ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 271/96

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2014. szeptember 10.)

az ópium-alkaloidoknak a szemes mákban és a szemes mákból készült termékekben való előfordulása megelőzését és csökkentését célzó bevált gyakorlatokról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2014/662/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,

mivel:

(1) A szemes mákot ópiummákból (Papaver somniferum L.) nyerik. A mákmagokat péksüteményekben, ételre szórva, sütemények töltelékeként, desszertekben és étkezési olaj készítésére használják. Az ópiummák narkotikumhatású alkaloidokat, például morfint és kodeint tartalmaz. A szemes mák egyáltalán nem vagy csak nagyon kis mennyiségben tartalmaz ópium-alkaloidokat, ugyanakkor rovarok okozta sérülés következtében vagy a magvakat betakarítás során érő külső szennyeződés által szennyeződhet alkaloidokkal, amikor a mákszalmából (ideértve a máktok falát) származó porszemcsék a magvakhoz tapadnak.

(2) Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) élelmiszerláncba bekerülő szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testülete (CONTAM) elkészítette az emberi fogyasztásra szánt szemes mákban előforduló ópium-alkaloidokkal kapcsolatos közegészségügyi kockázatokra vonatkozó szakvéleményét (1).

(3) A szemes mákot tartalmazó élelmiszerek fogyasztásával történő morfinexpozícióra vonatkozó becslések azt mutatják, hogy az Unió egészében egyes fogyasztók – különösen gyermekek – esetében az akut referenciadózis akár egyetlen adag elfogyasztásával túlléphető.

(4) Ezért helyénvaló bevált gyakorlatokat alkalmazni az ópium-alkaloidoknak a szemes mákban és a szemes mákból készült termékekben való előfordulása megelőzése és csökkentése érdekében,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

Ajánlott, hogy a tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a szemes mák előállításában és feldolgozásában érintett összes termelő alkalmazza az ezen ajánlás mellékletében leírt, az ópium-alkaloidoknak a szemes mákban és a szemes mákból készült termékekben való előfordulása megelőzését és csökkentését célzó bevált gyakorlatokat.

Kelt Brüsszelben, 2014. szeptember 10-én. a Bizottság részéről Tonio BORG a Bizottság tagja

(1) Az EFSA-nak az élelmiszerláncba bekerülő szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testülete (CONTAM): Scientific Opinion on the risks for public health related to the presence of opium alkaloids in poppy seeds (Szakvélemény a szemes mákban előforduló ópium-alkaloidokkal kapcsolatos közegészségügyi kockázatokról). EFSA Journal 2011;9(11):2405. [150. o.] doi:10.2903/j.efsa.2011.2405. Online elérhető a következő címen: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.
(15)

A vállalatirányítási nyilatkozatban kötelezően feltüntetendő információkon kívül egyes tagállamokban a vállalkozásoknak arról is be kell számolniuk, hogy milyen módon alkalmazzák a kódex fő elveit vagy ajánlásait. Az átláthatóság javítása érdekében az európai tőzsdén jegyzett társaságok számára javasolt, hogy számoljanak be arról, hogy a részvényesek számára legfontosabbnak tekinthető szempontokból milyen mértékben tartották be az alkalmazandó kódexeket. Ezenkívül a hozzáférés megkönnyítése érdekében a vállalkozásoknak mérlegelniük kell annak lehetőségét is, hogy ezeket az információkat az interneten is elérhetővé tegyék.
(2)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (EFSA) az élelmiszerláncban előforduló szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testülete (Contam panel) 2009. január 30-án szakvéleményt fogadott el az élelmiszerekben előforduló kadmium témájában (2). Ebben a szakvéleményben az EFSA az új megengedhető heti bevitelt 2,5 μg/testsúlykilogrammban állapította meg. A Contam panel által 2009-ben megállapított megengedhető heti kadmiumbevitel felülvizsgálatával foglalkozó nyilatkozatában („Re-assessment of the tolerable weekly intake for cadmium established by the Contam Panel in 2009”) (3) az EFSA megerősítette a heti 2,5 μg/ testsúlykilogramm értéket, figyelembe véve az élelmiszer-adalékanyagokkal foglalkozó közös FAO/WHO szakértői bizottság (JECFA) által a közelmúltban elvégzett kockázatértékelést (4).
(8)

A Bizottság COM(2007) 424 végleges számú közleményében (2) megállapította, hogy továbbra is jellemző a nők nemi alapon történő bérezésbeli megkülönböztetése, és fennállnak az őket sújtó munkaerő-piaci egyenlőtlenségek, melyek megakadályozzák, hogy teljes mértékben kibontakoztathassák képességeiket. A pontosan ugyanazért a munkáért járó díjazást érintő, feltűnő, közvetlen megkülönböztetés ma már meglehetősen ritka. A meglévő jogi keretek mindazonáltal nem képesek hatékony módon biztosítani az egyenlő értékű munkáért fizetett egyenlő díjazás elvének végrehajtását. A megkülönböztetés e típusa ritkábban válik per tárgyává, nemcsak azért, mert a potenciális sértettek valószínűleg nem is tudnak róla, hanem azért is, mert a bérdiszkrimináció áldozatai nehezebben tudják hatékonyan érvényre juttatni az egyenlő díjazás elvét. Az áldozatoknak a megkülönböztetés vélelmét megalapozó tényállást kell előtárniuk ahhoz, hogy a bizonyítási teher a munkáltatóra háruljon. A nehézségek oka jórészt a homályos díjazási rendszerekben és az azonos vagy egyenlő értékű munkát végző alkalmazottaknak fizetett díjazás mértékével kapcsolatos információk hiányában kereshető.
(9)

Ezért meg kell állapítani a minimumelveket, amelyeket a tagállamoknak figyelembe kell venniük a masszív hidraulikus rétegrepesztéssel járó tevékenységekre vonatkozó szabályozásuk alkalmazása vagy naprakésszé tétele során. A szabályrendszer egyenlő versenyfeltételeket biztosítana a gazdasági szereplők számára, növelné a befektetők bizalmát, és javítaná az egységes energiapiac működését. Az egyértelmű és átlátható szabályok a közvélemény palagáz-kitermeléssel kapcsolatos aggályait és lehetséges ellenállását is segítenének eloszlatni. Ez a szabályrendszer sem azt nem jelentené, hogy a tagállamok akaratuk ellenére is masszív hidraulikus rétegrepesztéssel lennének kötelesek végezni a feltárási és kitermelési tevékenységeket, sem azt, hogy a tagállamok nem tarthatnának fenn vagy vezethetnének be a sajátos nemzeti, regionális vagy helyi feltételeknek jobban megfelelő részletesebb intézkedéseket.
(12)

A munkáltatók által fizetendő társadalombiztosítási járulékok közelmúltbeli csökkentésének eredményeként mérséklődött az adóék, ugyanakkor az intézkedést nem célzott módon valósították meg. Az alacsonyabb keresetűek esetében az adóék más európai országokkal összehasonlítva továbbra is magas (40 %). Az adócsalás és az adókikerülés változatlanul nagy problémát jelent, melynek hatása az adóbevételeken is érződik. Megtették az első lépéseket a román adóigazgatás folyamatban lévő átszervezése terén. A be nem jelentett munkavégzéssel, a ténylegesnél alacsonyabb bejelentett bérekkel és az adókijátszással összefüggésben 2014-ben két régióban kísérleti projektet valósítottak meg a szabályoknak való megfelelésre vonatkozóan, és a tervek szerint a projektet 2015-ben más területekre is kiterjesztik. A környezetvédelmi adók mértékét 2014-ben megemelték, azok szintje immáron megközelíti az uniós átlagot.
(10)

Az osztrák nyugdíjrendszer hosszú távú költségvetési fenntarthatóságát továbbra is strukturális hiányosságok veszélyeztetik. Az osztrák reformok eddig nem tűnnek elégségesnek a rendszer hosszú távú költségvetési fenntarthatóságának biztosításához. Először is, a tényleges nyugdíjbavonulási életkor jelentősen alacsonyabb a kötelező nyugdíjkorhatárnál. Másodszor, a nők kötelező nyugdíjkorhatára jóval alacsonyabb a férfiakénál, és 2024-ig nem is fog emelkedni. Harmadszor, továbbra sincs kapcsolat a kötelező nyugdíjkorhatár és a folyamatosan növekvő várható élettartam között. Ausztria hozott néhány intézkedést a tényleges nyugdíjbavonulási életkor növelésére, amely jelenleg 59,7 év (2014), de így is jóval alacsonyabb a 63,1 évet kitevő uniós átlagnál (2013). Intézkedéseket hoztak a korai nyugdíjba vonulás és a rokkantsági rendszerek kiskapuinak bezárására, vagyis a munkával töltött élet meghosszabbítására. Emellett megnövelték a korai nyugdíjba vonulással együtt járó nyugdíjcsökkentés éves mértékét és a szükséges szolgálati időszakot. Továbbra sem világos azonban, hogy ezen intézkedések várt kedvező költségvetési hatásai miként fognak jelentkezni.
(10)

Az adózás területén nemrég végrehajtott változtatások (új adók bevezetése és meglévő adók növelése) révén a gazdaságpolitika visszatért a vállalatokat terhelő ágazati különadók növelésének korábbi gyakorlatához. Ezen változtatások a kiszámíthatatlanságuk, illetve a szelektivitásuk miatt a beruházások torzulását eredményezik a különböző ágazatokban. A bevezetett számos új intézkedés ellenére az alacsony jövedelmű munkavállalók egyes csoportjainak adóterhe uniós szinten változatlanul a legmagasabbak között van és különösen hátrányosan érintettek az egyedülálló személyek. Úgy tűnik, hogy az adóterheknek más bevételi forrásokra történő áthelyezésével az adóterhek a növekedést kevésbé visszafogó módon is eloszthatók lennének. Az elmúlt évben bevezetett különböző intézkedések segítik az adókijátszás elleni küzdelem rendszereinek szigorítását. A kiskereskedelmi üzletek pénztárgépeinek online rendszerbe történő bekapcsolására irányuló program sikeres lezárását követően immáron azt tervezik, hogy a programot 2015-ben kiterjesztik egyes piaci szolgáltatásokra is. Csökkentették az értékhatárt, amely fölött tételes áfabevallást kell benyújtani. 2015-ben elektronikus közúti áruforgalom-ellenőrző rendszert vezettek be, amelynek elsődleges célja a körhintaszerű áfacsalások visszaszorítása volt. Ugyanakkor továbbra is számos lehetőség kínálkozik az adóbeszedés terén az igazgatás hatékonyságának javítására és az adószabályoknak való megfeleléssel járó költségek csökkentésére, különösen a kkv-k tekintetében.
(20)

A termék- és szolgáltatási piacok megfelelő működését továbbra is számos versenyellenes előírás akadályozza. Még a parlament előtt van az a jogszabály, amelynek az lenne a célja, hogy egyes ágazatokban megszüntessen bizonyos korlátokat. A jogszabály hatálya alá tartozó egyes ágazatokban (jogi szolgáltatások és gyógyszertárak), valamint egyéb ágazatokban, így például a helyi közszolgáltatásokban, valamint a repülőterek és a kikötők, a bankszektor és az egészségügy esetében továbbra is jelentős akadályok állnak fenn. A központosított közbeszerzés szélesebb körű használata ellenére súlyos hiányosságok hátráltatják a közbeszerzés működését. A láthatóan rossz hatékonysággal végzett helyi közszolgáltatások továbbra is mentesülnek a versenytől, ami az államháztartásra is hátrányos hatású. Nyílt eljárást csak a közbeszerzések kis hányadában alkalmaznak, a szerződések többségét egységen belüli szerződés-odaítéléssel vagy hasonló eljárásokkal kötik.
(12)

A portugál vállalkozások jelentős adósságállománya továbbra is visszafogja teljesítményüket és hátráltatja az új beruházásokat, miközben a háztartások eladósodottsága nagymértékben csökkent. Az elvégzett átfogó értékelésre építve a központi bank megerősítette a bankok likviditási és tőkepozíciójának nyomon követését, továbbá értékelte a bankok helyreállítási terveit. A nemteljesítő vállalati hitelek aránya továbbra is magas (meghaladja a 18 %-ot), és megterheli a bankok mérlegét. A 2014-ben indított társaságiadó-reform megerősíti a nettó pénzügyi költségek adóból való levonhatóságára vonatkozó korlátokat, azonban a társasági adózás eladósodást ösztönző elemeire további figyelmet kell fordítani. A PER és a SIREVE nevű vállalati szerkezetátalakítási platformok/eljárások átalakítása folyamatban van annak érdekében, hogy segítsék az életképes cégeket a felszámolás elkerülésében és az üzleti tevékenységük folytatásában. A hitelállomány-leépítésre vonatkozó 2014. évi adatok szerint jelentős előrelépés történt a kiugró vállalati adósságállomány csökkentését célzó intézkedések végrehajtása terén. A vállalati adósságok átütemezésére vonatkozó, 2014 májusában közzétett stratégiai terv fokozatosan jogszabályokban is testet ölt, különböző intézkedések révén. Szintén előrelépés történt a nem pénzügyi vállalkozások számára elérhető finanszírozási alternatívák körének a részesedésszerzés ösztönzésével történő kiszélesítése terén. A hivatalosan 2014 szeptemberében létrejött fejlesztésfinanszírozási intézet célja a kkv-k finanszírozáshoz jutását gátló piaci hiányosságok kezelése.
(9)

Számos más tagállammal ellentétben Svédországban nem történt jelentősebb korrekció a lakásárak terén, így azok 2013 közepe óta ismét erős növekedési pályán vannak. A Bizottság részletes vizsgálata szerint a svédországi lakásárak a fundamentális értékük felett alakulnak. Ez részben a kedvező alaptényezőknek, azaz a magasabb rendelkezésre álló jövedelemnek, az alacsony kamatlábaknak és az erős demográfiai tendenciáknak köszönhető. Az országjelentés azonosította a lakásárak alakulásának kereslet- és kínálatoldali mozgatórugóit is. Eszerint a keresleti oldalon különösen kedvezően alakultak a hitelfelvételi ösztönzők. Ezenfelül a svéd adórendszer is jellemzően felfelé tolja a lakásárakat, mivel az Unió egészét tekintve a legerősebb adóügyi ösztönzőket biztosítja a lakástulajdon megszerzésére. Ez ugyanakkor hozzájárult a svédországi háztartások adósságállományának növekedéséhez, amely már jelenleg is számottevő, és gyorsabb ütemben nő, mint az Unió egyéb térségeiben. Noha a háztartások összességében jelentős vagyonnal rendelkeznek, és a rendelkezésre álló jövedelem az elmúlt években emelkedett, a lakossági szektor a korábbinál sérülékenyebb lett, és a háztartások nagymértékű eladósodottsága kockázatot jelent a makrogazdasági stabilitás szempontjából. A személyi jövedelemadó adósságösztönző hatásának csökkentése érdekében Svédországnak fokozatosan korlátoznia kellene a jelzáloghitel-kamattörlesztések adóból történő leírhatóságát, vagy növelnie kellene a rendszeres ingatlanadókat. A háztartások adósságállománya növekedési ütemének csökkentése érdekében ezenfelül erőfeszítéseket kell tenni a jelzáloghitelek lassú ütemű amortizációjának felgyorsítására is.
(9)

A várt eredmények érdekében kiemelten fontos lesz a kiadások fokozott felülvizsgálata és azoknak a kiterjedt területeknek a meghatározása, ahol kiadáscsökkentésre van lehetőség. Franciaországnak gondoskodnia kell arról, hogy a kiadáscsökkentési célok meghatározásánál figyelembe vegyék a nullához közeli inflációs rátát is. Ezzel egyidejűleg az államadósság finanszírozása terén – a vártnál alacsonyabb kamatlábaknak köszönhetően – realizált megtakarításokat a hiány csökkentésére kell felhasználni. Mindazonáltal az államháztartás kiadásainak közel felét – 2014-ben a GDP 26 %-át – kitevő társadalombiztosítási kiadások növekedésének érdemi visszafogása nélkül rövid távon nem érhető el számottevő megtakarítás. A 2015 és 2017 közötti időszakra 11 milliárd EUR összegű megtakarítást terveznek az egészségügyi kiadások terén, de a kiadások növekedésének visszafogása érdekében ezen a területen további erőfeszítésekre van szükség. Mindenekelőtt további költségkontroll intézkedések megvalósítására van lehetőség a gyógyszerárak és a kórházi kiadások terén. A nyugdíjrendszerben egészen 2020-ig hiány fog mutatkozni, és a korábbi nyugdíjreformok nem lesznek elegendőek a rendszerben mutatkozó hiány megszüntetéséhez. Továbbra is különösen az állami tisztviselőkre és az állami tulajdonú vállalatoknál dolgozó munkavállalókra vonatkozó nyugdíjprogramok növelik a nyugdíjrendszer egészében megmutatkozó hiányt. Ezen túlmenően a makrogazdasági helyzet is jelentős hatást gyakorol a nyugdíjrendszer fenntarthatóságára és különösen a kiegészítő nyugdíjrendszerek helyzetére. A kiegészítő nyugdíjrendszer pénzügyi helyzetének helyreállítása határozott intézkedéseket tesz szükségessé.
13.

Amint az az európai e-igazságügyre vonatkozó, a 2014–2018-as időszakra szóló többéves cselekvési tervben is szerepel, az e területen a jövőben végzendő munkának helyénvaló kiterjednie arra is, hogy még könnyebbé váljon a határokon átnyúló videokonferenciák szervezése és lebonyolítása minden tagállamban, mégpedig a videokonferenciák támogatását és szervezését szolgáló informatikai eszközök használatának előmozdításán és a videokonferenciák interoperabilitásának növelésén keresztül. Ennek keretében célszerű lenne egységes formanyomtatványt kidolgozni a határokon átnyúló videokonferenciák kérelmezésére/megerősítésére. Mérlegelni kellene egy olyan hálózat létrehozását is, amely a videokonferenciákkal kapcsolatos tapasztalatok és legjobb gyakorlatok cseréjére és megosztására szolgál, a képzést is beleértve. Érdemes megfontolni gyakorló jogi szakemberek – például bírók, ügyészek, ügyvédek, jogi közvetítők és jogi szakfordítók – bevonását ebbe a folyamatba;
(8)

A Bizottság aktualizált 2015. tavaszi előrejelzése (4) szerint a 2014–2015-ös 2,8 %-os emelkedést követően a GDP a 2015–2016-os pénzügyi évben 2,4 %-kal, a 2016–2017-es pénzügyi évben pedig 2,8 %-kal nő reálértéken (5). A növekedés legfőbb forrása mindkét évben a belső kereslet. A nominálbérek emelkedésének felgyorsulásával a továbbra is alacsony infláció mellett a magánfogyasztás az előrejelzés időhorizontján várhatóan fokozatosan nőni fog. Az infláció 2011 szeptemberében 5,2 %-on tetőzött, azóta meredeken csökkent, és 2015 első negyedévében 0,1 % volt. 2015 utolsó negyedévében az infláció várhatóan 1,1 %-ra nő, míg az éves előrejelzés 0,4 %, 2016-ra pedig 1,6 %. A beruházások 2014-et követően várhatóan némileg visszaesnek, ám a kedvező hitelfeltételek, a számottevő vállalati nyereségek és az erős kereslet miatt szintjük viszonylag magas marad. A külgazdasági szektor várhatóan továbbra is kedvezőtlenül hat a növekedésre, ám e negatív hatás az Egyesült Királyság legnagyobb kereskedelmi partnerét jelentő euróövezet kilátásainak javulásával a korábbinál kisebb mértékű lesz. A foglalkoztatás kedvezően alakult – a munkanélküliségi ráta 2015-ben 5,4 %-ra, 2016-ban pedig 5,3 %-ra csökkenhet.
A következő analitikai módszer megbízható eredményeket nyújt:

„Quick Method for the Analysis of Residues of numerous Highly Polar Pesticides in Foods of Plant Origin involving Simultaneous Extraction with Methanol and LC-MS/MS Determination (QuPPe-Method) – Version 7.1” (gyors módszer több, a növényi eredetű élelmiszerekben előforduló, erősen poláris peszticid maradékanyagainak elemzésére, metanollal történő szimultán extrakcióval és folyadékkromatográfiás – tömegspketrometriás [LC-MS/MS] meghatározással [QuPPe-módszer], 7.1. verzió). A módszer letölthető a következő oldalról: http://www.crl-pesticides.eu/library/docs/srm/meth_QuPPe.pdf

Emellett elolvasandó az „Analysis of Perchlorate in Food Samples of Plant Origin Applying the QuPPe-Method and LC-MS/M” című cikk, amely bemutatja, hogy milyen módon integrálható a perklorát környezeti szennyező anyag az említett, többféle szermaradék kimutatására alkalmazott QuPPe-módszerbe. A cikk letölthető a következő oldalról: http://www.analytik-news.de/Fachartikel/Volltext/cvuase2.pdf.

A meghatározási határ a csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt élelmiszerekben előforduló perklorát vizsgálata céljából nem lehet magasabb, mint 2 μg/kg, más élelmiszerek tekintetében nem lehet magasabb, mint 10 μg/kg, szárított gyógynövények, fűszerek, teák, valamint gyógynövény- és gyümölcsforrázatok tekintetében pedig nem lehet magasabb, mint 20 μg/kg.
(14)

A strukturális reformoknak ki kell terjedniük a vállalkozások növekedését visszafogó akadályok felszámolására, a kkv-knak a piacbővítéshez és az innovációhoz nyújtandó segítségre, az exportkapacitás növelésére, a munkahelyteremtés ösztönzésére, a vállalatok versenyben való hatékonyabb részvételének előmozdítására – ideértve a belső piacokon is –, valamint általában a termelékenység javítására. Spanyolország megkezdte annak vizsgálatát, milyen okokra vezethető vissza a kis- és mikrovállalkozások jelentős aránya a gazdaságában. A kormány számára segítséget nyújthat a vállalkozások növekedését gátló szabályozási akadályok felszámolásához annak tanulmányozása, hogy miért nem nőtt a vállalkozások mérete. Bár történt némi előrelépés a piac egységességéről szóló 20/2013. sz. törvény végrehajtása terén, a regionális kormányzatok szintjén még mindig vannak elmaradások. A környezetvédelmi engedélyek szabályozásáról szóló törvényt még nem hajtotta végre minden régió. A szakmai szolgáltatások és a szakmai szervezetek reformjának elfogadása tekintetében nem történt haladás. Spanyolország növekedési potenciálját továbbra is visszafogják kutatási és innovációs rendszerének strukturális gyengeségei. Ezért továbbra is alapvetően fontos az új finanszírozási források feltárása, az erőforrások eredményes és hatékony felhasználásának garantálása, az új kutatási ügynökség felállítása, valamint az innovációt jobban támogató vállalkozási környezet kialakítását célzó intézkedések előmozdítása.
(8)

A Cseh Köztársaság jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. A 2015. évi konvergenciaprogram szerint a kormány az államháztartási hiányt fokozatosan, 2015-ben a GDP 1,9 %-ára, majd 2018-ban a GDP 0,6 %-ra tervezi javítani. A kormány a középtávú költségvetési célt – a GDP 1 %-át kitevő strukturális hiányt – 2018-ban tervezi elérni, de az újraszámított strukturális egyenleg (5) alapján a cél várhatóan már 2016-ban teljesül. A konvergenciaprogram szerint az államadósság-ráta a várakozások szerint 2015-ben a GDP 41 %-ának megfelelő értéken tetőzik, majd ezt követően 2018-ra fokozatosan a GDP 40,2 %-ára csökken. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott, és a 2016-tól kezdődő időszakra kitűzött hiánycélok elérését támogató intézkedések kellőképpen ki vannak dolgozva. Fennáll ugyanakkor annak kockázata, hogy a tervezett bevételi intézkedések a becsültnél alacsonyabb bevételeket hoznak. A Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján a kiadási referenciaérték 2015-ben várhatóan teljesül. 2016-ban némi eltérés várható, mivel a nettó kiadások növekedése a GDP 0,3 %-ának megfelelő mértékben meghaladja a referenciaértéket. Ezért 2016-ban további intézkedésekre lesz szükség. A konvergenciaprogram értékelése alapján és a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint a Cseh Köztársaság várhatóan nagyrészt meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. A jelenlegi költségvetési keretrendszer fő elemei bevezetésre kerültek. A középtávú költségvetési tervezés és a számszerűsített költségvetési szabály hatálya azonban korlátozott, érvényesítése gyenge. A reformcsomag tervezetét több ízben módosították és többször is elhalasztották elfogadását, ezt jelenleg 2015-re tervezik. A Cseh Köztársaság a hosszú távú költségvetési fenntarthatóság kapcsán továbbra is kihívásokkal szembesül, jórészt az egészségügyi és a nyugdíjkiadások előre jelzett növekedése miatt. A kedvezőbb demográfiai előrejelzéseknek köszönhetően a nyugdíjrendszerrel kapcsolatos kilátások némileg javultak. A kötelező nyugdíjkorhatár a jogszabályoknak megfelelően fokozatosan emelkedik, de a középtávra előirányzott változás túl kevés. A nyugdíjindexálás jelenlegi rendszerének módosításáról jelenleg is folyik a vita, de ilyen irányú intézkedéseket még nem fogadtak el. Az egészségügyi szektor irányításának és költséghatékonyságának javítása céljából hoztak néhány intézkedést, de az előrehaladás korlátozott. A kórházi ágazat teljesítményének mérésére használt mutatók alapján a gyógykezeléseket nem mindig költséghatékonyan végzik, az erőforrások elosztását pedig a kórházi költségtérítési rendszer bevezetésével kapcsolatos nehézségek hátráltatják. Arra is utalnak jelek, hogy a háziorvosok nem töltik be megfelelően „kapuőri” szerepüket. Az egészségügyi szektorban a közbeszerzések sok esetben szabálytalanok, ami az iránymutatások és a felügyelet elégtelenségére utal.