HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 136/19

A BIZOTTSÁG 474/2014/EU RENDELETE

(2014. május 8.)

a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XVII. mellékletének az 1,4-diklór-benzol tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 68. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

(1) A francia hatóságok a Létező Kereskedelmi Vegyi Anyagok Európai Jegyzékében szereplő létező anyagok kockázatainak értékeléséről és ellenőrzéséről szóló 793/93/EGK tanácsi rendelettel (2) összhangban elvégezték az 1,4-diklór-benzol (a továbbiakban: DCB) kockázatértékelését. A végleges jelentést 2004-ben közzétették a Vegyi Anyagok Európai Irodája honlapján (EK, 2004) (3).

(2) 2008 februárjában a Bizottság a DCB-re vonatkozó kockázatértékelés eredményeiről és kockázatcsökkentési stratégiákról közleményt (4) jelentetett meg az Európai Unió Hivatalos Lapjában. E közleményben azt javasolta, hogy a fogyasztókat érintő kockázatok csökkentése érdekében a 76/769/EKG tanácsi irányelv (5) szerinti forgalombahozatali és felhasználási korlátozásokat figyelembe kell venni a DCB-nek légfrissítőkben, molyirtókban és WC-illatosító rudakban történő felhasználása esetén. A DCB-nek molyirtókban történő felhasználására vonatkozó, a 2008-as közleményben javasolt korlátozásokat már tartalmazza a 2007/565/EK bizottsági határozat (6) (19. terméktípus: riasztó- és csalogatószerek), ezért arra a felhasználásra vonatkozóan nincs szükség az 1907/2006/EK rendelet szerinti korlátozásra.

(3) 2011 novemberében az említett rendelet 69. cikke (1) bekezdésének megfelelően a Bizottság felkérte az Európai Vegyianyag-ügynökséget (a továbbiakban: ügynökség), hogy a DCB-re vonatkozóan készítsen az említett rendelet XV. mellékletében előírt követelményeknek megfelelő korlátozási dokumentációt (a továbbiakban: a XV. melléklet szerinti dokumentáció).

(4) Ennek keretében a Bizottság különösen arra kérte az ügynökséget, hogy – figyelembe véve a szakirodalom legújabb releváns információit és a DCB európai használatának visszaesését – kezelje a fogyasztók e szernek otthoni és nyilvános illemhelyeken való kitettségét, beleértve az ilyen illemhelyeken foglalkozásukból adódóan tartózkodó vagy azokat takarító személyeket. Az értékelés során figyelembe kellett venni a Bizottság megbízásából a DCB korlátozásának társadalmi-gazdasági hatásairól készített jelentést (7).

(5) A DCB az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) VI. melléklete 3. részének jegyzékében 2. veszélyességi kategóriájú karcinogén, valamint szemirritatív hatása és vízi szervezetekre gyakorolt magas toxicitása miatt hosszan tartó károsodást okozó anyagként szerepel. Becslések szerint az Unióban évente mintegy 800 tonna DCB-t használnak légfrissítők és WC-illatosító termékek gyártása során, amelyek 10 %-a otthoni, fennmaradó része pedig szakmai (különösen nyilvános illemhelyeken illatosítóként történő) felhasználásra kerül.

(6) Az ügynökség 2012. április 19-én a kockázatértékelési bizottsághoz (a továbbiakban: RAC) és annak társadalmi-gazdasági elemzéssel foglalkozó bizottságához (a továbbiakban: SEAC) benyújtotta a XV. melléklet szerinti dokumentációt. Ebben a dokumentációban (9) bemutatásra kerül, hogy a DCB-alapú légfrissítők és WC-illatosító rudak forgalomba hozatalát és használatát mind az otthoni, mind pedig a szakmai felhasználás tekintetében korlátozni kell, mivel a hozzájuk kapcsolódó kockázatok nem megfelelően ellenőrzöttek és a korlátozásukból származó előnyök meghaladják a költségeket. A dokumentáció bizonyítja azt is, hogy uniós szintű fellépésre van szükség.

(7) 2013. március 8-án a RAC egyhangú véleményt fogadott el a XV. melléklet szerinti dokumentációban javasolt korlátozással kapcsolatban. A RAC véleménye értelmében mind hatékonysági, mind kivitelezhetőségi szempontból a korlátozás a legmegfelelőbb uniós szintű intézkedés a DCB-nek légfrissítőkben és WC-illatosítókban való felhasználása által az otthonokban, irodákban vagy egyéb beltéri nyilvános helyeken okozott, beazonosított kockázatok kezelésére. A RAC azonban javasolta a korlátozásnak végrehajthatósági okokból történő módosítását az ilyen termékekben a DCB 1 tömegszázalékos határértéken belüli koncentrációban való meghatározásával annak elkerülése érdekében, hogy a DCB-t csak szennyeződésként tartalmazó termékek indokolatlanul érintettek legyenek. Ez a koncentráció megfelel annak a határértéknek, amely az 1272/2008/EK rendelet szerint valamely keverék 2. kategóriájú karcinogén anyagként történő besorolását eredményezi.

(8) Amint az a RAC-vélemény háttérdokumentumában is szerepel, az Unió piacán a DCB-tartalom meghatározására megbízható elemzési módszerek állnak rendelkezésre.

(9) Értékelésében a RAC úgy vélte, hogy a karcinogenitás (mitogén, karcinogén küszöbérték) az emberi egészség szempontjából a legjelentősebb végpont. A DCB párolgásának belégzési expozíciós adatai alapján a RAC javasolta a DCB-t tartalmazó légfrissítők és WC-illatosítók folyamatos otthoni használatából eredő, a fogyasztókat érintő azonosított kockázat csökkentését. Ezt a forgatókönyvet úgy tekintették, hogy az tükrözi az ésszerűen előrelátható legkedvezőtlenebb expozíciós körülményeket. A RAC véleményében ezenfelül az is megállapításra került, hogy – mivel a nem megfelelő szellőzéssel ellátott illemhelyek esetében kockázatot állapítottak meg – az illemhelyeken foglalkozásukból adódóan tartózkodó személyek és takarítók expozícióját csökkenteni kell.

(10) A korlátozás hatályának elemzése során a RAC figyelembe vette a fogyasztóknak az otthonokban és nyilvános illemhelyeken a légfrissítőknek és WC-illatosítóknak való kitettségét, valamint a nyilvános illemhelyeken dolgozók, beleértve a foglalkozásukból adódóan illemhelyen tartózkodók és takarítók, valamint más csoportok, mint például a karbantartó személyzet kitettségét. Azokat a fogyasztókat és dolgozókat is figyelembe vették, akik olyan (az illemhelyektől eltérő) beltéri helyeket látogatnak vagy olyan beltéri helyeken dolgoznak, ahol DCB-t tartalmazó légfrissítőt használnak. Más dolgozókat vagy ipari felhasználókat nem vettek figyelembe.

(11) 2013. június 5-én a SEAC egyhangú véleményt fogadott el a XV. melléklet szerinti dokumentációban javasolt korlátozással kapcsolatban. A SEAC véleménye szerint a társadalmi-gazdasági előnyök társadalmi-gazdasági költségekhez viszonyított arányát tekintve a RAC és a SEAC által módosított korlátozás a legmegfelelőbb uniós szintű intézkedés a beazonosított kockázatok kezelésére. A RAC arra vonatkozó következtetései alapján, hogy a DCB-nek való kitettséget az otthoni és szakmai felhasználók körében csökkenteni kell, valamint arra utaló jelek alapján, hogy a DCB-t tartalmazó WC-illatosító rudak és légfrissítők használata bármilyen beavatkozás hiányában folytatódik, a SEAC egyetértett abban, hogy a korlátozás megfelelő és hatékony eszközként szolgál. Az otthoni használat korlátozásának arányosságát tekintve a SEAC arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés arányos. Az otthoni és a szakmai felhasználás együttes korlátozása tekintetében a SEAC – az egészségre gyakorolt járulékos előnyök hatását és a költségek mértékét figyelembe véve – arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés nem tekinthető aránytalannak.

(12) A korlátozási eljárás során egyeztetés folyt a végrehajtással kapcsolatos információcseréért felelős fórummal, amelynek a korlátozás feltételeinek megfogalmazására és az átmeneti időszakra vonatkozó megjegyzéseit a RAC és a SEAC figyelembe vette.

(13) Az ügynökség 2013. június 17-én benyújtotta a Bizottságnak a RAC és a SEAC véleményét, amely alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a DCB forgalomba hozatala és használata az emberi egészségre elfogadhatatlan mértékű kockázatot jelent abban az esetben, amikor az légfrissítőkben vagy WC-illatosítókban anyagként vagy keverék összetevőjeként 1 tömegszázalékos vagy azt meghaladó koncentrációban az otthonokban, irodákban vagy egyéb beltéri nyilvános helyeken kerül felhasználásra. A Bizottság továbbá úgy véli, hogy ezt a kockázatot uniós szinten szükséges kezelni. A Bizottság figyelembe vette a korlátozási intézkedés társadalmi-gazdasági hatásait, ideértve a lehetséges alternatívákat is.

(14) Helyénvaló az érdekelteknek e rendelet hatálybalépését követően 12 hónapos időszakot biztosítani az e rendeletnek való megfeleléshez szükséges intézkedések meghozatala céljából, ideértve a szállítói láncba már bekerült vagy készleten lévő légfrissítők és illatosítók kezelésére vonatkozó intézkedéseket is.

(15) A 1907/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

(16) Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1907/2006/EK rendelet 133. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1907/2006/EK rendelet XVII. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2015. június 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 2014. május 8-án. a Bizottság részéről az elnök José Manuel BARROSO

(1) HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

(2) A Tanács 1993. március 23-i 793/93/EGK rendelete a létező anyagok kockázatainak értékeléséről és ellenőrzéséről (HL L 84., 1993.4.5., 1. o.).

(3) Az 1,4-diklór-benzolról szóló uniós kockázatértékelési jelentés. Vegyi Anyagok Európai Irodája, Létező anyagok, 48. kötet.

(4) A Bizottság közleménye a piperazin; ciklohexán; metilén-difenil-diizocianát; but-2-in-1,4-diol; metil-oxirán; anilin; 2-etilhexil-akrilát; 1,4-diklór-benzol; 3,5-dinitro-2,6-dimetil-4-terc-butil-acetofenon; di-(2-etilhexil)-ftalát; fenol; 5-terc-butil-2,4,6-trinitro-m-xilén nevű anyagokkal kapcsolatos kockázatértékelés eredményeiről és a kockázatcsökkentési stratégiákról (HL L 34., 2008.2.7., 1. o.).

(5) A Tanács 1976. július 27-i 76/769/EGK irányelve az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásaira vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről (HL L 262., 1976.9.27., 201. o.).

(6) A Bizottság 2007. augusztus 14-i 2007/565/EK határozata a bizonyos, a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében említett 10 éves munkaprogram értelmében megvizsgálandó anyagoknak az irányelv I., I. A. vagy I. B. mellékletbe történő fel nem vételéről (HL L 216., 2007.8.21., 17. o.).

(7) RPA – Risk & Policy Analysts Limited (2010) Socio-Economic Evaluation arising from a Proposal for Risk Reduction Measures related to Restrictions on 1,4-Dichlorobenzene, Final Report – June 2010 (az 1,4-diklór-benzolt érintő korlátozásokhoz kapcsolódó kockázatcsökkentő intézkedésekre irányuló javaslat társadalmi-gazdasági hatásainak értékelése, végleges jelentés – 2010. június).

http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/chemicals/documents/reach/studies/index_en.htm

(8) Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1272/2008/EK rendelete az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).

(9) http://echa.europa.eu/documents/10162/3f467af2-66e0-468d-8366-f650f63e27d7