ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.

A melléklet a következőképpen módosul: a) Az a) címsor 2. pontjában a „Portugália” után zárójelbe tett szavak helyébe az „Azori-szigetek, Beira Interior, Beira Litoral, Entre Douro e Minho, Madeira, Ribatejo e Oeste (Alcobaça, Alenquer, Bombarral, Cadaval, Caldas da Rainha, Lourinhã, Nazaré, Obidos, Peniche és Torres Vedras települések) és Trás-os-Montes” lép. b) Az a) címsor 3.1., 11. és 13. pontjában „Ciprus” után a „(2008. március 31-ig)” szavakkal egészül ki. c) A b) címsor 2. pontja helyébe a következő szöveg lép: „— Spanyolország, Észtország, Franciaország (Korzika), Olaszország (Abruzzi; Abruzzi; Basilicata; Calabria; Campania; Friuli-Venezia Giulia; Lazio; Liguria; Marche; Molise; Piemont; Szardínia; Szicília; Toscana; Umbria; Valle d’Aosta), Lettország, Portugália, Finnország, Egyesült Királyság (Észak-Írország, Man-sziget és Csatorna-szigetek), — illetve 2008. március 31-ig Írország, Olaszország (Apúlia, Emilia-Romagna: Forlí-Cesena (a 9. számú országos főúttól – Via Emiliától északra fekvő megyei terület kivételével), Parma, Piacenza, Rimini (a 9. számú országos főúttól – Via Emiliától északra fekvő megyei terület kivételével) megye, Lombardia, Veneto: kivéve Rovigo megyében Rovigo, Polesella, Villamarzana, Fratta Polesine, San Bellino, Badia Polesine, Trecenta, Ceneselli, Pontecchio Polesine, Arquà Polesine, Costa di Rovigo, Occhiobello, Lendinara, Canda, Ficarolo, Guarda Veneta, Frassinelle Polesine, Villanova del Ghebbo, Fiesso Umbertiano, Castelguglielmo, Bagnolo di Po, Giacciano con Baruchella, Bosaro, Canaro, Lusia, Pincara, Stienta, Gaiba, Salara települések, illetve Padova megyében Castelbaldo, Barbona, Piacenza d’Adige, Vescovana, S. Urbano, Boara Pisani, Masi települések, valamint Verona megyében Palù, Roverchiara, Legnago, Castagnaro, Ronco all’Adige, Villa Bartolomea, Oppeano, Terrazzo, Isola Rizza, Angiari települések), Litvánia, Ausztria (Burgenland, Karintia, Alsó-Ausztria, Tirol (Lienz közigazgatási terület), Stájerország, Bécs), Szlovénia (kivéve Gorenjska és Maribor régiók), Szlovákia (Blahó, Felsővámos és Ekecs (Dunaszerdahely megye), Garamdamásd és Garamkelecsény (Lőcse megye), Nagy Ripany (Nagyrépény megye), Málnapatak (Poltár megye), Hrohov (Rozsnyó megye), Nagykázmér, Luhyna, Kisgéres, Szenteske és Zétény (Tőketeberes megye) települések kivételével)”. d) A d) címsor 1. pontjában a „Litvánia”szót el kell hagyni. e) A d) címsor 3. pontja a „Málta” szó után a „(2008. március 31-ig)” szavakkal egészül ki.
2.2.1.

Az allogén élő donorokat egészségi állapotuk és kórtörténetük alapján kell kiválasztani, amelyekhez a donor által kitöltött kérdőív, valamint a donor szakképzett és képzett egészségügyi szakember általi, a 2.2.2. pontnak megfelelő kikérdezése útján jutnak hozzá. Ennek az értékelésnek ki kell terjednie azon jelentős tényezőkre is, amelyek segíthetnek azon személyek azonosításában és kiszűrésében, akiknél az adományozás mások számára egészségi kockázatot jelenthet, például betegségek átvitelének lehetőségét, illetve saját maguk számára egészségi kockázatot jelent. A gyűjtési folyamat semmiféle adományozás esetén nem járhat hatással a donor egészségi állapotára vagy ellátására, és ezt nem is veszélyeztetheti. Köldökzsinórvér vagy amnionhártya adományozásakor ez az anyára és a csecsemőre is vonatkozik.
a)

A második albekezdés a) pontjában a „21. cikk (1) bekezdésének a) és c) pontja” szövegrész helyébe a „21. cikk (1) bekezdésének a) pontja, (1) bekezdésének c) pontja vagy (1) bekezdésének f) pontja vagy a 21. cikk (2) bekezdésének c) pontja” szövegrész lép;
(2)

A 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdése alapján 2000. október 16-án Németországhoz kérelem érkezett (a Stähler Agrochemie GmbH & Co. KG, a Tokuyama Europe GmbH és a Tomen France S.A. munkacsoportja nevében) a Stähler Agrochemie GmbH & Co. KG (jelenleg: Stähler International GmbH & Co. KG) vállalattól a petoxamid aktív hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételére vonatkozóan. A 2001/626/EK bizottsági határozat (3) megerősítette, hogy a dokumentáció „teljes” abban az értelemben, hogy elvileg kielégítőnek tekinthető a 91/414/EGK irányelv II. és III. mellékletében foglalt adat- és információszolgáltatási követelményeket illetően.
3.

A szöveg a következő IX. melléklettel egészül ki: „IX. MELLÉKLET A 94/55/EK IRÁNYELVBEN (1) MEGHATÁROZOTT BIZONYOS JÁRMŰVEKRE VONATKOZÓ KIEGÉSZÍTŐ RENDELKEZÉSEK 1. ALKALMAZÁSI KÖR Ez a melléklet azokra a gépjárművekre vonatkozik, amelyekre a 94/55/EK irányelvben meghatározott, égéshő felhasználásával működő fűtőberendezésekre és azok beszerelésére vonatkozó különleges követelmények érvényesek. 2. MEGHATÁROZÁSOK E melléklet alkalmazásában a 94/55/EK irányelv B. mellékletének 9.1. fejezetében megállapított EX/II, EX/III, AT, FL és OX gépjárműjelölések meghatározásai érvényesek. 3. MŰSZAKI KÖVETELMÉNYEK 3.1. Általános (EX/II, EX/III, AT, FL és OX besorolású gépjárművek) 3.1.1. Az égéshő felhasználásával működő fűtőberendezéseket és azok égéstermék-elvezető csöveit úgy kell megtervezni, elhelyezni és védeni vagy beborítani, hogy elejét lehessen venni a rakomány elfogadhatatlan melegedésének vagy kigyulladásának. Kielégítő megoldásnak minősül, ha a készülék tartálya és égéstermék-elvezető rendszere megfelel a 3.1.1.1. és a 3.1.1.2. pontban előírtaknak. A fenti követelményeknek való megfelelést a befejezett járművön ellenőrizni kell. 3.1.1.1. A tüzelőanyag-ellátásra szolgáló üzemanyagtartályoknak a következő előírásoknak kell megfelelniük: a) elfolyás esetén a tüzelőanyagnak a talajra kell elfolynia, anélkül, hogy érintkezésbe kerülne a jármű vagy a rakomány meleg részeivel; b) a benzint tartalmazó tartályokat a töltőnyíláshoz illeszkedő hatékony lángzáróval kell felszerelni, vagy egy olyan szerkezettel, amely lehetővé teszi a töltőnyílás hermetikus zárását. 3.1.1.2. A kipufogóberendezést, valamint a kipufogócsöveket úgy kell irányítani vagy védeni, hogy melegedés vagy kigyulladás következtében a rakomány semmilyen veszélynek se legyen kitéve. A kipufogórendszernek azokat az elemeit, amelyek közvetlenül az üzemanyagtartály alatt találhatók (dízelüzemnél) legalább 100 mm-re kell elhelyezni, vagy pedig hőszigetelő lappal kell azokat védeni. 3.1.2. A kiegészítő fűtést manuálisan kell bekapcsolni. Programozott megoldások tilosak. 3.2. EX/II és EX/III besorolású járművek Tilos gáznemű üzemanyaggal üzemelő kiegészítő fűtőberendezéseket alkalmazni. 3.3. FL besorolású járművek 3.3.1. A kiegészítő fűtőkészülékek kikapcsolását legalább az alábbi módszerekkel kell biztosítani: a) szándékos manuális kikapcsolással a vezetőfülkéből; b) a jármű motorjának leállása; ebben az esetben a fűtőberendezést a járművezető manuálisan újraindíthatja; c) a szállított veszélyes anyagok betöltésére használt szivattyú beindítása. 3.3.2. A kiegészítő fűtőeszközök leállása után utóégés engedélyezett. Ami a 3.3.1. pont b) és c) alpontjában meghatározott módszereket illeti, az égéshez szükséges levegőellátást megfelelő eszközökkel meg kell szakítani maximum 40 másodperces utóégési ciklus után. Csak olyan fűtőberendezések használhatók, amelyek esetében bizonyítást nyert, hogy a hőcserélő a normál használati tartam során 40 másodpercig tartó korlátozott utóégési ciklust kibír. (1) HL L 319., 1994.12.21., 7. o.”"
1.

Történeti alapon 1.1. Az a tagállam, ahol fogékony fajok vannak jelen, de ahol a betegség előfordulását legalább a betegségtől mentes státus alkalmazási időpontját megelőző 10 éven keresztül a betegség klinikai kifejeződéséhez vezető feltételek ellenére nem észlelték, betegségtől mentesnek tekinthető, amennyiben: a) a betegségtől mentes státus alkalmazási időpontját megelőző legalább 10 éven keresztül alapvető biológiai biztonsági intézkedések folyamatosan hatályban voltak; b) a fertőzést a vadon élő populációkban tudvalevően nem mutatták ki; c) a betegség behurcolásának megelőzésére irányuló kereskedelmi és behozatali feltételek végrehajtása hatékony. A betegségtől mentes minősítés előnyeivel élni kívánó tagállamnak 2008. november 1-jéig a 49. cikkel összhangban azt kérelmeznie kell. Ezen időpontot követően a betegségtől mentes státus kizárólag az I.2. résszel összhangban adható meg. 1.2. Az 1.1.a) pontban említett biológiai biztonsági intézkedések legalább a következőket tartalmazzák: a) a betegség bejelentése az illetékes hatóság felé kötelező, beleértve a gyanú bejelentését is; b) a tagállamban az illetékes hatóság számára a betegséggel kapcsolatos hatékony vizsgálat elvégzését, annak jelentését és különösen az alábbiakat lehetővé tévő, a betegség korai kimutatására vonatkozó rendszer működik: i. egy betegség, új betegség, vagy megmagyarázhatatlan pusztulás gyanújára utaló klinikai tünetek gyors felismerése a gazdaságokban vagy puhatestű-tenyésztési területen és a vadon élő állatok között; ii. az esemény gyors közlése az illetékes hatóság felé abból a célból, hogy a diagnosztikai vizsgálat minimális késedelemmel megkezdődjön. 1.3. Az 1.2.b) pontban említett, a betegség korai kimutatására vonatkozó rendszernek legalább a következőket kell tartalmaznia: a) a víziállat-tenyésztő vállalkozásoknál dolgozó vagy a tenyésztett víziállatok feldolgozásával foglalkozó személyzet nagyfokú tudatossága a betegség jelenlétére utaló bármely tünetre vonatkozóan, valamint az állatorvosoknak vagy víziállat-egészségügyi szakembereknek a betegségek szokatlan előfordulásának kimutatását és bejelentését célzó képzése; b) a betegség gyanús előfordulásának felismerése és bejelentése tekintetében képzett állatorvosok vagy víziállat-egészségügyi szakemberek; c) az illetékes hatóság hozzáférése a jegyzékbe vett és az új betegségek diagnosztizálására és megkülönböztetésére alkalmas berendezésekkel felszerelt laboratóriumokhoz.
f)

Minden olyan helyiségnél, amelyet oltóanyaggal lehet elárasztani, egy jól látható figyelmeztetést kell kitenni, amelyen a következő olvasható, fehér alapon piros betűkkel: „Vorsicht, Feuerlöscheinrichtung! Bei Ertönen des Warnsignals (Beschreibung des Signals) den Raum sofort verlassen! Attention, installation d'extinction d'incendie! Quitter immédiatement ce local au signal (description du signal) Let op, brandblusinstallatie! Bij het in werking treden van het alarmsignaal (omschrijving van het signaal) deze ruimte onmiddellijk verlaten! Warning, fire-fighting installation! Leave the room as soon as the warning signal sounds (description of signal)”.
(4)

A karbendazim felülvizsgálata számos nyitott kérdést tárt fel, amelyekkel ezután a növényügyi tudományos bizottság foglalkozott. A tudományos bizottságot felkérték, hogy véleményezze megengedett napi bevitel (ADI) és megengedett kezelői expozíciós szint (AOEL) megállapításának célszerűségét, különös tekintettel a benomil, a karbendazim és a tiofanát-metil mutagén hatását, rákkeltő hatását és szaporodásra gyakorolt hatását tanulmányozó vizsgálatok eredményeire. A bizottság (4) megállapította, hogy mindhárom anyagban a karbendazim a közös biológiai hatóanyag. Különösen a benomilból, de a tiofanát-metilből is, anyagcsere-folyamatban karbendazim keletkezik, és mindhárom anyag számbeli kromoszóma-rendellenességeket (aneuploiditás) okoz in vivo körülmények között az emlősök sejtjeiben. Nincs jele annak, hogy a három anyag bármelyike ettől eltérő módon is előidézné a genetikai állomány károsodását. Rákkeltő hatás veszélye nem merül fel. E gombaölő szereknek a szaporodásra gyakorolt ismert hatásai a magorsó mikrotubulusaival való kölcsönhatással magyarázhatók. Az aneuploiditás kialakulásának mechanizmusa jól ismert és a tubulin polimerizációjának gátlását jelenti; a tubulin az a fehérje, amely alapvető fontosságú a kromoszómák szétválásához a sejtosztódás során: nem áll fenn DNS-sel való kölcsönhatás. Tekintve, hogy az osztódó sejtekben több tubulinmolekula van jelen, a gombaölő szerek kis koncentrációban való jelenléte csak korlátozott számú tubulinmolekulát érint, így következésképpen nem várhatók toxikológiailag káros hatások. Egyértelműen meghatározható tehát egy „nincs káros hatás” szint, és így mind a megengedett napi bevitelre (ADI), mind a megengedett kezelői expozíciós szintre (AOEL) vonatkozó határérték megállapítása lehetséges.
(4)

A fenarimol tekintetében két kérdést nyújtottak be a növényügyi tudományos bizottsághoz („tudományos bizottság”). A tudományos bizottságot felkérték, hogy mondjon véleményt a többgenerációs vizsgálat értelmezéséről és a fenarimol aromatázgátló hatásáról. Továbbá kérték a véleményét (4) a megengedett napi bevitel (ADI) és a megengedett kezelői expozíciós szint (AOEL) megbízható meghatározásáról. A tudományos bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a fenarimol hím patkányoknál megállapított, nemzőképességre gyakorolt hatásait lényegesnek kell tekinteni az emberi kockázatértékelés szempontjából, még ha az ember a patkánynál kevésbé is érzékeny az aromatázgátló hatásokra. Következtetéseiben megállapította azt is, hogy a fenarimol patkányok ellésére gyakorolt hatásait nem kell az emberi kockázatértékelés szempontjából lényegesnek tekinteni. Továbbá megállapította, hogy a hím által közvetített csökkentett nemzőképességtől és a késleltetett elléshez kapcsolódó hatásoktól eltekintve nem volt más, a fenarimol aromatázgátlásához kapcsolódó, szaporodásra gyakorolt káros hatásokra meggyőző bizonyíték. Végül a tudományos bizottság egyetértett abban, hogy a benyújtott toxikológiai vizsgálatok lehetővé tették megbízható ADI és AOEL érték meghatározását. A második vélemény (5) arra a kérdésre adott választ, hogy a talajban lévő becsült környezeti koncentráció (PEC) kiszámításához megfelelő megközelítést alkalmaztak-e. A bizottság javasolta a talajban való disszipáció és a laboratóriumban mért lebontási adatok kombinációját, a talajban való felhalmozódás becsült környezeti koncentrációjának kiszámításához. E véleményt megvizsgálta a referens tagállam, amely azonban úgy találta, hogy ez az eljárás tudományosan nem indokolható jobban, mint a csupán a talajban való disszipációra vonatkozó mérések. Ezért úgy határoztak, hogy megvárják a talajban való disszipációra vonatkozó, folyamatban lévő vizsgálatok eredményét. A vizsgálatok közbenső eredményei összhangban állnak a számítás modelljének eredményeivel, következésképpen a kérdés vizsgálatának módszerét megfelelőnek tekintik. Megállapítható tehát, hogy a tudományos bizottság ajánlásait minden esetben figyelembe vették az ezen irányelv és a vonatkozó felülvizsgálati jelentés elkészítése során.
húsban, ideértve a zsírt is, a húsból készült termékekben, belsőségekben és állati zsiradékokban az I. mellékletben az ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 és 1602 KN-kód alatt felsoroltak szerint

a I. melléklet 0401, 0402, 0405 00 és 0406 szám alatt felsorolt tej és terjtermékek esetében
(5)

Olaszország információkat nyújtott be, amelyekből kitűnik, hogy az Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. károsító szervezet jelenléte mostanra megállapítást nyert területének némelyikén. Ezért Olaszország területének e részeit az Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. tekintetében nem lehet többé védett övezetként elismerni.
(15)

A szennyezőanyagoknak az emberi fogyasztásra szánt ivóvíz kivételére használt vagy a jövőben használni kívánt felszín alatti víztestekbe történő kerülésének megakadályozását vagy korlátozását célzó, a 2000/60/EK irányelv 7. cikkének (1) bekezdésében említett intézkedéseknek – azon irányelv 7. cikke (2) bekezdésével összhangban – magukba kellene foglalniuk az annak biztosításához szükséges intézkedéseket is, hogy az alkalmazott vízkezelési módszer figyelembevételével, és a közösségi joganyagnak megfelelően, a keletkező víz megfeleljen az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló, 1998. november 3-i 98/83/EK tanácsi irányelv (11) követelményeinek. Ezen intézkedések magukba foglalhatják továbbá, a 2000/60/EK irányelv 7. cikke (3) bekezdésével összhangban, a védőövezetek kialakítását is, az illetékes nemzeti testületek által az ivóvízkészletek védelméhez szükségesnek ítélt kiterjedésű területen. Az ilyen védőövezetek a tagállam egész területét is lefedhetik.
3.

Az újrafeldolgozási eljárások legalább az alábbi újrafeldolgozási hatékonysági mutatókat kell, hogy megvalósítsák: a) a savas ólomelemek és -akkumulátorok az átlagos tömeget tekintve 65 %-os újrafeldolgozása, beleértve az ólomtartalom technikailag lehetséges legteljesebb újrafeldolgozását is, a túlzott költségek egyidejű elkerülése mellett; b) nikkel-kadmium elemek és akkumulátorok az átlagos tömeget tekintve 75 %-os újrafeldolgozása, beleértve a kadmiumtartalom technikailag lehetséges legteljesebb újrafeldolgozását is, a túlzott költségek egyidejű elkerülése mellett; és c) egyéb hulladékelemek és -akkumulátorok az átlagos tömeget tekintve 50 %-os újrafeldolgozása.
(6)

A fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló, 1991. június 18-i 91/477/EGK tanácsi irányelv (6) hatálya alá tartozó fegyverek – beleértve a lőfegyvereket is – kizárása ezen irányelv hatálya alól helyénvaló; a fegyverek kizárása nem vonatkozik a hordozható robbanópatronos rögzítő és egyéb összekapcsoló gépekre, amelyeket kizárólag ipari vagy műszaki célokra terveztek. Rendelkezni kell olyan átmeneti intézkedésekről, amelyek lehetővé teszik a tagállamok számára a forgalomba hozatal és üzembe helyezés engedélyezését ilyen jellegű gépekre, amelyeket ezen irányelv átültetésén alapuló hatályos nemzeti rendelkezésekkel összhangban gyártottak, beleértve a kézi lőfegyverek próbabélyegeinek kölcsönös elismeréséről szóló 1969. július 1-i egyezményt végrehajtó rendelkezéseket is. Az ilyen átmeneti rendelkezések lehetővé teszik az európai szabványügyi szervezetek számára is a műszaki ismeretek adott fejlettségi fokán alapuló biztonsági szintet biztosító szabványok megalkotását.
1.

Növénytermesztés: a) általános mezőgazdaság, ideértve a szőlőtermesztést is; b) gyümölcstermesztés (melegházi is) (ideértve az olajbogyó-termesztést is), valamint zöldség-, virág- és dísznövénytermesztés; c) gomba- és fűszertermesztés, vetőmagvak és szaporítóanyagok termesztése; d) faiskolák működtetése;
5.

Az irányelv a következő 4c., 4d. és 4e. cikkekkel egészül ki: „4c. cikk Az 1. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett, fedelekben használt műanyag rétegek vagy műanyag bevonatok gyártásához használt adalékok tekintetében a következő szabályok vonatkoznak: a) A 4. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, a III. mellékletben felsorolt adalékok használatára az e mellékletben megállapított korlátozások, illetve előírások vonatkoznak. b) A 4. cikk (1) bekezdésétől, valamint a 4a. cikk (1) és (5) bekezdésétől eltérően a III. mellékletben lévő jegyzéken nem szereplő adalékok újabb felülvizsgálatig továbbra is használhatók, a nemzeti jog rendelkezéseitől függően. c) A 4b. cikktől eltérően a tagállamok nemzeti szinten továbbra is engedélyezhetik az 1. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett, fedelekben használt műanyag rétegek vagy műanyag bevonatok gyártásához használt adalékokat. 4d. cikk A műanyagok és műanyag tárgyak gyártásához kizárólag polimerizációs segédanyagként használt adalékok tekintetében, amelyek rendeltetésszerűen nem maradnak bent a késztermékben (a továbbiakban: PSA), a következő szabályok vonatkoznak: a) A 4. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, a III. mellékletben felsorolt PSA használatára az e III. mellékletben megállapított korlátozások, illetve előírások vonatkoznak. b) A 4. cikk (1) bekezdésétől, valamint a 4a. cikk (1) és (5) bekezdésétől eltérően a III. mellékletben lévő jegyzéken nem szereplő PSA újabb felülvizsgálatig továbbra is használhatók, a nemzeti jog rendelkezéseitől függően. c) A 4b. cikktől eltérően a tagállamok nemzeti szinten továbbra is engedélyezhetik a PSA-t. 4e. cikk Műanyagok és műanyag tárgyak gyártásához az azodikarbonamid (EGK-szám: 36640 [CAS-szám: 000123-77-3]) használata tilos.”
(1)

A III. melléklet 1. része a következőképpen módosul: A melléklet a 98–101. hivatkozási számokkal egészül ki az alábbiak szerint: Hivatkozási szám Anyag Korlátozások A címkén feltüntetendő felhasználási feltételek és figyelmeztetések Felhasználási és/vagy alkalmazási terület Engedélyezett legnagyobb koncentráció a kozmetikai késztermékben Egyéb korlátozások és követelmények a b c d e f „98 Szalicilsav (1) (CAS-szám 69-72-7) a) Leöblítendő hajápolási termékek b) Egyéb termékek a) 3,0 % b) 2,0 % Három év alatti gyermekeknek készülő termékekben nem használható, kivéve a samponokat. Más célokra, mint a termékben a mikroorganizmusok kifejlődésének megakadályozására. E célt jól láthatóan fel kell tüntetni a terméken. Három év alatti gyermekeknek készülő termékekben nem használható (2) 99 Szervetlen szulfitok és biszulfitok (3) a) Oxidáló hajfestékek b) Hajkiegyenesítő termékek c) Önbarnító termékek arcra d) Egyéb önbarnító termékek a) 0,67 % a szabad SO2-re kifejezve b) 6,7 % a szabad SO2-re kifejezve c) 0,45 % a szabad SO2-re kifejezve d) 0,40 % a szabad SO2-re kifejezve Más célokra, mint a termékben a mikroorganizmusok kifejlődésének megakadályozására. E célt jól láthatóan fel kell tüntetni a terméken. 100 Triklokarban (4) (CAS-szám 101-20-2) Leöblítendő termékek 1,5 % Tisztasági követelmény: 3,3',4,4'-tetraklór-azobenzol < 1 ppm 3,3',4,4'-tetraklór-azoxibenzol < 1 ppm Más célokra, mint a termékben a mikroorganizmusok kifejlődésének megakadályozására. E célt jól láthatóan fel kell tüntetni a terméken. 101 Cink-pyrithion (5) (CAS-szám 13463-41-7) Leöblítésre nem kerülő hajápolási termékek: 0,1 % Más célokra, mint a termékben a mikroorganizmusok kifejlődésének megakadályozására. E célt jól láthatóan fel kell tüntetni a terméken.
1.

A következő hivatkozási számokkal 1234–1243 egészül ki: Hivatkozási szám Kémiai név/INCI név CAS-szám „1234 PEG-3,2′,2′-di-p-fenilén-diamin 144644-13-3 1235 6-nitro-o-toluidin 570-24-1 1236 HC Yellow no. 11 73388-54-2 1237 HC Orange no. 3 81612-54-6 1238 HC Green no. 1 52136-25-1 1239 HC Red no. 8 és sói 97404-14-3, 13556-29-1 1240 Tetrahidro-6-nitrokinoxalin és sói 158006-54-3, 41959-35-7 1241 Disperse Red 15, kivéve mint szennyeződés a Disperse Violet 1-ben 116-85-8 1242 4-amino-3-fluor-fenol 399-95-1 1243 N,N′-dihexadecil-N,N′-bisz(2-hidroxietil)propándiamid Bisz-hidroxi-etil-bisz-hexil-decil-malonamid 149591-38-8”
(7)

A feladatot egyszerűsíteni kell a Bizottságnak benyújtandó nemzeti gyakorlati végrehajtási jelentések időközeinek összehangolása, és egyetlen végrehajtási jelentés bevezetése révén, amely az összes irányelvre vonatkozó általános részből, valamint az egyedi érintett irányelvek sajátosságaira vonatkozó külön fejezetekből állna. Ezek a rendelkezések és különösen a 89/391/EGK irányelv kiegészítése egy új, 17a. cikkel, azt is lehetővé tennék, hogy a végrehajtási jelentési gyakorlatba azokat a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése szerinti egyedi irányelveket is belefoglalják, amelyek jelentéstételt nem írnak elő, nevezetesen: a 2000/54/EK és a 2004/37/EK irányelvet, valamint minden, a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében a jövőben elfogadandó egyedi irányelvet is.
2.

Az EK-típusvizsgálatra irányuló kérelmet a gyártónak kell benyújtania az általa választott bejelentett szervezethez. A kérelemnek tartalmaznia kell: a) a gyártó nevét és címét; b) egy írásos nyilatkozatot arról, hogy ugyanazon kérelmet egyidejűleg nem nyújtották be másik bejelentett szervezethez; c) a 3. pontban leírt műszaki dokumentációt. A kérelmező köteles a bejelentett szervezet rendelkezésére bocsátani a tervezett gyártási folyamatból vett termék mintáját, a továbbiakban a „típust”. A bejelentett szervezet szükség esetén a vizsgálati program lefolytatásához további mintákat is kérhet.
Peszticid-szermaradványok

az I. mellékletben az ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205, 0206, 0207, ex 0208, 0209, 0210, 1601 és 1602 vámtarifaszám alatt felsorolt húsra, ideértve a zsírt is, a húsból készült termékekre, belsőségekre és állati zsiradékokra vonatkoztatva

az I. mellékletben a 0401, 0402, 0405 és 0406 vámtarifaszám alatt felsorolt tejre és tejtermékekre vonatkoztatva