32003R2229
2003.12.24. AZ EURÓPAI UNIÓ HIVATALOS LAPJA L 339/3
A TANÁCS 2229/2003/EK RENDELETE
(2003. december 22.)
azOroszországbólszármazószilíciumbehozataláravonatkozóvéglegesd ömpingellenesvámkivetéséről
és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező
országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelem-ről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (
1)
(a továbbiakban: alaprendelet), és különösen annak 9. cikkére,
tekintettelaBizottságnakatanácsadóbizottsággalfolytatottkon-
zultációt követően benyújtott javaslatára,
mivel:
1.Az eljárás
1.1.Ideiglenes intézkedések
(1) A Bizottság az 1235/2003/EK rendelettel (2) (a továbbiak-
ban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes intéz-
kedéseket vezetett be az Oroszországból származó szilí-cium behozatalára. Az intézkedések ad valorem vám
formájábannyilvánultakmeg,amelynekmértéke24,0%és25,2 % között változik.
(2) Adömpingreésakárravonatkozóvizsgálata2001.októ-
ber 1-jétől 2002. szeptember 30-ig tartó időszakra (atovábbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) vonatkozott. Azokozottkárelemzésévelkapcsolatostendenciákvizsgálataaz 1998. január 1-jétől a VI végéig tartó időszakra terjedtki (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak).
1.2.Egyéb hatályos intézkedések
(3) A Kínai Népköztársaságból (Kína) származó szilícium
behozatalára vonatkozóan jelenleg 49 %-os dömpingelle-nes,ad valorem vám van érvényben (
3). Az alaprendelet
11.cikkének(2)bekezdésealapjánjelenlegfolyikazintéz-kedések felülvizsgálata (
4).
1.3.További eljárás
(4) Az ideiglenes dömpingellenes vámok kivetését követően a
felektájékoztatástkaptakazokrólazalapvetőtényekrőlésmegfontolásokról, amelyeken az ideiglenes rendelet alap-ult. Bizonyos felek írásos állásfoglalást nyújtottak be. Azazt kérelmező felek lehetőséget kaptak a Bizottság előttimeghallgatásra.(5) Valamennyi érintett fél tájékoztatást kapott azokról az
alapvetőtényekrőlésmegfontolásokról,amelyekalapjánavéglegesdömpingellenesvámokkivetéséreésazideiglenesvámok úján biztosított összegek végleges beszedésérevonatkozó javaslat napirendre került. A felek rendelkezé-séreálltegymeghatározottidőszakahhoz,hogyezentájé-koztatást követően észrevételeiket megtegyék.
(6) Azérdekeltfelekszóbeliésírásbanbenyújtottállásfoglalá-
saitmérlegelték,ésindokoltesetbenavéglegesténymegál-lapításokat ezeknek megfelelően módosították.
(7) A Bizottság folytatta a végleges ténymegállapításokhoz
szükségesnekítéltvalamennyiinformációösszegyűjtésétésellenőrzését.
(8) Azideiglenesrendelet(7)preambulumbekezdésébenemlí-
tett gyártó cégek üzemeiben tett ellenőrző látogatásokonkívül meg kell jegyezni, hogy az alább felsorolt közösségifelhasználók üzemeiben is helyszíni látogatásokra kerültsor:
– GE Bayer Silicones, Leverkusen, Németország– Raffinera Metalli Capra SpA, Brescia, Olaszország– Vedani Carlo Metalli SpA, Milánó, Olaszország.
2.Érintett termék és hasonló termék
2.1.Érintett termék
2.1.1. Az exportáló termelők észrevételei
(9) Az ideiglenes rendelet (9) preambulumbekezdésében az
érintett termék mint a jelenleg a 2804 69 00 KN-kód alá
sorolt szilícium került meghatározásra. Egyes exportőrökafelől érdeklődtek, hogy ez az eljárás kiterjed-e a szilika-porra, amely a szilícium-dioxid mellékterméke, és amely aszilíciumgyártás folyamán alkalmazott szűrési folyamatsorán jön létre.
(10) Megkelljegyezni,hogyaszilikapornemfelelmegazérin-
tett terméknek az ideiglenes rendelet (9) és (10) preambu-lumbekezdésébenadottmeghatározásnak,mivelezcsupána szilícium előállítása során keletkező, por állagú mellék-termék, amelyet a beton adalékanyagaként alkalmaznak.Ezért megerősítést nyert, hogy erre az ex 2811 22 00KN-kódalásorolttermékreezeneljáráshatályanemterjedki.
(1) HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb az 1972/2002/EK tanácsi ren-
delettel (HL L 305., 2002.11.7., 1. o.) módosított rendelet.
(2) HL L 173., 2003.7.11., 14. o.
(3) A Kínai Népköztársaságból származó fém behozatalára vonatkozó
véglegesdömpingellenesvámkivetésérőlszóló,1997.december11-i
2496/97/EK tanácsi rendelet (HL L 345., 1997. 12.16., 1. o.).
(4) HL C 246., 2002.10.12., 9. o.11/48. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 173
(11) Az érintett termék meghatározását az egyik orosz expor-
tálótermelővitatta,aztállítva,hogyezenaKN-kódonbelül
a szilíciumnak két külön típusa van: egy a kohászati, egypedig a vegyipari felhasználók számára. Ezt az állítás azorosz gyártó azzal támasztotta alá, hogy a kétfajta anyagnyomelem-tartalmamiattjelentősmértékbeneltérőkémiaiösszetételű, és ez eltérő végfelhasználást tesz lehetővé; afelhasználóknakkétkülöncsoportjavan,amelyekegymás-sal nem versengenek; továbbá a két fajta egymással jelen-tős mértékben nem felcserélhető.
(12) A vizsgálat azt mutatta, hogy a szilíciumot különböző
minőségben állítják elő, továbbá a vizsgálati időszak alattaz EU piacán értékesített szilíciu m – a közösségi ipar által
előállított és az Oroszországból behozott egyaránt – többmint 95 tömegszázalék szilíciumot tartalmazott. A szilí-cium minőségét elsősorban a szilíciumtartalom alapjánhatározzák meg, másodsorban pedig az egyéb elemek,különösenavasésakalciumszázalékosarányaalapján.Aszakosodottfelhasználók,példáulavegyiparifelhasználókesetébenanyomelemekarányahatározzameg,hogyaszi-líciummegfelel-earendeltetésicélra.Aszakosodottterme-lők esetében a szilíciumot rendszerint a termelők különle-geskövetelményeinekmegfelelőenállítjákelő,megvételérepedig az egyes felhasználók hosszas ellenőrzési eljárásátkövetően kerül sor. Míg azonban a vegyipari felhasználókesetébenanyomelemekarányameghatározó,mindeznemelégséges azon következtetés levonásához, hogy ez a szilí-ciummástermékvolna,mintakohászatifelhasználókáltalhasznált szilícium.
(13) Bizonyítékot nyújtottak be arra vonatkozóan, hogy a
kiváló minőségű anyagot nem kizárólag vegyipari felhasz-nálók részére adták el, továbbá a vegyipari felhasználókbizonyos mennyiségű gyengébb minőségű, úgynevezettkohászati szilíciumot is vásároltak. Általánosan elfogadotttény az is, hogy azok a felhasználók, különösen a másod-lagos kohászati felhasználók, akik nem támasztanak szi-gorú követelményeket a minőséggel szemben, a jobbminőségű szilíciumot is fel tudják használni. Számukra azár a meghatározó, mivel nem óhajtanak magasabb áratfizetni a számukra megfelelőnél jobb minőségűszilíciumért.
2.1.2. A felhasználók észrevételei
(14) Számos felhasználó megkérdőjelezte az érintett termék
ideiglenesmeghatározásátis.Abeadványok–különösenakohászati felhasználók beadványai – nagymértékbenhasonlítottak az exportáló termelőkhöz beérkezettekhez.Valamennyi kohászati felhasználó azt állította, hogyhárom külön terméktípus létezik, azaz a vegyipari, a stan-dard minőségű, továbbá a kohászati felhasználók általhasználtalacsonyminőségűszilícium.Mindazonáltalvala-mennyien elismerték, hogy gyártási folyamataikban azemlített minőségek bármelyikét fel tudják használni, bár aköltségek miatt a gyenge minőségű szilíciumot részesítikelőnyben. A kohászati felhasználók szervezetei hasonló-képpen nyilatkoztak.(15) Az egyik vegyipari felhasználó az érintett termékre vonat-
kozóan tett észrevételt. Ez a felhasználó megerősítette,hogy az általa vásárolt szilícium a saját előírásainak meg-felelően kerül előállításra, valamint hogy számára a szilí-ciumban lévő nyomelemek a legfontosabbak.
2.1.3. A közösségi iparág észrevételei
(16) A közösségi iparág egyetértett azzal az ideiglenes megha-
tározással, amely szerint az ideiglenes rendelet (9) és (10)preambulumbekezdésében használt meghatározás hatályaalá tartozó valamennyi minőségű szilíciumot érintett ter-mékként kell tekinteni. Rámutatott arra is, hogy az érveknagyrészenemazérintetttermékre,hanemahasonlóter-mék meghatározására vonatkozik, továbbá az exportálótermelők e két kérdést összekeverik.
2.1.4. Az érintett termékre vonatkozó következtetések
(17) A szilícium olyan termék, amelyet elsősorban a vastarta-
lomtól,másodsorbanakalciumtartalomtól,harmadsorbanpedig az egyéb nyomelemektől függően különböző minő-ségekben állítanak elő. Az EU-ban és Oroszországbanalkalmazott gyártási folyamat (elektromos ívkemence)lényegét tekintve megegyezik.
(18) Az EU piacán alapjában véve két felhasználói csoport van
jelen: a főként szilikont előállító vegyipari felhasználók,valamint az alumíniumot előállító kohászati felhasználók.A kohászati felhasználókat tovább oszthatjuk elsődlegesalumíniumot gyártókra és másodlagos (újrafeldolgozott)alumíniumot gyártókra. Mindazonáltal az összes felhasz-nált szilícium legalább 95 tömegszázalék szilíciumot tar-talmaz, de a szilíciumtartalom rendszerint 98–99 %.
(19) Avas-éskalciumtartalomalapjánaszilíciumháromminő-
ségét lehetett azonosítani, a kiváló minőséget, a standardminőséget és a gyenge minőséget. Kiderült, hogy ezenminőségi osztályok között átfedés van a különböző fel-használói csoportok által történő felhasználás során. Álta-lánosan elfogadott tény, hogy nincs olyan fizikai, kémiaivagy technikai jellemző, amely miatt a másodlagos alumí-niumot előállítók ne használnák az összes szilíciumminő-séget, illetve az elsődleges alumíniumot előállítók ne astandard vagy a kiváló minőséget használnák. A felcserél-hetőségazellenkezőiránybannemazonosmértékű,nohabizonyítékotnyújtottakbearravonatkozóan,hogyavegy-ipari felhasználók felkészültek a standard és a gyengeminőségű szilícium használatára is. A különböző minősé-gek ára rendszerint meghatározza, hogy az egyes felhasz-náló csoportok melyik minőséget használják.
(20) A fent említetteknek megfelelően tehát a vizsgálat megál-
lapította, hogy a szilícium valamennyi típusa – az egyébkémiai elemek tartalma tekintetében való különbözőségellenére–azalapvetőfizikai,kémiaiéstechnikaijellemzőktekintetében megegyezik. Bár a szilícium különböző fel-használási területeken alkalmazható, kiderült, hogy akülönböző minőségeknek a különböző felhasználási terü-letek közötti felcserélhetősége kisebb-nagyobb mértékbenfennáll.174
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/48. kötet
(21) Ezért az ideiglenes rendelet (9) és (10) preambulumbekez-
désének megállapításai végleges megerősítést nyertek.
2.2.Hasonló termék
(22) A vizsgálatot követően megállapítást nyert, hogy az idei-
glenes rendelet (14) preambulumbekezdésében említett
termékkódra (PCN) vonatkozó állítás az Oroszországbólszármazó, illetve a Közösségben előállított szilícium árá-nak összehasonlítására, valamint a károk megszüntetésé-nekmegfelelőszintjérevonatkozott.Azeltérőár,minőségés felhasználási terület nem szükségszerűen vezet ahhoz akövetkeztetéshez,hogyatermékeknemhasonlóak.Ebbenazesetbenvoltaképpenazameghatározótényező,hogyaterméktípusok megegyeznek-e alapvető fizikai és kémiaijellemzőik,illetvefelhasználásuktekintetében.Afentemlí-tett különbségeket az exportár és a rendes érték összeha-sonlításakor, valamint például az alákínálás és a kármeg-szüntetés szintjének megállapításakor figyelembe veszik.
(23) Egy orosz exportáló termelő a szilícium Kínából történő
behozatalárajelenlegalkalmazottdömpingellenesintézke-désekre (lásd a (3) preambulumbekezdést) hivatkozott.Különösképpena2496/97/EKtanácsrendelet(55)pream-bulumbekezdésétemlíti,amelyszerint„azOroszországbólés Ukrajnából származó szilíciumfém minősége nemösszevethető az európai vagy kínai szilíciumfémével.”
(24) Ezzelazészrevétellelkapcsolatbanarrakellelőszörfelhívni
a figyelmet, hogy az említett állítás egy több mint öt évvelezelőtti vizsgálatból származik, és olyan információkonalapszik,amelyetazzalavizsgálattalkapcsolatbannyújtot-tak be, a jelenlegi vizsgálat pedig mindezt nem erősítettemeg.Mindezentúlafentirendelet(55)preambulumbekez-désekizárólagakárokokaivalfoglalkozik.Amegfogalma-zásból egyértelműen kiderül, hogy az érintett termék,továbbáabármelyforrásból–akárKínából,akárOroszor-szágból, akár az EU-ból, vagy az összehasonlítási alapulszolgáló országból, azaz Norvégiából – származó hasonlótermék esetében a szilíciumról van szó. Ez a szilícium azalaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében egyet-len hasonló terméknek minősül. Továbbá a különbözőországok különböző szilíciumgyártói esetében tapasztal-ható minőségkülönbség mértékéig az ilyen különbségekkiigazításokkal megfelelő módon figyelembe vehetők. Aztismegkelljegyezni,hogyazOroszországbólaKözösségbeexportált különböző típusok között is volt minőségbelikülönbség.
(25) A fentiek, továbbá a vizsgálat ténymegállapításai alapján
megerősítést nyert, hogy az Oroszországban előállított ésaz ott értékesített, valamint a Közösségbe exportált szilí-cium, az összehasonlítási alapul szolgáló ország saját pia-cánértékesítettszilícium,továbbáaKözösségiparágaáltala Közösségben előállított és ott értékesített szilícium azo-nos alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkezik.Ezért megállapítást nyert, hogy a szilícium valamennyitípusa egyetlen termékcsaládot alkot, és az alaprendelet1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknektekintendő.3.Dömping
3.1.Rendes érték
(26) További észrevétel hiányában az ideiglenes rendeletnek a
piacgazdasági elbánásra vonatkozó (15)–(18)preambulumbekezdése megerősítést nyert.
(27) Valamennyi exportáló termelő beadvánnyal élt, amelyben
azt állították, hogy az előzetes szakaszban alkalmazottvillamosenergia-költségetmódosítanikell.Kiemelték,hogyfőáramszolgáltatójukegytöbbségimagántulajdonbanlévőtársaság, amelynek alacsony árai a világ legnagyobbvízierőmű-komplexumának köszönhetők, ami egy termé-szeteskomparatívelőnytjelent.Akérdésvizsgálatatovábbfolytatódott,demivelkiderült,hogyOroszországbanavil-lamos energia ára szabályozott, továbbá az említett szol-gáltatóáltalfelszámítottárigenalacsony–mégazösszeha-sonlításialapulszolgálóország,Norvégia,valamintKanadavízierőműveiáltaltermeltvillamosenergiaviszonylatábanis –, úgy döntöttek, elutasítják ezt a felvetést, és megerősí-tik a másik oroszországi elektromos szolgáltató által fel-számítottáralkalmazásáravonatkozóideigleneshatároza-tot. Kiderült, hogy ez az ár megfelel a Közösségreprezentatív villamosenergia-termelőinek legalacsonyabbáraival.
(28) További észrevétel hiányában az ideiglenes rendeletnek a
rendesármeghatározásáravonatkozó(19)–(26)preambu-lumbekezdése megerősítést nyert.
3.2.Exportár
(29) Valamennyi exportáló termelő azt állította, hogy az érin-
tett termékeknek az EK részére történő értékesítésébenrészt vevő, Oroszországon kívüli vállalatok kapcsolt felek,és ezeket a feleket az Oroszországban székhellyel rendel-kező vállalatokkal egy gazdasági egységként kell kezelni.Azt állították, az alkalmazott exportárnak ezért az ezenkapcsolt vállalatok által az első független EK-beli vásárló-nak felszámított árnak kell lennie.
(30) A Közösségben (az Egyesült Királyságban) székhellyel ren-
delkező importőr esetében nem került elő olyan új bizo-nyíték, amely azt igazolta volna, hogy az importőr azexportáló termelőhöz kapcsolódna. Ezért a felvetéstvisszautasították, és fenntartották az exportárnak az ezzelazimportőrrelszembenfelszámítotteladásiáralapjántör-ténő megállapítására vonatkozó ideiglenes megközelítést.
(31) A svájci importőr esetében helyszíni ellenőrző látogatásra
kerültsorazideiglenesintézkedésbevezetésétkövetően,éskiderült, hogy ez a cég ténylegesen kapcsolódik az expor-táló termelőhöz. Ezért az ezen az importőrön keresztülbonyolított értékesítés vonatkozásában az exportár alapjaazelsőnemkapcsolódóközösségivevővelszembenfelszá-mított ár.11/48. kötet
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 175
(32) A Brit Virgin-szigeteken székhellyel rendelkező importőr
vonatkozásábanmindenekelőttmegkelljegyezni,hogyaz
alaprendelet2.cikkének(8)bekezdéseértelmébenazalkal-mazandó exportár „az exportáló országból a Közösségbeexportra eladott áruért ténylegesen fizetett vagy fizetendőár.”Tehátabbanazesetben,amikoraközösségbeirányulókiviteli ügylet közvetítőkön keresztül történik, nem aközösségi vevőnek felszámított végső árat (amely gyakranismeretlen az exportáló termelő előtt) kell alapul venni,hanem azt az árat, amelyen a termék „elhagyja” az expor-táló országot. Ezt az árat adott esetben a későbbi viszon-teladásiárralkellhelyettesíteni,különösen,hakapcsoltfel-ekről van szó. A Rusal új információkat nyújtott be,amelyek–véleményeszerint–egyilyenkapcsolatbizonyí-tékai.ABizottságvéleményeszerintazonbaneztakapcso-latot nem sikerült egyértelműen és meggyőzően igazolni.Valójában a Rusalnak és a Brit Virgin-szigeteken szék-hellyel rendelkező vállalatnak közvetlen részesedése nincsegymásvállalataiban,struktúrájukbonyolultésáttekinthe-tetlen. A vállalat közlése szerint a kapcsolat közvetettrészesedés eredménye, de erre vonatkozóan nem nyújtot-tak be ellenőrzésre alkalmas dokumentumot. Továbbá aRusal szerint a Brit Virgin-szigeteken székhellyel rendel-kezőcégazexportálttermékeladásavagyelosztásavonat-kozásában nem folytat gazdasági tevékenységet, mivel azcsupán egy postaládacég. Másképpen fogalmazva valójá-bannincsszóharmadikfélenkeresztültörténőértékesítés-ről. A Brit Virgin-szigeteken székhellyel rendelkező cégcsupán tisztázatlan könyvelési célokból fenntartott levele-zésicímkéntszolgál.Ekképpennemlehetettmegállapítania Brit Virgin-szigeteken székhellyel rendelkező cég valósszerepét, és a kifizetéseket sem lehetett kellő bizonyosság-galnyomonkövetni.Ezértazideiglenesintézkedésekfenn-tartása, valamint az exportárnak a Brit Virgin-szigetekenszékhellyelrendelkezőcéggelszembenfelszámítotteladásiár alapján való megállapítása mellett döntöttek.
3.3.Összehasonlítás
(33) Egy exportáló termelő ismételten kérelmezett kiigazítást a
fizikai jellemzőkben fellelhető különbségek miatt arra atényre hivatkozva, hogy az orosz piacon értékesített szilí-cium átlagos minősége magasabb, ezért annak előállításiköltségei is magasabbak. A vállalat azonban nem nyújtottbe olyan új bizonyítékot, amely azt igazolná, hogy a hazaipiacon értékesített, illetve a Közösségbe exportált termék-típusok minősége határozottan eltér egymástól. Ezért azideiglenes intézkedést fenntartották, és nem került sor afizikai különbségek miatti kiigazításra.
(34) Két vállalat ismételten kérelmezett kiigazítást a mennyisé-
gek és a kereskedelemi szintek közötti különbségek miatt.A mennyiségi különbségek miatti kiigazításra irányulókérelmet nem lehetett figyelembe venni, mivel a vállalatnem tudta bizonyítani, hogy különböző mennyiségekvásárlásánálárengedményt,illetvekedvezménytnyújtottakvolna, továbbá mivel ezeket a mennyiségbeli különbsége-ket az előzetes szakaszban a különböző típusú ügyfelekesetében a kereskedelemi szintek közötti különbségekmiattikiigazításkormárfigyelembevették.Amiakereske-delemi szintek közötti különbségek miatti további kiigazí-tásra irányuló kérelmet illeti, a vállalat nem tudta igazolni,hogy az előzetes szakaszban végrehajtott kiigazítás elégte-len lett volna, ezért további kiigazítást nem lehetett megí-télni.3.4.Dömpingkülönbözet
(35) Továbbiészrevételhiányábanadömpingkülönbözetnekaz
ideiglenes rendelet (29) és (30) preambulumbekezdés sze-rinti meghatározása megerősítést nyert.
(36) ACIFközösségihatárparitásonszámítottbehozataliárszá-
zalékaként megállapított végleges dömpingkülönbözetértéke a következő:
Vállalat Dömpingkülönbözet
OJSC „Bratsk Alumíniumüzem” (RUSAL-
csoport)23,6 %
SKULLC,SualKremny-UralésZAOKremny(SUAL-csoport)24,8 %
Oroszország 24,8 %
4.Károkozás
4.1. Aközösségi iparág
(37) Mivel a közösségi iparág meghatározására vonatkozóan
nemnyújtottakbeészrevételt,azideiglenesrendelet(33)és
(34) preambulumbekezdésének tartalma és ideigleneskövetkeztetései megerősítést nyertek.
4.2.Közösségi szilíciumfogyasztás
(38) Fogyasztásra vonatkozó újabb információk hiányában az
ideiglenes rendelet (35) és (36) preambulumbekezdésébenleírt ideiglenes megállapítások megerősítést nyertek.
4.3.Közösségi szilícium-behozatal
4.3.1. A behozatal volumene és piaci részesedése
(39) A szilícium közösségi behozatalára és a behozatal piaci
részesedésérevonatkozóújinformációkhiányábanazidei-glenes rendelet (37)–(43) preambulumbekezdésében leírtideiglenes megállapítások megerősítést nyertek.
4.3.2 Alákínálás és árleszorítás
(40) Az alákínálási számításokat felülvizsgálták, hogy azok
figyelembevegyékakereskedelemszintjébenésaminőség-benmutatkozókülönbségekmiattikiigazításokat.Akiiga-zítások ellenőrzött információk alapján történtek, és meg-egyeznek a különbségek piaci értékének ésszerűbecslésével.
(41) Avéglegesalákínálásikülönbözetekaztmutatják,hogyaz
alákínálás mértéke 10,2 % volt.
(42) Azalákínáláslétezésétésszintjétannakaténynekafényé-
benkelllátni,hogyazárakatleszorították.Azárakafigye-lembe vett időszak alatt jelentős mértékben (–16 %) csök-kentek, egészen addig a szintig, hogy a VI alatt már nemfedezték a közösségi iparág teljes előállítási költségeit.176
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/48. kötet
4.4 A közösségi iparág gazdasági helyzete
(43) A két orosz exportáló termelő azt állította, hogy a közös-
ségi iparág nem szenvedett jelentős kárt, mivel a kármuta-
tók többsége kedvező fejleményeket mutatott. Az expor-táló termelők különösen arra mutattak rá, hogy afigyelembe vett időszak során növekedett a termelés, akapacitás, a kapacitáskihasználás, a közösségi értékesítésvolumene, a piaci részesedés, a készletek, a foglalkozta-tottság és a termelékenység.
(44) A kármutatók vonatkozásában, és amint az az ideiglenes
rendelet(71)és(72)preambulumbekezdésébenisszerepel,egy alaposabb vizsgálat azt mutatta ki, hogy a közösségiiparágszempontjábólalegkedvezőbbfejlemények1998és2000 között következtek be. 2000 és a VI között szintevalamennyimutatócsupánenyhejavulást,stagnálástvagytényleges romlást mutatott. A Közösséget ért jelentőskárok ebben az időszakban a leglátványosabbak.
(45) Meg kell jegyezni – amint az az ideiglenes rendelet (72)
preambulumbekezdésében is szerepel –, hogy a közösségiiparág 2000-ig tartó viszonylag jó teljesítménye a közös-ségi iparág azon döntéseinek volt közvetlenül tulajdonít-ható, amelyek további termelőüzemekbe való befekteté-sekre irányultak. Az említett időszakban ténylegesennövekedett a közösségi ipari termelés, a termelési kapaci-tás,azértékesítésvolumene,apiacirészesedés,afoglalkoz-tatottság és a termelékenység. A nyereségességet a nettóeladási érték 5 %-ában állapították meg.
(46) Ezt követően – az Oroszországból érkező, alacsony árú
dömpingelt behozatal fokozódó jelenléte miat t – a közös-
ségiiparághelyzeteromlott.Apiacirészesedés,apénzfor-galom, a befektetések és a befektetések megtérülése jelen-tősen visszaesett.
(47) A további kármutatók alakulásából, különösen a nyeresé-
gességnek és az eladási áraknak a figyelembe vett időszaksoránaközösségiiparágatsújtócsökkenésébőlaztakövet-keztetést kellett levonni, hogy a közösségi iparágat jelen-tős kár érte.
4.5. Az okozott kárral kapcsolatos
következtetés
(48) A fenti okokból kifolyólag, valamint olyan új információk
hiányában, amelyek szükségessé tennék annak a ténymeg-állapításnak a felülvizsgálatát, miszerint a közösségi ipar-ágat–különösenazárakésanyereségességtekintetében–aVIalattjelentőskárérte,azoroszexportálótermelőkállí-tásait visszautasítják. Az ideiglenes rendelet (71)–(73)preambulumbekezdésébenszereplőténymegállapításokéskövetkeztetés megerősítést nyertek.5.A károk oka
(49) Az egyik orosz exportáló termelő azt állította, hogy bár a
jelentőskárravonatkozóténymegállapítástmegerősítették,a kárt nem az orosz szilícium-behozatal okozta. Állításaszerintszámosegyébtényezőtekinthetőaközösségiiparágáltal elszenvedett kár – ha az bekövetkezett egyáltalán –valódiokának.Aközösségiiparágatértkármagyarázatáulaz Oroszországénál magasabb importrészesedéssel bíróharmadik országokra, a közösségi iparág saját magánakokozottkárára,aközösségiiparágexportteljesítményére,aközösségi iparág saját szilícium-behozatalára, továbbá avegyipari és a kohászati szilícium piacának különbözősé-gére egyaránt hivatkozott. Az egyik orosz termelő azt isállította, hogy a VI folyamán 16 %-os különbség volt aközösségi iparág árai és az orosz árak között, és az ilyennagykülönbségaztigazolja,hogyakétforrásbólszármazószilícium esetében nincs árverseny a közösségi piacon.
5.1.Egyéb harmadik országokból származó
behozatal
(50) Amintazazideiglenesrendelet(98)preambulumbekezdé-
sében szerepel, számos harmadik országból lényegesennagyobbvolumenűbehozatalérkezett,mintOroszország-ból. Kína kivételével azonban az ezen országokból szár-mazóbehozatalvolumeneténylegesencsökkent2000ésaVIközött,azazakkor,amikoraközösségiiparággazdaságihelyzeteromlott.Továbbáezenbehozatalokesetébenazárminden esetben magasabb volt az Oroszországból szár-mazóbehozataláránál,ésamennyibenalákínáltakaközös-ségi iparág árainak, az árkülönbség csak igen korlátozottmértékű volt.
(51) Az egyik orosz exportáló termelő azt állította, hogy az
Eurostattól származó információk nem megbízhatók,mivel azok nem veszik figyelembe a termékösszetételbenmutatkozókülönbségeket.Rámutatottarra,hogylényegesárkülönbség van az Oroszországból exportált, alapvetőenalacsonyabb minőségű szilícium és az egyéb harmadikországokból exportált, jobb minőségű szilícium között.Azt állította, hogy az árak összehasonlításakor inkább afelhasználók által a különböző forrásokból származó szi-líciumért ténylegesen kifizetett árat kellene alkalmazni.
(52) Ez a termelő állítását semmilyen bizonyítékkal nem
támasztottaalá.Mivelafelhasználókáltalazegyébharma-dik országokból származó szilíciumért fizetett árra vonat-kozóan nem áll rendelkezésre hiteles adat, ez azár-összehasonlítás nem kivitelezhető. Ilyen körülményekközöttazEurostatrendelkezésreállóinformációijelentikalegjobb forrást a harmadik országokból származó szilí-ciumáránakmegállapítására.AzintézkedéseklejártamiattKínával szemben indított vizsgálat kapcsán kiderült, hogyazárakminőségalapúösszevetésekormegállapítottátlagosalákínálási különbözet megegyezik az átlagos Eurostat-importárnak a közösségi iparág átlagos árával való össze-vetése alapján kapott különbözettel.11/48. kötet
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 177
(53) Megkelljegyezni,hogyazimportárakkorrektösszevetése
érdekébenvalamennyiesetbenazEurostat-adatokkerültek
felhasználásra.Oroszországesetében,amennyibenellenőr-zött információ állt rendelkezésre a VI vonatkozásában, avalós importár valamivel ténylegesen alacsonyabb volt,mint az Eurostat-ban rögzített importár.
5.2. Aközösségi iparág által saját magának
okozott kár
(54) Aztállították,hogyaközösségiiparágatértkárelsősorban
apiacirészesedésnöveléseérdekébenlétrehozottújterme-lési kapacitással kapcsolatban felmerült megnövekedettköltségekbőlered.Ezzelösszefüggésbenaztállították,hogyaközösségiiparágátlagostermelésiköltségeivilágviszony-latban a legmagasabbak. Az állítás alapjául a közösségiiparág és az ebben az eljárásban érintett orosz gyártókellenőrzött termelési költségeinek az egyéb harmadikországok közzétett költségeivel történő összehasonlításaszolgált. A közzétett számadatok költségelemei azonbannem voltak egyértelműen azonosíthatók, ezért nem sike-rült bizonyítani, hogy ezek a termelési költségek az eljárássorán ellenőrzött termelési költségekkel összevethetők-e.Úgytűnt,hogyaközzétettadatokáltalábancsakagyártásiköltségeken alapulnak, és nem tartalmaznak olyan alap-vető költségelemeket, mint az értékesítési, általános ésigazgatási költségek. Továbbá érdemes megjegyezni, hogyaz orosz gyártó cég nem nyújtott be megfelelő közzétettadatokataközösségitermelőkrevonatkozóan.Ennekalap-jánúgydöntöttek,hogyeztazállítástnemlehetfigyelembevenni,azoroszexportőráltalfelvetettérveketpedigeluta-sítják.Ezabbólaszempontbólisindokoltnakmutatkozott,hogy kiderült, az összehasonlítási alapul szolgáló ország-ban,Norvégiában,azellenőrzötttermelésiköltségeklénye-gesen magasabbak voltak az orosz gyártó cég által mega-dottaknál. A teljes költségre való kiigazítást követőenNorvégia ellenőrzött termelési költségei megegyeztek aközösségi iparágéval.
(55) Mindazonáltal, még ha a közösségi iparág költségei
viszonylag magasabbak is voltak, ez a tény önmagábannem cáfolja az alacsony árú dömpingelt behozatal és aközösségi iparágat ért kár közötti összefüggést. Amint azaz ideiglenes rendelet (83) preambulumbekezdésében isszerepel,amennyibenazáraknemcsökkentekvolna2000és a VI között, a közösségi iparág 1,7 %-os nyereséget értvolna el, szemben a tényleges 2,1 %-os veszteséggel.
5.3. Aközösségi iparág kivitele
(56) Azt állították, a közösségi iparág exportértékesítésének
csökkentése hatással lehetett a közösségi iparág EU-ba irá-nyuló értékesítésének nyereségességére. Ezen állításravonatkozóanugyanakkornemnyújtottakbebizonyítékot.(57) Azexportértékesítés1989ésaVIközöttiteljescsökkenése
csupán a VI folyamán elért teljes közösségi értékesítés2,3%-áttetteki.Ennekazárakraésaközösségiiparágnakaz EU piacán való nyereségességére gyakorolt esetlegeshatása ezért csak elenyésző lehetett. Okkal feltételezhető,hogy a kivitel csökkenése a közösségben termelt szilíciumiránti kereslettel magyarázható.
5.4. Aközösségi iparág szilícium-behozatala
(58) Azegyikoroszgyártócégkétségbevontaazideiglenesren-
deletnek a (85) preambulumbekezdésben szereplő azonmegállapítását, hogy a közösségi iparággal kapcsolatbanálló vállalatok, amelyek szilíciumot vásároltak, anélkülhozták meg erre vonatkozó döntésüket, hogy a közösségiiparágbefolyásoltavolnaőket.Ezenállításalátámasztásáraazzalérvelt,hogyezekakapcsoltvállalatoknemfejthettékkiálláspontjukatazeljárássorán.Acégezzelkívántabizo-nyítani, hogy ezek a vállalatok ténylegesen a közösségiiparág irányítása alatt állnak.
(59) Az a tény, hogy a közösségi iparággal kapcsolatban álló
vállalatok ebben az eljárásban nem nyilvánítottak ellenvé-leményt a dömpingellenes intézkedésekkel szemben, nemjelenti azt, hogy pénzügyi megfontolások alapján nemdönthetnek szabadon saját alapanyagaik beszerzési forrá-sairól. Mivel bizonyított, hogy ezek a vállalatok a közös-ségiiparágtól,Oroszországtólésegyébforrásokbóltetsző-legesen szerezték be a szilíciumot, az ideiglenes rendelet(85) preambulumbekezdésének következtetése megerősí-tést nyert.
5.5 A vegyipari és a kohászati szilícium piacai
közötti különbségek
(60) Aztállították,hogyazokaproblémák,amelyekkelaközös-
ségi iparágnak 2000-től szembe kell néznie, azzal magya-rázhatók,hogyakémiaitisztaságúszilíciumirántikeresletcsökkent a felhasználói ipar termékei iránti keresletvisszaesésekövetkeztében.Aztállították,hogyaközösségiiparág több szilíciumot értékesít ezen vegyipari felhaszná-lóknak, mint a kohászati felhasználóknak, míg az oroszexportálótermelőkesetébenennekfordítottjaigaz.Ezért–mivel az orosz szilícium a vegyipari piacon nem jelentkonkurenciát a Közösségben előállított szilíciumnak – aközösségi iparág esetében felmerülő problémákat nemlehet az Oroszországból érkező behozatalnak tulajdoníta-ni.
(61) Azalábbitáblázatavegyiparifelhasználókrészéreaközös-
ségi iparág által értékesített szilícium árának és mennyisé-gének alakulását mutatja be.178
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/48. kötet
A közösségi iparág értékesítései a vegyipari felhasználók számára
1998 1999 2000 2001 VI
Tonna 48 907 59 924 74 880 74 435 69 652
Index 100 123 153 152 142Euró tonnánként 1 488 1 313 1 287 1 316 1 301Index 100 88 86 88 87
Forrás: A közösségi iparág
(62) A táblázatból látható, hogy a figyelembe vett időszak folyamán a vegy ipari felhasználóknak értékesített
szilíciummennyisége42%-kalnőtt,azátlagártekintetébenazonban13%- kalcsökkent.Ezzelszembenáll
a szilícium összes értékesítésének 57 %-os mennyiségi növekedése, és 16 % -os árcsökkenése a figyelembe
vett időszak folyamán (lásd az ideiglenes rendelet 8. és 9. táblázatát).
(63) A 2000 és a VI közötti időszak folyamán, amikor az árakra és a nyeresége sségre vonatkozó kármutatók
különösképpen csökkenő tendenciát mutattak, a vegyipari felhasználók f elé lebonyolított értékesítés
körülbelül ötezer tonnával csökkent (-7 %), ám az átlagárak tonnánként 14 euróval növekedtek (+ 1,1 %).
Azösszesértékesítésvonatkozásábanamegfelelőértékekháromezertonn ásnövekedéstmutatnak(+2,1%),
míg az átlagárak tonnánként 46 euróval csökkentek (-3,7 %).
(64) Ezértnemindokoltazafeltételezés,miszerintaközösségiiparágna kokozottkártavegyiparifelhasználók
felélebonyolítottértékesítéscsökkenéseokozta.Azokozottkárjelleg éttekintveenneképpenazellenkezője
igaz.
(65) Ennekmegfelelőenelkellettutasítaniaztazérvet,miszerintazoko zottkárvalósokaiaközösségiiparágnak
a vegyipari felhasználók felé lebonyolított értékesítésében a VI folyam án mutatkozó tendenciák voltak.
5.6.Árverseny
(66) A közösségben előállított, illetve az Oroszországból behozott szil ícium árkülönbségét illetően
megállapításrakerült,hogyakülönbségnemazoroszexportőráltalállít ott16%,hanemaVIalattátlagosan
11%(lásdazideiglenesrendelet(46)preambulumbekezdését).Ezakülönb ségannakellenérefennállt,hogy
a közösségi iparág árai 7 %-kal csökkentek 2001 és a VI között. Ezt az orosz á rak által a közösségi iparág
árairagyakorolthatásegyértelműbizonyítékánaktekintik.Értelmetle nlenneaztállítani,hogyazalákínálás
olyan nagy, hogy nem okozhatta a közösségi iparágat ért kárt.
(67) A vizsgálat valójában azt bizonyította, hogy a közösségi iparág és az orosz exportáló termelők nagy
mennyiségű szilíciumot értékesítenek ugyanazoknak a felhasználóknak, illetve azonos ágazatban
tevékenykedő felhasználóknak. Az is egyértelmű, hogy ezek a felhasználó k az orosz ár alacsony szintjével
gyakoroltak nyomást a közösségi iparággal folytatott ártárgyalásokon.
5.7. Akárok okaival kapcsolatos következtetés
(68) A fentiek fényében az orosz exportáló termelők által felvetett érvek et el kellett utasítani, az ideiglenes
rendelet (101) és (102) preambulumbekezdésében megállapított megállap ítások és következtetések pedig
megerősítést nyertek.11/48. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 179
6.A közösségi érdek
(69) Azon ideiglenes megállapítást követően, miszerint az intézkedések bevezetése nem ellentétes a Közösség
érdekével,azérdekeltfeleketálláspontjukkifejtésére,valamintazeb benazeljárásbanvalórészvételrekérték
fel.Azeljáráselőzetesszakaszábanegyüttműködőfelekközülnégyfelha sználóésegyfelhasználóiszövetség
nyilvánított véleményt. Az ideiglenes megállapításokról az eljárás elő zetes szakaszában részt nem vevő
további öt felhasználó és egy felhasználói szövetség is véleményt nyilvá nított. Egyetlen szilíciumimportőr
sem nyilvánított véleményt. Az orosz termelők közösségi nyersanyag-bes zállítói közül három már az
előzetes szakaszban véleményt nyilvánított.
(70) Az ideiglenes rendelet közzétételét követően nyilvánított vélemén yek kizárólag a vegyipari és a kohászati
szilíciumközöttikülönbségtételszükségességérevonatkoztak,azazaz érintetttermékésahasonlótermék
kérdéskörére.Afelhasználóknemnyilvánítottakvéleménytarravonatko zóan,hogyazintézkedésekmilyen
hatással voltak az áraikra vagy a nyereségességükre, ugyanakkor e hatás f elmérését lehetővé tevő
információkat sem szolgáltattak.
(71) A felhasználóknál tett helyszíni ellenőrzéseket követően azonban m egállapítást nyert, hogy bár a
felhasználókelleneztékazintézkedéseketazokköltségnövelőhatásami att,általánosságbanegyetértetteka
vizsgálat során alkalmazott módszereinkkel. Valószínűsíthető, hogy az intézkedés hatással lesz a
felhasználókra. A rendelkezésre álló információk azt mutatják, hogy kés ztermékek esetében a vámok
tonnánként 11 euróval, azaz 0,8 %-kal növelni fogják a kohászati felhaszn álók költségeit.
(72) A nyersanyagok közösségi beszállítói esetében – noha elfogadott vol t, hogy az intézkedések bevezetése
forgalmukat és nyereségességüket bizonyos mértékben hátrányosan érint i – nem nyújtottak be olyan
bizonyítékot,amelyahhozakövetkezéshezvezethetettvolna,hogyezaha tásjelentősebblenneaközösségi
iparágra gyakorolt várható kedvező hatásoknál.
(73) Ezért egyáltalán nem nyújtottak be olyan új információkat, amelyek a rra a megállapításra vezethetnének,
hogy a végleges intézkedések bevezetése a közösségi érdekekkel ellentét es lenne. Ennek megfelelően az
ideiglenes rendelet (118) preambulumbekezdésében levont következteté s véglegesen megerősítést nyert.
7.Végleges intézkedések
(74) A dömping, a károk, azok okai, valamint a közösségi érdek tekintetébe n levont következtetéseket
figyelembe véve az Oroszországból származó dömpingelt behozatal által a közösségi iparágnak okozott
további károk megelőzése érdekében végleges dömpingellenes intézkedés ek bevezetésére van szükség.
7.1. Akárok megszüntetésének szintje
(75) Az ideiglenes szakaszban a kármegszüntetés szintjének kiszámításá ban használt módszertant illetően
számos kifogás érkezett.
7.1.1. Termékkódtáblázat
(76) Az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésében megállapított ak szerint azt kifogásolták, hogy a
szilícium valamennyi típusát bemutató termékkódtáblázat nem tartalmaz ott elegendő részletet a szilícium
különbözőtípusainakvegyiösszetételéről,ezértaznemtettelehetővéa szilíciumkülönbözőminőségeinek
megfelelőösszehasonlítását.Ezértazzalacéllaljavasoltákatermékkó dtáblázatmódosítását,hogyabbólaz
Oroszországból behozott típusok és a közösségi iparág által értékesítet tek egyértelműen
megkülönböztethetők legyenek.
(77) Egy vállalat azt vetette fel, hogy a 0,8 %-ot meghaladó vastartalmú sz ilícium számára külön minőséget
kellenemeghatározni.Bárnemkizárt,hogyamagasabbvastartalmúszilíc iumértapiaconalacsonyabbárat
kellene fizetni, nem szolgáltak bizonyítékkal arra vonatkozóan, hogy a 0 ,5 % feletti és a 0,8 % feletti
vastartalommal rendelkező szilícium között egyértelmű piaci különbség állna fenn. Mivel a vastartalom
ilyenkülönbségeibőleredőárkülönbségekárkiigazítássalmindenesetb enkezelhetők(ésezmegistörtént),
ezt a felvetést el kellett utasítani.
(78) A többi orosz exportáló termelő két változtatást kért a termékkódtáb lázatban. Elsőként azt kérték, hogy
külön minőséget határozzanak meg arra az esetre, ha a nyomelemek a meghatá rozó tényezők. Állításuk
szerint e kiigazítás nélkül a kohászati felhasználóknak értékesített sz ilícium összehasonlítása a vegyipari
felhasználóknakértékesítettszilíciummaltisztességtelenvolna.Eze ntúlmenőenaztkérték,hogyapontosan
0,5 % vastartalmú szilíciumot a jelenlegi termékkódtáblázat szerinti st andard minőség helyett a gyenge
minőség kategóriába sorolják be.180 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/48. kötet
(79) Az első kérelem elfogadása nem vezetett volna pontosabb termékkódtá blázathoz, hanem inkább kevésbé
definiált kritériumokat eredményezett volna azzal a kockázattal, hogy a z érdekelt felek számára az
értékesítéseiknekazegyestermékkódokhozvalóhozzárendelésébennémi szabadságothagy.Ezaszabadság
megkérdőjelezné a termékkódok által nyújtott információk, egyúttal ped ig a kármegszüntetési szint
megállapításának megbízhatóságát is. Nincs továbbá arra mutató bizonyí ték, hogy a jelenlegi
termékkódszerkezetfenntartásatévesvagykevésbépontosmegállapítás okhozvezetne.Ígypéldáulegy,csak
a standard és a gyenge minőségű szilíciumot alapul vevő alákínálási számí tás olyan különbözeteket adna
eredményül,amelyeklegfeljebb0,2%-oseltéréstmutatnának.Ezenokokb ólkifolyólagafelvetéstelkellett
utasítani.
(80) Ami a második felvetést illeti, ebben az esetben sem szolgáltak olyan bizonyítékkal, amely alátámasztotta
volna a kért változtatást. Sőt bizonyos jelek arra mutattak, hogy a felhas ználók a 0,5 % vastartalmú
szilíciumot tekintik standard minőségűnek. Ennek megfelelően a termékk ódtáblázat módosítását
szükségtelennek ítélték.
7.1.2. Haszonkulcs
(81) Előzetesen úgy találták, hogy egy, a teljes forgalom 6,5 %-ának megfe lelő haszonkulcs a káros dömping
nélkülaközösségiiparágszámáraegyésszerűenelvárható,megfelelőmin imumnaktekinthető.Felvetették
azonban, hogy ez az érték túl magas, és eg y 3 % körüli kulcs helyénvalóbb lenne.
(82) A 3 %-os haszonkulcs alkalmazása iránti kérelmet a tények nem támaszt ják alá. Ezzel szemben a 6,5 %-os
haszon összhangban van a közösségi piac tisztességes feltételek közötti működésének időszakában – azaz
1998 és 2000 közöt t – a közösségi iparág által elért haszonnal. Ezen túlmenően, figyelembe v éve a feltárt
dömpingkülönbözet szintjét és az Oroszországból származó behozatal vol umenét, valószínű, hogy a
közösségi iparág legalább ilyen szintű nyereségre tehetett volna szert a VI során.
7.1.3. Az eltérő minőségek miatti kiigazítások
(83) Az egyik orosz gyártó cég azt állította, hogy a gyártási eljárásban mu tatkozó különbségek miatt az egyik
üzemében előállított szilícium minősége gyengébb volt, mint a másik üzem ében előállítotté. Ennek
megfelelőenagyengébbminőségűszilíciumesetébenkiigazításttartszü kségesnek,hogyaközösségiiparág
áraival való tisztességes összehasonlítás lehetővé váljon. A kért kiiga zítás a két üzem átlagos termelési
költségei közötti különbségnek felelt meg.
(84) A két üzemben folyó termelés közötti minőségi különbségre vonatkozó állítás valóban elfogadható volt.
Ahhoz azonban, hogy a kiigazítási kérelemmel érdemben lehessen foglalko zni, azt is be kellett volna
mutatni, hogy ezek a különbségek hatással vannak a piacon – ez esetben az EU piacán – elérhető árakra.
Ezért minőségenkénti összehasonlítást készítettek annak megállapítás ához, hogy következetes különbség
állt-efennakétüzemáltalelérteladásiárakközött.Akiválóminőségűsz ilíciumbólagyengébbminőségű
szilíciumotelőállítóüzemnemértékesített,ígykiigazításranemvolts zükség.Astandardminőségesetében
egyértelmű árkülönbség volt megfigyelhető, ezért az érintett üzem ebből a minőségből történt
értékesítéseire 4 %-os kiigazítást alkalmaztak. A gyenge minőségű szilí cium esetében nem fedeztek fel
árkülönbséget, így a kiigazítás sem volt indokolt.
(85) A másik orosz gyártó cég azt állította, hogy az általa előállított szi lícium egésze olyan gyenge minőségű,
hogy még a közösségi iparág által előállított gyenge minőségű szilícium á raival sem hasonlítható
közvetlenül össze.
(86) Ezúttaliselfogadtákaztatényt,hogyazezengyártóáltalelőállíto ttszilíciumnak–akáraközösségiiparág,
akáramásikoroszgyártóáltalelőállítottszilíciummalösszehasonlítv a–különösenavastartalmamagasabb.
Annakérdekében,hogykiszámítsákaminőségnekazoroszgyártóáltalazEU piacánelértárakragyakorolt
hatását–haegyáltalánvoltilyenhatás–,újabbminőségenkéntiösszehas onlításkészültamásikoroszgyártó
által elért átlagárakkal.
(87) Az összehasonlítás eredményei azt mutatták, hogy az ezen orosz gyárt ótól származó gyenge minőségű
szilícium árait ki kell igazítani annak érdekében, hogy a közösségi ipará g előállított gyenge minőségű
szilícium áraival összehasonlíthatók legyenek.11/48. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 181
7.1.4. A kereskedelem különböző szintje miatti kiigazítások
(88) Az orosz gyártó cégek árkiigazítást kértek, amely figyelembe venné a z EU-ba irányuló értékesítéseik eltérő
kereskedelmi szintjeit. Az a megállapítás született, hogy egy orosz gyár tó teljes szilíciumtermelését egy, a
Brit Virgin-szigeteken székhellyel rendelkező kereskedőn keresztül ér tékesítette. A másik gyártó egy
kapcsolt viszonyban álló svájci kereskedőn és egy EU-beli független kere skedőn keresztül, illetve
végfelhasználók számára közvetlenül értékesített. A közösségi iparág s zinte teljes szilíciumtermelését
közvetlenül végfelhasználóknak értékesítette.
(89) Annak meghatározása érdekében, hogy indokolt-e kiigazítás a keresk edelem különböző szintjei miatt,
elemezték egyazon termelő azonos minőségű szilíciumból különböző érték esítési csatornákon keresztül
történő értékesítéseit, hogy kiderüljön, következetes árkülönbség fig yelhető-e meg. Az elemzés
eredményeképpen a független kereskedőkön keresztül végzett valamennyi értékesítés esetében a
kereskedelem különböző szintje miatt kiigazítást ítéltek meg.
7.2. Avégleges vám formája és mértéke
(90) Az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban a dömping- vagy a kárkülönbözet feltárt
mértékének megfelelően – attól függően, hogy a kettő közül melyik az alacs onyabb – végleges
dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni. Ezek az intézkedések az i deiglenes intézkedésekhez
hasonlóan ad valorem vám formájában valósulnak meg.
7.3. Az ideiglenes vám végleges beszedése
(91) Tekintettel az oroszországi exportáló termelők esetében feltárt dö mpingkülönbözet nagyságára, valamint
figyelembevéveaközösségiiparágnakokozottkárszintjét,szükségesne ktekintikazideiglenesrendelettel,
azazaz1235/2003/EKbizottságirendelettelbevezetettideiglenesdömp ingellenesvámokútjánbiztosított
összegeknekakivetettvéglegesdömpingellenesvámokmértékéigterjedő véglegesbeszedését.Amennyiben
a végleges vámok magasabbak az ideiglenes vámoknál, csak az ideiglenes vá mok mértékéig terjedő
összegeket kell véglegesen beszedni.
(92) Az e vállalatonként meghatározott dömpingellenes vámtételek alkal mazása iránti kérelmeket (pl. a jogi
személy névváltozását vagy új termelési vagy értékesítési egységek létr ehozását követően) valamennyi
relevánsinformációval–különösenavállalattevékenységeibenanévvál tozásvagyatermelésiésértékesítési
egységek változása kapcsán a termeléssel, belföldi értékesítéssel vagy exportértékesítéssel összefüggésben
bekövetkezett változásokkal – együtt haladéktalanul meg kell küldeni a B izottsághoz. Adott esetben a
rendeletet a egyedileg meghatározott vámok hatálya alá tartozó vállalat ok jegyzékének aktualizálásával
ennek megfelelően módosítják.
7.4.Kötelezettségvállalások
(93) Azideiglenesintézkedésekbevezetésétésavéglegesmegállapításo knyilvánosságrahozatalátkövetőenegy
oroszországi exportáló termelő az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdés ével összhangban árra vonatkozó
kötelezettségvállalást ajánlott fel.
(94) Azérintettexportálótermelőkülönbözőtípusútermékeketállítelő ,amelyekegyüttértékesíthetők.Emiatt
felmerülakeresztkompenzációkockázata:azazhogymígakötelezettségv állalásszerintiárakathivatalosan
tiszteletben tartják, az érintett terméktől eltérő termékek árait az éri ntett termékkel való együttes
értékesítéskor csökkentik. Mindez a szilícium minimálárának tisztelet ben tartására vonatkozó
kötelezettségvállalást könnyen kijátszhatóvá teszi, hatékony ellenőr zését pedig jelentős mértékben
megnehezíti.
(95) A fent meghatározott okokból ezért arra a következtetésre jutottak, hogy a végleges megállapítások
nyilvánosságra hozatalát követően felajánlott kötelezettségvállalás okat jelenlegi formájukban nem lehet
elfogadni. Erről tájékoztatták az érdekelt feleket, és az érintett expor tőrökkel részletesen megismertették a
felajánlott kötelezettségvállalás hiányosságait,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) AzOroszországbólszármazó,a2804 69 00KN-kódalásorolt,99,99tömeg százaléknálkevesebbszilíciumot
tartalmazó szilícium behozatalára végleges dömpingellenes vámot vezet nek be.182 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/48. kötet
(2) AzOroszországbólszármazó,azalábbmegnevezettvállalatokáltalgy ártotttermékrealkalmazandóvégleges
dömpingellenes vám mértéke a következőképpen alakul:
VállalatVámtétel
(%)Kiegészítő TARIC-kód
OJSC Bratsk Alumíniumüzem, Bratszk, Irkutszk körzet, Oroszor-
szág23,6 A464
SKU LLC, Sual-Kremny-Ural, Kamenszk, Urál körzet, Oroszország,és ZAO KREMNY, Irkutszk, Irkutszk körzet, Oroszország22,7 A465
Összes többi vállalat 23,6 A999
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a hatályos vámrendelkezéseket kell alk almazni.
2. cikk
Az Oroszországból származó, a 2804 69 00 KN-kód alá sorolt, 99,99 tömegszá zaléknál kevesebb szilíciumot
tartalmazó szilícium behozatalára az 1235/2003/EK bizottsági rendelet alapján bevezetett ideiglenes
dömpingellenes vámokkal biztosított összegeket az alább meghatározott szabályoknak megfelelően kell
véglegesen beszedni.
Avéglegesdömpingellenesvámokmértékéntúlbiztosítottösszegeketfel kellszabadítani.Amennyibenavégleges
vámokmagasabbakazideiglenesvámoknál,csakazideiglenesvámokmérték éigterjedőösszegeketkellvéglegesen
beszedni.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó vala mennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2003. december 22-én.
a Tanács részéről
az elnök
A. MATTEOLI11/48. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 183