HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 225/1

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. szeptember 20.)

a Németországi Szövetségi Köztársaság által a HSH Nordbank AG számára nyújtott SA.29338 (C 29/09. (korábbi N 264/09.)) sz. Állami támogatásról

(az értesítés a C(2011) 6483. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2012/477/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felkérte a tagállamokat és más érdekelt feleket észrevételeik megtételére a fenti rendelkezések értelmében (1),

mivel:

1. ELJÁRÁS

(1) 2009. április 30-án Németország a Bizottságnál a HSH Nordbank AG (a továbbiakban: HSH AG) javára nyújtott állami intézkedéseket jelentett be, amelyekre egy 10 milliárd EUR összegű második veszteségrészletet (a továbbiakban: kockázati fedezet) és egy 3 milliárd EUR összegű tőkenövelést (a továbbiakban: feltőkésítés) tartalmazó garancia formájában került sor. Az intézkedéseket közvetett módon a HSH állami tulajdonosai, azaz a Freie und Hansestadt Hamburg és Schleswig-Holstein tartomány (a továbbiakban: külön-külön Hamburg, ill. Schleswig-Holstein vagy együttesen állami tulajdonosok) nyújtották.

(2) Az N 264/09. sz. ügyben 2009. május 29-én hozott határozatában (2) (a továbbiakban: megmentési határozat) a Bizottság az Európai Unió működéséről szóló szerződés (3) (EUMSZ) 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethető megmentési célú támogatásként hat hónapra engedélyezte a HSH AG számára a feltőkésítést és a kockázati fedezetet. Határozatában a Bizottság felszólította Németországot arra, hogy három hónapon belül nyújtson be egy szerkezetátalakítási tervet.

(3) 2009. szeptember 1-jén Németország benyújtotta a Bizottságnak a szerkezetátalakítási tervet.

(4) A kockázati fedezet, valamint a HSH AG-nek a feltőkésítéssel összefüggő értékelése kapcsán a Bizottság 2009. október 22-én megindította az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) (4).

(5) 2009. november 21-én az eljárás megindításáról szóló határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (5), és az érdekelt feleket felkérték arra, hogy észrevételeiket a közzététel időpontjától számított két héten belül nyújtsák be.

(6) 2009. november 30-án és december 11-én érkeztek be a Bizottsághoz a Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holstein és a Schleswig-Holsteinischen Sparkassen-Vermögensverwaltungs- und Beteiligungs GmbH & Co. KG (a továbbiakban: külön-külön SGVSH, ill. SVB vagy együttesen takarékpénztár-szövetségek) észrevételei.

(7) 2009. december 3-án a J.C. Flowers & Co. LLC befektető ügyfelei (a továbbiakban: Flowers) kérelmezték az észrevételek benyújtására rendelkezésre álló határidő meghosszabbítását, kérelmüket a Bizottság 2009. december 7-én jóváhagyta. A Flowers észrevételét a Bizottság 2009. december 17-én kapta meg.

(8) 2009. december 1-jén Németország kérelmezte az észrevételek benyújtására rendelkezésre álló határidő meghosszabbítását, kérelmét a Bizottság 2009. december 7-én jóváhagyta. 2009. december 7-én a HSH AG is kérelmet nyújtott be az észrevételek benyújtására előírt határidő meghosszabbítására vonatkozóan, kérelmét a Bizottság 2009. december 17-én jóváhagyta. 2009. december 17-én Németország megküldte a tartományoknak és a HSH AG-nek az eljárás megindításáról szóló határozathoz fűzött közös észrevételét.

(9) 2009. december 2-án a Flowers, a takarékpénztár-szövetségek, Németország és a Bizottság részvételével találkozóra került sor.

(10) 2009. december 21-én a Bizottság elküldte Németországnak az érdekelt felek által benyújtott észrevételek nyilvános változatát, és felhívta a német hatóságokat, hogy megjegyzéseiket egy hónapon belül küldjék meg.

(11) 2010. január 18-án Németország megküldte az állami tulajdonosok azon megjegyzéseit, amelyeket a tulajdonosok a Flowers és a takarékpénztár-szövetségek észrevételeire tettek.

(12) A kockázati fedezetet és különösen a kockázati fedezet által lefedett eszközök portfóliójának (a továbbiakban: fedezett portfólió) értékelését illetően 2009. szeptember és 2010. február között Németország és a Bizottság között számos találkozóra és telefonkonferenciára került sor, valamint a felek más formában is információkat cseréltek egymással. Németország többek között 2009. október 6-án, 20-án, 21-én, 22-én, 23-án és 29-én, november 11-én, 12-én, 16-án és 27-én, valamint december 17-én, továbbá 2010. január 26-án, 27-én és február 19-én kiegészítő információkat juttatott el a Bizottsághoz.

(13) A szerkezetátalakítási tervvel, a kockázati fedezettel és a feltőkésítéssel, valamint a fedezett portfólió értékelésével Németország és a Bizottság szervei számos ülés, telefonkonferencia és egyéb, információcserére szolgáló módszer keretében foglalkoztak 2009. október és 2011. június között, különösen – de nem kizárólag – 2009. október 5-én, 21-én és 27-én, november 4-én, 12-én, 13-án, 18-án, 27-én és 30-án, december 7-én, 9-én, 14-én és 15-én, 2010. január 14-én és 19-én, április 21-én, május 5-én, 12-én, 20-án, 26-án, 28-án és 31-én, június 15-én, július 13-án, 16-án, 22-én és 23-án, szeptember 30-án, november 22-én, december 9-én és 22-én, valamint 2011. február 23-án és 28-án, március 18-án, április 1-jén és 8-án, május 25-én, valamint június 7-én, 16-án és 29-én. A szerkezetátalakítási terv végleges változatának benyújtására 2011. július 11-én került sor.

(14) 2011. szeptember 5-én Németország megküldte a jelen határozat I. mellékletét képező kötelezettségvállalási jegyzéket.

2. A KEDVEZMÉNYEZETT LEÍRÁSA

(15) A HSH konszern (a továbbiakban: HSH) az ötödik legnagyobb német tartományi bank, amelynek székhelye Hamburgban és Kielben található. Részvénytársasági formában működik, és 2003. június 2-án a Hamburgische Landesbank és a Landesbank Schleswig-Holstein összeolvadásából jött létre. 2006 októberében a Flowers (6) megszerezte a WestLB-től a HSH részvényeinek 24,1 %-át (a szavazati jogok 26,6 %-át) abban a reményben, hogy a HSH-t 2008-ban tőzsdére viszik.

(16) 2008. december 31-én a HSH mérlegfőösszege 208 milliárd eurót, kockázattal súlyozott eszközeinek (a továbbiakban: RWA) értéke pedig 112 milliárd eurót tett ki.

(17) A Bizottság által a 2009. május 29-i megmentési határozatban engedélyezett intézkedések végrehajtását követően az alábbi tulajdonosi szerkezet alakult ki a HSH-nál: Hamburg városa 10,89 %-kal, Schleswig-Holstein 10,42 %-kal, a HSH Finanzfonds AöR – egy olyan közjogi intézmény, amelyet Hamburg és Schleswig-Holstein közösen hozott létre, és egyenlő részben ellenőriz – 64,18 %-kal, az SGVSH 4,73 %-kal, az SVB 0,58 %-kal, a Flowers pedig 9,19 %-kal rendelkezett (7).

(18) A HSH kereskedelmi bankként működik, fő üzleti régiója Észak-Németország. Legjelentősebb üzletágai a kereskedelmi banki szolgáltatások (Merchant Banking) és a magánbanki szolgáltatások (Private Banking). A Merchant Banking üzletágban elsősorban a hajózás, a vállalati ügyfelek, a szállítás, az ingatlanok és a megújuló energiák terén fejti ki tevékenységét. A HSH finanszírozza a világon a legnagyobb mértékben a hajózást, és jelentős piaci részesedéssel rendelkezik a légi közlekedés pénzügyi szolgáltatásainak piacán (ez a szállítási üzletág része). 2008. decemberben a HSH Európa, Ázsia és Amerika 21 jelentős pénzügyi központjában rendelkezett képviselettel.

(19) A HSH azon német közjogi hitelintézetek közé tartozik, amelyek 2005. július 18-ig az intézményi jótállás (Anstaltslast) és a garancianyújtói felelősség (Gewährträgerhaftung) formájában korlátlan állami garanciát élvezhettek (8).

(20) Az 1990-es évek elején 523 millió EUR értékben eszköz- és tőkeátruházásokra került sor, amelyek révén a HSH elődei, a Hamburgische Landesbank és a Landesbank Schleswig-Holstein előnyös helyzetbe kerültek. 2004. október 20-án a Bizottság úgy határozott, hogy ezek az átruházások a közös piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősülnek, amelyeket vissza kell követelni (9). A HSH-nak kamatokkal együtt összesen 756 millió eurót kellett visszafizetnie az állami tulajdonosok számára. A HSH a visszafizetést két részletben, 2004. december 31-én és 2005. január 3-án teljesítette.

(21) A tőkekiáramlás kiegyenlítése érdekében 2005. július 20-án a részvényesek a HSH tőkéjét 556 millió euróval növelték (10). A tőkeemelés úgynevezett részletfizetésekkel kombinálva a társaság pénzeszközeiből valósult meg. A tulajdonosi szerkezet e módszernek köszönhetően csak kis mértékben változott. 2005. szeptember 6-án a Bizottság úgy határozott, hogy a tőkeemelés összhangban áll a piacgazdasági feltételek mellett működő befektető elvével, és ezért nem minősül állami támogatásnak (11).

(22) 2008. július közepén a HSH részvényesei a növekedés finanszírozása érdekében a HSH saját tőkeellátottságának javítása mellett döntöttek. A tőkét érintő intézkedések összege elérte a mintegy 2 milliárd eurót, amelyből mintegy 1,26 milliárd EUR új tőkének számított.

(23) A tőkét intézkedések első szakaszában az összesen 685 millió EUR (12) értékű csendes részesedést és az állami tulajdonosok kezében lévő 57 millió EUR értékű elsőbbségi részvényeket törzsrészvényekké alakították át. Az átalakításkor a Flowers készpénzben történő tőkeemelést hajtott végre annak érdekében, hogy részvényállományának felhígulását elkerülje (13). Ennek következtében a HSH körülbelül további 300 millió euróhoz jutott.

(24) A tőkét érintő intézkedések második szakaszában a tulajdonosok döntést hoztak egy új, összesen 962 millió EUR összegű és átváltoztatható kötvény formájában kibocsátásra kerülő csendes részesedésről. Az állami és a magánrészvényesek a csendes betétben részesedéseik arányában (660 millió euróval az állami és 240 millió euróval a magánrészvényesek) vettek részt. További 62 millió eurót a magánrészvényesek vállaltak át. 2010. december 31-ével a csendes betétet törzsrészvényekké alakították át.

(25) Németország értesítette a Bizottságot a (22)–(24) preambulumbekezdésben említett tőkét érintő intézkedésekről. A Bizottság véleménye szerint az állami részvényesek befektetései összhangban álltak a piacgazdasági feltételek mellett működő befektető elvével, mivel egy magánbefektető az állami részvényesekhez hasonlóan jelentős arányban és ugyanolyan feltételekkel vett részt a tranzakcióban. A Bizottság 2008. augusztus 1-jén értesítette Németországot arról a döntéséről, hogy az ügyet lezárja.

(26) Az 1999-től 2009-ig terjedő időszakban a HSH 1,85 milliárd EUR összeget kitevő kumulált veszteséget könyvelt el, és állami tulajdonosainak 354 millió EUR értékben fizetett ki kumulált osztalékot. Ugyanebben az időszakban a HSH állami tulajdonosai [4-5] (14) milliárd EUR összegű új tőkét biztosítottak, és maximum 166 milliárd EUR összegű kötelezettségeket garantáltak. 1. táblázat A HSH állami tulajdonosaira vonatkozó pénzügyi mutatók 1999-2009 között (15) Üzleti év 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Nyereség és veszteség (millió EUR) (16) 111 110 204 239 261 127 400 460 270 –3 195 – 838 Kumulált nyereség és veszteség (millió EUR) 111 221 425 664 925 1 052 1 452 1 912 2 182 –1 013 –1 851 Az állami tulajdonosoknak juttatott osztalék-kifizetések (millió EUR) 36 44 72 96 105 0 0 Az állami tulajdonosoknak juttatott kumulált osztalék-kifizetések (millió EUR) 36 80 153 248 354 354 354 A tulajdonosok által biztosított új tőke (millió EUR) a helyi GAAP alapján [300-600] 0 0 [700 – 1 400] 3 000 Az állami tulajdonosok által biztosított kumulált tőkejuttatás (millió EUR) [300-600] [300-600] [300-600] [1 000 – 2 000] [4 000 – 5 000] Kockázati fedezet – garancia (milliárd EUR) 10 Garantált kötelezettségek (milliárd EUR), ebből 162 166 152 144 161 88 78 75 73 Garancianyújtói felelősség (milliárd EUR) 162 166 152 144 161 88 78 65 56 SoFFin-garanciák (milliárd EUR) 0 0 0 0 0 0 0 10 17

(27) A HSH-t korábban mindhárom nagy hitelminősítő intézet (17) mindig az AA kategóriába sorolta. A hosszú távú hitelminősítés a HSH állami tulajdonosai által nyújtott korlátlan állami garanciákat tükrözte. Továbbra is fontos szerepet játszik a HSH minősítésekor az a feltevés, hogy a HSH-t az állami tulajdonosok a jövőben is támogatni fogják, aminek köszönhetően a Fitch 7 szinttel minősítette feljebb (18) a bankot. A Moody’s a támogatási tényezők alapján összesen 7 szinttel minősítette feljebb a HSH-t, ebből egy szint az állami tulajdonosok által nyújtott támogatásnak (regionális támogatás) tudható be.

(28) A C kategóriájú stand-alone minősítés (a Moody’s-nál önálló pénzügyi erő vagy BFSR) (19) a hitelminősítő intézetek abbeli nézetét tükrözte, hogy a HSH megfelelő pénzügyi erővel és zárt, de jó üzleti modellel rendelkezik. A Moody’s BFSR-módszere szerint a C minősítésű bankok vagy elfogadható alapvető pénzügyi mutatókat mutatnak fel egy kiszámítható és stabil környezetben, vagy pedig jó alapvető pénzügyi mutatókat tudnak igazolni egy kevésbé kiszámítható és stabil környezetben.

(29) 2004 júliusában a Fitch a HSH garanciával nem biztosított kötelezettségvállalásait az A kategóriában kezdte értékelni, de a HSH C kategóriájú stand-alone minősítésén nem változtatott. 2005. júliusban a Moody’s és az S&P minősítették a garanciával nem biztosított kötelezettségvállalásokat. A 2008-as válság kitöréséig a HSH stabil minősítésekkel rendelkezett.

(30) 2008 októbere óta a HSH minősítéseit illetően kétféle irányzat figyelhető meg. Az első irányzat 2008. októberben kezdődött, amikor a Fitch és a Moody’s a HSH stand-alone minősítését fokozatosan az alacsonyabb D kategóriába és a magasabb E kategóriába sorolta (az E kategória a Moody’s-nál a lehető legalacsonyabb BFSR besorolás) (20). Az ügynökségek a leminősítést a következő okokkal magyarázták: a) a HSH ciklikus vagyonállományából eredő magas kockázat, ami különösen a hajózási terület eszközeire vonatkozik, b) a HSH tőkéhez való korlátozott hozzáférése annak ellenére, hogy a HSH igencsak tőkeigényes hitelezési tevékenységet folytatott, és c) a válság előtti időszakhoz viszonyítva a HSH gyenge és korlátozott életképessége, amely a válság előtti időszaknál alacsonyabb eszközhozamokra, az eszközalapú finanszírozás (asset-based finance) terén a kockázatok ellensúlyozására képzett és összehasonlítva magasabb céltartalékokra, valamint a jóval magasabb finanszírozási költségekre vezethető vissza. Ezenkívül az ügynökségek alapvető kételyeket is megfogalmaztak a HSH vállalati profilját illetően. Tekintettel arra, hogy a HSH nem nagyon fér hozzá a magánügyfelekhez, továbbra is függeni fog a pénz- és tőkepiacoktól, amelyeken azonban nehezen jut majd elegendő pénzforrásokhoz. A tőkésítésre, a likviditási tartalékra és a finanszírozási egyensúlyra vonatkozó szigorúbb bankfelügyeleti előírások betartása különleges kihívást jelentene egy olyan wholesale bank számára, mint a HSH.

(31) A második irányzat 2009. májusban kezdődött, amikor az S&P a HSH-t BBB + kategóriára minősítette le, majd így tett a Moody’s és a Fitch is, amely ügynökségek a HSH-t 2010. májusban és júliusban A3/A- kategóriára minősítették vissza. A hitelminősítő intézetek a leminősítés indokolásaképpen arra utaltak, hogy az állami tulajdonosok újabb támogatásai a) az EU állami támogatásokra vonatkozó előírásai és b) a tulajdonosok költségvetéseinek szűkössége miatt korlátozottak. Az eddigi nagy összegű támogatási intézkedések olyan mértékben terhelték meg az állami tulajdonosok pénzügyi erejét, hogy csökkent az arra irányuló hajlandóságuk, hogy újabb támogatásokat nyújtsanak. Az állami tulajdonosok támogatási hajlandóságának értékelésekor fontos szempont volt a „grandfathering”-klauzula alkalmazásával kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok nagy mennyisége, amelyek akkor a HSH mérlegében maradtak (21).

(32) A HSH strukturált hitelportfóliójának (CIP) (22) 30 milliárd amerikai dollárt kitevő értékét a pénzügyi válság miatt már 2007-ben 1,3 milliárd euróval csökkentették. A válság reálgazdaságra való kiterjedése negatívan befolyásolta a HSH-nak a hajózás, a szállítás, az ingatlanok és a megújuló energiák terén folytatott finanszírozási tevékenységeiből származó hagyományos hitelportfólióját és követeléseinek minőségét. A CIP értékének további 1,6 milliárd eurós lefelé történő kiigazítása és a hitelezési tevékenységhez nyújtott 1,9 milliárd EUR összeget kitevő kockázati tartalék jelentős mértékben hozzájárult 2008-ban a 3,2 milliárd EUR összegű negatív eredményhez.

(33) A Lehman Brothers bankház 2008 szeptemberében bekövetkezett csődje tovább súlyosbította a HSH refinanszírozási nehézségeit, ezért a HSH a pénzügyipiac-stabilizációs alaptól (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung, a továbbiakban: SoFFin) 30 milliárd EUR összegű likviditási garanciát kért.

(34) 2009. április 29-én a Szövetségi Pénzügyi Szolgáltatási Felügyelet (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht, a továbbiakban: BaFin) arról értesítette a HSH-t, hogy véleménye szerint a HSH jelenlegi bankfelügyeleti helyzete alapján a HSH számára nehézséget okoz az, hogy eleget tegyen a törvényben előírt tőkekövetelményeknek. A BaFin bejelentette, hogy moratóriumot rendel el a német hitelintézeti törvény 47. §-a értelmében, ha a HSH tulajdonosai nem emelik fel a HSH tőkealapját.

(35) 2009. május 6-án az S&P a HSH-t negatív előrejelzéssel két szinttel, A kategóriáról BBB + kategóriára minősítette le.

3. AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁSOK

(36) 2009. májusban és júniusban Schleswig-Holstein és Hamburg két állami támogatást nyújtott a HSH-nak: egy 3 milliárd EUR összegű feltőkésítésre, valamint egy 10 milliárd EUR összegű, második veszteségért vállalt garanciára (a továbbiakban: kockázati fedezet) került sor. Ezenkívül a HSH a SoFFin-től likviditási garanciák formájában egy harmadik állami támogatásban is részesült, amelyek összege végül 17 milliárd eurót tett ki (a továbbiakban: likviditási garanciák).

3.1. A FELTŐKÉSÍTÉS

(37) A feltőkésítésre 3 milliárd EUR összegű alapvető (core Tier 1) tőkének készpénztőke formájában történő folyósításával került sor szavazásra feljogosító törzsrészvények ellenében. A részvényeket a HSH AG bocsátotta ki, és kizárólag a HSH Finanzfonds AöR jegyezte. A HSH Finanzfonds AöR egy olyan közjogi intézmény, amelyet Hamburg és Schleswig-Holstein közösen hozott létre, a tartományok egyenlő részben számítanak tulajdonosnak, és egyenlő mértékben ellenőrzik az intézményt.

(38) A HSH Finanzfonds AöR biztosította a feltőkésítéshez szükséges pénzforrásokat oly módon, hogy kötvényt bocsátott ki a tőkepiacokon. Az intézményt a kötvénykibocsátásból eredően terhelő kötelezettségekért Hamburg és Schleswig-Holstein részadósként egyenlő részben vállalja a felelősséget a kötvénytulajdonosokkal szembeni garanciák révén. A HSH Finanzfonds AöR által kibocsátott kötvény egyedüli célja a HSH feltőkésítésének finanszírozása. A HSH Finanzfonds AöR kizárólag Hamburg és Schleswig-Holstein különleges céllal létrehozott társaságaként működik, és a feltőkésítésen, valamint a kockázati fedezeten kívül nincs más célja.

(39) Az új részvények kibocsátási árát a HSH értékelése alapján a PricewaterhouseCoopers (a továbbiakban PwC) állapította meg, az értékelés szerint a vállalat értéke [> 2] milliárd EUR és [< 3] milliárd EUR között volt (egy részvény értéke [> 19] eurótól [< 28] euróig terjedt). Az értékelés alapján a HSH átlagértéke [2-3] milliárd EUR (részvényenként [19-28] EUR). Az értékbecslés a HSH 2009. május 6-i leminősítése előtt készült. A leminősítésnek a HSH értékére gyakorolt hatását az értékelésnél nem vették figyelembe, de a leminősítés befolyásolta a kibocsátási ár megállapítására irányuló megbeszéléseket. Az értékelés arra a feltevésre alapult, hogy 2013-ban a korábbi A kategóriára minősítik fel a HSH-t.

(40) Hamburg és Schleswig-Holstein 10 %-os éves ellentételezést kívánt előirányozni a 3 milliárd EUR összegű új tőke juttatásáért cserébe (évi 300 millió eurót). Mivel a HSH üzleti tervében a 2009-2012 közötti időszakra előzetesen becsült nyereség nem volt elegendő ahhoz, hogy minden törzsrészvényre 10 %-os osztalékot fizessenek, az új törzsrészvények kibocsátási árát csökkentették a 2009-2012 közötti időszakban ki nem fizetett 10 %-os osztalékkal. A 2009-2012 közötti időszakra a 10 %-os osztalék kifizetésének ellenértéke [650-800] millió EUR (részvényenként [3-6] EUR). Az új részvények árát részvényenként 19 euróban ([19-28] EUR mínusz [3-6] EUR) rögzítették. A HSH Finanzfonds AöR 157 894 737 új törzsrészvényt szerzett.

(41) A takarékpénztár-szövetségek és a Flowers nem vettek részt a feltőkésítésben, ennek következtében a két takarékpénztár-szövetség és a Flowers részesedése 13,20 %-ról, 1,62 %-ról, illetve 25,67 %-ról 4,73 %-ra, 0,58 %-ra, illetve 9,19 %-ra csökkent, míg Hamburg és Schleswig-Holstein együttes közvetlen és közvetett részesedései (ideértve a HSH Finanzfonds AöR által birtokolt részvényeket is) 59,51 %-ról 85,49 %-ra emelkedtek.

3.2. A KOCKÁZATI FEDEZET

(42) A kockázati fedezet biztosítására a feltőkésítéssel egyidőben, 2009. júniusban került sor. A kockázati fedezetet szintén közvetlenül a HSH Finanzfonds AöR nyújtotta. A takarékpénztár-szövetségek és a Flowers nem vettek részt ebben az intézkedésben. A kockázati fedezet egy 10 milliárd EUR összegű, második veszteségért vállalt garanciát jelent, amely megóvja a HSH-t azoktól a veszteségektől, amelyek egy meghatározott, 2009. márciusi határnaptól számítva gyűlnek fel a mintegy 172 milliárd EUR értékű portfólióban (nemteljesítés esetén 187 milliárd EUR összegű követelések). A 3,2 milliárd EUR összegű első veszteségrészletet a HSH maga viseli. A maximum 10 milliárd EUR összegű második veszteségrészlet a HSH Finanzfonds AöR-t terheli. A 13,2 milliárd eurót (az első és a második veszteségrészletet) meghaladó veszteségeket a HSH viseli. A fedezett portfólió átvételi értéke [mintegy 168] milliárd EUR ([mintegy 172] milliárd EUR összértékű eszköz mínusz 3,2 milliárd EUR).

(43) A HSH a garanciát alapvetően bármikor felmondhatja, 2013. december 31-ig azonban a felmondás összesen [2-5] milliárd euróra és évi [1-4] milliárd euróra vonatkozhat. 2011. március 9-én a HSH a garanciából 1 milliárd eurót felmondott. 2011. június 18-án, majd pedig 2011. szeptember 6-án a HSH ismét felmondott a garanciából 1 milliárd eurót, így a fennmaradó garancia 7 milliárd euróra csökkent. A felmondásokról a BaFin-t is értesítették, amely nem kifogásolta a felmondásokat.

(44) Az olyan értékvesztett eszközök, mint az eszközfedezetű értékpapírok (asset-backed securities, ABS) teszik ki a kockázati fedezettel fedezett [mintegy 172] milliárd EUR értékű portfólió körülbelül [3-6] %-át. A fedezett eszközök legnagyobb részét a HSH fő tevékenységét jelentő ügyfélhitelek alkotják. A fedezett portfólió különböző valutákban, többek között euróban (EUR), amerikai dollárban (USD) és brit fontban (GBP) van meghatározva. 2. táblázat A [mintegy 172] milliárd EUR értékű fedezett eszközök részletezése Eszköztípus A mérlegben megjelenő eszközök (milliárd EUR) A portfólió %-a Ügyfélhitelek [mintegy 115] (…) Rögzített kamatozású értékpapírok [mintegy 30] (…) Adóslevél-kölcsönök (23) [mintegy 15] (…) Eszközfedezetű értékpapírok [mintegy 10] (…) Fizetési garanciák [mintegy 5] (…) Összesen [mintegy 172] 100,0

(45) A kockázati fedezet létrehozása előtt a HSH nem végeztette el külső szakértőkkel a teljes portfólió értékelését, a Blackrock és a Cambridge Place csak az ABS-portfóliót és a CIP-portfólió egy részét értékelte. A Bizottság erre irányuló felszólítását követően a HSH 2009. november és 2010. január között végezte el a fedezett portfólió értékelését a Bizottság szigorú vészforgatókönyvre vonatkozó feltevése alapján. Az értékelést a HSH a Bizottság szakértőivel együttműködésben hajtotta végre. Az értékelés során figyelembe vett feltételezések összhangban álltak azokkal a vészforgatókönyvekkel, amelyeket a Bizottság más esetekben is alapul vett. Az értékelés egy 1 milliárd EUR fiktív értékű - azaz a teljes kitettség 0,6 %-ának megfelelő - és 40 tranzakcióból álló minta átfogó elemzésén, valamint a Moody’s CDOROM-Toolja (24) segítségével a portfólió jelentős részén elvégzett részelemzésen alapult. Az alapul vett feltevéseket a HSH egyeztette a Bizottság szakértőivel. A HSH-t az elemzésben külső szakértője, a Morgen Stanley segítette, amely megerősítette a számítások technikai helyességét. A kockázati fedezet tőkeátvételi hatása a kockázati fedezet létrehozásakor [mintegy 3,5] milliárd EUR volt. 2010. februárban a BaFin megerősítette a tőkeátvételi hatás megállapításához felhasznált módszerek helyességét, valamint az alapul szolgáló számításokat.

(46) A HSH Finanzfonds AöR és a HSH között 2009. június 2-án megkötött, a garancia rendelkezésre bocsátásáról szóló szerződés alapján a HSH Finanzfonds AöR a második veszteségért vállalt garancia biztosításáért a garancia 10 milliárd eurós névértékére évi 400 bázispont (bp) nagyságú díjat (a továbbiakban alapdíj) kap. Felhasználás és felmondás esetén csökken az az összeg, amelyre a 400 bp-s ellentételezést kifizetik. A 3. számú táblázat a kumulatív kifizetés teljes összegét mutatja három forgatókönyv esetén: a) 1. számú forgatókönyv: az alaphelyzet, amely azon a feltevésen alapul, hogy nem kerül sor a garancia igénybevételére, és a garanciát a HSH 2015 végéig teljes mértékben felmondja; b) 2. számú forgatókönyv: közbülső eset, amelynél abból indulnak ki, hogy a garanciát 5 milliárd EUR összegben a HSH igénybe veszi és c) 3. számú forgatókönyv: az eszközök értékelése során alapul vett eset, amelynél feltételezik, hogy a garanciát a HSH [2015-2020]-ig teljes mértékben igénybe veszi (felmondás nélkül). 3. táblázat A kockázati fedezet ellentételezése a különböző forgatókönyvekre vonatkozó német javaslat alapján (millió EUR) 1. számú forgatókönyv (a garanciát nem veszik igénybe) 2. számú forgatókönyv (a garancia igénybevétele 5 milliárd EUR összegben) 3. számú forgatókönyv (a garancia igénybevétele 10 milliárd EUR összegben) Alapdíj (a garancia ki nem fizetett névértékére 400 bp) [> 1,5] [> 2,5] [> 4]

(47) A szerkezetátalakítás ideje alatt a garancia igénybevételétől függően az alapdíj-kifizetések évi [100-150] millió EUR és 405 millió EUR között alakulnának (vö. 4. számú táblázat). 4. táblázat A szerkezetátalakítás ideje alatt a HSH által a HSH Finanzfonds AöR részére előreláthatóan kifizetett alapdíj (400 bp) (millió EUR) 2009 tényleges érték 2010 Tényleges érték 2011 2012 2013 2014 1. számú forgatókönyv (nem kerül sor felhasználásra) – 300 – 405 – [300- 350] – [200-250] – [150-200] – [100-150] 2. számú forgatókönyv (5 milliárd EUR igénybevétele) – 300 – 405 – [300- 350] – [200-250] – [180-230] – [150-200] 3. számú forgatókönyv (10 milliárd EUR igénybevétele) – 300 – 405 – [300-400] – [300-400] – [300-400] – [300-400]

3.3. A LIKVIDITÁSI GARANCIÁK

(48) A HSH ezenkívül likviditási garanciákat kért a SoFFin-től, amelyeknek az összesen 30 milliárd EUR értékű új, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kibocsátását kellett fedezniük. 2008. december elején a SoFFin engedélyezte az első részlet kibocsátását, amelynek értéke 10 milliárd EUR volt. A garanciákra a német mentőcsomag (25) keretében adtak engedélyt. A fennmaradó 20 milliárd eurót a szerkezetátalakítási terv benyújtása után kellett rendelkezésre bocsátani. A 20 milliárd EUR összegű második részletet azt követően engedték át, hogy a HSH 2009. március 7-én a SoFFin-nak bemutatta szerkezetátalakítási koncepcióját. 2009. szeptember 30-ig a garanciából összesen 17 milliárd eurót vettek igénybe. 2010. január 1-jével a SoFFin 30 milliárd euróról 17 millió eurót csökkentette a garancia maximális összegét. A maximális összeget nem emelte fel újra.

4. A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV

4.1. AZ EREDETI SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV ÉS A PÉNZÜGYI ELŐREJELZÉSEK KÉSŐBBI MÓDOSÍTÁSA

(49) A 2009. szeptember 1-jén megküldött első szerkezetátalakítási tervet (a továbbiakban: eredeti szerkezetátalakítási terv) az eljárás megindításáról szóló határozat mutatja be (az eljárás megindításáról szóló határozat (23)-(28) preambulumbekezdései). Az eredeti szerkezetátalakítási terv szerkezetátalakítási koncepciójához fűzött kiegészítő információkat 2009. október és 2011. június között juttatták el az illetékesekhez. A szerkezetátalakítási terv módosított változatát 2011. július 11-én nyújtották be (a továbbiakban: módosított szerkezetátalakítási terv). Az alábbiakban az eredeti szerkezetátalakítási tervben rögzített pénzügyi előrejelzéseket és azok megfelelő aktualizálásait vázoljuk röviden.

(50) Az eredeti szerkezetátalakítási terv a 2009-2014 közötti időszakban a nettó kamatbevételek [mintegy 20] %-os, azaz [körülbelül 1,4] milliárd euróról [körülbelül 1,1] milliárd euróra való visszaesésével számolt. A pénzügyi eredmények egyes elemeit illetően a HSH becslése szerint a 2009-től 2014-ig terjedő időszakban a fő bank (26) esetében a szerkezetátalakítás előtti (és a hitelezési tevékenységhez képzett kockázati tartalék utáni) eredmény több mint 200 %-kal, azaz [körülbelül 350] millió euróról [körülbelül 1,1] milliárd euróra nő. A 2014-re becsült [mintegy 1,1] milliárd eurós szerkezetátalakítás előtti eredmény tartalmazta a hitelezési tevékenységhez képzett kockázati tartalék egyes részeinek feloldásából származó [körülbelül 100] millió eurót is, amely pozitívan hatott ki az eredményre. A 2014. évre jutaléktöbbletként és kereskedelmi eredményként a fő bank szerkezetátalakítását megelőző eredmény [mindkét esetben körülbelül 20] %-át határozták meg. A módosított szerkezetátalakítási tervben a 2014. évre becsült szerkezetátalakítás előtti eredményt [350-450] millió euróra javították, ebben az esetben a jutaléktöbblet és a kereskedelmi eredmény [10-15] %-ot tesz ki.

(51) Az eredeti szerkezetátalakítási terv becslései szerint a HSH teljes eszközértéke a 2009. évi [mintegy 175] milliárd euróról 2014-re [mintegy 150] milliárd euróra csökken. Ezenkívül feltételezték, hogy a fő bank eszközei a 2009. évi [mintegy 100] milliárd euróról 2014-re [mintegy 110] milliárd euróra emelkednek. A HSH 2014-re becsült teljes eszközértékét és a fő bank eszközértékét a módosított szerkezetátalakítási tervben 120 milliárd euróra, illetve 82 milliárd euróra módosították.

(52) Az eredeti szerkezetátalakítási terv szerint a szektorbank szegmensének eszközértéke (hajózás, energia és szállítás) a 2009. évi [mintegy 30] milliárd euróról 2014-re [mintegy 35] milliárd euróra emelkedik, ebből [mintegy 20] milliárd EUR az elsősorban USD-ben finanszírozott hajózási szektor eszközeit teszi ki. A módosított szerkezetátalakítási tervben a szektorbank szegmensének becsült eszközeit, valamint a hajózási szektor eszközeit a 2014. évre vonatkozóan [20-25] milliárd euróra, illetve 15 milliárd euróra módosították. Az eredeti szerkezetátalakítási tervtől eltérően a légi közlekedési üzletág nem jelent meg a módosított szerkezetátalakítási tervben.

(53) A 2014. évre a Tier 1 tőkemutatót az eredeti szerkezetátalakítási tervben [körülbelül 10] %-ra becsülték, míg a módosított szerkezetátalakítási tervben [10-15] %-ra értékelték.

(54) Az eredeti szerkezetátalakítási terv a 2014. évre vonatkozóan a tervezett finanszírozási források felosztását tartalmazta a mérleg finanszírozandó, [körülbelül 100] milliárd eurót kitevő része tekintetében (ebből [körülbelül 25] milliárd eurót a pénz- és tőkepiacokon végrehajtott fedezetlen finanszírozásra szántak), így a tervezett, [mintegy 150] milliárd eurót kitevő teljes eszközértékhez képest egy [mintegy 50] milliárd eurós rés mutatkozott. A módosított szerkezetátalakítási terv csökkentette a becsült összes eszköz és a becsült összes kötelezettség közötti rést, a HSH pedig részletezte azokat a finanszírozási forrásokat, amelyek segítségével fedezni kívánta a hiányból adódó finanszírozási szükségletet.

(55) Az alábbi táblázatban az eredeti szerkezetátalakítási terv szerinti, a HSH fő tevékenységi területeire meghatározott becsült növekedési értékek, valamint a módosított szerkezetátalakítási tervben elvégzett változtatások szerepelnek. 5. táblázat A hajózási szegmensre és a vállalati ügyfelek szegmensére megállapított növekedési ráták összehasonlítása Szegmens Eredeti szerkezetátalakítási terv (2009. szeptember 1.) Módosított szerkezetátalakítási terv (2011. július 11.) A módosított szerkezetátalakítási tervben a növekedési előrejelzésekhez fűzött megjegyzések Hajózás Az új ügyletek [körülbelül 250] %-os növekedési rátája 2010-től (tényleges érték) 2014-ig ([körülbelül 40] %-os közepes éves növekedési ráta) Az új ügyletek [körülbelül 90-130] %-os növekedési rátája 2010-től (tényleges érték) 2014-ig ([…] %-os közepes éves növekedési ráta) A növekedési ráta azon alapul, hogy a 2011-től 2014-ig terjedő időszakban az új ügyletek éves abszolút volumene átlagosan […] milliárd EUR lesz. Összehasonlításképpen: ugyanebben az időszakban a teljes piaci volumen átlagosan [körülbelül 25] milliárd eurót tett ki az új ügyleteket illetően. Vállalati ügyfelek A hitelvolumen [körülbelül 100] %-kal való növekedése (2010. évi tényleges érték – 2014.) A hitelvolumen […] %-kal való növekedése (2010. évi tényleges érték – 2014.) A növekedés megfelel az új ügyletek […] milliárd eurós abszolút volumenének négy év alatt. Összehasonlításképpen: a teljes eszközérték ebben a szegmensben 2008. december 31-én 25,7 milliárd EUR volt.

4.2. A MÓDOSÍTOTT SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV ÁLTALÁNOS LEÍRÁSA

(56) A módosított szerkezetátalakítási terv megküldésére 2011. július 11-én került sor. A terv a HSH üzleti modelljét illetően jelentős változtatásokat irányoz elő. A HSH új üzleti modelljét az alacsonyabb kockázat, a regionális ügyletekre való erősebb összpontosítás, valamint a fenntartható finanszírozás és hitelnyújtás jellemzi. A tervezett, valamint a már bevezetett szerkezetátalakítási intézkedések közé tartozik a fő üzleti tevékenységekre való összpontosítás és így bizonyos tevékenységek megszüntetése, illetve jelentős részesedések eladása mellett a telephelyek hálózatának kiigazítása, valamint a költségszerkezet optimalizálása. A módosított szerkezetátalakítási terv egy belső szerkezetátalakítási részleg (restructuring unit) létrehozásáról rendelkezik, amely egység számviteli és szervezeti célokból egyesítené azokat a tevékenységeket, amelyeket a HSH a jövőben nem fog folytatni. Az új üzleti modell legfontosabb pontjai az alábbiak: a) életképes fő bankká válás az eszközök jelentős mértékű csökkentése, a regionális ügyletek erősítése (németországi vállalati banki szolgáltatások, németországi ingatlanügyletek és magánbanki szolgáltatások), valamint a fő tevékenységeknek az erős regionális kötődéssel rendelkező kiválasztott nemzetközi üzleti tevékenységekben való megtartása (Európára összpontosító hajózás és megújuló energiák); b) a tőkepiaci tevékenységet kizárólag a treasury tevékenységekre és a fogyasztói ügyletekre kell koncentrálni, elsősorban termékeknek más üzleti egységek számára történő értékesítése révén (keresztértékesítés, cross-selling); a saját számlás kereskedést meg kell szüntetni; c) fel kell hagyni azokkal a tevékenységekkel, amelyek nem állnak összhangban a HSH új stratégiai fejlődési irányaival, azaz az idegen forrásból finanszírozott nemzetközi felvásárlásokkal (LBO-ügyletek), a külföldi ingatlanügyletekkel, az eszközökkel fedezett repülőgép-finanszírozással, valamint azon egyéb hitelügyletekkel, amelyek nem tartoznak egyértelműen a fő tevékenységek közé; d) el kell adni minden olyan leányvállalatot, amely nem egyeztethető össze a HSH új stratégiai fejlődési irányaival. A módosított szerkezetátalakítási terv összesen [100-120] részesedés eladását irányozza elő. A HSH a részesedések számát már 25-tel csökkentette. Az eladásokat legkésőbb […]-ig végre kell hajtani; e) egyértelműen el kell különíteni azokat a tevékenységeket, amelyekkel a HSH felhagy, és amelyeket a belső szerkezetátalakítási részleg keretei között csökkenteni kell, vagy el kell adni. A szerkezetátalakítási részleg nem kezd új üzleti tevékenységbe; f) a bel- és külföldi telephelyek jelentős mértékű kiigazítása: a nem stratégiai jellegű tevékenységek felszámolása az eredetileg 21 külföldi telephely közül 15 telephely bezárását vonja maga után. A Helsinkiben, Sanghajban, Mumbaiban, Stockholmban, Nápolyban, Oslóban, Rigában, Tallinnban, Varsóban, San Franciscóban és Hanoiban található telephelyeket, illetve képviseleteket már bezárták. A Koppenhágában, Párizsban, Amszterdamban és Moszkvában lévő telephelyeket, illetve képviseleteket 2012-ig be fogják zárni. A szerkezetátalakítást követően a HSH hat telephelyet, illetve képviseletet tart meg Londonban, Hongkongban, New Yorkban, Szingapúrban, Luxemburgban és Athénban, de a londoni, a luxemburgi és a New York-i telephely kisebb lesz, a hongkongi telephelyet pedig képviseletté kell átalakítani.

(57) A regionális jellegű orientáció különösen az észak-német vállalati és magánügyfelekkel kötött szerződéseket, az ingatlanügyleteket, valamint a takarékpénztári ügyleteket jelenti. Ezenkívül a HSH, Európát tekintve prioritásnak, a hajózás nemzetközi finanszírozásának meghatározott területeire, továbbá a megújuló energiákkal foglalkozó projektek finanszírozására és meghatározott infrastrukturális beruházásokra fog összpontosítani. Lübecki telephelyét 2011 végéig be fogja zárni.

(58) Az új fő bank mérlegfőösszegét összességében jelentősen csökkentik, különösen azáltal, hogy a fő bank eszközeit átruházzák a HSH saját szerkezetátalakítási részlegére. 2014. december 31-én, a szerkezetátalakítás végén a HSH (fő bank) mérlegfőösszege 82 milliárd eurót tesz majd ki. A 2008. évi, 208 milliárd eurós mérlegfőösszeghez viszonyítva ez 126 milliárd eurós, azaz mintegy 61 %-os csökkenésnek felel meg.

(59) A módosított szerkezetátalakítási terv általános feltevésekre támaszkodik a GDP-nek Németországban, az euróövezetben, az USA-ban és az egész világon való növekedését, a rövid távú és hosszú távú kamatok változásait, az euróövezet és az USA inflációját, az olajárakat, valamint az EUR/USD átváltási árfolyamát illetően. Az egyes üzletágak előrejelzései a releváns piacok növekedési rátáira, a szegmensenkénti új ügyletek mennyiségére és árrésére, továbbá a cross-selling kapacitásra vonatkozó feltevéseken alapulnak. A hajózási üzletágnak a HSH pénzügyi összeredménye szempontjából játszott jelentős szerepére tekintettel a HSH a hajófinanszírozási piac alakulásával foglalkozó szektorspecifikus feltevéseket dolgozott ki. Az alábbi táblázat a globális szintű új ügyletek piaci nagyságának alakulására (a teherszállító, a konténerszállító és a tankerhajók szegmensének összértékei), a HSH új ügyleteinek nagyságára, valamint a HSH piaci részesedésére vonatkozó becsléseket mutatja be. 6. táblázat A hajózás finanszírozására vonatkozó feltevések, 2011-2014. 2005-2008 közötti átlag 2009 2010 2011 2012 2013 2014 A hajófinanszírozás globális szintű új ügyletei összesen (milliárd EUR) 109,4 25,9 48,3 [10-15] [15-25] [25-35] [40-50] A HSH új ügyletei (milliárd EUR) 6,7 0,2 1 [0,5-1,5] [0,5-1,5] [1-2] [2-3] A HSH piaci részesedése (%) 6,1 0,8 2,1 [kb. 4] [kb. 5] [kb. 5] [kb. 5]

(60) A HSH az EUR/USD átlagos, [1,30-1,50]-es átváltási árfolyamából indul ki. Adatokat mutatott be a módosított feltevéseknek a nyereségre és veszteségre gyakorolt hatásáról, valamint nettó likviditási pozíciójának hatásáról, és egy olyan érzékenység-elemzést terjesztett elő, amely a kamatváltozásokat, valamint az EUR/USD átváltási árfolyamának változásait vizsgálja. Az érzékenység-elemzés szerint a kamatlábakra és az EUR/USD átváltási árfolyamára vonatkozó feltevések jelentős változásai esetén a HSH-nál keletkező veszteségek nem haladnák meg azokat a veszteségeket, amelyekkel a HSH még meg tudna birkózni. A HSH likviditási pozíciója ezenkívül akkor sem lenne negatív, ha az EUR/USD átváltási árfolyama jelentős mértékben eltérne az alaphelyzetbeli forgatókönyvtől.

(61) A HSH megküldött egy negatív forgatókönyvet és egy legrosszabb esetre készült forgatókönyvet is, amelyek kevésbé kedvező piaci feltevésekből indulnak ki, és az egész konszernre vonatkoznak. A negatív forgatókönyv, valamint a legrosszabb esetre készült forgatókönyv pénzügyi előrejelzései azt mutatják, hogy valamely stresszfaktornak a HSH fizetőképességére gyakorolt hatását a kockázati fedezettel el lehet hárítani. Negatív forgatókönyv esetén a HSH elhalasztaná a garancia részbeni felmondásait, és ezáltal korlátozná a kockázattal súlyozott eszközállománynak (RWA) a rossz gazdasági keretfeltételek miatti növekedését. A HSH Tier 1 tőkemutatója mindkét forgatókönyv esetén 10 % körül alakulna a szerkezetátalakítás idején.

4.3. A HSH EGYES ÜZLETÁGAI SZERKEZETÁTALAKÍTÁSÁNAK LEÍRÁSA

(62) A fő bank vállalati ügyfelekre irányuló üzletágának mérlegfőösszegét a 2008. évi 26,3 milliárd euróról 2014-re [10-20] milliárd euróra csökkentik. Ezen időszak alatt e tevékenységi terület körülbelül [45-55] %-kal lesz kisebb.

(63) A vállalati banki szolgáltatások terén a HSH elsősorban Észak-Németországban mint fő üzleti régióban nyújt majd pénzügyi forrásokat nagyobb méretű középvállalkozások számára.

(64) A HSH felhagyott a lízingtársaságok refinanszírozása terén kifejtett tevékenységeivel, valamint nemzetközi LBO-ügyleteivel is, Ázsiában és Skandináviában pedig be fogja szüntetni vállalati ügyfelekkel kötött fogyasztói ügyleteit. A vállalati ügyfelekre irányuló tevékenységi terület keretében a HSH nem fejt majd ki tevékenységet a repülőgépek vagy hajók eszközalapú finanszírozása terén. Nem csökkentik viszont a HSH-nak azt a képességét, hogy a fő üzleti régióban a regionális ügyleteket támogassa.

(65) A HSH elsősorban észak-németországi, nagyobb méretű középvállalkozásokra, valamint meghatározott fő gazdasági ágakban tevékenykedő német vállalkozásokra fog összpontosítani. Jövedelmező tranzakciókra, valamint biztos fizetőképességgel rendelkező ügyfelekre helyezi a hangsúlyt, akik különböző termékekre tartanak igényt. A HSH megpróbál olyan bankká fejlődni, amelyet az ilyen ügyfelek a leggyakrabban vesznek majd igénybe.

(66) A finanszírozási helyzet javítása érdekében ezen tevékenységi terület keretében a bank egyre inkább olyan betétek befogadását és finanszírozási struktúrák alkalmazását célozza meg, amelyek lehetővé teszik a szindikációt, az EKB által repóképesként elfogadottak, vagy pedig befektetőknek továbbadhatóak.

(67) A fő bank ingatlanokkal foglalkozó üzletágának mérlegfőösszegét a 2008. évi 30,5 milliárd euróról 2014-re [9-18] milliárd euróra csökkentik, ami egy körülbelül [50-70] %-os csökkenésnek felel meg.

(68) A HSH termékei közé tartozik majd minden olyan hiteltermék és egyéb banki termék, amely az ingatlanbefektetési társaságok körében keresett terméknek számít. A HSH üzleti tevékenységének súlypontját Észak-Németországra és német agglomerációs területekre fogja helyezni. Prioritásnak tekinthetőek a […] nyújtott finanszírozási megoldások, valamint a felvállalható kockázatú projektek finanszírozása. A HSH ebben az üzletágban a […] finanszírozására helyezi a hangsúlyt. Speciális ingatlantípusokat csak szelektív módon finanszíroz.

(69) A más országokban folytatott tevékenységekkel – ideértve a nemzetközi ingatlanügyleteket is, amelyek célja a német ügyfelek támogatása az európai agglomerációban – a HSH felhagy. Ezeken a területeken nem kezdeményez új ügyleteket, és hagyja, hogy a meglévő ügyletek lejárjanak.

(70) A HSH főként professzionális ingatlan-befektetőkre fog összpontosítani, és ennek során a súlypontot a meglévő ügyfelekre, kiválasztott ingatlanfejlesztőkre, az ingatlanszektorban stabil pozícióval és a keresztértékesítés terén jó lehetőségekkel rendelkező ügyfelekre, valamint komplex finanszírozási struktúrákat igénylő, Észak-Németországhoz kötődő ügyfelekre helyezi. Továbbra is olyan struktúrákat és termékeket fog alkalmazni, amelyek csökkentik a pénzügyi források iránti szükségletet, azaz fedezett kötvények szempontjából szóba jöhető ügyleteket, az EKB által elfogadott hiteleket, valamint a Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) által biztosított pénzforrásokat és biztosítékokat.

(71) A fő bank takarékpénztári üzletágának mérlegfőösszegét elsősorban a takarékpénztárak számára nyújtott refinanszírozási tevékenységek leépítése révén a 2008. évi 8,7 milliárd euróról 2014-re [< 3] milliárd euróra csökkentik.

(72) Ezen üzletág ügyfelei elsősorban észak-németországi takarékpénztárak és állami ügyfelek, másodsorban pedig Észak-Németország területén kívüli takarékpénztárak és állami ügyfelek (másodlagos bankkapcsolat).

(73) A HSH széles skáláját kínálja azon termékeknek, amelyek a takarékpénztárak fő tevékenységi területeire irányulnak. Ide tartoznak különösen a lakossági és vállalati banki szolgáltatások, a treasury tevékenységek, valamint az A típusú letéti számlakezelés és a hitelportfólió-kezelés.

(74) A Private Banking üzletágban a fő bank mérlegfőösszegét a 2008. évi 1,7 milliárd euróról 2014-re [0,5-1,5] milliárd euróra csökkentik.

(75) A HSH az Észak-Németországot jelentő fő üzleti régió jómódú magánügyfelei számára nyújtandó szolgáltatások teljesítésére helyezi a hangsúlyt. Ezenkívül a többi piaci szegmens régión kívüli értékesítési képviseletein is nyújt majd magánbanki szolgáltatásokat. A szolgáltatások skálája a következőkre terjed ki: […].

(76) A HSH jómódú és különösen jómódú magánügyfelek, valamint alapítványok megnyerésére és kiszolgálására fog törekedni. A keresztértékesítés keretei között magánbanki szolgáltatásokat fog végezni a fő bank más üzletágainak ügyfelei/természetes személyek számára is.

(77) A hajózás üzletágban a fő bank mérlegfőösszegét 46 %-kal, a 2008. évi 28,3 milliárd euróról 2014-re körülbelül 15 milliárd euróra csökkentik.

(78) 2014. december 31-ig a hajózás globális szintű finanszírozása terén a HSH új ügyleteinek piaci részesedése éves szinten nem haladja meg a [< 8] %-ot. A HSH továbbá vállalja, hogy 2014. december 31-ig eléri azt, hogy – az éves szinten megállapított piaci besorolások alapján – nem tartozik a hajófinanszírozás terén tevékenykedő három olyan szolgáltató közé, amelyek globális szinten az új ügyletek legmagasabb éves volumenével rendelkeznek.

(79) A HSH mind a hajótípusokat, mind pedig az országokat illetően változatosabbá teszi a portfólióját. A különböző eszköztípusok tekintetében a hangsúly továbbra is a […]-ra/re, valamint több […]-ra/re helyeződik. Fontos termékeket jelentenek az új építésű hajókhoz nyújtott hagyományos hosszú távú jelzáloghitelek, valamint a használt hajók finanszírozása. A HSH továbbá a strukturált pénzügyi szolgáltatások nyújtójaként szelektív módon fog fellépni.

(80) Üzleti tevékenységeit oly módon fogja vissza, hogy a roll-on/roll-off (ro-ro) hajók és a körutazást végző hajók finanszírozásával felhagy, […].

(81) A HSH a tevékenységeit globális szinten aktív közepes és nagy hajózási társaságokra, hasznot hozó kis ügyfelekre, továbbá az összbevételi potenciál és a kockázati szempontok alapján kiválasztott ügyfelekre koncentrálja. Ezenkívül szerepet játszik az ügyfelek szindikációra való hajlandósága, a szindikáció előfeltételeinek (pl. átláthatóság) teljesítése, valamint a refinanszírozás is.

(82) A hajózási üzletág elsősorban plain vanilla (27) termékeket és korlátolt mennyiségben strukturális finanszírozásokat kínál, valamint ezen a területen a HSH a hitelt nyújtó konzorcium megbízott vezető szervező bankjaként (mandated lead arranger) és könyvvezetőként (bookrunner) jár el.

(83) A fő bank megszünteti a szállítási/légi közlekedési üzletágat. A 2008. évi 11,7 milliárd eurót kitevő mérlegfőösszeg a szerkezetátalakítási részlegen belül jár majd le, vagy pedig más tevékenységi területhez rendelik hozzá. A HSH a jövőben nem hajt végre újabb eszközalapú repülőgép-finanszírozást. Az idevonatkozó meglévő ügylet vagy lejár, vagy pedig az ügyletet eladják, vagy leépítés céljából átruházzák a szerkezetátalakítási részlegre. A szerkezetátalakítás keretében a HSH ezt az üzletágat már részben átalakította, és a stratégiailag fontosnak minősülő Sínek és Infrastruktúra területeket hozzárendelte az Energia & Infrastruktúra üzletághoz.

(84) Az Energia & Infrastruktúra tevékenységi területnek a szerkezetátalakítás során megvalósult újrarendezése miatt a terület fő banki mérlegfőösszege a 2008. évi 4,6 milliárd euróról (korábbi Energia üzletág) 2014-ben [5-10] milliárd euróra nő. Az Energia & Infrastruktúra üzletághoz tartozik a Megújuló Energiák szegmens, valamint az Infrastruktúra és Vasút szegmensek is, amelyek korábban a szállítással foglalkozó tevékenységi terület részét alkották.

(85) Az energia szegmensben a HSH szél- és napenergiával foglalkozó projekteket fog finanszírozni. A területhez a következő eszközkategóriák tartoznak: szélenergia (on- és offshore), napenergia (fotovoltaikus és termikus), valamint kiegészítő területként a szél- és napenergiával foglalkozó projektekkel kapcsolatos hálózatok. A tevékenység célrégiójának elsősorban Európa számít. A HSH felhagy tevékenységével a hagyományos energiaforrások terén, valamint megszünteti összes, Észak-Amerikára irányuló és energiával foglalkozó ügyletét.

(86) Az üzletágakat érintő módosítások, így különösen a légi közlekedési tevékenységi terület megszüntetése, valamint a külföldi ingatlanokkal foglalkozó szegmens és a hajózási szegmens szűkítése miatt az „Egyéb” szegmens is automatikusan szűkebbé válik.

(87) Az Egyéb szegmensbe tartozik – a Vállalati Központ (Corporate Centre) mellett – a tőkepiaci tevékenység, amelynek keretében a HSH a saját vagyonát is kezeli, és amely az üzletágak számára kínál termékeket.

(88) A HSH folyamatosan stabilabbá teszi finanszírozásait, valamint javítja azok minőségét. 2012 végétől biztosítja, hogy mind a Net Stable Funding Ratio (NSFR), mind pedig a Liquidity Coverage Ratio (LCR) (28) […]. A fő bank USD-ügyleteinek részesedése, amelynek refinanszírozása USD-ben megvalósuló finanszírozással (és nem swap ügyletekkel) történik, 2012 végéig legalább […] %-ra, 2014 végéig pedig legalább […] %-ra nő.

(89) A HSH jelentősen csökkenti a magas kockázati potenciállal bíró tőkepiaci tevékenységet, termékkatalógusát pedig már jelentős mértékben egyszerűsítette. A saját számlás kereskedéssel a bank már felhagyott.

4.4. A PÉNZÜGYI TERVEZÉS LEÍRÁSA A MÓDOSÍTOTT SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERVBEN

(90) A HSH olyan átfogó üzleti tervet mutatott be a 2011-2014 közötti időszakra vonatkozóan, amely nyereség- és veszteségszámításokat, valamint mérleget, továbbá jövedelmezőségi és hozammutatókat is tartalmazott üzletágra lebontva és a konszern szintjén konszolidálva. Ezenkívül megküldött egy érzékenység-elemzést is a konszernre vonatkozóan egy negatív forgatókönyv és egy legrosszabb esetre készült forgatókönyv formájában. A nyereség- és veszteségelvárások szerint a HSH konszernnél 2011-ben egy körülbelül [100-200] millió EUR nagyságú járulékos veszteség keletkezik, és a konszern 2014-ig adózás utáni nyereségét folyamatosan körülbelül [400-500] millió euróra növeli. 2011-ben a saját tőke hozam negatív lesz, és 2014-re körülbelül [7-8] %-ra emelkedik. A Tier 1 mutató 2012-2014 között eléri a mintegy [13-16] %-ot. A Bizottság iránymutatásai alapján a módosított szerkezetátalakítási terv pénzügyi előrejelzései egy 500 millió EUR összegű egyszeri kifizetést tartalmaznak a 2011. évre, amely az adózás előtti eredményből került levonásra. A becslések alapján az összes eszköz a 2008. évi 208 milliárd euróról 2014-re 120 milliárd euróra csökkenhetett.

(91) Az alábbi táblázatok a módosított szerkezetátalakítási tervnek a HSH-ra és a fő bankra vonatkozó alapvető adatait sorolják fel. 7. táblázat A HSH-ra vonatkozó pénzügyi tervezés, 2011-2014. 2008. évi tényleges érték 2009. évi tényleges érték 2010. évi tényleges érték A 2011. évre vonatkozó előrejelzés A 2012. évre vonatkozó előrejelzés A 2013. évre vonatkozó előrejelzés A 2014. évre vonatkozó előrejelzés Összbevétel (millió EUR) 157 2 876 1 603 [1 300-1 800] [1 300-1 800] [1 300-1 800] [1 300-1 800] Szerkezetátalakítás előtti eredmény (millió EUR) (2 796) (718) 545 [500-1 000] [500-1 000] [500-1 000] [500-1 000] Adózás előtti eredmény (millió EUR) (2 968) (1 325) 17 [– 200-300] [0-500] [100-600] [200-700] Eredmény (millió EUR) (3 195) (902) 48 [– 400-100] [0-500] [0-500] [0-500] Cost Income Ratio (CIR) (%) 573 29 54 [45 -55] [45 -55] [45 -55] [40 -50] Adózás utáni saját tőke hozam (RoE) (%) < 0 < 0 < 0 [– 5- + 5] [5- 10] [5- 10] [5- 10] Összes eszköz (milliárd EUR) 208 175 151 [130- 150] [125- 145] [120- 140] [115- 135]

8. táblázat A fő bankra vonatkozó pénzügyi tervezés, 2011-2014. 2008. évi tényleges érték 2009. évi tényleges érték 2010. évi tényleges érték A 2011. évre vonatkozó előrejelzés A 2012. évre vonatkozó előrejelzés A 2013. évre vonatkozó előrejelzés A 2014. évre vonatkozó előrejelzés Összbevétel (millió EUR) 1 582 1 756 1 103 [750- 1 250] [750- 1 250] [750- 1 250] [750- 1 250] Szerkezetátalakítás előtti eredmény (millió EUR) 418 354 574 [300- 600] [300- 600] [300- 600] [300- 600] Adózás előtti eredmény (millió EUR) 295 18 318 [200- 500] [200- 500] [200- 500] [200- 500] Cost Income Ratio (CIR) (%) 39 32 52 [40 -60] [40 -60] [40 -60] [40 -60] A szegmens eszközei (milliárd EUR) 113 97 88 [60-90] [60-90] [60-90] 82

(92) Az alábbi táblázatok a HSH finanszírozási tervét mutatják be az általános finanszírozási stratégiát és az USD-ben való finanszírozási stratégiát illetően. 9. táblázat A HSH finanszírozási terve, 2010-2014. (milliárd EUR) Finanszírozási forrásonkénti volumen 2010 tényleges érték 2011 2012 2013 2014 Fedezett kötvények (…) (…) (…) (…) (…) Államilag garantált hosszú lejáratú kötvények (…) (…) (…) (…) (…) Hosszú lejáratú elsőbbségi fedezetlen kötvények (…) (…) (…) (…) (…) Rövid távú pénz-és tőkepiaci finanszírozás (…) (…) (…) (…) (…) Egyéb pénz-és tőkepiaci finanszírozás (…) (…) (…) (…) (…) Vállalati és magánügyfelek betétei (2010-ig)/Maradék betétek (2011. évi maradvány) (…) (…) (…) (…) (…) Fejlesztési bankok és gazdasági hitelek (…) (…) (…) (…) (…) Hibrid tőkeeszközök (Tier 1 és Tier 2) (…) (…) (…) (…) (…) Összesen (…) (…) (…) (…) (…) Derivatívák (…) (…) (…) (…) (…) Összes eszköz (…) (…) (…) (…) (…) Összes eszköz – (összes kötelezettség + derivatívák), amelyek rövid távú, biztosítékkal fedezett pénzügyi forrásokkal finanszírozandóak, többlet betétek és saját eszközök (…) (…) (…) (…)

(93) Az államilag garantált hosszú lejáratú kötvények a 2010. év végi 44 milliárd euróról 2014 végére [13-18] milliárd euróra csökkennek. Ezzel egyidejűleg a HSH összes eszköze [25-35] milliárd euróval lesz kevesebb. Az összes eszköz és az összes kötelezettség közötti különbség (megtisztítva a derivatívák hatásával) rést hoz létre a finanszírozási tervben, amelyet rövid távú, fedezetlen és biztosítékkal fedezett pénzügyi forrásokkal, valamint betétek és saját eszközök többletével kell fedezni. A HSH betétekkel kapcsolatos tervezése az összes betét közül csak a stabilnak tekinthető betétekre vonatkozik (maradványbetétek), minek következtében a betétek tényleges nagysága valószínűleg ennél nagyobb lesz, és a finanszírozási hiány egy részét fedezni fogja. Jóllehet a finanszírozott eszközök és kötelezettségek közötti finanszírozási rést rövid távú pénz- és tőkepiaci finanszírozással részben fedezni lehetne, a szerkezetátalakítás ideje alatt abszolút számokban csökken a HSH függősége a rövid távú pénz- és tőkepiaci finanszírozásoktól. Az EUR-ban denominált finanszírozási stratégiát illetően a HSH viszonylag több fedezett kötvényt fog felhasználni. 10. táblázat Az USD-ben való finanszírozás stratégiája (2010-2014.) (milliárd USD) Volumen 2010 tényleges érték 2011 2012 2013 2014 USD-ben való finanszírozás (…) (…) (…) (…) (…) USD-ben való finanszírozás swap ügyletekkel (…) (…) (…) (…) (…) Összes eszköz USD-ben (…) (…) (…) (…) (…) Összes eszköz USD-ben – hajózás (…) (…) (…) (…) (…)

(94) Míg a HSH 2010-ben USD-eszközeinek 75 %-át keresztdevizás swap ügyletek révén finanszírozta, a swap ügyletek alkalmazását az összes USD-eszköz (ideértve a szerkezetátalakítási részleghez tartozó eszközöket is) […] %-ára kell csökkenteni. Az USD-ben denominált eszközök csökkentésével és ezáltal az USD-finanszírozás abszolút összegének visszaesésével a HSH eléri, hogy viszonylag kis mértékben függjön a swap finanszírozástól.

(95) 2010-ben a takarékpénztárak a HSH hosszú távú fedezetlen finanszírozásához [2,5-3,5] milliárd eurót, hosszú távú fedezett finanszírozásához pedig [200-500] millió eurót, azaz összesen [2,7-4] milliárd eurót biztosítottak. A többi tartományi bank ezzel szemben összesen [150-250] millió eurót adott, más pénzintézetek (magán- és állami pénzintézetek a takarékpénztárakat és a tartományi bankokat kivéve) pedig [1-2] milliárd eurót adtak.

(96) A módosított szerkezetátalakítási terv szerint a szerkezetátalakítás során erősödnek a HSH tőkepozíciói és tőkemutatói, a tervezett common equity (elsődleges tőke) hányadosa pedig 2014 végére [10-13] % lesz. A Bizottság kérésére a HSH a 2013. évre vonatkozóan beépítette pénzügyi előrejelzéseibe az alaptőke 500 millió euróval való növelését. 11. táblázat A HSH tőkepozíciója (2009-2015.) 2009 tényleges érték 2010. évi tényleges érték 2011 2012 2013 2014 2015 Kockázattal súlyozott eszközök garancia után (milliárd EUR) 71 41 [40-60] [40-60] [45-65] [50-70] [50-70] Rendelkezésre álló garancia (milliárd EUR) 10 10 7,0 [< 7,0] [< 7,0] [< 5,0] [< 5,0] Tőkefejlesztés (milliárd EUR) Elsődleges alapvető tőke (milliárd EUR) 5,080 4,433 [4 000-6 000] [4 500-6 500] [5 000-7 000] [5 500-7 500] [6 000-8 000] Tier 1 (alapvető) tőke (milliárd EUR) 7,491 6,274 [5 000-7 000] [5 500-7 500] [6 000-8 000] [6 500-8 500] [7 000-9 000] Összes tőke (milliárd EUR) 11,523 9,400 [8 000-12 000] [8 000-12 000] [8 000-12 000] [8 000-12 000] [8 000-12 000] Tőkemutatók Common Equity/RWA (%) 7,1 10,7 [> 7,0] [> 8,0] [> 9,0] [> 10,0] [> 10,0] Tier 1 tőke/RWA (%) 10,5 15,2 [> 10,0] [> 10,0] [> 10,0] [> 10,0] [> 10,0]

4.5. NÉMETORSZÁG KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSAI

(97) Németország ígéretet tett arra, hogy a HSH végrehajtja a módosított szerkezetátalakítási tervet, továbbá benyújtotta a jelen határozat I. és III. mellékleteiben bemutatott kötelezettségvállalásokat.

4.6. ELLENŐRZÉS

(98) Németország vállalta, hogy egy ellenőrző megbízott negyedévente részletes jelentést nyújt be. A jelentés elsősorban az eszközátvételi intézkedés ellentételezésével (összhangban a Bizottságnak az értékvesztett eszközök közösségi bankszektorban történő kezeléséről szóló közleményének V. mellékletével, a továbbiakban: értékvesztett eszközökről szóló közlemény) (29), valamint a módosított szerkezetátalakítási terv végrehajtásával (összhangban a Bizottságnak „A pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése” című közleményének, a továbbiakban: szerkezetátalakítási közlemény, 46. pontjával) kapcsolatos információkat tartalmaz (30).

5. A HSH JAVÁRA NYÚJTOTT TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEKET VIZSGÁLÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

(99) 2009. október 30-án a Bizottság megindította a hivatalos vizsgálati eljárást annak megállapítása érdekében, hogy a kockázati fedezet megfelel-e az értékvesztett eszközökről szóló közleménynek a támogatható eszközökre, az értékelésre (ideértve az értékelés módszereit is), az ellentételezésre és az értékvesztett eszközök kezelésére vonatkozó követelményeinek. A Bizottság ezenkívül meg akarta vizsgálni a feltőkésítési intézkedésre vonatkozó előfeltételeket, a tehermegosztást és a versenytorzulások csökkentését szolgáló intézkedéseket.

(100) A fedezett eszközök támogathatóságát illetően a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozat (40) preambulumbekezdése kétségbe vonta, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közlemény vonatkozó követelményei teljesülnek, tekintettel arra, hogy a fedezett portfóliónak csak egy kis része esett közvetlenül a közleménynek az értékvesztett eszközöket meghatározó fogalma alá.

(101) A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozat (43) preambulumbekezdésében az átláthatóságra és a közzétételre vonatkozóan kifejtette, hogy a HSH független szakértők által összeállított olyan értékelési jelentéseket nyújtott be, amelyek a fedezett portfóliónak csupán egy töredékével – pontosabban a strukturált hitelkockázati fedezet nagy részével – foglalkoztak. Németország ezenkívül nem bocsátotta rendelkezésre az értékelési folyamat és az eredmény BaFin általi hitelesítését.

(102) Az eszközök kezelésével kapcsolatban a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozat (45) preambulumbekezdésében kételyeit fejezte ki amiatt, hogy a HSH által tervezett intézkedések megfelelnek-e az értékvesztett eszközökről szóló közlemény követelményeinek, mivel a HSH mérlegfőösszegében továbbra is szerepel valamennyi eszköz.

(103) Az eljárás megindításáról szóló határozat (47) preambulumbekezdésében a Bizottság az értékelés kapcsán kifejtette, hogy a független szakértők csak a strukturált hitelportfóliót értékelték, és a Bizottság számára abban az időpontban nem álltak rendelkezésre megfelelő információk a teljes portfólió tényleges gazdasági értékének értékelésére vonatkozóan. A Bizottság ezenkívül úgy nyilatkozott, hogy meg kívánja vizsgálni a HSH által a fedezett eszközökhöz alapul vett korrelációs feltételezéseket.

(104) A Bizottság az ellentételezéssel kapcsolatban az eljárás megindításáról szóló határozat (49) preambulumbekezdésében vitatta, hogy a tehermegosztás megfelelő lenne, mivel az értékvesztett eszközökről szóló közlemény szerint a HSH az első veszteségre vonatkozó rendelkezés alapján köteles viselni a veszteségek vagy a kockázatok egy részét (rendszerint legalább 10 %-át). A Bizottság ezenkívül az eljárás megindításáról szóló határozat (51) és azt követő preambulumbekezdéseiben kételyeit fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a 400 bázispontot kitevő prémium megfelelő ellentételezésnek minősül-e az állami tulajdonosok által átvállalt kockázatért cserébe.

(105) Az eljárás megindításáról szóló határozat (59) preambulumbekezdésében az életképesség helyreállítását illetően a Bizottság kétségbe vonta, hogy a HSH képes lenne helyreállítani hosszú távú életképességét. Tekintettel arra, hogy a HSH nagymértékben függ a pénz- és tőkepiactól, a Bizottság különösen abban kételkedett, hogy az állami garanciák lejártát követően a tervezett refinanszírozási stratégia önmagában is fenntartható lesz közép- és hosszú távon.

(106) Az eljárás megindításáról szóló határozat (60) és (61) preambulumbekezdésében a Bizottság megkérdőjelezte a növekedési rátákra és az árrésekre vonatkozó, az eredeti szerkezetátalakítási tervhez alapul vett feltételezéseket. A Bizottság elsősorban a Private Banking üzletág magasabb árréseit, valamint a hajózás és a szállítás üzletágakban előre jelzett növekedési rátákat vitatta, hiszen ezekben az üzletágakban a HSH már viszonylag magas piaci részesedéssel rendelkezett.

(107) A Bizottság kételyeket fogalmazott meg az eljárás megindításáról szóló határozat (62) preambulumbekezdésében, mivel a HSH továbbra is jelentős mértékű nemzetközi tőkepiaci tevékenységeket kíván folytatni, ugyanakkor kifejti, hogy üzleti modelljében újra a regionális tevékenységeket kívánja előtérbe helyezni. Az eljárás megindításáról szóló határozat (63) preambulumbekezdésében a Bizottság megkérdőjelezte annak a feltételezésnek a megvalósíthatóságát, miszerint a HSH 2013-ban vissza tudja szerezni korábbi A kategóriájú besorolását.

(108) A saját hozzájárulásra vonatkozóan a Bizottság kifejtette, hogy az eredeti szerkezetátalakítási terv nem tartalmaz messzemenő javaslatokat. Az eladások formájában megvalósuló saját hozzájárulás nagysága nem kerül kifejtésre. A kisebbségi részvényeseknek a tehermegosztásba való bevonásával összefüggésben a Bizottság kételyeket fogalmazott meg a HSH értékelésével és ezáltal az újonnan kiadott részvények árával kapcsolatban is. Az eljárás megindításáról szóló határozat (10) és (32) preambulumbekezdésében a Bizottság kétségbe vonta, hogy a takarékpénztár-szövetségek és a Flowers, akik a feltőkésítésben nem vettek részt, haszonra tehettek szert a tőkejuttatás révén azáltal, hogy különösen magas részesedést őriztek meg a HSH-ban.

6. NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

(109) 2009. december 17-én Németország megküldte a tartományoknak és a HSH-nak az eljárás megindításáról szóló határozathoz fűzött közös észrevételét.

6.1. A KOCKÁZATI FEDEZETHEZ FŰZÖTT ÉSZREVÉTEL

(110) Németország azt az álláspontot képviselte, hogy a Bizottság kockázati fedezetre vonatkozó jogi megítélése hibás, mivel az az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alkalmazásán alapul, a közlemény azonban a jelen ügyben nem alkalmazható.

(111) Németország nem értett egyet a Bizottsággal abban, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közlemény kötelezően alkalmazandó, továbbá abban sem, hogy a Bizottság az intézkedés létrehozásának vagy bejelentésének időpontjától függetlenül a határozat elfogadása idején hatályban lévő jogi normákat és közleményeket alkalmazta (31). Németország szerint ez csak akkor fogadható el, ha a mindenkori jogi normák vagy közlemények hatálya nyitott, ám ez a jelen esetben nem így van. Németország ezenkívül úgy érvelt, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közlemény nem terjed ki minden olyan támogatási intézkedésre, amely értékvesztett eszközökre vonatkozik. Véleménye szerint az értékvesztett eszközökről szóló közlemény csupán igazgatási előírásnak minősül, amelynek egyedüli célja egy egységes igazgatási gyakorlat kialakítása, és amely kizárólag a Bizottság felé rendelkezhet kötőerővel. A kockázati fedezetnek a belső piaccal való összeegyeztethetőségét közvetlenül az EUMSZ alapján kell vizsgálni. Mivel Németország véleménye szerint a második veszteségért vállalt garancia célja és a fedezett portfólió összetétele nem esik az értékvesztett eszközökről szóló közlemény hatálya alá, bizonyítottnak tekinthető az, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közlemény a HSH ügyében nem alkalmazható.

(112) Németország kifejtette, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alkalmazása olyan helytelen megítélést eredményez, amely nem kedvező a HSH számára a támogatási elemnek, a portfólió értékének, az ellentételezés nagyságának, valamint a szerkezetátalakítás szükségességének megállapítása szempontjából.

(113) Németország utalt az eljárás megindításáról szóló határozat (38) preambulumbekezdésére, amelyben a Bizottság kifejtette, hogy a nagyrészt vállalati hitelekből álló portfólió piaci értékét nehéz megállapítani. Ezeket a nehézségeket bizonyítéknak tekintette arra, hogy a második veszteségért vállalt garancia nem vizsgálható az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alapján, és kifejtette, hogy a Bizottság a garancia összegével megegyező támogatási összeget extrapolálással állapította meg. Ez az eredmény már igazolja az alkalmazott módszer helytelenségét, mivel azt jelentené, hogy a Bizottság a támogatási elem szempontjából a választott kockázati fedezetet egyenlő nagyságúnak tekinti a feltőkésítéssel, pedig a két intézkedés nem ugyanolyan jellegű. Míg a feltőkésítés tartós tőkejuttatást jelent, a garancia esetében egy olyan stabilizációs intézkedésről van szó, amely a fedezett eszközök futamidejére korlátozódik, és csupán szabályozói hatása van.

(114) Németország rámutatott arra, hogy a támogatási elemnek a piaci érték bevonásával történő levezetése azt jelzi, hogy a Bizottság rosszul ítélte meg a kockázati fedezet természetét, hiszen a kockázati fedezet nem jelent védelmet a piaci ár ingadozásai ellen. A Bizottságnak a második veszteségért vállalt garancia támogatási elemét sokkal inkább az állami támogatásokra vonatkozó általános szabályok alapján kellene megállapítania, különösen az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (32) (a továbbiakban: kezességvállalásról szóló közlemény) alkalmazásával. Németország szerint a kezességvállalásról szóló közlemény alkalmazása, amennyiben a kockázati fedezet ellentételezését piacon szokásos díjazásnak ismerik el, alacsonyabb támogatási elemet eredményezne.

(115) Még ha az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alkalmazható is lenne a második veszteségért vállalt garanciára, Németország véleménye szerint a Bizottság akkor is hibákat követett el az alkalmazás során a támogatási elem megállapítását, az ellentételezés összegének kiszámítását, valamint a tehermegosztást és a szerkezetátalakítási részleghez tartozó eszközök kezelését illetően. A második veszteségért vállalt garancia támogatási eleme nem helytálló, mivel nem helytállóak a portfólió átvételi és piaci értékére vonatkozó feltevések. A tőkeátvételi hatás ellentételezése kapcsán Németország úgy érvelt, hogy a tőkeátvételi hatásnak az eljárás megindításáról szóló határozatban szereplő értékelése régi adatokon alapul. Az új adatok szerint a tőkeátvételi hatás jelentősen kisebb. A tehermegosztás előzetes értékelése szintén helytelen és túlságosan szűk körű, mivel a Bizottság csak a garancia első veszteségrészletére hivatkozik, amely jóval az értékvesztett eszközökről szóló közleményben előírt, a fedezett portfólió 10 %-ának megfelelő első veszteségrészlet alatt marad. Nem áll fenn semmilyen összefüggés a tehermegosztás és az abszolút számokban meghatározott első veszteségrészlet között. A HSH visel ezenkívül minden olyan veszteséget, amely meghaladja a második veszteségért vállalt garanciát. Az eszközök kezelésére vonatkozóan Németország kifejtette, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alapelvei nem alkalmazhatóak a HSH kockázati fedezetére, és nem lenne ésszerű minden olyan értéket elkülönített igazgatás alá helyezni, amelyre a kockázati fedezet kiterjed. A HSH lehetőleg létrehoz egy szerkezetátalakítási részleget, és biztosítja a fő bank és a szerkezetátalakítási részleg egyértelmű funkcionális és szervezeti elkülönítését, amit egészen az igazgatósági szintig bezárólag betartanak.

(116) Németország nem ért egyet a portfóliónak az eljárás megindításáról szóló határozat (47) preambulumbekezdésében szereplő értékelésével. A fedezett portfólió esetében nagyobb részben klasszikus hitelügyletről van szó, amit egy cash flow-n alapuló értékeléshez nem lehet könnyen felhasználni. A „komplex” eszközökre vonatkozó azon értékelési szabály sem megfelelő a jelen ügyben a fedezett portfólió értékeléséhez, amely a piacra jellemző bizonytalanságot átalány levonások („haircut”) segítségével kívánja utánozni. Míg a HSH CIP-portfólióját a külső szakértők cash flow alapon értékelték, a jóval nagyobb hitelportfólió pozícióit egy szabványos, a bankok esetében szokásos és a vonatkozó szabályozói előírásokkal összhangban álló hitelelemzésnek vetették alá, amelyben a hitel igénybe vevőjének hitelképessége bír nagyobb jelentőséggel.

(117) Németország - ahogyan az az eljárás megindításáról szóló határozatban is szerepel - úgy érvelt, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közleményben meghatározott számítási módszerek nem alkalmazhatóak a második veszteségért vállalt garanciára, és az ellentételezés nagyságának megállapításához a kezességvállalásról szóló közleményt kell alapul venni. A számos találkozót és telefonkonferenciát is magába foglaló információcsere során a 2010. januártól augusztusig terjedő időszakban Németország információkat nyújtott be annak igazolására, hogy a […] nagyságú összeg teljes mértékű visszakövetelése megnehezítené a HSH életképességének helyreállítását.

6.2. A FELTŐKÉSÍTÉSHEZ FŰZÖTT ÉSZREVÉTEL

(118) Németország véleménye szerint a Bizottság a feltőkésítés megítélése során is hibákat követett el, amelyek a HSH vállalatértékeléséhez és a feltőkésítésben részt nem vevő kisebbségi részvényeseknek nyújtott esetleges előnyök jogi értékeléséhez kapcsolódnak.

(119) Németország úgy véli, hogy a Bizottságnak a vállalatértékelést illetően megfogalmazott kételyei hibás ténybeli megállapításokra vezethetőek vissza. Így nincs jelentősége annak, hogy a PwC eredeti vállalatértékelése nem tartalmazza az S&P leminősítését, továbbá van alapja annak a feltételezésnek, hogy a HSH 2013-ban újra A kategóriás minősítéssel fog rendelkezni.

(120) Ami az új részvények kibocsátási árát illeti, a tőzsdén jegyzett bankok esetében szokványosak a 30 %-tól 60 %-ig terjedő levonások. A HSH értékelése megfelelő alapot jelent az új részvények árának megállapításához, és a HSH régi részvényesei nem húztak hasznot a támogatási intézkedésekből azáltal, hogy különösen magas részesedést őriztek meg a HSH-ban.

6.3. A KOCKÁZATI FEDEZETHEZ ÉS A FELTŐKÉSÍTÉSHEZ FŰZÖTT ÉSZREVÉTEL AZ ÁLLAMI TULAJDONOSOK GARANCIANYÚJTÓI FELELŐSSÉGÉNEK FÉNYÉBEN

(121) Németország kifejtette, hogy a megmentési célú intézkedések nélkül a HSH felszámolására, valamint ezt követően a garancianyújtói felelősség keretében az állami tulajdonosok igénybevételére és sokkal nagyobb veszteségekre került volna sor. A garancianyújtói felelősség keretében szóba jöhető követeléseket körülbelül 30 milliárd euróra vagy még ennél is többre becsülték. Németország arra hivatkozott, hogy egy, az állami tulajdonosokkal azonos helyzetben lévő magánbefektető a még nagyobb veszteségek elkerülése érdekében ugyanazokhoz a megmentési célú intézkedésekhez folyamodott volna.

(122) Németország véleménye szerint a megmentési célú intézkedések megfelelnek a „private investor test” (azaz a piacgazdasági feltételek mellett működő befektetőre vonatkozó alapelv alkalmazása) feltételeinek, és ezért nem minősülnek állami támogatásnak. A teszt feltételei akkor teljesülnek, ha ésszerűen abból lehet kiindulni, hogy a vállalat újra életképes lesz, és a felszámolás költségei meghaladják a tőkeintézkedések költségeit (33). Németország szerint a 2009. szeptember 1-jén benyújtott eredeti szerkezetátalakítási terv elegendő bizonyíték arra, hogy a HSH helyre tudja állítani az életképességét. A felszámolási költségek becslésével kapcsolatban kifejtette, hogy különbséget kell tenni azon kötelezettségek között, amelyeket a tartományoknak a HSH tulajdonosaiként kell átvállalniuk, valamint azon kötelezettségek között, amelyek a közhatalom gyakorlójaként terhelik őket. A tartományokat a közhatalom gyakorlójaként terhelő kötelezettségeket (pl. munkanélküli ellátás és társadalombiztosítási járulékok) nem lehet figyelembe venni a felszámolási költségek becslésekor. Csak azok a kötelezettségek vehetőek figyelembe a felszámolási költségek szempontjából, amelyeket a tartományoknak a HSH tulajdonosaiként kell átvállalniuk. Németország a Linde-ügyben (34) hozott ítéletre való hivatkozással azt az álláspontot képviselte, hogy a magánbefektetői teszt (private investor test) elvégzésekor figyelembe kell venni a korábban jogszerűen nyújtott támogatásokból eredő terheket. A garancianyújtói felelősséget a Bizottság engedélyezte, ezért az a belső piaccal összeegyeztethető támogatásnak minősül. A garancianyújtói felelősségből származó kötelezettségek is a tartományok azon kötelezettségei közé tartoznak, amelyek őket a HSH tulajdonosaiként és nem a közhatalom gyakorlójaként terhelik. Jellege szerint a garancianyújtói felelősség a megerősítő levélhez hasonló. Az állami tulajdonosokat a garancianyújtói felelősség alapján terhelő, legalább 30 milliárd EUR értékű kötelezettségeket ezért a felszámolási költségek becslésekor figyelembe kell venni. A felszámolási költségek Németország álláspontja szerint jóval meghaladják az állami tulajdonosok által a HSH javára nyújtott tőkeintézkedések költségeit. Németország ezért azon a véleményen van, hogy teljesülnek a magánbefektetői teszt feltételei, és a megmentési célú intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak.

6.4. A HSH ÜZLETI MODELLJÉNEK FENNTARTHATÓSÁGÁHOZ FŰZÖTT ÉSZREVÉTEL

(123) Bár az eljárás megindításáról szóló határozat (62) preambulumbekezdésében Németország a HSH üzleti modelljének előzetes értékelését először túlságosan negatívnak találta, a Bizottság versenyjogi kételyeinek eloszlatása érdekében aktualizálta eredeti szerkezetátalakítási tervét.

6.5. A SAJÁT HOZZÁJÁRULÁSHOZ ÉS A KOMPENZÁCIÓS INTÉZKEDÉSEKHEZ FŰZÖTT ÉSZREVÉTEL

(124) Németország kifejtette, hogy a megfelelő saját hozzájárulásra vonatkozó rendelkezés teljesítése céljából az eredeti szerkezetátalakítási tervben előirányzott intézkedések – az intézkedések ellentételezése, a tőketartalékok kivétele, nagyobb részesedések eladása és költségcsökkentések – 5,9 milliárd EUR összegű saját hozzájárulást eredményeznek, és ezért ezen intézkedéseknek elegendőnek kell lenniük.

(125) Bár a javasolt kompenzációs intézkedéseket – a mérlegfőösszeg csökkentését, nyereséges üzleti portfóliók feladását, az eddigi 21 nemzetközi telephelyből 12 (35) telephely bezárását és jelentős részesedések eladását (REAG és DAL (36)) – Németország először elegendőnek ítélte, azokon a módosított szerkezetátalakítási tervben újra változtatásokat eszközölt.

7. HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEI

(126) A Bizottság harmadik felek észrevételeit is megkapta. A takarékpénztár-szövetségek 2009. november 30-án és december 11-én, a Flowers pedig 2009. december 17-én küldte meg észrevételét.

7.1. AZ SGVSH ÉS AZ SVB ÉSZREVÉTELEI

(127) A takarékpénztár-szövetségek nem értettek egyet a Bizottság azon előzetes véleményével, miszerint aránytalanul nagymértékben profitáltak az állami részvényesek által a HSH számára biztosított feltőkésítésből, hiszen a szövetségek véleménye szerint az új részvények kibocsátási árát igen alacsonyan állapították meg.

(128) A HSH-ügyben az eljárás olyan szétválasztása, amelynek során a támogatási intézkedéseket az egyik eljárásban engedélyezik, míg a kisebbségi részvényeseknek nyújtott esetleges közvetett támogatások kérdését egy másik eljárásban vizsgálják, a Tanács 659/1999/EK (37) rendeletének (a továbbiakban: eljárási rendelet) 7. cikkébe ütközik. A támogatási intézkedés nem minősülhet egyidejűleg a HSH tekintetében a belső piaccal összeegyeztethetőnek, míg a HSH részvényeseinek tekintetében a belső piaccal összeegyeztethetetlennek. A takarékpénztár-szövetségek és a Flowers vonatkozásában a feltőkésítésről hozott negatív határozat azt eredményezné, hogy a feltőkésítés olyan támogatásnak minősülne, amely nem egyeztethető össze a belső piaccal. A takarékpénztár-szövetségek véleménye szerint a kisebbségi részvényesek tehermegosztásba való bevonásának kérdésével a Bizottságnak a feltőkésítéssel kapcsolatban a tehermegosztás általános értékelése során kell foglalkoznia.

(129) A kisebbségi részvényesek részesedései a Bizottság véleménye szerint nem megfelelő módon hígultak fel, a takarékpénztár-szövetségek szerint ez a felhígulás nem tekinthető állami támogatásnak. Meglátásuk szerint a felhígulás a feltőkésítéssel együtt járó másodlagos hatás. Ezenkívül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti feltételek annyiban nem teljesülnek, hogy a takarékpénztár-szövetségek nem minősülnek a támogatási szabályok fogalmai szerinti vállalkozásnak. Az SGVSH és az SVB nem folytatnak önálló piaci tevékenységet, hanem csupán birtokolják a tagjaikat (a hamburgi és a schleswig-holsteini állami takarékpénztárakat) megillető részesedéseket. A takarékpénztárak előnyét adott esetben a HSH-részesedések értékemelkedése jelentheti, ami minden tőkejuttatás velejárója. Az állítólagos előny ezenkívül nem állami forrásokból származott. A felhígulás foka a részvények számától és árától függ. Az árról azonban nem az állam döntött, hanem arról a részvényesek közgyűlésén határoztak, ez a döntés így nem tulajdonítható az államnak, és a Stardust Marine ügyben (38) hozott ítélet alapján nem tekinthető állami támogatásnak. Az állítólagos előny egyébként sem fejtett ki hatást a takarékpénztárak versenyhelyzetére azokon a piacokon, amelyeken a takarékpénztárak tevékenykednek, és így nem torzította a versenyt, valamint a tagállamok közötti kereskedelmet sem.

(130) A takarékpénztár-szövetségek ezenkívül arra hivatkoztak, hogy a Bizottság a másodlagos hatásokat más feltőkésítési intézkedések kapcsán eddig nem vizsgálta. Az uniós bíróságok sem vettek alapul ilyen szempontot a WestLB-ítéletben (39). A takarékpénztár-szövetségek ezen túlmenően megállapították, hogy a Bizottság a többi olyan esetben sem vizsgálta a másodlagos hatásokat, amikor az új részvények kibocsátási ára kiemelkedően magasnak tűnt (40). Ha ezt a szempontot csak a HSH vagy a BayernLB ügyében vizsgálnák, akkor ez az egyenlő bánásmód elvébe ütközne.

(131) A takarékpénztár-szövetségek ezenkívül kifejtették, hogy a részvénytársaságokban részesedéssel rendelkező részvényeseknek az új részvényekre elővásárlási joguk van. Ez azonban opció, és nem jelent elővásárlási kötelezettséget. A takarékpénztár-szövetségek az új részvények árát megfelelőnek ítélték, de pénzügyi okok miatt nem tudtak részt venni a feltőkésítésben.

(132) A takarékpénztár-szövetségek azzal is érveltek, hogy 2008-ban jelentős mértékben járultak hozzá a HSH javára nyújtott tőkeintézkedésekhez. 2008 júliusában 685 millió EUR értékű csendes részesedést alakítottak át 125 millió EUR nagyságú törzstőkévé, valamint 560 millió EUR nagyságú tőketartalékká. A takarékpénztár-szövetségek ezen túlmenően a Flowers-szel közösen átváltoztatható kötvény formájában (hibrid eszköz) egy 962 millió EUR nagyságú csendes részesedést jegyeztek, amelyből a takarékpénztár-szövetségek 660,5 millió EUR nagyságú részesedést vállaltak. 2008 végén a HSH 3,1 milliárd EUR nagyságú tőketartalékot használt fel a veszteségek kiegyenlítéséhez, valamint annak érdekében, hogy elkerülje a hibrid eszközök veszteségfedezését. Ennek kapcsán a takarékpénztár-szövetségek elvesztették a tőketartalékokban lévő 560 millió EUR nagyságú részesedésüket. A kötelezően átváltandó kötvény részt vállalt a HSH veszteségeinek fedezéséből, kupont szintén nem fizettek ki. A takarékpénztár-szövetségek 2008 óta nem jutottak osztalékhoz.

(133) 2009 májusában a takarékpénztár-szövetségek meg akartak válni részvényeiktől. Az eladás azonban az állami tulajdonosokkal 2003. március 25-én megkötött és részvény-elidegenítési tilalmat előíró megállapodás miatt nem volt lehetséges. A megállapodást aláíró felek kötelezettséget vállaltak arra, hogy szavazati jogukat az állami részvényesek és a takarékpénztár-szövetségek szavazati többségének megtartásával gyakorolják, és részesedéseiket egy meghatározott százalékos arányig nem értékesítik. Az elidegenítési tilalmat előíró megállapodás 2013. december 31. előtt nem mondható fel.

(134) A takarékpénztár-szövetségek utaltak arra, hogy a feltőkésítés során részesedéseik jelentős mértékben felhígultak, és 13,2 %-ról 4,7 %-ra, illetve 1,62 %-ról 0,6 %-ra csökkentek. A közvetlen és közvetett részesedések 85,5 %-ával az állami tulajdonosok közös ellenőrzést gyakoroltak a HSH stratégiai döntései felett. A közös ellenőrzés egy magánbefektető szemszögéből tovább csökkenti a kisebbségi részvényesek által birtokolt részesedések értékét.

(135) A takarékpénztár-szövetségek arra hivatkoztak, hogy a HSH értékelésével a HSH bízta meg a PwC-t, nem pedig a kisebbségi részvényesek. A PwC az értékelést elismert értékelési alapelvek alapján végezte el. A takarékpénztár-szövetségek szerint a PwC-nek speciális értékeket és egy módosított kockázati prémiumot kellett volna figyelembe vennie, ami alapján egy részvény értéke 30 eurót tett volna ki. A takarékpénztár-szövetségek ezért azon az állásponton voltak, hogy részesedéseik túlzott mértékben hígultak fel, és ebből származó kárukat körülbelül 200 millió euróra becsülték.

7.2. A FLOWERS ÉSZREVÉTELE

(136) A Flowers a takarékpénztár-szövetségekhez hasonló érveket hozott fel, ezenkívül előadta, hogy a HSH szerkezetátalakításához már jelentős mértékű saját hozzájárulást nyújtott. A 2008 júliusában a HSH javára végrehajtott tőkeintézkedések szoros összefüggésben álltak a 2009. májusi tőkeemeléssel. 2008. júliusban a Flowers 300 millió eurót biztosított készpénzben. Az összesen 962 millió EUR értékű és átváltoztatható kötvény formájában létrehozott csendes részesedéshez a Flowers összesen 301,5 millió EUR készpénzkifizetést teljesített. Az átváltoztatható kötvény formájában létrehozott csendes részesedés szerepet vállalt a veszteség fedezésében, mivel kupon kifizetésére nem került sor. A befektetők tőkeintézkedésekben való részesedése elérte a 48 %-ot, és így jelentősen meghaladta akkori, összesen 25,67 %-os HSH-részesedésüket.

(137) A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozat (65) és (73) preambulumbekezdésében kifejtett előzetes megítélésével ellentétben a Flowers szerint az általa teljesített saját hozzájárulás, valamint a tehermegosztásban való részvétele megfelelő volt. Hivatkozott arra, hogy amikor 2009-ben a tőketartalékokból 3,1 milliárd eurót feloldottak, a Flowers 794 millió EUR nagyságú hozzájárulást biztosított. A befektetők utaltak a Bizottságnak a Commerzbank (41) ügyében hozott határozatára, és úgy érveltek, hogy a Bizottság ebben az ügyben a részesedések és egyéb eszközök eladását megfelelő saját hozzájárulásként, a kupon- és osztalékfizetés tilalmát pedig tehermegosztásként értékelte. A befektetők véleménye szerint a 2008. évi tőkeintézkedéseket figyelembe kell venni.

(138) A befektetők azt kérték, hogy blokkoló kisebbségük elvesztését, amit részesedéseik felhígulása idézett elő, szintén saját hozzájárulásként vegye figyelembe a Bizottság. Részesedéseiknek 9,19 %-ra való felhígulása ellenére a feltőkésítés előtti részesedéseik arányának megfelelően a garancianyújtói felelősség alapján továbbra is 26,58 %-ban vehetnék őket igénybe. Nem tartották ezenkívül jogosnak a HSH értékelésével és a részvényeknek a Bizottság szerint túlságosan magas árával kapcsolatos bizottsági kételyeket. Véleményük szerint a Bizottság számos értéknövelő tényezőt figyelmen kívül hagyott.

(139) Tekintettel arra, hogy a német jog nem rendelkezik a részvények átruházásának lehetőségéről, a kisebbségi részvényeseknek juttatott közvetett támogatásokat nem lehetne visszakövetelni. A folyamatban lévő eljárás szétválasztása nem lehetséges, mivel a HSH javára csak egy támogatást nyújtottak.

8. NÉMETORSZÁGNAK A HARMADIK FELEK ÁLTAL BENYÚJTOTT ÉSZREVÉTELEKHEZ FŰZÖTT ÉSZREVÉTELEI

(140) Németország észrevételt nyújtott be a takarékpénztár-szövetségek és a Flowers által előadott érvekhez. Továbbra is azt az álláspontot képviselte, hogy a HSH értékelése megfelelő, és a kisebbségi részvényesek nem tettek szert közvetett állami támogatásokból származó haszonra. Németország ezenkívül támogatta az eljárás szétválasztását, ha ezáltal azt gyorsabban le lehet zárni, amit a HSH és a piacok is szeretnének. Vitatta, hogy a feltőkésítés egységes jogi eljárásnak számít, és hogy emiatt az állami támogatás értékelése szempontjából csak egységes megítélés alá eshet. Az uniós bíróságok ítélkezési gyakorlatára utalva kifejtette, hogy jogilag lehetséges az eljárás szétválasztása. Ha különböző kedvezményezettek tekintetében (jelen esetben ezek a HSH és a kisebbségi részvényesek) eltérő a támogatás jogi megítélése, az nem veszélyezteti a HSH javára nyújtott támogatásnak a belső piaccal való összeegyeztethetőségét. A kedvezményezett bank szintjén a támogatás arányosságát a megfelelően kidolgozott szerkezetátalakítási tervvel lehet biztosítani, míg a kisebbségi részvényeseknek a részvények túlzottan magas kibocsátási ára révén juttatott esetleges kedvezményekről külön kell dönteni, és azokat külön kell korrigálni. Németország nem értett egyet a Flowers-szel abban, hogy a kisebbségi részvényeseknek juttatott közvetett támogatások azért nem követelhetőek vissza, mert a német jog nem rendelkezik a részvények átruházásának lehetőségéről. A német jog szerint lehetséges az átruházás, de még ha ez nem is lenne így, Németország akkor sem hivatkozhatna a végrehajtási jogcím hiányára annak igazolása érdekében, hogy miért nem tett eleget a Bizottság visszakövetelést előíró határozatának.

9. AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK SZERINTI ÉRTÉKELÉS

9.1. AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁS FENNÁLLÁSA

(141) Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése alapján a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

(142) Valamely intézkedés az alábbi feltételek teljesülése esetén minősül állami támogatásnak: a) a tagállam finanszírozza vagy állami forrásból finanszírozzák; b) olyan előnyt biztosít, amelynek révén bizonyos vállalkozások vagy bizonyos áruk termelése előnyben részesülhet; c) az előny szelektív és d) az intézkedés torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget, valamint érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet. Valamennyi előfeltételnek teljesülnie kell ahhoz, hogy valamely intézkedés állami támogatásnak minősüljön. A Bizottság továbbra is úgy gondolja, hogy ezek az előfeltételek megvalósulnak.

(143) Az intézkedéseket először is a HSH Finanzfonds AöR nyújtotta, egy olyan közjogi intézmény, amelyet az állami tulajdonosok hoztak létre, és amelyet az állami tulajdonosok egyenlő részben birtokolnak, és egyenlő mértékben ellenőriznek. Az intézmény a 2009. április 3-án Kielben és 2009. április 5-én Hamburgban aláírt, Hamburg és Schleswig-Holstein tartományok között megkötött tartományközi szerződés alapján jött létre (42). A HSH Finanzfonds AöR átvállalja az állami tulajdonosoktól a HSH támogatásának feladatát. A feladat teljesítése érdekében a HSH Finanzfonds AöR maximum 10 milliárd EUR értékben garanciákat vállal át, HSH-részvényeket vásárol, valamint hiteleket vesz fel a részvények megszerzéséhez. A tartományközi szerződés 3. §-a értelmében az állami tulajdonosok felelnek a HSH Finanzfonds AöR kötelezettségeiért. Mindezek alapján az intézkedéseket egyértelműen államilag finanszírozták.

(144) Másodszor, a kockázati fedezetet és a feltőkésítést a HSH fizetésképtelenségének megakadályozása érdekében biztosították, amely intézkedések következésképpen szerepet játszottak a HSH fennmaradásában (43). Ezért megvalósulnak az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti gazdasági előnyök.

(145) Harmadszor, az intézkedéseket kifejezetten a HSH igényeihez igazították, ezért azok szelektívnek tekinthetőek.

(146) A szóban forgó intézkedéseknek ezenkívül torzítaniuk kell a versenyt, vagy a verseny torzításával kell fenyegetniük, és érinteniük kell a tagállamok közötti kereskedelmet. Ezek a hatások a támogatás összege, valamint a támogatási intézkedések és a támogatás kedvezményezettjének jellemzői alapján vizsgálhatóak (44). A támogatási intézkedések lehetővé tették a HSH számára, hogy elkerülje a fizetésképtelenséget, és hogy üzleti tevékenységeit számos piacon folytathassa. A HSH egy olyan nemzetközi irányultságú bank, amely versenyben áll más németországi és külföldi bankokkal. A HSH ezenkívül a német bankszektor számára rendszerszintű jelentőséggel bír (45), valamint fontos versenytárs a hajó- és repülőgép-finanszírozási piacon (ez a bank finanszírozza a világon a legnagyobb mértékben a hajózást, és vezető szerepet tölt be a légi közlekedés pénzügyi szolgáltatásai terén mint szolgáltatásnyújtó). A HSH továbbá viszonylag magas összegű támogatásban (lásd (159) preambulumbekezdés) részesült, és a kockázati fedezet a bank mérlegfőösszegének mintegy 75 %-át fedezi. Tekintettel az intézkedés hatásaira, a HSH-nak a bankszektorban betöltött pozíciójára (különösen a hajófinanszírozási piacon) és a támogatás összegére, fennáll annak a veszélye, hogy a bank számára biztosított előny érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

(147) Ez az értékelés a Németország és a harmadik felek által benyújtott észrevételek vizsgálatát követően sem változott. Németországnak a HSH javára végrehajtott intézkedések támogatási jellegével kapcsolatos nyilatkozatai ellentmondásosak. Egyrészt azt kéri, hogy a Bizottság a kockázati fedezetet az értékvesztett eszközökről szóló közlemény helyett a kezességvállalásról szóló közlemény alapján vizsgálja meg, és ezzel látszólag elfogadja, hogy a kockázati fedezet esetében állami támogatásról van szó. Másrészt Németország azzal érvel (érveit a jelen határozat 6.3. szakasza foglalja össze), hogy egy, az állami tulajdonosok helyzetében lévő magánbefektető, figyelembe véve a legalább 30 milliárd EUR értékű követelésekkel szembeni korlátlan állami garanciát (garancianyújtói felelősség), a nagyobb veszteségek elkerülése érdekében szintén végrehajtotta volna a megmentési célú intézkedéseket a HSH javára. Németország ebből azt a következtetést vonja le, hogy teljesülnek a magánbefektetői teszt feltételei, és ezért a szóban forgó intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak.

(148) Németország helytelenül értelmezte az általa hivatkozott ítélkezési gyakorlatot. Jelen ügyben Németország azzal érvel, hogy egy állami támogatást (a garancianyújtói felelősséget) a felszámolási költségek részeként kell kezelni annak érdekében, hogy más állami támogatásokat (a feltőkésítést és a kockázati fedezetet) a piacgazdasági feltételek mellett működő befektető alapelvével összeegyeztethetőnek lehessen nyilvánítani. A Linde-ügyben a felek a piaci feltételeknek megfelelő olyan ügyletet kötöttek, amely támogatásról rendelkezett annak érdekében, hogy fel lehessen bontani egy korábbi időpontban szintén a piaci feltételek szerint megkötött szállítási szerződést, amelynek a végrehajtása magas éves veszteségeket okozott. A Törvényszék ezzel kapcsolatban a következőket állapította meg:”… az előbbiekben részletezett átfogó szerződés szokványos kereskedelmi ügyletnek minősül, amelynek során a … „[Treuhandanstalt] és az LWG piacgazdasági szereplőkként jártak el. A feleket nyilvánvalóan mindenekelőtt kereskedelmi megfontolások és nem gazdaság- vagy szociálpolitikai célok vezérelték” (46). Ez a tényállás nem hasonlítható össze a szóban forgó üggyel, mivel a Linde-ügyben mindkét ügyletet piaci feltételek szerint kötötték meg, míg a HSH-ügyben ez egyik ügyletre sem igaz.

(149) A garancianyújtói felelősség valamely helyi hatóság vagy más közjogi intézmény közvetlen, törvényen vagy rendeleten alapuló felelőssége a közjogi hitelintézet hitelezőivel szemben az intézet valamennyi kötelezettségéért. A garancianyújtói felelősség ezáltal a garancianyújtó számára keletkeztet kötelezettséget arra, hogy beavatkozzon a hitelintézet fizetésképtelensége vagy felszámolása esetén. Ez a felelősség a hitelintézet hitelezői számára közvetlen igényt hoz létre a garancia nyújtójával szemben, amely azonban csak akkor érvényesíthető, ha a hitelintézet vagyona nem elegendő a hitelezők kielégítéséhez. A garancianyújtói felelősség nincs korlátozva sem az összeget tekintve, sem pedig időben, ezenkívül a hitelintézetnek semmilyen juttatást nem kell fizetnie a felelősségért cserébe (47). A garancianyújtói felelősség egy közjogi hatóság (község, tartomány) ingyenes, korlátlan és szubszidiárius felelőssége a valamely közjogi intézménnyel (jelen esetben egy közjogi hitelintézettel) szembeni követelésekért az intézmény fizetésképtelenségének esetén. Az állami tulajdonosokkal azonos helyzetben lévő, piacgazdasági feltételek mellett működő befektető nem vállalt volna ingyenes, korlátlan és a teljes mérlegfőösszeget fedező garanciát egy bankért, mint ahogyan azt az állami tulajdonosok tették a garancianyújtói felelősség alkalmazásával.

(150) A Bizottság a garancianyújtói felelősséget valóban állami támogatásnak minősítette, és Németországtól annak megszüntetését kérte.

(151) A garancianyújtói felelősségnek közjogi gyökerei vannak. Az állami tulajdonosok a garancianyújtói felelősség keretében a közhatalom gyakorlóiként tartoznak felelősséggel és nem magántulajdonosi minőségükben. A Bizottság döntési gyakorlatával (48) és az ítélkezési gyakorlattal (49) összhangban csak azokat a kötelezettségeket lehet a felszámolási költségek részének tekinteni, amelyeket a piacgazdasági feltételek mellett működő befektető is kiegyenlítene. Ahogyan az a (149) preambulumbekezdésben is szerepel, egy piacgazdasági feltételek mellett működő befektető nem nyújtott volna olyan garanciát egy bank számára, amely ingyenes, korlátlan és a bank teljes mérlegfőösszegét fedezi. A Linde-ítélet ezért a jelen ügy értékelése szempontjából kevéssé releváns, mivel a garancianyújtói felelősségből eredő kötelezettségek nem sorolhatóak a felszámolási költségek közé.

(152) A feltőkésítés támogatási elemeként a feltőkésítés névértékét kell alapul venni, mivel egy piacgazdasági feltételek mellett működő befektető soha nem biztosított volna ilyen forrást egy nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. Ahogyan az a megmentési határozat (27) és (28) preambulumbekezdésében szerepel, a kisebbségi részvényeseknek a feltőkésítésből való kimaradása és a megmentési célú intézkedések terheinek az állami tulajdonosok közötti egyenlőtlen megoszlása arra utal, hogy az állami tulajdonosok a feltőkésítéssel közérdekű célokat kívántak elérni, és nem úgy jártak el, mint egy magánbefektető. Összhangban saját döntési gyakorlatával, a Bizottság (50) megerősíti azt a véleményét, miszerint a feltőkésítés támogatási eleme 3 milliárd eurónak felel meg.

(153) A Bizottság azt is megerősíti, hogy a kockázati fedezet támogatási eleme 10 milliárd eurót tesz ki. A Bizottság - Németország érvei ellenére - továbbra is meg van győződve arról, hogy az intézkedést az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alapján kell vizsgálni. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény kifejti, hogy a tagállamok értékvesztett eszközökre irányuló eszközátvételi intézkedéseit az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján az állami támogatásokra vonatkozó szabályok szerint hogyan kell értékelni. Az értékvesztett eszközök olyan eszközök, amelyek miatt a bankokat veszteség fenyegeti. A Bizottság véleménye szerint az értékvesztett eszközökről szóló közleményt minden olyan támogatási intézkedés esetében alkalmazni kell, amely értékvesztett eszközökre irányul, és a kedvezményezett pénzintézetet ténylegesen mentesíti, mivel a közlemény szerint az eszközátvételi intézkedések esetében olyan intézkedésekről van szó, amelyek segítségével a bankok elkerülhetik az eszközök bizonyos kategóriáinak erős értékcsökkenését (51). Ez igaznak bizonyul a jelen ügyben a kockázati fedezetre is.

(154) A Bizottság nem ért egyet Németországgal abban, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közleményt nem lehet alkalmazni, és a második veszteségért vállalt garancia támogatási elemét az állami támogatásokra vonatkozó általános szabályok és különösen a kezességvállalásról szóló közlemény alapján kell megállapítani. A kezességvállalásról szóló közlemény azokra a támogatási intézkedésekre alkalmazandó, amelyek segítségével megteremthető a bankok folyamatos fizetőképessége (52). A kockázati fedezet azonban más célt szolgál, ugyanis ez az eszköz a bankok eszközállományára irányul, és célja, hogy lehetőleg minél több tőkét felszabadítson annak érdekében, hogy a bank javítani tudja saját tőke arányát.

(155) A Németország által felhozott, a ratione temporis elvével indokolt kifogás kapcsán a Bizottság emlékeztet arra, hogy az intézkedés létrehozásának vagy bejelentésének időpontjától függetlenül a határozat elfogadása idején hatályban lévő jogi előírásokat és közleményeket kell alkalmaznia (53). Ez egy általános szabály, és bármilyen e szabály alóli kivételt egyértelműen meg kell nevezni az egyébként alkalmazandó jogszabályban. Az uniós bíróságok (54) megerősítették, hogy a bejelentett intézkedést a határozat, illetve a döntés meghozatalának időpontjában alkalmazandó szabályok alapján kell vizsgálni. A Bizottság ezért az értékvesztett eszközökről szóló közleményt a jelenlegi pénzügyi válság kapcsán már alkalmazta olyan intézkedésekre, amelyek bejelentésére a közlemény közzététele előtt került sor (55).

(156) Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alapján a támogatási összeg az eszközök átvételi értéke és piaci értéke közötti különbözetnek felel meg. A fedezett portfólió átvételi értéke [mintegy 168] milliárd EUR, amit úgy kapunk meg, ha a portfólió [körülbelül 172] milliárd eurónak megfelelő névértékéből levonjuk a 3,2 milliárd EUR összegű első veszteséget (első veszteségrészlet).

(157) A fedezett portfólió jelentős terjedelme é