősített kötelezettségvállalást:

- szigorúan betartják az értesítési kötelezettségre vonatkozó eljárási szabályokat, különösen azt, hogy bármiféle kötelezettségvállalási nyilatkozat előtt legkésőbb a végső határidő lejárta előtt eleget tesznek előzetes értesítési kötelezettségüknek,

- a IV., illetve az V. mellékletben megadott formában rendelkezésre bocsátanak minden szükséges információt,

- azonnal válaszolnak a 67. és a 68. cikknek megfelelően feltett kérdésekre,

- a 70–77. cikknek megfelelően a lehető leghamarabb biztosítják az információcserét annak érdekében, hogy megállapodásra jussanak egy adott ügylet feltételeire vonatkozó közös álláspontot illetően,

- kedvezően fogadják a személyes konzultációra irányuló kezdeményezéseket, és

- nem járnak el olyan módon, amelynek következtében a konzultációs és az értesítési eljárások értelmüket veszítik azáltal, hogy nem marad elegendő idő az ügylet megvitatására.

44. VÁLASZADÁSI HATÁRIDŐ

A 67–70. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelő információcsere során a felek tájékoztatják egymást a támogatni kívánt ügyletek hitelfeltételeiről, és jogukban áll hasonló információkat kérni a többi féltől. Amennyiben az érdeklődő fél hét naptári napon belül nem kap választ, joggal feltételezheti, hogy a másik fél a megállapodás által megengedett legkedvezőbb hitelfeltételek mellett támogatja az ügyletet. Különösen sürgős esetben az érdeklődő félnek jogában áll gyorsított eljárást kérni a válaszadásra.

45. AZ ÉRTESÍTÉSEK SZABÁLYSZERŰ FORMÁJA

A megállapodás által előírt értesítéseknek meg kell felelniük a IV., illetve esettől függően az V. mellékletben foglalt szabályszerű formának, és tartalmazniuk kell az ott meghatározott valamennyi adatot, továbbá másolatban meg kell küldeni őket a Titkárságnak is.

46. A HIVATALOS TÁMOGATÁSRÓL SZÓLÓ TÁJÉKOZTATÁS

Amennyiben bármelyik fél olyan hivatalos támogatással kapcsolatosan tesz kötelezettségvállalást, amelyről a 47–56., valamint a 60. és a 61. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően értesítette a többi felet, kötelezettségvállalásáról minden esetben haladéktalanul tájékoztatnia kell a többi felet a Hitelezői Információs Rendszer (Creditor Reporting System – CRS) 1c. formanyomtatványának kitöltésével, az értesítés hivatkozási számát is feltüntetve.

2. szakasz: Exporthitelekre vonatkozó értesítési eljárások

47. ELTÉRÉSEK: ELŐZETES ÉRTESÍTÉS TANÁCSKOZÁSSAL

a) A megállapodásban részt vevő felek elvárják egymástól, hogy kölcsönösen betartsák a megállapodás rendelkezéseitől való eltérésnek a 27. cikkben foglalt tilalmát, illetve azt, hogy egyéb módon se térjenek el a megállapodástól. Ha azonban rendkívüli esetekben bármelyik fél a megállapodástól eltérő feltételek támogatását kezdeményezi, köteles a kötelezettségvállalási nyilatkozat kibocsátása előtt legalább tíz naptári nappal értesíteni a többi felet a támogatni szándékozott feltételekről. Ha valamelyik fél tanácskozni kíván ez alatt az időszak alatt, a kezdeményező köteles további tíz naptári napot várni, mielőtt megtenné kötelezettségvállalását. A tanácskozásra általában azonnali távközlési eszköz, pl. az OLIS útján kerül sor;

b) amennyiben a kezdeményező fél módosítja vagy visszavonja a megállapodással összeegyeztethetetlen feltételekre irányuló támogatási szándékát, köteles arról haladéktalanul tájékoztatni a többi felet.

48. MEGENGEDETT KIVÉTELEK: ELŐZETES ÉRTESÍTÉS TANÁCSKOZÁSSAL

A felek kötelesek a kötelezettségvállalás előtt legalább tíz naptári nappal értesíteni a többi felet, amennyiben olyan biztosítási díjtételt kívánnak alkalmazni, amely (a járulékos feltételek alapján végrehajtott kiigazítás után) alacsonyabb a minimális biztosítási díj referenciaértékénél, feltéve hogy a 27. cikk b) pontjának megfelelően az országkockázat az adósságszolgálati kötelezettség teljes élettartamára áthárításra/megszüntetésre, illetve korlátozásra/kizárásra került. Az értesítésnek az V. melléklet 9. pontjának megfelelő magyarázatot és indoklást is tartalmaznia kell. Ha bármelyik fél tanácskozást kér ez alatt az időszak alatt, a kezdeményező fél köteles további tíz naptári napot várni. A minimális biztosítási díj referenciaértékének legalább 25 %-kal történő csökkentése esetén az értesítő félnek bármiféle kötelezettségvállalás kibocsátása előtt legalább húsz nappal értesítenie kell a többi felet [7].

49. MEGENGEDETT KIVÉTELEK: ELŐZETES ÉRTESÍTÉS TANÁCSKOZÁS NÉLKÜL

a) A felek kötelesek bármiféle kötelezettségvállalás kibocsátása előtt legalább tíz naptári nappal értesíteni a többi felet, amennyiben:

1. az 1. kategóriába tartozó ország esetén öt évnél hosszabb, de nyolc és fél évet meg nem haladó visszafizetési határidőt szándékoznak támogatni;

2. a tőketörlesztés, illetve a kamatfizetés tekintetében nem a 13. cikk a) és b) pontjában, valamint a 14. cikk a) pontjában meghatározott rendes gyakorlatot kívánják követni;

3. erőmű részére – az atomerőmű kivételével – szándékoznak a 10. cikkben meghatározott maximális visszafizetési határidőt meghaladó, de a 11. cikk a) pontjában foglalt tizenkét évnél nem hosszabb visszafizetési határidejű támogatást nyújtani;

4. a hajókra vonatkozó exporthitelekről szóló ágazati megegyezés hatálya alá eső hajóra olyan hitelfeltételek mellett szándékoznak támogatást nyújtani, amelyek kedvezőbbek a megállapodás által megengedett hitelfeltételeknél; vagy

5. a politikai kockázatra vonatkozó minimális biztosítási díj referenciaértékénél kedvezőbb mértéket szándékoznak alkalmazni a 22. cikk f) pontjának megfelelően.

b) A kezdeményező fél köteles haladéktalanul értesíteni a többi felet, ha módosítja vagy visszavonja az értesítésben foglalt kivételes feltételek támogatásának szándékát.

50. ELTÉRÉSEK EGYEZTETÉSE

A bejelentett eltéréseket egyeztetni szándékozó feleknek az alábbi eljárást kell követniük.

Hacsak a kezdeményező fél nem értesíti a többi felet a megállapodástól való eltérési szándékának visszavonásáról, a 47. cikkben meghatározott megfelelő türelmi idő elteltével jogában áll támogatást nyújtani az alábbiak szerint:

- "azonos feltétellel való összevetés", vagyis ugyanazt az eltérő elemet tartalmazó, de a megállapodásnak egyebekben megfelelő feltételek egyeztetése esetén az egyeztető fél köteles a lehető leghamarabb jelezni egyeztetési szándékát, vagy

- az eredeti eltérés által kiváltott "nem azonos feltétellel való összevetés", vagyis a feltételek bármely egyéb elemének, a 29. cikkre is figyelemmel történő egyeztetése esetén az egyeztető fél köteles értesíteni a többi felet az új eltérésről és öt naptári napos előzetes értesítési, valamint öt naptári napos tanácskozási eljárást kezdeményezni, amelynek leteltét meg kell várnia. Az így megszabott időszak párhuzamosan is futhat az eredeti értesítést közreadó fél által kezdeményezett előzetes értesítési és tanácskozási eljárással, de nem telhet le hamarabb, mint a 47. cikk a) pontjában meghatározott tíz, illetve húsz naptári napos határidő.

51. MEGENGEDETT KIVÉTELEK EGYEZTETÉSE

A megengedett kivételeket egyeztetni szándékozó feleknek az alábbi eljárást kell követniük.

Hacsak a kezdeményező fél nem értesíti a többi felet arról, hogy visszavonta a megengedett kivételnek minősülő feltételek támogatásának szándékát, a 48., illetve a 49. cikkben meghatározott türelmi idő elteltével jogában áll támogatást nyújtani az alábbiak szerint:

- "azonos feltétellel való összevetés", vagyis ugyanazt a megengedett kivételnek minősülő elemet tartalmazó, de a megállapodásnak egyebekben megfelelő feltételek egyeztetése esetén az egyeztető fél köteles a lehető leghamarabb jelezni egyeztetési szándékát, vagy

- az eredeti eltérés által kiváltott "nem azonos feltétellel való összevetés", vagyis a feltételek bármely egyéb elemének, a 29. cikkben foglalt korlátozásokra is figyelemmel történő egyeztetése esetén az egyeztető fél köteles új értesítést közzétenni és öt naptári napos előzetes értesítési eljárást kezdeményezni, amelynek leteltét meg kell várnia. Az így megszabott időszak párhuzamosan is futhat az eredeti értesítést közreadó fél által kezdeményezett előzetes értesítési eljárással, de nem telhet le hamarabb, mint a 48., illetve a 49. cikkben meghatározott tíz naptári napos határidő.

A Titkárság köteles az elektronikus információcsere (EEI) keretében nyilvántartást vezetni a minimális biztosítási díj referenciaértékeire vonatkozó egyeztetésekkel kapcsolatos értesítésekről.

52. BE NEM JELENTETT ÉS AZ EGYEZMÉNNYEL NEM ÖSSZEEGYEZTETHETŐ FELTÉTELEK EGYEZTETÉSE

a) Az olyan egyedi ügyletekkel kapcsolatos, illetve valamely hitelkeret részét képező feltételeket egyeztetni kívánó fél, amelyek tekintetében egy másik fél nem tett eleget értesítési kötelezettségének, és amelyek állítólag nem egyeztethetőek össze a megállapodással, köteles minden ésszerűen elvárható erőfeszítést megtenni annak tisztázására, hogy valóban ilyen feltételeket ajánlottak-e fel. Az egyeztető fél akkor tett meg minden ésszerűen elvárható erőfeszítést, következésképpen akkor válik jogosulttá az egyeztetésre, ha azonnali távközlési eszköz, pl. az OLIS útján értesítette egyeztetési szándékáról a másik felet, de (az értesítés kézhezvételének napját nem számítva) három munkanapon belül nem kapott visszaigazolást arra vonatkozóan, hogy nem kerül sor a megállapodással össze nem egyeztethető feltételek alkalmazására;

b) hitelkeret egyeztetése egyaránt történhet egy egyedi ügylet vagy egy másik hitelkeret alkalmazásával: az egyeztetés alapjául szolgáló ajánlat egyik esetben sem járhat le később, mint az egyeztetés tárgyát képező hitelkeret;

c) egy másik fél által ajánlott és a megállapodással nem összeegyeztethető feltételeket egyeztetni kívánó fél köteles:

- "azonos feltétellel való összevetés" esetén az 50., illetve az 51. cikk első francia bekezdésében meghatározott eljárást követni, és

- "nem azonos feltétellel való összevetés" esetén pedig az 50., illetve az 51. cikk második francia bekezdésében meghatározott eljárást követni.

53. HARMADIK SZEMÉLY ÁLTAL AJÁNLOTT FELTÉTELEK EGYEZTETÉSE

a) A megállapodáson kívül álló harmadik személy által ajánlott olyan feltételek egyeztetése előtt, amelyek vélhetően nem egyeztethetőek össze a megállapodással, az egyeztetni szándékozó félnek minden erőfeszítést meg kell tennie annak igazolására, hogy valóban ilyen feltételek mellett kerül sor hivatalos támogatásra. Az érintett fél köteles értesíteni a többi felet erőfeszítéseinek jellegéről és eredményeiről;

b) a megállapodáson kívül álló harmadik személy által ajánlott és a megállapodással nem összeegyeztethető feltételeket egyeztetni szándékozó félnek a 47. cikk a) pontjában szabályozott előzetes értesítési és tanácskozási eljárást kell követnie.

3. szakasz: A kereskedelemmel összefüggő segélyekre vonatkozó értesítési eljárások

54. ELTÉRÉSEK: ELŐZETES ÉRTESÍTÉS TANÁCSKOZÁSSAL

a) A megállapodásban részt vevő felek elvárják egymástól, hogy kölcsönösen betartsák a megállapodás rendelkezéseitől való eltérésnek a 40. cikkben foglalt tilalmát, illetve azt, hogy egyéb módon se térjenek el a megállapodástól. Ha azonban rendkívüli esetekben bármelyik fél a megállapodástól eltérő feltételek támogatását kezdeményezi, köteles az 55. és az 56. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően értesíteni a többi felet a támogatni szándékozott feltételekről. E rendelkezéseket a 40. cikk b) pontjában szabályozott eljárások és körülmények sérelme nélkül kell alkalmazni;

b) amennyiben a kezdeményező fél módosítja vagy visszavonja a megállapodással összeegyeztethetetlen feltételekre irányuló támogatási szándékát, köteles arról haladéktalanul tájékoztatni a többi felet.

55. ELŐZETES ÉRTESÍTÉS

a) A felek kötelesek előzetesen értesíteni egymást, ha hivatalos támogatást szándékoznak nyújtani az alábbiakra:

- kereskedelmi vonatkozású, feltétel nélküli segélyhitel, amelynek értéke legalább kétmillió SDR, a kedvezményszintje pedig alacsonyabb, mint 80 %,

- kereskedelmi vonatkozású, feltétel nélküli segélyhitel, amelynek értéke kevesebb mint kétmillió SDR, és amely 50 % alatti segélyelemet tartalmaz (a DAC meghatározása szerint),

- kereskedelmi vonatkozású, feltételekhez kötött segély, amelynek értéke legalább kétmillió SDR, a kedvezményszintje pedig alacsonyabb, mint 80 %,

- kereskedelmi vonatkozású, feltételekhez kötött segély, amelynek értéke kevesebb, mint kétmillió SDR, a kedvezményszintje pedig alacsonyabb, mint 50 %;

b) az előzetes értesítésnek legalább harminc munkanappal meg kell előznie az ajánlattételi határidő zárónapját, illetve a kötelezettségvállalás napját, attól függően, hogy melyik esik korábbi időpontra;

c) a fenti 55. cikk a) pontja harmadik francia bekezdésének megfelelő előzetes értesítésnek, amely 50 millió SDR-nél nagyobb volumenű projektre vonatkozik, további tájékoztatást kell tartalmaznia a projektet illetően, megindokolva azt is, hogy a fenti 35. cikk b) pontjában szabályozott kulcsfontosságú tesztek alapján az értesítő fél miért tartja jogosultnak a projektet feltételekhez kötött segélyre;

d) amennyiben a kezdeményező fél módosítja vagy visszavonja a megállapodással nem összeegyeztethető feltételekre irányuló támogatási szándékát, köteles arról haladéktalanul értesíteni a többi felet;

e) a 33. cikkben meghatározott kapcsolt finanszírozási csomag részét képező kötött segélyghitelekre e cikk rendelkezéseit kell alkalmazni.

56. AZONNALI ÉRTESÍTÉS

A felek kötelesek azonnal, vagyis a kötelezettségvállalást követő két munkanapon belül értesíteni egymást, amennyiben olyan kereskedelmi vonatkozású, feltételekhez kötött segélyre szándékoznak hivatalos támogatást nyújtani, amelynek értéke:

- legalább kétmillió SDR, a kedvezményszintjük pedig legalább 80 %, vagy

- kétmillió SDR-nél alacsonyabb, a kedvezményszintjük pedig legalább 50 %.

A felek kötelesek azonnal értesíteni egymást segélynyújtási jegyzőkönyvek, hitelkeretek vagy más hasonló megállapodások aláírásáról.

57. FELTÉTEL NÉLKÜLI SEGÉLYEKRE VONATKOZÓ KIVÉTELEK

Nem áll fenn értesítési kötelezettség olyan feltétel nélküli segélyfinanszírozás esetén, amelynek értéke:

- legalább kétmillió SDR, a kedvezményszintje pedig legalább 80 %, vagy

- kétmillió SDR-nél alacsonyabb, és legalább 50 %-nak megfelelő segélyelemet tartalmaz (a DAC meghatározása szerint).

58. TECHNIKAI SEGÍTSÉGNYÚJTÁSRA ÉS A KISEBB PROJEKTEKRE VONATKOZÓ KIVÉTELEK

Nem kell alkalmazni az 55. és az 56. cikkben foglalt értesítési eljárásokat az alábbi esetekben:

technikai segítségnyújtás : olyan feltételekhez kötött segély, ahol a hivatalos fejlesztési segélyt képező elem kizárólag az ügylet összértékének 3 %-ánál, illetve egymillió USA dollárnál kisebb értékű technikai együttműködést tartalmaz, attól függően, hogy melyik érték az alacsonyabb, valamint

kisebb projektek : egymillió USA dollárnál alacsonyabb értékű beruházási projektek, amelyek finanszírozási forrása teljes egészében fejlesztéstámogatási segélyekből áll.

59. A SEGÉLYHITELEK FELTÉTELHEZ KÖTÖTTSÉGE

A feleknek jogukban áll a 31. cikk c) pontjának megfelelően további információt kérni valamennyi segélyhitelezési forma feltételhez kötöttségéről.

60. ELŐZETES ÉRTESÍTÉSEK EGYEZTETÉSE

Az előzetes értesítési eljárások keretében tudomásukra jutott feltételekhez kötött segélyeket egyeztetni szándékozó feleknek az alábbi eljárásokat kell követniük.

Hacsak a kezdeményező fél nem értesíti a többieket arról, hogy visszavonta segélynyújtási szándékát, a felek az 55. cikk b) pontjában meghatározott harminc munkanapos határidőt követően az alábbiak szerint nyújthatnak támogatást feltételekhez kötött segélyekre:

- "azonos feltétellel való összevetés", vagyis ugyanolyan kedvezményszintet eredményező feltételek egyeztetése esetén az egyeztető fél köteles a lehető leghamarabb jelezni egyeztetési szándékát, vagy

- az eredeti eltérés által kiváltott "nem azonos feltétellel való összevetés", vagyis a feltételek bármely egyéb a megállapodással össze nem egyeztethető elemének, a 41. cikkben foglalt korlátozásokra is figyelemmel történő egyeztetése esetén az egyeztető fél köteles öt naptári napos előzetes értesítési eljárást kezdeményezni, amelynek leteltét meg kell várnia. Ez az időszak párhuzamosan is futhat az eredeti értesítést közreadó fél által kezdeményezett előzetes értesítési és tanácskozási eljárással, de nem telhet le hamarabb az 55. cikk b) pontjában meghatározott harminc munkanapos határidőnél.

61. AZONNALI ÉRTESÍTÉSEK EGYEZTETÉSE

Nem áll fenn előzetes értesítési kötelezettség, ha a felek olyan feltételeket szándékoznak egyeztetni, amelyek az 56. cikknek megfelelő azonnali értesítési kötelezettség alá estek.

4. szakasz: A kereskedelemmel összefüggő segélyekre vonatkozó konzultációs eljárások

62. A KONZULTÁCIÓ CÉLJA

a) A feltételekhez kötött segély nyújtásának lehetséges kereskedelmi motivációját tisztázni szándékozó feleknek jogukban áll a segély teljes minőségi vizsgálatát kérni (részletes ismertetését lásd a VI. mellékletben);

b) a feleknek jogukban áll továbbá a 63. cikknek megfelelően a többi féllel konzultációkat kezdeményezni. Ezek közé tartozik a 69. cikkben meghatározott személyes konzultáció az alábbiak megvitatására:

- először is annak tisztázása, hogy a segélynyújtási ajánlat megfelel-e a fenti 34. és 35. cikkben foglalt követelményeknek, és

- szükség esetén annak megvitatása, hogy kellően indokolt-e a segélynyújtási ajánlat, még ha a 34. és a 35. cikkben foglalt követelmények nem is teljesülnek.

63. A KONZULTÁCIÓK KÖRE ÉS IDŐZÍTÉSE

a) A konzultációk során a feleknek jogukban áll tájékoztatást kérni – egyebek között – az alábbiakról:

- készült-e részletes megvalósíthatósági tanulmány/projektértékelés,

- volt-e kedvezményt vagy segélyelemet nem tartalmazó versenyképes finanszírozási ajánlat,

- a projekt előrelátható devizatermelésre, illetve devizamegtakarításra,

- van-e együttműködés multilaterális szervezetekkel, például a Világbankkal,

- sor került-e nemzetközi kompetitív licitálásra (International Competitive Bidding – ICB), és ha igen, a támogatást nyújtó ország tette-e a legalacsonyabb értékelhető ajánlatot,

- környezeti hatások,

- a magánszektor részvétele, valamint

- kedvezményt vagy segélyelemet tartalmazó hitelek esetén az értesítések időzítése (pl. az ajánlattételi határidőt vagy a kötelezettségvállalást megelőző hat hónap);

b) a konzultációt le kell zárni, és a Titkárság köteles a 62. cikkben megadott mindkét kérdésre vonatkozó válaszokat valamennyi félhez eljuttatni legalább tíz munkanappal az ajánlattételi határidő vagy a kötelezettségvállalás előtt, attól függően, hogy melyik esik korábbi időpontra. Ha a konzultációt folytató felek nem tudnak megegyezésre jutni, a Titkárság felszólítja a többi felet arra, hogy öt munkanapon belül nyilvánítsanak véleményt az ügyben. A Titkárság eljuttatja ezeket a véleményeket az értesítést tevő félnek, amelynek újból mérlegelnie kell szándékát, amennyiben a segélynyújtási ajánlat láthatóan nem kap jelentős támogatást a felek részéről.

64. NAGY VOLUMENŰ PROJEKTEKRE VONATKOZÓ KONZULTÁCIÓS ELJÁRÁS

Amennyiben bármelyik fél nem elégedett egy beruházásra vonatkozóan – az 55. cikk c) pontjának megfelelően – rendelkezésre bocsátott további tájékoztatással, újabb információ-kiegészítést kérhet. Ezt követően konzultációt kezdeményezhet a 63. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően. E konzultációk során a vitatott segély indokoltságának mérlegelésekor különös hangsúlyt kell fektetni arra a kérdésre, hogy várhatóan rendelkezésre állna-e piaci alapon vagy a megállapodásnak megfelelő feltételek mellett történő finanszírozás.

65. A KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYE

a) Amennyiben a támogatást nyújtó ország a felek jelentős támogatása nélkül is folytatni kívánja egy projekt támogatását, köteles a konzultáció befejezését, vagyis az elnöki következtetések elfogadását követő hatvan naptári napon belül előzetesen értesíteni szándékáról a többi felet. A támogató ország köteles továbbá levelet küldeni az OECD főtitkárának, amelyben ismerteti a konzultációk eredményeit és azokat az elsőbbséget élvező, nem kereskedelmi vonatkozású nemzeti érdekeket, amelyek az intézkedést szükségessé teszik. A felek elvárják, hogy ilyen eljárásra csak ritka, kivételes esetekben kerüljön sor;

b) a támogatást nyújtó ország köteles haladéktalanul értesíteni a többi felet az OECD főtitkárának küldött levélről, amelynek egy másolatát csatolni kell az értesítéshez. Sem a támogatást nyújtó ország, sem pedig a többi fél nem tehet feltételekhez kötött segélyre vonatkozó rendelkezésre tartási nyilatkozatot a feleknek az előzőekben meghatározott eljárás szerint küldött értesítéstől számított tíz munkanapon belül. Olyan projektek esetében, amelyekkel kapcsolatban kereskedelmi feltételek mellett is versenyképes további ajánlatokra derül fény a konzultációs eljárás során, a fent említett tíz munkanapos határidőt tizenöt napra meg kell hosszabbítani;

c) a Titkárság felügyeli a konzultációk folyamatát és eredményeit.

5. szakasz: Az exporthitelekre és a kereskedelmi vonatkozású segélyekre vonatkozó információcsere

66. KAPCSOLATTARTÁSI PONTOK

Az egyes országok által kijelölt kapcsolattartási pontok között valamennyi kommunikációnak azonnali távközlési eszköz, pl. az OLIS útján kell folynia, és azokat bizalmasan kell kezelni.

67. AZ INFORMÁCIÓKÉRÉS TERJEDELME

a) A felek kérdést intézhetnek egymáshoz egy harmadik országgal, illetve egy harmadik országbeli intézménnyel kapcsolatos magatartásukat vagy üzletkötésük bizonyos módját illetően;

b) a hivatalos támogatás iránti kérelem kézhezvételét követően a felek kérdéssel fordulhatnak egymáshoz, ismertetve azokat a legkedvezőbb hitelfeltételeket, amelyeket készek támogatni;

c) ha bármelyik fél arról értesül, hogy egy másik fél a megállapodás rendelkezéseitől állítólag eltérő hivatalos támogatást ajánlott fel, kérdést intézhet a másik félhez, ismertetve az ellene irányuló állítás részleteit;

d) ha egynél több fél felé irányul valamely információkérés, a megkeresésben szerepelnie kell a címzettek listájának;

e) valamennyi megkeresés másolatát meg kell küldeni a Titkárságnak.

68. A VÁLASZADÁS TERJEDELME

a) Az a fél, amelyhez a kérdést intézték, köteles hét naptári napon belül válaszolni és a lehető legtöbb információt rendelkezésre bocsátani az üggyel kapcsolatban. A válaszban a lehető legnagyobb valószínűséggel jelezni kell, hogy milyen döntést készül hozni a megkeresett fél. Szükség esetén mielőbb teljes körű választ is kell adni a kérdésre. A választ másolatban meg kell küldeni a címzettek listáján szereplő többi félnek és a Titkárságnak is;

b) amennyiben egy kérdésre adott válasz bármilyen okból, így például:

- valamely kérelem benyújtása, módosítása, illetve visszavonása, vagy

- egyéb feltételek mérlegelése következtében,

érvénytelenné válik, haladéktalanul újabb választ kell adni, és a válasz másolatát meg kell küldeni a megkeresésben szereplő valamennyi további címzettnek és a Titkárságnak is.

69. SZEMÉLYES KONZULTÁCIÓK

a) A felek vállalják, hogy kedvezően reagálnak a mielőbbi, azaz öt munkanapon belüli személyes konzultációra irányuló kérésekre, különösen ha az információcserére rendelkezésre álló eljárások nem tűnnek megfelelőnek;

b) valamennyi felet értesíteni kell a személyes konzultációra irányuló kérésekről. A konzultációkat az öt munkanapos határidőt követően a lehető leghamarabb meg kell tartani;

c) a konzultációt kérő fél felelős a találkozó kölcsönösen elfogadható helyen és időben történő megtartásáért, ahol ő köteles elnökölni. A többi felet megfelelőképpen értesíteni kell;

d) amennyiben a konzultáció tárgyát képező ügyletre már sor került, az elnököt az érintett felek választják meg. Ha a konzultáció helye nem az OECD párizsi székháza, a konzultációt kérő fél köteles gondoskodni a titkári teendők ellátásáról, beleértve – szükség esetén – a tolmácsolási feladatokat is;

e) a Titkárság köteles azonnal eljuttatni a megállapodásban részt vevő feleknek a konzultáció eredményét. Ha a Titkárság nem tud részt venni az OECD székházától távol eső helyen megtartott találkozón, az elnök köteles gondoskodni arról, hogy a Titkárság megfelelő tájékoztatást kapjon annak eredményéről;

f) az elnök köteles egyeztetni a Titkársággal azokat az intézkedéseket, amelyek a későbbiekben szükségessé válhatnak;

g) az információcsere, illetve a személyes konzultáció közös álláspont kialakításához vezethet.

70. KÖZÖS ÁLLÁSPONT

A közös álláspont a felek között arra vonatkozóan létrejött megállapodás, hogy valamely ügyben, illetve bizonyos körülmények között milyen elvek alapján nyújtható hivatalos támogatás. Az abban szereplő feltételek lehetnek kedvezőbbek, de akár kedvezőtlenebbek is a megállapodás által engedélyezett feltételeknél. A kölcsönösen kialakított közös álláspontban foglalt rendelkezések csak az abban meghatározott ügylet, illetve körülmények tekintetében lépnek a megállapodás szabályai helyébe.

71. A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELJÁRÁSI SZABÁLYAI ÉS ALAKI KÖVETELMÉNYEI

a) Közös álláspont elfogadására irányuló javaslatot csak a Titkársághoz lehet előterjeszteni. A közös álláspont elfogadására irányuló javaslatot a megállapodásban részt vevő valamennyi félnek és –feltételekhez kötött segély esetén – a Titkárság által a DAC részéről kijelölt kapcsolattartási pontnak is meg kell küldeni. A kezdeményező fél kilétét nem tüntetik fel az OLIS közös álláspontok nyilvántartására rendszeresített hirdetőtábláján. Bármelyik fél, illetve a DAC valamelyik tagjának kérésére azonban a Titkárság szóban felfedheti a kezdeményező fél kilétét. A Titkárság köteles nyilvántartást vezetni az ilyen jellegű kérésekről;

b) a közös álláspont elfogadására irányuló javaslatokat keltezéssel kell ellátni és az alábbi alaki követelményeknek megfelelően kell előterjeszteni:

- hivatkozási szám, amelyet a "közös álláspont" megjelölés követ;

- az importáló ország és a vevő neve,

- a projekt azonosításra alkalmas minél pontosabb megnevezése és ismertetése,

- a kezdeményező ország által előirányzott feltételek,

- a közös álláspont elfogadására irányuló javaslat,

- az ismert versenyképes ajánlattevők nemzetisége és megnevezése,

- a kereskedelmi és pénzügyi ajánlattétel határideje és, amennyiben ismert, az ajánlatok száma, valamint

- az üggyel kapcsolatos egyéb információk, beleértve a közös álláspont elfogadására irányuló javaslat okait, továbbá azt, hogy milyen tanulmányok állnak rendelkezésre a projektre és/vagy a körülményekre vonatkozóan;

c) a közös álláspont elfogadására a 34. cikk b) pontja 4. alpontjának megfelelően előterjesztett javaslatot a Titkársághoz kell címezni és másolatban meg kell küldeni valamennyi fél részére. A közös álláspont elfogadására irányuló javaslatot előterjesztő fél köteles teljes körűen megindokolni, hogy véleménye szerint miért kellene egy adott országot a 34. cikk b) pontjában szabályozott eljárástól eltérő módon osztályozni.

72. KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELFOGADÁSÁRA IRÁNYULÓ JAVASLATRA ADOTT VÁLASZ

a) Jóllehet a cél az, hogy a felek minél előbb válaszoljanak a közös álláspont elfogadására irányuló javaslatra, általános elvként húsz naptári napon belül kell válaszolniuk arra;

b) további tájékoztatás kérése, a javaslat elfogadása, illetve elutasítása, valamint a közös álláspont módosítására, illetve alternatív közös álláspont elfogadására irányuló javaslat egyaránt válaszadásnak minősül;

c) ha bármelyik fél arra hivatkozik, hogy nincs álláspontja, mivel nem kereste meg egyetlen exportőr vagy a kedvezményezett ország egyetlen hatósága sem az adott projektre nyújtandó segéllyel kapcsolatban, válaszát úgy kell tekinteni, hogy elfogadta a közös álláspontra irányuló javaslatot. Ha a közös álláspont hatálybalépését követően mégis megkeresés érkezik az utóbbi félhez, a 77. cikk a)–d) pontjában szabályozott eljárással élhet, amennyiben a közös álláspontban meghatározottnál kedvezőbb feltételeket kíván nyújtani.

73. KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELFOGADÁSA

a) A húsznapos határidőt követően a Titkárság valamennyi felet köteles tájékoztatni a javasolt közös állásponttal kapcsolatos helyzetről. Ha a közös álláspontot nem fogadta el a megállapodásban részt vevő valamennyi fél, de egyikük sem utasította azt el, a javaslatot további nyolc naptári napig fenn kell tartani;

b) ezt követően úgy kell tekinteni, hogy az a fél, amelyik korábban nem utasította el kifejezett formában a javasolt közös álláspontot, szintén hozzájárulását adta a közös állásponthoz. Ugyanakkor bármelyik félnek, a kezdeményező felet is beleértve, jogában áll csak akkor elfogadni a közös álláspontot, ha egy vagy több fél kifejezett hozzájárulását adta ahhoz;

c) ha valamelyik fél nem fogadja el a közös álláspont egy vagy több elemét, azzal hallgatólagosan kifejezi, hogy elfogadja annak többi elemét. A felek tudomásul veszik, hogy az ilyen részleges hozzájárulás következtében a többi fél is módosíthatja a javasolt közös állásponttal kapcsolatos nézetét. A feleknek jogukban áll olyan feltételeket ajánlani, illetve egyeztetni, amelyekre nincs hatályban közös álláspont;

d) azokat a közös álláspontokat, amelyek nem kerültek elfogadásra, a 71. és a 72. cikkben szabályozott eljárásoknak megfelelően lehet újból napirendre tűzni. Ilyen esetben eredeti döntésük a feleket nem köti.

74. VÉLEMÉNYKÜLÖNBSÉG A KÖZÖS ÁLLÁSPONTOT ILLETŐEN

Amennyiben a kezdeményező fél és az a fél, amelyik módosítást, illetve alternatív javaslatot terjesztett elő, további nyolc naptári napon belül nem tud megegyezésre jutni a közös állásponttal kapcsolatban, közös megegyezéssel meghosszabbítható ez az időszak. A Titkárság köteles valamennyi felet értesíteni a határidő meghosszabbításáról.

75. A KÖZÖS ÁLLÁSPONT HATÁLYBALÉPÉSÉNEK NAPJA

A Titkárság köteles tájékoztatni a megállapodásban részt vevő valamennyi felet arról, hogy a közös álláspont hatályba fog lépni, illetve elutasításra került; a közös álláspont az értesítéstől számított három naptári napon belül lép hatályba. A Titkárság az OLIS útján köteles közzétenni az elfogadott, valamint a függőben lévő valamennyi közös álláspont folyamatosan frissített nyilvántartását.

76. A KÖZÖS ÁLLÁSPONTOK ÉRVÉNYESSÉGE

a) Elfogadását követően a közös álláspont hatálybalépésének napjától számított két éven át érvényes, hacsak a Titkárság annak érdektelenné válásáról nem értesül, amelyet valamennyi fél el is fogadott. A közös álláspont további két éven át érvényben marad, amennyiben bármelyik fél az eredeti lejárati naptól számított tizennégy naptári napon belül meghosszabbítását kezdeményezi. Az azt követő meghosszabbításokat ugyanezen eljárás keretében hagyhatják jóvá. A 34. cikk b) pontja 4. alpontjának megfelelően elfogadott közös álláspont addig marad érvényben, amíg a következő évre vonatkozó világbanki adatok rendelkezésre nem állnak;

b) a Titkárság felügyeli a közös álláspontok helyzetét, és megfelelőképpen tájékoztatnia kell arról a feleket az OLIS rendszeren keresztül, folyamatosan nyilvántartva azon "Az érvényes közös álláspontok helyzetét". Ennek megfelelően a Titkárság – egyebek között – az alábbi teendőket látja el:

- a felek által elfogadott új közös álláspont bejegyzése,

- a lejárati nap frissítése, amennyiben bármelyik fél egy közös álláspont meghosszabbítását kéri,

- azon közös álláspontoknak a törlése, amelyek érvényességi ideje lejárt, és

- azokat a közös álláspontokat feltüntető jegyzéknek a negyedévenként történő elkészítése, amelyek lejárata a következő negyedévben esedékes.

77. A KÖZÖS ÁLLÁSPONTTÓL VALÓ ELTÉRÉS

a) A közös álláspontban foglaltaknál kedvezőbb feltételeket támogatni kívánó fél köteles legalább hatvan naptári nappal a kötelezettségvállalás előtt értesíteni szándékáról a többi felet és a Titkárságot;

b) az értesítésnek ki kell terjednie azokra az okokra, amelyek miatt a támogatást nyújtó fél a közös álláspontban elfogadottnál kedvezőbb feltételeket kíván támogatni, valamint annak indoklását, hogy miért nem eredményez a támogatás olyan vételi döntést (a nemzetközi kompetitív licitálási (ICB) eljárás lehetséges kimenetelét is figyelembe véve), amelyet befolyásol a segélynyújtás ténye;

c) az adott ügyletben érdekelt fél kérésére a Titkárság személyes konzultációt szervez;

d) hacsak a személyes konzultáció során alternatív közös álláspont nem születik, a felek kötelesek tartózkodni mindennemű kötelezettségvállalástól a személyes konzultációt követő huszonnyolc, illetve az értesítést követő hatvan naptári napig, attól függően, hogy melyik esik későbbi időpontra;

e) a felek fenntarthatják maguknak a jogot az 50., az 53., a 60. és a 61. cikknek megfelelően elfogadott közös álláspontnál kedvezőbb ajánlatok egyeztetésére.

6. szakasz: A minimális kamatlábak (CIRR) közlésére vonatkozó rendelkezések

78. A MINIMÁLIS KAMATLÁBAK KÖZLÉSE

a) A 16. cikkben foglalt rendelkezéseknek megfelelően meghatározott pénznemekre vonatkozó CIRR-kamatlábakat azonnali távközlési eszköz útján havonta meg kell küldeni a Titkárságnak annak érdekében, hogy valamennyi félhez eljusson;

b) az ilyen értesítéseket azon hónap végét követő öt napon belül kell eljuttatni a Titkársághoz, amelyre az információ vonatkozik. A Titkárság ezt követően haladéktalanul tájékoztatja a feleket az alkalmazott kamatlábakról.

79. A KAMATLÁBAK HATÁLYBALÉPÉSÉNEK NAPJA

A kamatláb-módosítások a hónap végét követő tizenötödik napon lépnek hatályba.

80. A KAMATLÁBAK AZONNALI HATÁLLYAL TÖRTÉNŐ MÓDOSÍTÁSA

Amennyiben a piaci fejlemények megkövetelik a CIRR módosítását a hónap folyamán, a módosított kamatlábak a módosításról szóló értesítésnek a Titkársághoz való beérkezését követő tíz nap elteltével lépnek hatályba.

7. szakasz: A biztosítási díjakkal kapcsolatos információcserére vonatkozó rendelkezések

81. A BIZTOSÍTÁSI DÍJAKKAL KAPCSOLATOS ELEKTRONIKUS INFORMÁCIÓCSERE

A felek megadják a VII. mellékletben felsorolt, a megállapodásnak a minimális biztosítási díj referenciaértékeire vonatkozó rendelkezései alkalmazása érdekében szükséges információkat.

8. szakasz: Felülvizsgálati eljárások

82. ÉVES FELÜLVIZSGÁLAT

a) A felek évente legalább egyszer felülvizsgálják a megállapodás működését. A felülvizsgálatra általában az év második negyedévében kerül sor. A felülvizsgálat során a felek – egyebek között – áttekintik az értesítési eljárásokat, az eltéréseket, a DDR rendszer alkalmazását és működését, a feltételekhez kötött segélyekkel kapcsolatos szabályokat és eljárásokat, az egyeztetéssel kapcsolatos kérdéseket, az előzetes kötelezettségvállalásokat, a mezőgazdasági árukat érintő hitelezés gyakorlatát és a megállapodásban való minél szélesebb körű részvétel lehetőségeit;

b) a felülvizsgálatot a felek tapasztalataira és a megállapodás működésének és hatékonyságának javítására tett javaslataira kell építeni. A felek