A Tanács 1994/2000/EK rendelete

(2000. szeptember 18.)

végleges kiegyenlítő vám bevezetéséről és a Tajvanról származó termoplasztikus sztirol-butadién-sztirol gumi behozatalára kivetett ideiglenes kiegyenlítő vám végleges beszedéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező szubvencionált importtal szembeni védelemről szóló, 1997. október 6-i 2026/97/EK tanácsi rendeletre [1] és különösen annak 14. és 15. cikkére,

tekintettel a Bizottság által a Tanácsadó Bizottsággal történt konzultáció után benyújtott javaslatra,

mivel:

A. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK

(1) A Bizottság 1092/2000/EK rendeletével [2] (a továbbiakban "ideiglenes vámrendelet") az ex40021900 és ex400299 KN-kód alá tartozó, Tajvanról a Közösségbe importált termoplasztikus sztirol-butadién-sztirol gumira (a továbbiakban "SBS") ideiglenes kiegyenlítő vámot vetettek ki.

(2) Egy párhuzamosan elvégzett dömpingellenes vizsgálat eredményeként az 1091/2000/EK bizottsági rendelettel [3] ideiglenes dömpingellenes vámot vetettek ki a Tajvanról származó SBS Közösségbe történő importjára.

B. TOVÁBBI ELJÁRÁS

(3) Azon lényeges tények és mérlegelések ismertetése után, amelyek alapján az ideiglenes intézkedések bevezetéséről döntöttek, több érdekelt fél észrevételt nyújtott be írásban. A 2026/97/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban "alaprendelet") 11. cikke (5) bekezdésével összhangban minden meghallgatást kérvényező érdekelt fél lehetőséget kapott a Bizottság által történő meghallgatásra.

(4) A Bizottság a végleges ténymegállapításhoz szükségesnek ítélt minden információt beszerzett és megvizsgált.

(5) Minden felet tájékoztattak azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján tervezték ajánlani a Tajvanról származó SBS importjára végleges kiegyenlítő vám kivetését, és az ilyen importra kivetett ideiglenes vámmal biztosított összegek végleges beszedését.

Továbbá ezen értesítés után határidőt biztosítottak számukra észrevételeik megtételére.

(6) Az érdekelt felek szóbeli és írásos észrevételeit megvizsgálták, és ha azok helyénvalóak voltak, figyelembe vették őket a végleges ténymegállapításnál.

(7) Az ideiglenes ténymegállapításnak az azóta begyűjtött információk alapján történő felülvizsgálata során arra a következtetésre jutottak, hogy az ideiglenes rendelkezésben ismertetett lényeges megállapításokat meg kell erősíteni.

C. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

(8) Az érintett termék a termoplasztikus sztirol-butadién-sztirol gumi, amely jelenleg az ex40021900 és ex400299 KN-kód alá tartozik.

(9) Egy közösségi importőr azt állította, hogy a Tajvanról importált SBS rugalmasság és ellenállóság tekintetében eltér a Közösségben előállított SBS-től. A Bizottság vizsgálata azonban kimutatta, a tajvani termelők többféle típusú olyan SBS-t állítanak elő, amelyeknek az összetétele megegyezik a Közösségben gyártott típusokéval. A vizsgálat továbbá azt is kimutatta, hogy bár egy vállalat esetében a Tajvanon gyártott, a Közösségbe 1995-ben és 1996-ban importált SBS minősége rosszabb lehetett, mert a vállalat akkor kezdte meg az SBS gyártását, de ennek az SBS-nek a minősége gyorsan elérte a Közösségben gyártott SBS-hez hasonló szintet. Végül a vizsgálat kimutatta, hogy a közösségi felhasználók nem találnak minőségi különbséget a Tajvanon és a Közösségben előállított SBS között. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Tajvanról importált SBS és a Közösségben előállított SBS azonos tulajdonságokkal rendelkezik, és azonos minőségű.

(10) Egy másik közösségi importőr úgy vélte, hogy a száraz és olajjal hígított SBS-t két különböző terméknek kell tekinteni, mivel azokat más iparágak használják. Több SBS termelő és felhasználó azonban arról biztosította a Bizottságot, hogy a Közösségben sok, különösen cipőipari felhasználó nem tesz különbséget a száraz és az olajjal hígított SBS között. Ezért azt a következtetést vonták le, hogy a száraz és az olajjal hígított SBS piaca nem különbözethető meg egymástól.

(11) Ugyanez a vállalat azt is állította, hogy a száraz és olajjal hígított SBS majdnem azonos más olyan termékekkel, mint a sztirol-izoprén-sztirol (a továbbiakban "SIS"), amelyet szintén az SBS termelői állítanak elő a Közösségben. Ez a vállalat úgy vélte, hogy nem indokolt az SBS-t ezektől az egyéb termékektől megkülönböztetni. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy a száraz és olajjal hígított SBS fizikailag egyaránt butadiénből és sztirolból áll, és az egyetlen különbség köztük a gyártási folyamat végén az olaj hozzáadása. Ez a fizikai összetétel az SBS-t egyértelműen megkülönbözteti más termékektől, például a SIS-től. Ezért arra a következtetésre jutottak, hogy a száraz és olajjal hígított SBS-t e vizsgálat céljából az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében egy külön terméknek kell tekinteni.

(12) Mivel más érveket nem hoztak fel, az ideiglenes vámrendelet (15)–(18) preambulumbekezdésében ismertetett ténymegállapítások megerősítést nyernek.

D. TÁMOGATÁSOK

(13) Az ideiglenes vámrendeletben az exportáló termelők által igénybevett értékkiegyenlítő támogatásokról szóló ténymegállapítások végleges megerősítést nyernek, amennyiben ez a rendelet ennek ellenkezőjét nem állapítja meg.

I. ÁLTALÁNOS KÉRDÉSEK

1. A piacon szokásos kereskedelmi kamatláb kiszámítása

(14) Ideiglenesen határozat született arról, hogy e vizsgálat céljából 9 %-os általános kamatlábat kell alkalmazni. Ezt a százalékot a vizsgálat alatt beszerzett olyan információk alapján határozták meg, amelyeket erre a célra megfelelőnek találtak. A tajvani kormány (a továbbiakban "TK") kétségbe vonta ennek a százaléknak a megbízhatóságát.

(15) A panasz nyomán a Bizottság az általános kamatlábat újraszámította. Az adott referencia-kamatlábat 7,99 %-ban határozták meg, mint a vizsgált időszakban nyolc vezető tajvani bank által alkalmazott kereskedelmi kamatlábak átlaga. Ezek a kamatlábak nyilvánosak, és a Kínai Köztársaság Központi Bankjának Gazdasági Kutatási Osztálya által közzétett havi pénzügyi statisztikákban szerepelnek.

2. A kamatláb alkalmazása a támogatás összegének kiszámításakor

(16) A TK véleménye szerint az a módszer, amellyel a kamatot a támogatás névértékéhez hozzáadják, nem alkalmazható az állítólagos támogatásokra adójóváírás formájában, mivel a vállalatok által igényelt adójóváírásokat csak a következő év március 31-én esedékes éves adóbevallásban lehet igénybe venni. A TK ezért úgy vélte, hogy a vállalatoknak ez előtt az időpont előtt nem nyújtanak semmilyen kedvezményt.

(17) Erre az érvre meg kell jegyezni, hogy mivel a kedvezményt a minden évben fizetendő közvetlen adó csökkentése jelenti, a kedvezményt minden évben újra nyújtják. Ezért a kedvezménybe tartoznak ugyancsak azok a kamatok, amelyeket a kedvezményezettnek nem kell kifizetnie, mivel az ezzel az adókedvezménnyel megegyező összeget nem a kereskedelmi piacon kell kölcsönvennie.

II. EGYÉNI SZABÁLYOZÁSOK

1. Kedvezményes kamatozású hitelek: ösztönző intézkedések az automatizáció támogatására és a környezetszennyezés megakadályozására

(18) Ezek a szabályozások az ideiglenes vámrendelet (32)–(41) preambulumbekezdésében szerepelnek. Ezek alapjául az ipar modernizálásáról szóló alapszabály ("Statute for Upgrading Industries", a továbbiakban "SUI") 21. cikke (1) bekezdése szolgál.

(19) A TK véleménye szerint ezek a kölcsönök szinte minden tajvani vállalkozó számára általánosan rendelkezésre állnak, és ezért nem specifikusak, és ennek megfelelően nem jöhetnek számításba a kiegyenlítő intézkedéseknél. A TK azt állítja, hogy ezek a kölcsönök nem korlátozódnak bizonyos vállalatokra, és az odaítélési kritériumok objektívek.

(20) Ezen érveket illetően azt állapították meg, hogy a tajvani hatóságok a hozzáférést "az ipar modernizálásával vagy az ipar szerkezetének javításával kapcsolatos olyan fontos vállalatokba vagy projektekbe történő beruházásokra" korlátozzák, amelyek "összhangban állnak a kormánynak az ipar stabil fejlődését támogató iparpolitikájával" (a SUI 21. cikke). Ennek a cikknek az előírásai annyiban nem tekinthetőek objektívnek, hogy a kritériumok se nem semlegesek, se nem gazdasági jellegűek, és horizontálisan nem alkalmazhatóak, mivel előre ismert, hogy bizonyos vállalatoknak nagyobb az esélye ilyen kölcsön megszerzésére, csupán mert egy adott iparágban tevékenykednek. Ezért egyes ágazatok elkerülhetetlenül több előnyt élveznek ebből a szabályozásból, mint mások. Ezért a fent említett érveket elutasítják.

(21) Következtetésképp ez a szabályozás specifikusnak tekinthető, mivel az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdése a) pontja értelmében bizonyos vállalatokra korlátozódik. Ezért az ideiglenes vámrendelet (37) preambulumbekezdésében ismertetett ideiglenes ténymegállapítások megerősítést nyernek.

A támogatás összegének kiszámítása

(22) Az exportáló termelők előnyei az ideiglenes vámrendelet (38)–(40) preambulumbekezdésében ismertetett módon kerültek kiszámításra.

(23) Az ideiglenes vámrendeletben említett két vállalat kedvezményei 0,07 %-ot tettek ki. Az alkalmazott kamatláb módosítása miatt ez most a Chi Mei részére 0,06 %-ra csökken.

2. Importvám-mentesség: új berendezés és környezetvédelem célját szolgáló berendezés vásárlása

(24) Ezen állítólagos kiegyenlítőtámogatás-szabályozás jogi alapja a Kínai Népköztársaság Import Vámtarifa és Import- és Exportáruk Besorolása (a továbbiakban "Vámtarifa") 84. fejezetének 3. és 9. kiegészítő megjegyzései, a 85. fejezet 4. és 5. kiegészítő megjegyzései, és a 90. fejezet 1. és 2. kiegészítő megjegyzései.

(25) A TK véleménye szerint, ez a vámszabályozás nem felel meg a támogatásnak az alaprendelet 2. cikkében ismertetett egyik meghatározásának sem, mivel nincs szó közvetlen pénzátutalásról, nem bocsájtanak rendelkezésre árukat vagy szolgáltatásokat, és nincs ár-, vagy jövedelemtámogatás. Ezt az érvelést el kell utasítani, mivel ez a szabályozás az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének a) ii. pontjával összhangban a TK pénzügyi hozzájárulása az egyébként fizetendő importvám mértékével megegyező, és a kedvezményt ezáltal nyújtják.

(26) A TK továbbá azt állította, hogy ezt az ideiglenes vámrendelet (44)–(54) preambulumbekezdésében ismertetett szabályozást a belföldi vámelőírások rendes részeként kezelik. Még ha a vámszabályozás támogatás is lenne, nem vezethet kiegyenlítő intézkedésekhez az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint.

(27) Különösen azt adták elő, hogy minden olyan tajvani vállalat, amely belföldön nem gyártott berendezést kíván vásárolni, igényelheti az importvám alóli mentességet, emiatt a szabályozás nem tekinthető specifikusnak, mert az ilyen mentességgel élni kívánó vállalatok köre nem korlátozott, továbbá objektív és semleges kritériumok alapján kerül megállapításra.

(28) A Vámtarifa kiegészítő megjegyzéseit azért nem tekintik gazdasági jellegűnek és horizontálisan alkalmazhatónak az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében, mivel a szabályozást csak bizonyos vállalatok vehetik igénybe. Támogatást csak olyan bejegyzett és minősített gyártók vagy műszaki szolgáltatásokat nyújtó cégek kaphatnak, amelyek ezt a szabályozást arra veszik igénybe, hogy a Vámtarifa specifikus fejezetei alá tartozó olyan gépeket, berendezéseket és szerszámokat hozzanak be, amelyek a következő célokra használhatóak: a levegő- és vízszennyezés megelőzése, zaj vagy rezgés csillapítása, környezetvédelmi vizsgálatok és tesztek, vagy hulladékfeldolgozás, kutatás, fejlesztés és elemzések.

(29) A fenti érvek elutasításra kerülnek, és az ideiglenes vámrendelet (52) preambulumbekezdésében ismertetett ideiglenes ténymegállapítások megerősítést nyernek.

A támogatás összegének kiszámítása

(30) Az exportáló termelők által igénybevett kedvezmények azon módszer szerint kerültek kiszámításra, amely az ideiglenes vámrendelet (53) preambulumbekezdésében került ismertetésre.

(31) A két exportáló vállalat által igénybevett kedvezmény 0,05 %, illetve 0,04 %.

3. Importvám-mentesség: nyersanyagok importja

(32) Ez az állítólagos kiegyenlítőtámogatás-szabályozás az ideiglenes vámrendelet (55)–(60) preambulumbekezdésében került ismertetésre, és jogalapját a Vámtarifa 29. fejezetének 6. kiegészítő megjegyzése adja.

(33) A TK véleménye szerint ez a vámszabályozás nem felel meg a támogatásnak az alaprendelet 2. cikkében ismertetett egyik meghatározásának sem, mivel nincs szó közvetlen pénzátutalásról, nem bocsátanak rendelkezésre árukat vagy szolgáltatásokat, és nincs ár- vagy jövedelemtámogatás. Ezt az érvelést el kell utasítani, mivel ez a szabályozás az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontjával összhangban a TK pénzügyi hozzájárulása az egyébként fizetendő importvám mértékével megegyező, és a kedvezményt ezáltal nyújtják.

(34) A TK véleménye szerint a szabályozás a tajvani vámelőírások rendes részének tekinthető. Még ha támogatás is lenne, az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint akkor sem vezethet kiegyenlítő intézkedésekhez.

(35) Azt állították, hogy a belföldi piacon nem előállított, vagy elegendő mennyiségben rendelkezésre nem álló nyersanyagok importjára vonatkozó importvám-mentesség valójában nem korlátozódik bizonyos vállalatokra, mivel e mentesség odaítélésének kritériumai objektívek és semlegesek.

(36) Ez a szabályozás kifejezetten bizonyos olyan termelőkre korlátozódik, akikre a "gyárigazgatási szabályok" vonatkoznak, és csak bizonyos általuk importált nyersanyagokra, ebben az esetben olyan vegyszerekre érvényes, amelyeket kizárólag műanyagok, műszálak, gumi, és közbenső petrolkémiai termékek kémiai reakció útján történő előállításakor használnak, és csak akkor, ha ezeket a termékeket még nem, vagy nem kellő mennyiségben gyártják Tajvanon. Ezért ez a szabályozás a Bizottság véleménye szerint kifejezetten azokra a vállalatokra korlátozódik, amelyek megfelelnek a Vámtarifa specifikus kiegészítő megjegyzésében foglalt feltételeknek. Ezek a feltételek nem tekinthetők semlegesnek, gazdasági jellegűnek és horizontálisan alkalmazhatónak.

(37) Egy exportőr megjegyezte, hogy szemmel láthatóan minden számítás vállalati szinten készült, a nyersanyagok behozatalivám-mentességének kivételével; ezért úgy érvelt, hogy a támogatás szintjét is vállalati szinten kell kalkulálni.

(38) Erre az érvre válaszként le kell szögezni, hogyha egy támogatás kedvezménye egy adott termékre korlátozódik, akkor a támogatás összegének elosztásakor kizárólag ennek az árunak az eladását (vagy exportját) kell alapul venni. Más esetben a kedvezményezett összes értékesítését (vagy exportját) kell alapul venni.

(39) Amint azt a vállalatok joggal megjegyezték, a Bizottság ezt a munkamódszert követte a nyersanyagokra vonatkozó behozatali vám alóli mentesség kiszámításakor. Ebben az adott esetben csak az adott árura vonatkoztak kedvezmények, ezért a megfelelő eladásokat vették alapul. Minden egyéb ismertetett szabályozásnál megállapítást nyert, hogy a kedvezmények nem korlátozódtak egy adott árura, és ezért az összes értékesítést vették alapul.

(40) Ezért az ideiglenes vámrendelet (60) preambulumbekezdésében ismertetett ideiglenes ténymegállapítás megerősítést nyer.

A támogatás összegének kiszámítása

(41) Az exportáló termelők által igénybevett kedvezmények az ideiglenes vámrendelet (62) preambulumbekezdésében ismertetett módon kerültek kiszámításra.

(42) A két érintett exportáló cég által igénybevett kedvezmények 0,61–0,97 % között volt.

4. Adójóváírások és adómentesség

(43) Mivel ezekkel a szabályozásokkal kapcsolatban nem voltak észrevételek, az ideiglenes vámrendelet (22)–(31) preambulumbekezdésében foglalt következtetések megerősítést nyernek.

5. A kiegyenlíthető támogatások összege

(44) A támogatás mértéke az együttműködő, belföldi vállalatok részére a következő:

| Chi Mei vállalat | Lee Chang Yung vegyipari vállalat |

adójóváírások és adómentességek | 0,42 % | 0,32 % |

kedvezményes kamatozású hitel | 0,06 % | 0,07 % |

importvám-mentesség | 1,02 % | 0,65 % |

Támogatás teljes összege | 1,50 % | 1,04 % |

E. KÁR

1. A közösségi iparág meghatározása

(45) Mivel nem érkeztek észrevételek a közösségi iparág meghatározását illetően, az ideiglenes vámrendelet (67) preambulumbekezdésének következtetései megerősítést nyernek.

2. Fogyasztás a Közösségben

(46) Mivel nem voltak észrevételek a közösségi fogyasztásról, az ideiglenes vámrendelet (68) preambulumbekezdésében szereplő becslés ezennel megerősítést nyer.

3. SBS-import Tajvanról a Közösségbe

a) Import volumene, piaci részesedés, és átlagos importár

(47) Mivel nem érkezett észrevétel a Tajvanról a Közösségbe történő import volumenével, piaci részesedéssel és az import átlagárával kapcsolatban, az ideiglenes vámrendelet (69)–(72) preambulumbekezdésében jelzett becslések megerősítést nyernek.

b) Ár-alákínálás

(48) Emlékeztetnek arra, hogy az alákínálás ideiglenesen lett megállapítva az exportár (CIF közösségi határparitásos ár, vám fizetve), és a közösségi ipar által felszámított (gyártelepi ár) árak közötti összehasonlítás alapján. A hasonló terméktípusokra számított eladási árak azok az árak, amelyeket független vevőknek számláznak le az árengedmények és rabattok levonása után.

(49) A (9) preambulumbekezdésben foglaltak szerint egyes észrevételek a különféle terméktípusok összehasonlíthatóságával voltak kapcsolatosak, de úgy találták, hogy a Tajvanról importált SBS és a Közösségben gyártott SBS azonos jellemzőket mutat.

(50) Ezek az észrevételek nem érintették az ideiglenes rendelet következtetéseit, amelynek következtében az átlagos ár-alákínálási árrés 12,3 %, a közösségi iparág átlagos eladási árának százalékában kifejezve.

4. A közösségi iparág gazdasági helyzete

(51) Egy közösségi importőr utalt arra, hogy az 1995. évre vonatkozóan nem számították ki a készleteket és a nyereségességet. Az ideiglenes vámrendelet (81) és (82) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a készletekre és nyereségességre vonatkozóan nem lehetett pontos adatokat megadni, mivel az egyik vállalat számlázási rendszerét változtatta meg, egy másik vállalat pedig szerkezetét módosította. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy a nyereségesség magasabb volt 1995-ben, mint 1996-ban. Ez megerősíti azt a végkövetkeztetést, hogy kárról van szó.

(52) Mivel más észrevétel nem érkezett a közösségi iparágra vonatkozó gyártási, kapacitási adatokkal, értékesítési volumennel, eladási árral, piaci részesedéssel, készletekkel, nyereségességgel, beruházásokkal és foglalkoztatással kapcsolatban, a vámrendelet (76)–(84) preambulumbekezdésének következtetései megerősítést nyernek.

(53) A fentiek alapján azt a következtetést vonták le, hogy a Közösség iparága jelentős kárt szenvedett az ideiglenes vámrendelet (90) preambulumbekezdésében foglaltak szerint.

F. A KÁR OKA

1. A támogatott import hatása

(54) A TK és egy közösségi importőr érvelése szerint a közösségi iparág piaci részesedésének magas szintje (a vizsgálati időszakban 89 %) azt mutatja, hogy a közösségi iparág nem szenvedhetett kárt a tajvani import miatt, amelynek a piaci részesedése sokkal kisebb (6,1 %) volt. Ebben az esetben megállapítást nyert, hogy a tajvani import a verseny által meghatározott, átlátható piacon erős nyomást gyakorolva az árakra (12,3 % alákínálás a vizsgálati időszakban), jelentős nyomást gyakorolt a közösségi iparágra. Piaci részesedésének megtartása érdekében a közösségi iparágnak követnie kellett a csökkenő ártrendet (a vizsgálati időszak és 1995. között – 47 %). Ennek eredményeként a közösségi iparág súlyos veszteségeket szenvedett (a nyereségesség 1996 és a vizsgálati időszak között + 14,9 %-ról – 9,8 %-ra csökkent). Végül arra a következtetésre jutottak, hogy a Közösség teljes iparágának magas piaci részesedése nem védte meg a Közösséget a tisztességtelen támogatásban részesülő tajvani verseny ellen, és hogy a tajvani import által az árakra gyakorolt nyomás miatt ezen iparág jelentős kárt szenvedett.

2. Egyéb tényezők

(55) A TK azt állította, hogy a közösségi termelők intenzívebb beruházási tevékenysége fokozta a versenyt e termelők között, és ez okozta a kárt. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy a beruházások ingadoznak 1995 óta az ideiglenes vámrendelet 83. preambulumbekezdésében foglaltak szerint, és a TK állításaival szemben nem mutatnak növekedő tendenciát. A beruházások meglehetősen alacsony szinten maradtak, és a gépek folyamatos rendes modernizálására korlátozódtak. A legfontosabb beruházásokat a termelők 1995 előtt eszközölték, amikor létrehozták termelőüzemeiket.

(56) A TK azt is állította, hogy a Közösség iparága által elszenvedett kárt okozhatta a nyersanyagok árának emelkedése. A nyersanyagok ára azonban az ideiglenes vámrendelet (108) preambulumbekezdésében foglaltak szerint ingadozik 1995 óta, és nem mutat semmilyen egyértelmű tendenciát. Sokkal inkább valószínű, hogy az ingadozások ciklikus jellegűek, és ezért az SBS-árak 1995 utáni állandó csökkenésére ez nem elfogadható magyarázat.

(57) Egy közösségi importőr azt állította, hogy a Közösség iparága által elszenvedett kárt a gyártási és eladási költségek és az általános adminisztrációs költségek növekedése okozhatta. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy míg ezek a költségek nagyjából azonos szinten maradtak az 1995 és 1999 közötti időszakban, a közösségi termelők eladásainak értéke az árcsökkenés miatt jelentősen (39 %-al) csökkent.

3. Következtetés

(58) Mivel a közösségi iparág által elszenvedett kár okát tekintve további észrevételek nem érkeztek, megerősítést nyer az a következtetés, hogy az SBS Tajvanról történő importja kárt okozott a közösségi iparágnak az ideiglenes vámrendelet (110) és (111) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően.

G. A KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

1. A közösségi iparág érdeke

(59) Mivel nem érkezett észrevétel a közösségi iparág érdekével kapcsolatban, az ideiglenes vámrendelet (113)–(117) preambulumbekezdésének következtetései megerősítést nyernek.

2. A felhasználókra gyakorolt hatás

(60) Az ideiglenes intézkedéseket bevezető rendelet meghozatala után két közösségi importőr aggodalmát fejezte ki a kiegyenlítő intézkedések saját vásárlóira gyakorolt hatását illetően. Meg kell jegyezni, ezen vállalatok egyike egy olyan tajvani termelőtől importált, aki nem vett részt ebben a vizsgálatban, és ennél az importőrnél az ideiglenes halmozott támogatás és dömpingellenes vám 28,2 %-ot tett ki. Ha azonban végleges intézkedéseket vezetnek be, akkor minden importőrnek lehetősége lesz arra, hogy közösségi termelőktől, egy együttműködő tajvani termelőtől vagy más olyan forrásból vásároljon SBS-t, melyet nem érintenek az intézkedések.

(61) Ennek következtében arra lehet számítani, hogy a végleges intézkedésekkel okozott átlagos áremelkedésnek 1,1 %-nak kellene lennie. A vizsgálat megerősítette, hogy egy ilyen áremelkedés valószínűleg korlátozott hatást gyakorolna a felhasználókra. A vámok több olyan jellemző felhasználóra gyakorolt hatását vizsgálták, akiknél a gyártási költségek 40 %-át az SBS tette ki. A vizsgálat kimutatta, hogy az intézkedések bevezetése a gyártás SBS-sel kapcsolatos részében a nyereségesség átlagosan 0,3 %-al csökkenne.

(62) Továbbá, mivel a legtöbb közösségi felhasználó az SBS-t főleg közösségi termelőktől veszi, ezek a cégek beszerzéseik többségénél nem tapasztalnának semmilyen áremelkedést.

(63) Végül, mivel a közösségi importőrök nem hoztak fel további bizonyítékot, és mivel közösségi felhasználók nem tettek további megjegyzéseket, az ideiglenes vámrendelet (123) preambulumbekezdésének következtetései megerősítést nyernek.

3. Következtetés

(64) A közösségi érdek meghatározását illető új érvek nem cáfolják azt a következtetést, hogy a kiegyenlítő intézkedések bevezetése ellen nem szólnak kényszerítő okok. Az ideiglenes ténymegállapítások ezért megerősítést nyernek.

H. VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK

(65) A támogatás, a kár, a kár oka és a közösségi érdek tekintetében levont következtetéseket illetően végleges kiegyenlítő intézkedéseket kell hozni, hogy elkerülhető legyen, hogy a közösségi iparágat további kár érje a Tajvanról érkező támogatott import miatt.

1. A kár megszüntetésének szintje

(66) Az ideiglenes vámrendelet (127) preambulumbekezdésének magyarázata szerint a kárt nem okozó árszint úgy került meghatározásra, hogy a közösségi iparág értékesítési árához hozzáadták annak tényleges, átlagos veszteségét, valamint egy 8 %-os haszonkulcsot, amely lehetővé teszi, hogy a közösségi iparág fedezze gyártási költségeit, és olyan méltányos nyereségre tegyen szert, amelyet akkor realizálna, ha az adott országból nem lenne támogatott import.

2. A vám formája és szintje

(67) Az alaprendelet 24. cikke (1) bekezdésével összhangban egyetlen árura sem lehet egyidejűleg dömpingellenes vámot és kiegyenlítő vámot kivetni ugyanabban a helyzetben, amely dömping vagy exporttámogatás eredménye. Az ezen eljárás által érintett támogatásszabályozásoknál az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében nem exporttámogatásról van szó. Ezek a támogatások hatással vannak az exportárakra, és az exportáló termelők belföldi áraira, de nem érintik a dömpingkülönbözetet.

(68) Az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdésével összhangban a kiegyenlítő vámnak meg kell egyeznie a támogatáskülönbözettel, feltéve, hogy a kárkülönbözet nem alacsonyabb.

(69) A tajvani együttműködő termelők számára ennek megfelelően a következő kiegyenlítő vámot állapították meg:

– Chi Mei vállalat | 1,5 % |

– Lee Chang Yung vegyipari vállalat | 1,0 % |

(70) Az ideiglenes vámrendelet (129) preambulumbekezdésének magyarázata szerint a két együttműködő exportáló vállalat a vizsgálati időszakban a Tajvanról származó, az Európai Közösségbe importált SBS kevesebb mint 30 %-át szállította.

(71) A vizsgálat kimutatta, hogy az együttműködésben részt nem vevő termelők kiegyenlítő támogatást vehetnek igénybe. Feltételezik, hogy az együttműködési készség hiánya arra vezethető vissza, hogy az adott termelők által igénybe vett és élvezett kiegyenlítő támogatás a de minimis feletti. Az alaprendelet 28. cikkével összhangban, a panaszban szereplő információk és a vizsgálat ténymegállapításai alapján, valamint azért, hogy az együttműködési készséget növeljék, a kiegyenlítő maradványvámot 8,2 %-ban állapítják meg.

I. AZ IDEIGLENES VÁM BESZEDÉSE

(72) Az exportáló termelők számára megállapított kiegyenlítő támogatások összegét, és a Közösség iparágát ért kár súlyosságát tekintve az 1092/2000/EK rendelet szerint az ideiglenes kiegyenlítő vámmal biztosított összegeket véglegesen be kell szedni a végleges vám összegében,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1) Az ex40021900 és ex400299 (TARIC kód: 4002190010, 4002991010 és 4002999091) KN-kód alá tartozó és Tajvanról származó termoplasztikus sztirol-butadién-sztirol gumira végleges kiegyenlítő vám kerül kivetésre.

(2) Az alábbi vállalatok által gyártott termékekre a végleges kiegyenlítő vám, a közösségi határparitásos nettó árra alkalmazva vámolás előtt, a következő:

Vámtétel | | Vállalat | TARIC kiegészítő kód |

Chi Mei vállalat, Tainan, Tajvan | 1,5 % | A127 |

Lee Chang Yung vegyipari vállalat, Taipei, Tajvan | 1,0 % | A128 |

Minden más tajvani vállalat | 8,2 % | A999 |

(3) Ellenkező rendelkezés hiányában a hatályos vámtételeket kell alkalmazni.

2. cikk

Az 1092/2000/EK rendelettel a Tajvanról származó importra kivetett ideiglenes kiegyenlítő vámmal biztosított összegek a végleges vámtételek összegében kerülnek beszedésre. A végleges kiegyenlítő vámot meghaladó biztosítékok visszafizetésre kerülnek.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2000. szeptember 18-án.

a Tanács részéről

az elnök

H. Védrine

[1] HL L 288., 1997.10.21., 1. o.

[2] HL L 124., 2000.5.25., 26. o.

[3] HL L 124., 2000.5.25., 12. o.

--------------------------------------------------