A Tanács 3245/81/EGK rendelete

(1981. október 26.)

az Európai Együttműködési Ügynökség létrehozásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,

tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 235. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára [1],

tekintettel a Közgyűlés véleményére [2],

mivel a Közösségnek a fejlődő országokkal, és különösen az AKCS-államokkal való pénzügyi és műszaki együttműködése végrehajtása céljából a Bizottság tengerentúli küldöttségeket hozott létre és ellátta ezeket személyzettel; mivel ezen kívül a személyzetet a közösségi támogatásban részesülő államok közvetlen rendelkezésére bocsátotta;

mivel az említett pénzügyi és műszaki együttműködést hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében, a Bizottságot kérték fel e személyzet kiválasztására és irányítására, a helyi személyzet igazgatási szabályainak megállapítására és képzési rendszer szervezésére a fejlődő országok állampolgárai számára;

mivel a Bizottság e céljainak elérését elősegítendő az Európai Közösségek keretein belül létre kell hozni a közösségi joggal összhangban eljáró Európai Együttműködési Ügynökséget; mivel kívánatos meghatározni azokat a feltételeket, amelyek mellett bizonyos általános rendelkezéseket alkalmazni kell;

mivel a fent leírt cél eléréséhez közösségi fellépésre van szükség; mivel azonban a Szerződés nem rendelkezik az e célból szükséges különös hatáskörökről,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Létrehozásra kerül az Európai Együttműködési Ügynökség, a továbbiakban: az Ügynökség.

2. cikk

(1) Az Ügynökség nonprofit testület. A tagállamokban a jogi személyeknek biztosított legteljesebb jogképességgel rendelkezik.

(2) Az Ügynökség székhelye Brüsszelben van.

3. cikk

Az Ügynökség célja a Bizottság támogatása:

1. azon személyzet kiválasztása, beiktatása és igazgatása tekintetében:

a) amely személyzetet a Bizottság a Közösséghez átfogó preferenciális együttműködési megállapodások révén kapcsolódó fejlődő országokba kihelyezett küldöttségeinek rendelkezésére bocsátottak, és amelyek célja a Bizottság támogatása e megállapodásoknak a végrehajtásában, vagy

b) akiket az a) pontban említett fejlődő országok érdekében a Közösség által finanszírozott műszaki segítségnyújtás vagy együttműködési feladatok vállalására kértek fel;

2. az 1. pont a) alpontjában említett küldöttségek számára helyben toborzott személyzet igazgatására szolgáló, vagy az 1. pont b) alpontjában említett feladatokkal kapcsolatos szabályok megállapítása céljából, és

3. az 1. pont a) alpontjában említett fejlődő országok állampolgárai számára biztosított ösztöndíj és képzési programok végrehajtásában való részvétel céljából, mind a képzési rendszerek fejlesztése, mind a szociális szempontok tekintetében.

4. cikk

Az Ügynökséget egy igazgatási tanács és egy igazgató igazgatja.

5. cikk

(1) Az igazgatási tanács legalább öt, de legfeljebb 13, a Bizottság által kinevezett tagból áll, akiket a Bizottság személyzetének tagjai közül, a Bizottság szervezeti egységeinél végzett feladatuk alapján választanak ki.

(2) Az igazgatási tanács tagjai hivatali megbízatásának időtartama öt év. A megbízatás megújítható. Hivatali idejük lejártával vagy lemondásuk esetén a tagok mindaddig hivatalban maradnak, amíg nem gondoskodnak utódjukról, vagy meg nem újítják megbízásukat.

(3) Az igazgatási tanács a tagjai közül választja meg az elnökét, továbbá egy elnökhelyettest, egy megbízott ügyvezetőt és egy titkárt.

(4) Az igazgatási tanács tagjai feladataik elvégzéséért nem részesülnek díjazásban.

6. cikk

(1) Az igazgatási tanács ülését az elnök vagy az elnökhelyettes hívja össze, olyan gyakorisággal, ahogy az Ügynökség érdekei megkívánják, de legalább évente egyszer.

(2) Az igazgatási tanács bármely tagját, aki nem tud részt venni egy ülésen, egy másik tag képviselheti, aki különleges felhatalmazással rendelkezik az adott ülésen való részvételre. Egy tag csak egy másik tagot képviselhet.

(3) Ha az elnök nem tud részt venni az ülésen, az igazgatási tanács elnöki tisztét az elnökhelyettes tölti be, illetve ha az utóbbi szintén nem tud részt venni, a megbízott ügyvezető.

(4) Az igazgatási testület akkor határozatképes, ha legalább öt tagja jelen van.

Az igazgatási tanács határozatait a szavazatok egyszerű többségével fogadják el. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.

7. cikk

(1) Az igazgatási tanács biztosítja az Ügynökség igazgatását.

(2) Az igazgatási tanács dönt bármilyen hagyaték, adomány vagy egyéb közösségi forrásból származó támogatás elfogadásáról.

8. cikk

(1) Az Ügynökség igazgatóját a Bizottság nevezi ki az igazgatási tanács által benyújtott jelöltlista alapján.

(2) Az igazgató kinevezése legfeljebb öt évre szól. A kinevezés megújítható.

9. cikk

(1) Az igazgató végrehajtja az igazgatási testület határozatait és felelős az Ügynökség napi működéséért. Az elnök az Ügynökség jogi képviselője.

(2) Az igazgató előkészíti és megszervezi az igazgatási tanács munkáját. Az igazgatási tanács munkájában tanácsadói minőségben vesz részt.

(3) Az igazgató kötelezettségeinek végrehajtásáért az igazgatási tanácsnak tartozik felelősséggel.

10. cikk

(1) Legkésőbb minden év március 31-ig az igazgató egy általános jelentést készít az Ügynökség tevékenységéről, pénzügyi helyzetéről és jövőbeni kilátásairól, és azt benyújtja az igazgatási tanácsnak.

(2) Az igazgatási tanács általi elfogadását követően a jelentést továbbítják a Bizottságnak és a 12. cikk (2) bekezdése második albekezdésében említett bizottság tagjainak.

11. cikk

Az Ügynökség bevétele a következőkből áll:

1. az Európai Közösségek költségvetésének különleges tételeiben elkönyvelt támogatások;

2. az Európai Fejlesztési Alap forrásaiból származó, a Bizottság által engedélyezett támogatások, és

3. bármely más lehetséges források.

12. cikk

(1) Az igazgatási testület minden naptári évre elkészíti az Ügynökség bevételi és kiadási költségvetési tervét és megküldi a Bizottságnak. A benyújtott költségvetési tervnek egyensúlyban kell lennie. A tervhez a 3. cikk (1) bekezdése a) pontjában említett küldöttségek kinevezett személyzetét bemutató létszámtervet is csatolni kell.

(2) A Bizottság megküldi a költségvetési tervet az EFA Bizottságnak és azoknak a kapcsolódó bizottságoknak, amelyek működésével kapcsolatban az Ügynökség beavatkozása szükséges vagy szükséges lesz.

A költségvetési terv megvizsgálása céljából a bizottságok egyetlen bizottságot alkotnak, amely a tagállamok kormányainak képviselőiből áll és elnöke a Bizottság egy képviselője.

A költségvetési tervet vizsgáló ülésen a bizottság az Ügynökséggel kapcsolatos általános kérdésekre vonatkozó információ- és véleménycserét folytat.

A költségvetési terv megvizsgálása és az információ- és véleménycsere a bizottság fő következtetéseit és a tagállamok kormányainak képviselői által elfogadott alapvető álláspontokat megállapító jelentések tárgyát képezi.

(3) A (2) bekezdés második albekezdésében említett bizottság által a költségvetési terv vizsgálatáról készített jelentést figyelembe véve a Bizottság elfogadja az Ügynökség bevételi és kiadási költségvetési tervét, és azt az Európai Közösségek költségvetésének előzetes költségvetési tervével és a fent említett jelentéssel együtt megküldi a költségvetési hatóságnak abból a célból, hogy a költségvetési eljárás során egy ellenőrzést végre lehessen hajtani.

(4) A Bizottság a pénzügyi év kezdete előtt, a költségvetési hatóság által megadott támogatáshoz igazítva elfogadja az Ügynökség bevételi és kiadási előirányzatát.

(5) Egy tagállam vagy a Bizottság kérésére, az év során az elnök összehívhatja a (2) bekezdés második albekezdésében említett bizottságot az Ügynökséggel kapcsolatos általános kérdésekre vonatkozó új tények megvizsgálása céljából.

13. cikk

(1) Az Európai Közösségek általános költségvetésére vonatkozó költségvetési rendelet és az egyéb irányadó költségvetési rendeletek keretében az Ügynökségnek a Bizottsághoz való viszonya és az Ügynökségre vonatkozó belső igazgatási és pénzügyi intézkedések a Bizottság által elfogadott és az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában kihirdetett végrehajtási intézkedések tárgyát képezik.

(2) Az (1) bekezdésben említett végrehajtási intézkedések többek között megállapítják a pénzügyi adminisztrációt és a bevételi és kiadási előirányzat végrehajtását, a bevételek és a költségek ellenőrzését, a szerződések megkötését, a számlák vezetését és az ingó- és ingatlanvagyon leltározását szabályozó alapelveket.

14. cikk

A kiválasztás és alkalmazás általános feltételeit, valamint a 3. cikk (1) bekezdésében említett személyzet és az Ügynökség központjának személyzete díjazásának, juttatásainak és egyéb kifizetéseinek általános rendszerét a Bizottság által elfogadott különleges rendelkezések révén kell meghatározni, miután a 12. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében említett bizottság kinyilvánította véleményét.

15. cikk

(1) Az igazgatási tanács minden évben március 31-ig megküldi a Bizottságnak és a Számvevőszéknek az előző pénzügyi év összes kiadásáról és bevételéről szóló igazgatási elszámolást és az Ügynökség mérlegbeszámolóját.

A Számvevőszék ezeket a Szerződés 206a. cikkének megfelelően megvizsgálja.

(2) A Számvevőszék legkésőbb július 15-ig értesíti a Bizottságot azokról az észrevételekről, amelyeket a Szerződés 206a. cikkében előírt éves jelentésben szerepeltetni szándékozik. A Bizottság legkésőbb október 31-ig továbbítja a válaszát a Számvevőszéknek.

A Számvevőszék az éves jelentését a Bizottság válaszával együtt legkésőbb november 30-ig megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak, és gondoskodik ennek az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő kihirdetéséről.

Az Ügynökség pénzügyi igazgatása tekintetében az igazgatási testület számára a felmentést a Szerződés 206a. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően kell megadni.

(3) A Bizottság pénzügyi ellenőre felelős az Ügynökség kötelezettségei és költségei kifizetésének ellenőrzéséért és az összes bevételei számbavételéért és beszedéséért.

16. cikk

Szakmai titoktartási kötelezettség alá eső információkat az igazgatási tanács tagjai, az igazgató, a személyzet és az Ügynökség tevékenységében részt vevő összes egyéb személy még a hivatali idejük lejártát követően sem hozhatnak nyilvánosságra.

17. cikk

Az Ügynökség és a személyzete élvezi az Európai Közösségek kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyve I. és V. fejezetében előírt kiváltságokat és mentességeket.

18. cikk

(1) Az Ügynökség szerződéses felelősségére a szóban forgó szerződésre alkalmazandó jogszabályok irányadók.

Az Ügynökség és személyzete közötti viták eldöntésére az Európai Közösségek Bírósága rendelkezik hatáskörrel az említett személyzet esetében alkalmazandó általános kiválasztási és alkalmazási feltételekben megállapított korlátokon és feltételeken belül.

(2) Szerződésen kívüli felelősség esetében az Ügynökség a tagállamok jogában közös, általános alapelvekkel összhangban megtérít bármilyen, általa vagy a személyzete által a kötelezettségük teljesítése során okozott kárt.

Az ilyen károk megtérítésére vonatkozó viták eldöntésére az Európai Közösségek Bírósága rendelkezik hatáskörrel.

19. cikk

(1) Bármelyik tagállam, az igazgatási tanács bármely tagja vagy bármilyen, közvetlenül és személyesen érintett harmadik fél a Bizottsághoz fordulhat az Ügynökség bármely, akár kifejezett, akár hallgatólagos intézkedésének kivizsgálása céljából.

(2) Az ügyet az érintett félnek az adott intézkedésről való tudomásszerzése napjától számított 30 napon belül kell a Bizottsághoz továbbítani.

(3) Ha az Ügynökségnek egy, a Bizottsághoz utalt intézkedését egy tagállam kérésére egyidejűleg a 12. cikk (2) bekezdése második albekezdésében említett bizottság is vizsgálja, a Bizottság nem hoz határozatot, kivéve, ha a bizottság már véleményt nyilvánított.

A bizottság az ügy hozzá történő utalásának időpontjától számított 90 napon belül nyilvánít véleményt.

A Bizottság haladéktalanul értesíti az érintett felet az ügy bizottsághoz történő utalásának időpontjáról és arról az időpontról, amikor a bizottság kinyilvánította, vagy ki kellett volna nyilvánítania a véleményét.

(4) A Bizottság az ügy hozzá történő utalásának időpontjától számított vagy, adott esetben, attól a naptól számított 30 napon belül határoz arról az időpontról, amikor a 12. cikk (2) bekezdése második albekezdésében említett bizottság kinyilvánította, vagy ki kellett volna nyilvánítania a véleményét.

(5) Ha a Bizottság 30 napon belül nem határoz, az ügyet elutasítottnak kell tekinteni.

20. cikk

Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 1981. október 26-án.

a Tanács részéről

az elnök

Carrington

[1] HL C 129., 1978.6.3., 4. o.

[2] HL C 140., 1979.6.5., 142. o.

--------------------------------------------------