HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 205/1

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1430 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2017. május 18.)

az európai uniós védjegyről szóló 207/2009/EK tanácsi rendelet kiegészítéséről, valamint a 2868/95/EK és a 216/96/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az európai uniós védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 42a. cikkére, 43. cikke (3) bekezdésére, 57a. cikkére, 65a. cikkére, 77. cikke (4) bekezdésére, 78. cikke (6) bekezdésére, 79. cikke (5) bekezdésére, 79b. cikke (2) bekezdésére, 79c. cikke (5) bekezdésére, 80. cikke (3) bekezdésére, 82a. cikke (3) bekezdésére, 93a. cikkére, 136b. cikkére, 154a. cikke (3) bekezdésére és 156. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

(1) A 207/2009/EK rendelettel kodifikált 40/94/EK tanácsi rendelet (2) egy olyan, kifejezetten az Unióra szabott védjegyrendszert hozott létre, amelynek keretében az Unió egész területére kiterjedő hatályú védjegyoltalom szerezhető az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatalához (a továbbiakban: Hivatal) benyújtott bejelentés alapján.

(2) A 207/2009/EK rendeletet módosító (EU) 2015/2424 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) összhangba hozza az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. és 291. cikkével az említett rendeletben a Bizottságra ruházott hatásköröket. Az összehangolás nyomán létrejövő új jogi kerethez való igazodás érdekében bizonyos szabályokat végrehajtási aktusok és felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján kell elfogadni. Az új szabályoknak a 2868/95/EK (4) és a 216/96/EK (5) bizottsági rendeletben szereplő meglévő szabályok helyébe kell lépniük, és a 207/2009/EK rendelet végrehajtását kell szolgálniuk. Ezért a 2868/95/EK és a 216/96/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni.

(3) A felszólalás eljárási szabályainak biztosítaniuk kell, hogy a Hivatal az európai uniós védjegybejelentések vizsgálatát és a védjegyek lajstromozását egy átlátható, alapos, tisztességes és méltányos eljárás alkalmazásával eredményesen, hatékonyan és gyorsan végezze. A jogbiztonság és az egyértelműség fokozása érdekében a szóban forgó felszólalási szabályoknak figyelembe kell venniük a 207/2009/EK rendeletben meghatározott, kiterjesztett viszonylagos kizáró okokat, különösen a felszólalási eljárás elfogadhatóságára és indokolására vonatkozó követelmények tekintetében; szükség van továbbá a szabályok kiigazítására, hogy azok jobban tükrözzék az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatát és kodifikálják a Hivatal gyakorlatát.

(4) Annak érdekében, hogy az uniós védjegyrendszer rugalmasabb, következetesebb és korszerűbb legyen, a jogbiztonság biztosítása mellett csökkenteni kell a felek adminisztrációs terheit is az ellenérdekű fél részvételével zajló (inter-partes) eljárásokban, a korábbi jogok alátámasztására vonatkozó követelmények enyhítése révén az olyan esetekben, ahol a releváns bizonyíték tartalma online hozzáférhető valamely, a Hivatal által elismert forrásból, továbbá az eljárás nyelvén benyújtandó bizonyítékokra vonatkozó követelmények enyhítésével.

(5) Az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében fontos pontosan és teljeskörűen meghatározni az európai uniós védjegybejelentések módosítására vonatkozó követelményeket.

(6) Az uniós védjegyoltalom megszűnésének megállapítására és az uniós védjegyek törlésére vonatkozó eljárási szabályoknak biztosítaniuk kell, hogy az adott uniós védjegyoltalom megszűnésének megállapítása vagy a védjegy törlése átlátható, alapos, tisztességes és méltányos eljárás révén eredményesen és hatékonyan megvalósítható legyen. A nagyobb fokú egyértelműség, következetesség, valamint hatékonyság és jogbiztonság érdekében az uniós védjegyoltalom megszűnésének megállapítására és az uniós védjegyek törlésére vonatkozó eljárási szabályokat összhangba kell hozni a felszólalási eljárásra vonatkozó eljárási szabályokkal, és csak a megszűnés megállapítására irányuló, illetve törlési eljárások sajátos jellegéből adódóan szükséges különbségeket kell megtartani. Ezenfelül a meghatalmazással nem rendelkező ügynök által lajstromoztatott uniós védjegy átruházására irányuló kérelmek esetében a törlési eljárásban alkalmazott eljárást kell alkalmazni, mivel az a gyakorlatban a védjegy törlésének alternatívájaként szolgál.

(7) A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata (6) értelmében, ellenkező rendelkezés hiányában, a Hivatal mérlegelési jogkörrel rendelkezik a késedelmesen benyújtott olyan bizonyítékok vizsgálata során, amelyeket valamely felszólalás indokolása vagy a korábbi védjegy tényleges használatának bizonyítása érdekében nyújtanak be a felszólalási vagy a törlési eljárással összefüggésben. A jogbiztonság biztosítása érdekében az említett mérlegelési jogkör releváns határait pontosan meg kell határozni a felszólalási eljárásokra vagy az uniós védjegyek törlésére irányuló eljárásra vonatkozó szabályokban.

(8) Annak érdekében, hogy lehetőség legyen a Hivatal első fokon hozott határozatainak átlátható, alapos, tisztességes és pártatlan, a szellemi tulajdonhoz fűződő jog sajátos természetének megfelelő és a 207/2009/EK rendeletben meghatározott elveket tiszteletben tartó fellebbezési eljárásban történő, eredményes, hatékony és a fellebbezésnek a felek által meghatározott hatályán belül teljeskörű felülvizsgálatára, az eljárási szabályoknak, valamint a felek eljárási garanciáinak egyértelműbbé tétele és konkretizálása révén meg kell erősíteni a jogbiztonságot és az előreláthatóságot, különösen azokban az esetekben, amikor az ellenérdekű fél él a csatlakozó fellebbezés benyújtásának jogával.

(9) Annak érdekében, hogy a fellebbezési tanácsok szervezete eredményes és hatékony legyen, a fellebbezési tanácsok elnökének, az egyes tanácsok elnökeinek, valamint a fellebbezési tanácsok tagjainak a 207/2009/EK rendeletben és e rendeletben rájuk bízott feladatuk ellátása során biztosítaniuk kell a tanácsok által a fellebbezési eljárásban függetlenül meghozott határozatok magas színvonalát és következetességét, valamint a fellebbezési eljárás hatékonyságát.

(10) Annak érdekében, hogy a 207/2009/EK rendelet 136. cikkének megfelelően biztosított legyen a fellebbezési tanácsok elnökének, az egyes tanácsok elnökeinek, valamint a fellebbezési tanácsok tagjainak függetlensége, az igazgatótanácsnak figyelembe kell vennie az említett cikket a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek érvényre juttatását célzó megfelelő végrehajtási szabályoknak a személyzeti szabályzat 110. cikkével összhangban történő elfogadásakor.

(11) A fellebbezési eljárások átláthatóságának és előreláthatóságának növelése érdekében a fellebbezési tanácsokra jelenleg a 2868/95/EK rendeletben és a 216/96/EK rendeletben előírt eljárási szabályokat egyetlen szövegbe kell foglalni és megfelelő módon össze kell kapcsolni azokkal az eljárási szabályokkal, amelyeket alkalmazni kell a Hivatal azon fórumaira, amelyeknek a határozatai fellebbezés tárgyát képezhetik.

(12) Az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében kodifikálni kell és egyértelműbbé kell tenni a szóbeli eljárásokra vonatkozó bizonyos eljárási szabályokat, különösen az ilyen eljárások nyelvét illetően. Ezenfelül nagyobb hatékonyságot és rugalmasságot kell biztosítani azon lehetőség bevezetésével, hogy a szóbeli eljárásban technikai eszközök segítségével is részt lehessen venni és a szóbeli eljárás jegyzőkönyvét az eljárásról készült hangfelvétellel lehessen helyettesíteni.

(13) Az eljárások még észszerűbbé és következetesebbé tétele érdekében valamennyi eljárásra vonatkozóan meg kell határozni a Hivatalhoz benyújtandó bizonyítékok alapvető szerkezetét és formátumát, valamint az ahhoz fűződő jogkövetkezményeket, ha a bizonyítékokat nem az említett szerkezetnek és formátumnak megfelelően nyújtják be.

(14) Az uniós védjegyrendszernek az internet korszakához való igazítással történő korszerűsítése érdekében meg kell határozni továbbá az „elektronikus eszközök” fogalmát a kézbesítéssel összefüggésben, valamint olyan kézbesítési formákat, amelyek nem avultak el.

(15) A hatékonyság, az átláthatóság és a felhasználóbarát jelleg biztosítása érdekében a Hivatalnak valamennyi hivatalos nyelvén online kitölthető formanyomtatványokat kell elérhetővé tennie a Hivatal előtti eljárásokban történő kommunikációhoz.

(16) A nagyobb fokú egyértelműség, következetesség és hatékonyság érdekében be kell vezetni egy rendelkezést a felszólalási, a megszűnés megállapítására irányuló, a törlési és a fellebbezési eljárások felfüggesztésére vonatkozóan, amely a mindkét fél által kért felfüggesztés maximális időtartamát is meghatározza.

(17) A határidők számítására és időtartamára vonatkozó szabályoknak, a valamely határozat visszavonására vagy valamely lajstrombejegyzés törlésére irányuló eljárásnak, az eljárások újrafelvételére vonatkozó részletes szabályoknak és a Hivatal előtti képviselet részleteinek biztosítaniuk kell az uniós védjegyrendszer gördülékeny, eredményes és hatékony működését.

(18) A nemzetközi védjegyek eredményes és hatékony lajstromozását úgy kell biztosítani, hogy az teljes mértékben összhangban legyen a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló madridi megállapodáshoz kapcsolódó jegyzőkönyv szabályaival.

(19) Az e rendeletben foglalt szabályok kiegészítik a 2017. október 1-jei hatállyal az (EU) 2015/2424 rendelettel módosított 207/2009/EK rendelet rendelkezéseit. Ezért a szóban forgó szabályok alkalmazásának kezdetét az említett időpontra kell halasztani.

(20) A 2868/95/EK és a 216/96/EK rendelet hatályon kívül helyezése ellenére az említett rendeletek bizonyos rendelkezéseit egyes, a szóban forgó időpont előtt megindított eljárásokra azok lezárásáig továbbra is alkalmazni kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet a következőket meghatározó szabályokat állapít meg:

a) az uniós védjegyeknek az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatalánál (a továbbiakban: Hivatal) történő lajstromozása elleni felszólalások benyújtására és megvizsgálására vonatkozó eljárás részletei;

b) az uniós védjegybejelentések módosítását szabályozó eljárás részletei;

c) az uniós védjegyek megszűnésének megállapítására vagy törlésére, valamint a meghatalmazással nem rendelkező ügynök nevében lajstromozott uniós védjegyek átruházására vonatkozó részletek;

d) a fellebbezésre irányuló kérelem formális tartalma, a fellebbezés benyújtására és vizsgálatára irányuló eljárás, a fellebbezési tanácsok határozatainak formális tartalma és formája, valamint a fellebbezési díj visszatérítése, a fellebbezési tanácsok szervezetére vonatkozó részletszabályok, továbbá azok a feltételek, amelyek mellett egyetlen tag határoz valamely fellebbezésről;

e) a szóbeli eljárás és a bizonyításfelvétel részletszabályai;

f) a Hivatal általi kézbesítés részletszabályai, valamint a Hivatallal folytatott kommunikáció eszközeire vonatkozó szabályok;

g) a határidők számítására és időtartamára vonatkozó részletszabályok;

h) a valamely határozat visszavonására vagy az uniós védjegyek lajstromában szereplő bejegyzés törlésére irányuló eljárás;

i) a Hivatal előtti eljárások újrafelvételére vonatkozó részletszabályok;

j) a közös képviselő kijelölésének feltételei és az arra vonatkozó eljárások, azon feltételek, amelyek alapján az alkalmazottak és hivatásos képviselők képviseleti meghatalmazást nyújthatnak be, valamint az említett meghatalmazás tartalma, továbbá azok a körülmények, amelyek esetén valamely személy törölhető a hivatásos képviselők listájából;

k) az együttes védjeggyel, tanúsító védjeggyel vagy hitelesítési jeggyel kapcsolatos alapbejelentésen és alaplajstromozáson alapuló nemzetközi lajstromozásra irányuló eljárások részletszabályai, valamint a valamely nemzetközi lajstromozással szembeni felszólalás benyújtására vagy vizsgálatára irányuló eljárás.

II. CÍM

FELSZÓLALÁSI ELJÁRÁS ÉS A HASZNÁLAT IGAZOLÁSA

2. cikk

Felszólalás

(1) A 207/2009/EK rendelet 8. cikke szerint egy vagy több korábbi védjegy vagy egyéb jogok alapján felszólalás nyújtható be, feltéve, hogy a 207/2009/EK rendelet 41. cikke szerint felszólalást benyújtó jogosultak vagy feljogosított személyek valamennyi korábbi védjegyre vagy jogra jogosultak azt megtenni. Ha valamely korábbi védjegynek egynél több jogosultja van (társjogosultság), vagy ha valamely korábbi jogot több mint egy személy gyakorolhat, a 207/2009/EK rendelet 41. cikke szerinti felszólalást a jogosultak vagy a feljogosított személyek bármelyike vagy mindegyike benyújthatja.

(2) A felszólalás a következőket tartalmazza:

a) a felszólalással megtámadott bejelentés ügyszáma és az uniós védjegy bejelentőjének neve;

b) a felszólalás alapját képező korábbi védjegy vagy jog egyértelmű azonosítása, konkrétan: i. amennyiben a felszólalás alapja a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (2) bekezdésének a) vagy b) pontja szerinti valamely korábbi védjegy, a korábbi védjegy ügyszáma vagy lajstromszáma, annak jelzése, hogy a korábbi védjegy lajstromozva van-e vagy lajstromozás iránti bejelentés tárgyát képezi-e, valamint annak a tagállamnak a feltüntetése, ideértve indokolt esetben a Benelux-államokat is, amelyben vagy amelyre kiterjedő hatállyal a korábbi védjegy oltalom alatt áll, vagy adott esetben annak feltüntetése, hogy uniós védjegyről van szó; ii. amennyiben a felszólalás alapja a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (2) bekezdése c) pontja szerinti közismert védjegy, annak a tagállamnak (azoknak a tagállamoknak) a megjelölése, ahol a védjegy közismert, és a védjegy megjelenítése; iii. amennyiben a felszólalás alapja a jogosult engedélyének hiánya a 207/2009/EK rendelet 8. cikkének (3) bekezdésében említettek szerint, annak a területnek a megjelölése, ahol a korábbi védjegy oltalom alatt áll, a védjegy megjelenítése, valamint adott esetben annak feltüntetése, hogy a korábbi védjegy bejelentés tárgya vagy lajstromozták, amely esetben a bejelentés ügyszámát, illetve a lajstromszámot is meg kell adni; iv. amennyiben a felszólalás alapja a 207/2009/EK rendelet 8. cikkének (4) bekezdése szerinti valamely korábbi védjegy vagy más megjelölés, annak megjelölése, hogy milyen jogról van szó, a korábbi védjegy vagy megjelölés megjelenítése, és annak jelzése, hogy a korábbi védjegyre vagy megjelölésre vonatkozó jog az egész Unióban vagy csak egy vagy több tagállamban áll fenn, és az utóbbi esetben e tagállamok megnevezése; v. amennyiben a felszólalás alapja a 207/2009/EK rendelet 8. cikkének (4a) bekezdése szerinti valamely korábbi eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés, annak feltüntetése, hogy milyen megjelölésről vagy jelzésről van szó, a korábbi eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés megjelenítése, és annak jelzése, hogy az adott eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés az egész Unióban vagy csak egy vagy több tagállamban áll-e oltalom alatt, és az utóbbi esetben e tagállamok megnevezése;

c) a felszólalás alapja egy olyan értelmű nyilatkozat formájában, miszerint a felszólaló fél által hivatkozott korábbi védjegyek vagy jogok mindegyike vonatkozásában teljesülnek a 207/2009/EK rendelet 8. cikkének (1), (3), (4), (4a) vagy (5) bekezdése szerinti követelmények;

d) korábbi védjegybejelentés vagy -lajstromozás esetében a korábbi védjegy benyújtásának és, ha rendelkezésre áll, lajstromozásának és elsőbbségének időpontja;

e) a 207/2009/EK rendelet 8. cikkének (4a) bekezdése szerinti korábbi jogok esetében a lajstromozásra irányuló bejelentés időpontja, vagy ha ez az időpont nem áll rendelkezésre, az oltalom megadásának időpontja;

f) korábbi védjegybejelentés vagy -lajstromozás esetében a korábbi védjegy lajstromozás vagy bejelentés szerinti megjelenítése; ha a korábbi védjegy színes, a megjelenítésnek is annak kell lennie;

g) azon áruk és szolgáltatások megjelölése, amelyeken az egyes felszólalási okok alapulnak;

h) a felszólaló félre vonatkozóan: i. a felszólaló fél azonosítása az (EU) 2017/1431 bizottsági végrehajtási rendelet (7) 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően; ii. ha a felszólaló fél képviselőt bízott meg, vagy ha a képviselet a 207/2009/EK rendelet 92. cikkének (2) bekezdése alapján kötelező, a képviselő neve és üzleti címe az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 2. cikke (1) bekezdése e) pontjának megfelelően; iii. ha a felszólalást a védjegy használatára feljogosított személy vagy olyan személy terjeszti elő, aki a vonatkozó uniós jogszabályok vagy nemzeti jogszabályok alapján jogosult valamely korábbi jog gyakorlására, egy ilyen értelmű nyilatkozat és a felszólalás benyújtására vonatkozó felhatalmazás vagy jogosultság feltüntetése;

i) azon áruk és szolgáltatások megjelölése, amelyek ellen a felszólalás irányul; ilyen megjelölés hiányában úgy kell tekinteni, hogy a felszólalás a felszólalás tárgyát képező uniós védjegybejelentésben szereplő minden áru és szolgáltatás ellen irányul.

(3) Amennyiben a felszólalás alapja egynél több korábbi védjegy vagy jog, a (2) bekezdést minden ilyen védjegyre, megjelölésre, eredetmegjelölésre vagy földrajzi jelzésre alkalmazni kell.

(4) A felszólalás tartalmazhat továbbá egy indokolással ellátott nyilatkozatot, amely ismerteti a felszólalást alátámasztó okokat, tényeket, érveket és azok bizonyítékait.

3. cikk

Nyelvhasználat a felszólalási eljárás során

A felszólaló fél vagy a bejelentő a felszólalási eljárás kontradiktórius részének a 6. cikk (1) bekezdése szerinti kezdőidőpontját megelőzően tájékoztathatja a Hivatalt arról, hogy a bejelentő és a felszólaló fél a 207/2009/EK rendelet 119. cikkének (7) bekezdése alapján másik eljárási nyelvben állapodott meg. Ha a felszólalás nem a szóban forgó nyelven került benyújtásra, a bejelentő kérelmezheti, hogy felszólaló fél nyújtsa be a felszólalás e nyelven készült fordítását. Az ilyen értelmű kérelemnek legkésőbb a felszólalási eljárás kontradiktórius részének megkezdésére előírt időpontig meg kell érkeznie a Hivatalhoz. A Hivatal meghatározza azt a határidőt, amelyen belül a felszólaló félnek be kell nyújtania a fordítást. Ha a felszólaló fél a fordítást nem nyújtja be, vagy késedelmesen nyújtja be, az eljárásnak a 207/2009/EK rendelet 119. cikkével összhangban meghatározott nyelve (eljárási nyelv) nem változik.

4. cikk

A felszólalási eljárásban részt vevő felek tájékoztatása

A felszólaló fél által benyújtott felszólalást és minden dokumentumot, valamint az elfogadhatóság megállapítása előtt a Hivatal által valamely félnek címzett valamennyi közlést a Hivatal a felszólalás benyújtásáról szóló tájékoztatás részeként megküldi a másik félnek is.

5. cikk

A felszólalás elfogadhatósága

(1) Ha a felszólalás díját a 207/2009/EK rendelet 41. cikkének (1) bekezdésében meghatározott felszólalási határidőn belül nem fizették meg, a felszólalást be nem nyújtottnak kell tekinteni. Ha a felszólalás díját a felszólalási határidő lejártát követően fizették meg, azt a felszólaló fél részére vissza kell téríteni.

(2) Ha a felszólalást a felszólalási határidő lejártát követően nyújtják be, a Hivatal a felszólalást mint nem elfogadhatót elutasítja.

(3) Ha a felszólalást a 207/2009/EK rendelet 119. cikkének (5) bekezdésében foglalt előírás ellenére nem a Hivatal nyelveinek egyikén nyújtják be, vagy ha a felszólalás nem felel meg e rendelet 2. cikke (2) bekezdése a), b) vagy c) pontjának, és e hiányosságokat a felszólalási határidő lejárta előtt nem orvosolják, a Hivatal a felszólalást mint nem elfogadhatót elutasítja.

(4) Amennyiben a felszólaló fél nem nyújtja be a 207/2009/EK rendelet 119. cikkének (6) bekezdése által előírt fordítást, a felszólalást mint nem elfogadhatót el kell utasítani. Amennyiben a felszólaló fél hiányos fordítást nyújt be, a felszólalás le nem fordított része nem vehető figyelembe az elfogadhatóság vizsgálatánál.

(5) Ha a felszólalás nem felel meg a 2. cikk (2) bekezdésének d)–h) pontjában foglalt rendelkezéseknek, a Hivatal értesíti erről a felszólaló felet, és két hónapos határidőn belül történő hiánypótlásra hívja fel. Ha a hiányokat nem pótolják a megjelölt határidőn belül, a Hivatal a felszólalást mint nem elfogadhatót elutasítja.

(6) A Hivatal a bejelentőt tájékoztatja az (1) bekezdés szerinti minden olyan megállapításról, mely szerint a felszólalás be nem nyújtottnak tekintendő, és minden olyan határozatról, melynek értelmében az a (2), a (3), a (4) vagy az (5) bekezdés alapján elfogadhatatlanság okán elutasításra került. Amennyiben valamely felszólalás a 6. cikk (1) bekezdése szerinti kézbesítést megelőzően a (2), a (3), a (4) vagy az (5) bekezdés alapján mint nem elfogadható teljes egészében elutasításra kerül, a Hivatal nem határoz a költségekről.

6. cikk

A felszólalási eljárás kontradiktórius részének megindítása és az eljárás azt megelőző lezárása

(1) Ha a felszólalást az 5. cikk értelmében elfogadhatónak nyilvánítják, a Hivatal értesítést küld a feleknek, amelyben tájékoztatja őket arról, hogy a felszólalási eljárás kontradiktórius része az értesítés kézhezvételétől számított két hónap elteltével kezdődik. Ez a határidő legfeljebb 24 hónapra hosszabbítható meg, ha a két hónapos határidő lejárta előtt mindkét fél kéri a meghosszabbítást.

(2) Ha a bejelentést az (1) bekezdésben említett határidőn belül visszavonják vagy olyan árukra vagy szolgáltatásokra korlátozzák, amelyek nem tárgyai a felszólalásnak, vagy a Hivatalt tájékoztatják a felek közötti megegyezésről, vagy a bejelentést párhuzamos eljárásban elutasítják, a felszólalási eljárás lezárásra kerül.

(3) Ha az (1) bekezdésben említett határidőn belül a bejelentő korlátozza a bejelentését azáltal, hogy töröl néhány olyan árut vagy szolgáltatást, amely ellen a felszólalás irányul, a Hivatal felszólítja a felszólaló felet, hogy az általa megállapított határidőn belül nyilatkozzon, fenntartja-e a felszólalását, és ha igen, mely fennmaradó áruk vagy szolgáltatások tekintetében. Ha a felszólaló fél a korlátozásra való tekintettel visszavonja a felszólalását, a felszólalási eljárás lezárul.

(4) Ha a felszólalási eljárás a (2) vagy a (3) bekezdés alapján az (1) bekezdésben említett határidő lejárta előtt lezárul, a Hivatal nem határoz a költségekről.

(5) Ha a felszólalási eljárás a bejelentésnek a (2) bekezdés szerinti visszavonása vagy korlátozása miatt vagy a felszólalásnak a (3) bekezdés szerinti visszavonása miatt az (1) bekezdésben említett határidő lejárta előtt lezárul, a felszólalási díjat vissza kell téríteni.

7. cikk

A felszólalás alátámasztása

(1) A Hivatalnak lehetőséget kell adnia a felszólaló félnek arra, hogy benyújtsa a felszólalása alátámasztására szolgáló tényeket, bizonyítékokat és érveket, vagy kiegészítse a 2. cikk (4) bekezdése alapján már benyújtott bármely tényt, bizonyítékot vagy érvet. Ennek érdekében a Hivatalnak meg kell állapítania egy határidőt, amely nem lehet kevesebb két hónapnál attól az időponttól kezdve, amikor a felszólalási eljárás kontradiktórius része a 6. cikk (1) bekezdése értelmében megkezdődik.

(2) Az (1) bekezdésben említett határidőn belül a felszólaló fél benyújtja a korábbi védjegye vagy joga létezésének, érvényességének és az oltalom terjedelmének bizonyítékát, valamint a felszólalásra való jogosultságát igazoló bizonyítékot. A felszólaló fél különösen az alábbi bizonyítékokat nyújtja be:

a) ha a felszólalás alapja a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (2) bekezdése a), illetve b) pontjának értelmében vett korábbi védjegy, amely nem uniós védjegy, a benyújtásának vagy lajstromozásának bizonyítéka az alábbiakkal igazolva: i. a megfelelő benyújtási bizonylat vagy az azon igazgatási szerv által kibocsátott egyenértékű dokumentum másolata, amelyhez a bejelentést benyújtották, ha a védjegyet még nem vették lajstromba; vagy ii. ha a korábbi védjegyet lajstromba vették, a megfelelő lajstromozási igazolás és adott esetben a legújabb megújítási igazolás másolata, amelyből kitűnik, hogy a védjegy oltalmának időtartama meghaladja az (1) bekezdésben említett határidőt vagy annak bármilyen meghosszabbítását, vagy a védjegyet lajstromba vevő igazgatási szerv által kibocsátott egyenértékű dokumentum másolata;

b) ha a felszólalás alapja a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti közismert védjegy, annak bizonyítéka, hogy az említett védjegy közismert a vonatkozó területen az e rendelet 2. cikke (2) bekezdése g) pontjának megfelelően megjelölt áruk vagy szolgáltatások tekintetében;

c) ha a felszólalás alapja a jogosult hozzájárulásának hiánya a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (3) bekezdésében említettek szerint, a felszólaló fél korábbi védjegyre vonatkozó tulajdonjogának és az ügynökkel vagy képviselővel fennálló kapcsolatának bizonyítéka;

d) ha a felszólalás alapja egy korábbi jog a 207/2009/EK rendelet 8. cikkének (4) bekezdésében említettek szerint, az említett jognak a helyi jelentőségűt meghaladó mértékű kereskedelmi forgalomban való használatára, valamint megszerzésére, folyamatos fennállására és oltalmi hatályára vonatkozó bizonyíték, ideértve – amennyiben a korábbi jogra valamely tagállam joga alapján hivatkoznak – a hivatkozott nemzeti jog tartalmának világos megjelölését a vonatkozó rendelkezések vagy ítélkezési gyakorlat kiadásának csatolásával;

e) ha a felszólalás alapja egy korábbi eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés a 207/2009/EK rendelet 8. cikkének (4a) bekezdésében említettek szerint, a szóban forgó eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés megszerzésére, folyamatos fennállására és oltalmi hatályára vonatkozó bizonyíték, ideértve – amennyiben a korábbi eredetmegjelölésre vagy földrajzi jelzésre valamely tagállam joga alapján hivatkoznak – a hivatkozott nemzeti jog tartalmának világos megjelölését a releváns rendelkezések vagy ítélkezési gyakorlat kiadásának csatolásával;

f) ha a felszólalás alapja a 207/2009/EK rendelet 8. cikkének (5) bekezdése szerinti jó hírnévvel rendelkező védjegy, az e bekezdés a) pontjában említett bizonyíték mellett az azt igazoló bizonyíték, hogy a védjegy az Unióban vagy az érintett tagállamban jó hírnévvel rendelkezik az e rendelet 2. cikke (2) bekezdése g) pontjának megfelelően megjelölt áruk vagy szolgáltatások tekintetében, valamint arra utaló bizonyíték vagy érv, hogy a bejelentés tárgyát képező védjegy alapos ok nélküli használata sértené vagy tisztességtelenül kihasználná a korábbi védjegy megkülönböztető képességét vagy jó hírnevét.

(3) Ha a korábbi jogokra vonatkozó bejelentés benyújtásával vagy az ilyen jogok lajstromozásával kapcsolatos, a (2) bekezdés a) pontjában vagy – adott esetben – a (2) bekezdés d) vagy e) pontjában említett bizonyíték, illetve a releváns nemzeti jog tartalmával kapcsolatos bizonyíték a Hivatal által elismert forrásból online hozzáférhető, a felszólaló fél a bizonyítékot az említett forrásra való hivatkozás révén is szolgáltathatja.

(4) A benyújtásra, lajstromozásra vagy megújításra vonatkozó bármely, a (2) bekezdés a), d) vagy e) pontjában említett igazolást vagy azzal egyenértékű dokumentumot, továbbá a jog megszerzését és az oltalom hatályát szabályozó, a (2) bekezdés d) és e) pontjában említett alkalmazandó nemzeti jogszabályban foglalt rendelkezéseket – ideértve a (3) bekezdésben említett, online elérhető bizonyítékokat is – az eljárás nyelvén kell benyújtani, vagy a szóban forgó dokumentumokhoz és bizonyítékokhoz csatolni kell az eljárás nyelvén készült fordítást. A fordítást a felszólaló félnek kérés nélkül, az eredeti dokumentum benyújtására rendelkezésre álló határidőn belül be kell nyújtania. A felszólaló fél által a felszólalás alátámasztására benyújtott bármely más bizonyítékra az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 24. cikke alkalmazandó. A vonatkozó határidőn túl benyújtott fordítások nem vehetők figyelembe.

(5) A Hivatal nem veszi figyelembe azokat az írásbeli beadványokat, illetve a beadványok azon részét, amelyeket a Hivatal által az (1) bekezdésben megállapított határidőn belül nem nyújtottak be az eljárás nyelvén, illetve amelyekhez e határidőn belül nem mellékelték az eljárás nyelvén készült fordítást.

8. cikk

A felszólalás vizsgálata

(1) Ha a felszólaló fél a 7. cikk (1) bekezdésében említett határidőn belül nem nyújtott be bizonyítékot, vagy ha a benyújtott bizonyíték nyilvánvalóan irreleváns vagy nyilvánvalóan elégtelen ahhoz, hogy a 7. cikk (2) bekezdésében foglalt követelményeknek a korábbi jogok bármelyike tekintetében megfeleljen, a felszólalást mint megalapozatlant el kell utasítani.

(2) Ha a Hivatal a felszólalást az (1) bekezdés alapján nem utasítja el, továbbítja a bejelentőnek a felszólaló fél beadványát, és felszólítja, hogy nyújtsa be észrevételeit a Hivatal által megállapított határidőn belül.

(3) Ha a bejelentő nem nyújt be észrevételeket, a Hivatal a rendelkezésére álló bizonyítékok alapján határoz a felszólalásról.

(4) A Hivatal közli a bejelentő által benyújtott észrevételeket a felszólaló féllel, és – ha ezt szükségesnek ítéli – felszólítja őt, hogy a Hivatal által megjelölt határidőn belül válaszoljon azokra.

(5) Ha a 7. cikk (1) bekezdésében említett határidő lejártát követően a felszólaló fél a határidőn belül benyújtott releváns tényeket vagy bizonyítékot kiegészítő, a 7. cikk (2) bekezdésében megállapított ugyanazon követelménnyel kapcsolatos tényeket vagy bizonyítékot nyújt be, a Hivatal a 207/2009/EK rendelet 76. cikkének (2) bekezdésében szereplő mérlegelési jogkörének gyakorlásával dönti el, hogy elfogadja-e ezeket a kiegészítő tényeket és bizonyítékokat. E célból a Hivatal figyelembe veszi különösen az eljárás szakaszát, valamint azt, hogy az említett tények és bizonyítékok első ránézésre relevánsnak tűnnek-e az ügy kimenetele szempontjából, továbbá hogy a tények és bizonyítékok késedelmes benyújtása elfogadható okokkal magyarázható-e.

(6) Ha a Hivatal az adott körülmények között szükségesnek tartja, felszólítja a kérelmezőt, hogy válaszul további észrevételeket terjesszen elő.

(7) Ha a Hivatal a felszólalást az (1) bekezdés alapján nem utasította el, ugyanakkor a felszólaló fél által benyújtott bizonyítékok nem elégségesek ahhoz, hogy a 7. cikk alapján a felszólalást a korábbi jogok bármelyike tekintetében alátámasszák, a felszólalást mint megalapozatlant el kell utasítani.

(8) A 6. cikk (2) és (3) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó a felszólalási eljárás kontradiktórius részének kezdőnapja után. Amennyiben a bejelentő a megtámadott bejelentést vissza kívánja vonni vagy korlátozni szeretné, azt egy külön dokumentumban kell megtennie.

(9) Indokolt esetben a Hivatal felszólíthatja a feleket, hogy meghatározott kérdésekre korlátozzák az észrevételeiket, amely esetben lehetővé kell tennie a feleknek, hogy a többi kérdést az eljárás későbbi szakaszában vessék fel. A Hivatal nem köteles tájékoztatni a feleket arról a lehetőségről, hogy benyújthatnak bizonyos releváns tényeket vagy bizonyítékokat, amelyeket korábban elmulasztottak benyújtani.

9. cikk

Több felszólalás

(1) Ha ugyanazzal az uniós védjegybejelentéssel kapcsolatban több felszólalást is benyújtottak, a felszólalásokat a Hivatal egy eljárásban vizsgálhatja meg. A Hivatal a későbbiekben úgy is határozhat, hogy a felszólalásokat külön-külön vizsgálja meg.

(2) Ha egy vagy több felszólalás előzetes vizsgálatából az állapítható meg, hogy az uniós védjegyként lajstromozni kívánt megjelölés feltehetően nem részesülhet oltalomban a bejelentésben foglalt árujegyzékben szereplő áruk vagy szolgáltatások vagy azok egy része tekintetében, a Hivatal a szóban forgó bejelentés ellen irányuló többi felszólalási eljárást felfüggesztheti. A Hivatal a felfüggesztéssel érintett felszólaló feleket tájékoztatja minden releváns, a folyamatban lévő eljárásokkal összefüggő határozatáról.

(3) Az (1) bekezdésben említett, bejelentést elutasító határozat jogerőre emelkedésével azokat a felszólalásokat, amelyekkel kapcsolatban a (2) bekezdésnek megfelelően az eljárást felfüggesztették, elintézettnek kell tekinteni, és erről az érintett felszólaló feleket tájékoztatni kell. A felszólalások ily módon történő elintézését a 207/2009/EK rendelet 85. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában érdemi határozathoz nem vezető ügynek kell tekinteni.

(4) A Hivatal a felszólalás díjának 50 %-át visszatéríti mindazoknak a felszólaló feleknek, akiknek a felszólalását a (3) bekezdésnek megfelelően elintézettnek kell tekinteni, feltéve, hogy az adott felszólalással kapcsolatos eljárás felfüggesztése az eljárás kontradiktórius részének kezdete előtt történt.

10. cikk

A használat igazolása

(1) A valamely korábbi védjegy használatának igazolása iránt a 207/2009/EK rendelet 42. cikkének (2) vagy (3) bekezdése szerint benyújtott kérelem csak akkor fogadható el, ha azt külön dokumentumban szereplő feltétlen kérésként, a Hivatal által e rendelet 8. cikke (2) bekezdésének megfelelően meghatározott határidőn belül nyújtják be.

(2) Amennyiben a bejelentő kérelmezte valamely korábbi védjegy használatának igazolását a 207/2009/EK rendelet 42. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt követelmények szerint, a Hivatalnak fel kell szólítania a felszólaló felet, hogy a Hivatal által meghatározott határidőn belül nyújtsa be a szükséges igazolást. Ha a felszólaló fél a határidő lejártát megelőzően nem nyújtja be a bizonyítékokat vagy a használat elmaradásának megindokolását, vagy a benyújtott bizonyítékok, illetve indokok nyilvánvalóan elégtelenek vagy irrelevánsak, a Hivatal a felszólalást, amennyiben az a korábbi védjegyen alapul, elutasítja.

(3) A használat igazolására szolgáló adatoknak és bizonyítékoknak meg kell határozniuk az ellentartott védjegy használatának helyét, idejét, kiterjedését és jellegét azon áruk vagy szolgáltatások tekintetében, amelyek kapcsán a védjegyet lajstromozták, és amelyek a felszólalás alapjául szolgálnak.

(4) A (3) bekezdésben említett bizonyítékokat az 55. cikk (2) bekezdésével, valamint a 63. és a 64. cikkel összhangban kell benyújtani, és a bizonyítékoknak az olyan igazoló iratokra és tárgyi bizonyítékokra kell szorítkozniuk, mint például csomagolóanyagok, címkék, árjegyzékek, katalógusok, számlák, fényképek, újsághirdetések és a 207/2009/EK rendelet 78. cikke (1) bekezdésének f) pontjában említett írásbeli nyilatkozatok.

(5) A használat igazolása iránti kérelem a felszólalás alapjával kapcsolatos észrevételekkel egyidejűleg is benyújtható. Az ilyen észrevételeket a használat igazolására válaszként adott észrevételekkel együtt is be lehet nyújtani.

(6) Ha a felszólaló fél a bizonyítékokat nem a felszólalási eljárás nyelvén nyújtotta be, a Hivatal felhívhatja a felszólaló felet, hogy az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 24. cikkének megfelelően nyújtsa be a bizonyítékoknak az eljárás nyelvén készült fordítását.

(7) Ha a (2) bekezdésben említett határidő lejártát követően a felszólaló fél a határidőn belül benyújtott releváns adatokat vagy bizonyítékot kiegészítő, a (3) bekezdésben megállapított ugyanazon követelménnyel kapcsolatos adatokat vagy bizonyítékot nyújt be, a Hivatal a 207/2009/EK rendelet 76. cikkének (2) bekezdésében szereplő mérlegelési jogkörének gyakorlásával dönti el, hogy elfogadja-e a szóban forgó kiegészítő adatokat vagy bizonyítékokat. E célból a Hivatal figyelembe veszi különösen az eljárás szakaszát, valamint azt, hogy az említett adatok, illetve bizonyítékok első ránézésre relevánsnak tűnnek-e az ügy kimenetele szempontjából, továbbá hogy az adatok, illetve a bizonyítékok késedelmes benyújtása elfogadható okokkal magyarázható-e.

III. CÍM

A BEJELENTÉS MÓDOSÍTÁSA

11. cikk

A bejelentés módosítása

(1) A bejelentés módosítására irányuló, a 207/2009/EK rendelet 43. cikkének (2) bekezdése alapján benyújtott kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:

a) a bejelentés ügyszáma;

b) a bejelentő neve és címe az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 2. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban;

c) a bejelentés módosítandó elemének megjelölése és az elem a módosított formában;

d) ha a módosítás a védjegy megjelenítésére vonatkozik, a módosított megjelenítés az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 3. cikkének megfelelően.

(2) Ha a bejelentés módosításával kapcsolatos követelmények nem teljesülnek, a Hivatal értesíti a bejelentőt a hiányosságról és meghatározza a hiányosság orvoslásának határidejét. Ha a kérelmező a hiányosságot a megjelölt határidőn belül nem orvosolja, a Hivatal a módosítási kérelmet elutasítja.

(3) Ha a módosított védjegybejelentést a 207/2009/EK rendelet 43. cikkének (2) bekezdése szerint közzéteszik, e rendelet 2–10. cikkének rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók.

(4) Az ugyanazon kérelmező által benyújtott két vagy több védjegybejelentés ugyanazon elemének módosítása egyetlen kérelem benyújtásával is kérelmezhető.

(5) Az (1), a (2) és a (4) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó a bejelentő által meghatalmazott képviselő nevének, illetve üzleti címének kijavítása iránti kérelmekre.

IV. CÍM

MEGSZŰNÉS ÉS TÖRLÉS VAGY ÁTRUHÁZÁS

12. cikk

A megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelem

(1) A 207/2009/EK rendelet 56. cikke alapján a Hivatalhoz benyújtott, a megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:

a) annak az uniós védjegynek a lajstromszáma, amely oltalma megszűnésének megállapítását, illetve amelynek törlését kérik, továbbá a jogosult neve;

b) a kérelem alapja egy olyan értelmű nyilatkozat formájában, miszerint teljesülnek a 207/2009/EK rendelet 51., 52., 53., 73., 74., 74i., illetve 74j. cikke szerinti követelmények;

c) a kérelmezővel kapcsolatban: i. a kérelmező azonosítása az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 2. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban; ii. ha a kérelmező képviselőt bízott meg, vagy ha a képviselet a 207/2009/EK rendelet 92. cikkének (2) bekezdése alapján kötelező, a képviselő neve és üzleti címe az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 2. cikke (1) bekezdése e) pontjának megfelelően;

d) azon áruk vagy szolgáltatások megjelölése, amelyek vonatkozásában az oltalom megszűnésének megállapítását, illetve a védjegy törlését kérik; ilyen megjelölés hiányában úgy tekintik, hogy a kérelem a megtámadott uniós védjeggyel jelölt minden áru vagy szolgáltatás ellen irányul.

(2) Az (1) bekezdésben meghatározott követelmények mellett a viszonylagos kizáró okon alapuló törlési kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:

a) a 207/2009/EK rendelet 53. cikkének (1) bekezdése szerinti kérelem esetében azon korábbi jog megjelölése, amelyen a kérelem alapul, e rendelet 2. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban, amely értelemszerűen alkalmazandó az ilyen kérelemre;

b) a 207/2009/EK rendelet 53. cikke (2) bekezdése szerinti kérelem esetében a kérelem alapjául szolgáló korábbi jog természetének feltüntetése, a korábbi jog bemutatása, és annak jelzése, hogy ez a korábbi jog az egész Unióban, vagy csak egy vagy több tagállamban érvényes-e, és az utóbbi esetben az érintett tagállamok megnevezése;

c) a 2. cikk (2) bekezdésének d)–g) pontja szerinti részletek, amelyek értelemszerűen alkalmazandók az ilyen kérelemre;

d) ha a kérelmet a védjegy használatára feljogosított személy vagy olyan személy terjeszti elő, aki a vonatkozó uniós jogszabályok vagy nemzeti jogszabályok alapján jogosult valamely korábbi jog gyakorlására, a kérelem benyújtására vonatkozó felhatalmazás vagy jogosultság feltüntetése.

(3) Amennyiben a 207/2009/EK rendelet 53. cikke szerinti törlési kérelem egynél több korábbi védjegyen vagy korábbi jogon alapul, az (1) bekezdés b) pontját és a (2) bekezdést minden ilyen védjegyre vagy jogra alkalmazni kell.

(4) A kérelem továbbá tartalmazhat egy indokolással ellátott nyilatkozatot, amely ismerteti az alapjául szolgáló tényeket, érveket és azok bizonyítékait.

13. cikk

A megszűnés megállapítására vagy a törlésre irányuló eljárás során használt nyelvek

A megszűnés megállapítását vagy a védjegy törlését kérő személy vagy az uniós védjegy jogosultja a 17. cikk (1) bekezdésében említett közlésnek az uniós védjegy jogosultja általi kézhezvételét követő két hónapon belül tájékoztathatja a Hivatalt arról, hogy a 207/2009/EK rendelet 119. cikkének (7) bekezdése alapján másik eljárási nyelvben állapodtak meg. Ha a kérelem nem a szóban forgó nyelven került benyújtásra, a védjegy jogosultja kérelmezheti, hogy kérelmező nyújtsa be a kérelem e nyelven készült fordítását. Az ilyen értelmű kérelemnek a 17. cikk (1) bekezdésében említett közlésnek az uniós védjegy jogosultja általi kézhezvételét követő két hónapon belül meg kell érkeznie a Hivatalhoz. A Hivatal meghatározza azt a határidőt, amelyen belül a kérelmezőnek be kell nyújtania a fordítást. Amennyiben a kérelmező a fordítást nem nyújtja be, vagy késedelmesen nyújtja be, az eljárás nyelve nem változik.

14. cikk

A felek tájékoztatása a megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelemről

A megszűnés megállapítása vagy törlés iránti kérelmet és a kérelmező által benyújtott minden dokumentumot, valamint az elfogadhatóság megállapítása előtt a Hivatal által valamely félnek címzett valamennyi közlést a Hivatal megküldi a másik félnek is a megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelem benyújtásáról szóló tájékoztatásként.

15. cikk

A megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelem elfogadhatósága

(1) Amennyiben a 207/2009/EK rendelet 56. cikkének (2) bekezdésében előírt díjat nem fizették meg, a Hivatal felhívja a kérelmezőt, hogy az általa megadott határidőn belül fizesse meg a díjat. Ha az előírt díjat nem fizetik be a megadott határidőn belül, a Hivatal tájékoztatja a kérelmezőt, hogy a megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelmet nem tekinti benyújtottnak. Ha a díjat a meghatározott határidőn túl fizették meg, azt a kérelmező részére visszatérítik.

(2) Ha a kérelmet a 207/2009/EK rendelet 119. cikkének (5) bekezdésében foglalt előírás ellenére nem a Hivatal nyelveinek egyikén nyújtják be, vagy ha a kérelem nem felel meg e rendelet 12. cikke (1) bekezdése a) vagy b) pontjának, illetve adott esetben e rendelet 12. cikke (2) bekezdése a) vagy b) pontjának, a Hivatal a kérelmet mint nem elfogadhatót elutasítja.

(3) Amennyiben a 207/2009/EK rendelet 119. cikke (6) bekezdésének második albekezdésében előírt fordítást nem nyújtják be a megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelem benyújtásának időpontjától számított egy hónapon belül, a Hivatal a megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelmet mint nem elfogadhatót elutasítja.

(4) Ha a kérelem nem felel meg a 12. cikk (1) bekezdésének c) pontjában, illetve a 12. cikk (2) bekezdésének c) vagy d) pontjában foglalt rendelkezéseknek, a Hivatal erről értesíti a kérelmezőt, és felszólítja, hogy két hónapon belül orvosolja a hiányosságokat. Ha a hiányosságok orvoslása nem történik meg az említett határidőn belül, a Hivatal a kérelmet mint nem elfogadhatót elutasítja.

(5) A Hivatal a kérelmezőt és az uniós védjegy jogosultját tájékoztatja az (1) bekezdés szerinti minden olyan megállapításról, mely szerint az oltalom megszűnésének megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelmet be nem nyújtottnak tekintik, és minden olyan döntésről, melynek értelmében az oltalom megszűnésének megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelmet a (2), a (3) vagy a (4) bekezdés alapján elfogadhatatlanság okán elutasítják. Amennyiben valamely, az oltalom megszűnésének megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelem a (2), a (3) vagy a (4) bekezdés alapján mint nem elfogadható a 17. cikk (1) bekezdése szerinti kézbesítést megelőzően teljes egészében elutasításra kerül, a Hivatal nem határoz a költségekről.

16. cikk

A megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelem alátámasztása

(1) A kérelmező a megszűnés megállapítására, illetve törlésre irányuló eljárás kontradiktórius részének lezárulásáig benyújtja a kérelmet alátámasztó tényeket, bizonyítékokat és érveket. A kérelmező különösen az alábbiakat nyújtja be:

a) a 207/2009/EK rendelet 51. cikke (1) bekezdésének b) vagy c) pontja vagy 52. cikke alapján benyújtott kérelem esetében a megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelem alapjául szolgáló okokat alátámasztó tényeket, érveket és bizonyítékokat;

b) a 207/2009/EK rendelet 53. cikkének (1) bekezdése szerinti kérelem esetében az e rendelet 7. cikkének (2) bekezdésében előírt bizonyítékokat, a 7. cikk (3) bekezdésében foglalt rendelkezések értelemszerű alkalmazásával;

c) a 207/2009/EK rendelet 53. cikkének (2) bekezdése szerinti kérelem esetében a releváns korábbi jog megszerzésére, folyamatos fennállására és oltalmi hatályára vonatkozó bizonyítékokat, valamint az arra vonatkozó bizonyítékokat, hogy a kérelmező jogosult a kérelem benyújtására, ideértve – amennyiben a korábbi jogra nemzeti jog alapján hivatkoznak – a hivatkozott nemzeti jog tartalmának világos megjelölését a vonatkozó rendelkezések vagy jogszabályok kiadásának csatolásával. Ha a korábbi jogra vonatkozó bejelentés benyújtásával vagy az ilyen jogok lajstromozásával kapcsolatos, a 207/2009/EK rendelet 53. cikke (2) bekezdésének d) pontja szerinti bizonyítékok, illetve a releváns nemzeti jog tartalmával kapcsolatos bizonyítékok a Hivatal által elismert forrásból online hozzáférhetők, a kérelmező a bizonyítékokat az említett forrásra való hivatkozás révén is szolgáltathatja.

(2) A korábbi jogokra vonatkozó bejelentés benyújtásával vagy az ilyen jogok lajstromozásával vagy megújításával kapcsolatos bizonyítékokat, illetve adott esetben a releváns nemzeti jog tartalmával kapcsolatos bizonyítékokat – ideértve az (1) bekezdés b) és c) pontjában említett, online elérhető bizonyítékokat is – az eljárás nyelvén kell benyújtani, vagy be kell nyújtani e bizonyítékoknak az eljárás nyelvén készült fordítását. A fordítást a kérelmezőnek kérés nélkül, a szóban forgó bizonyítékok benyújtásától számított egy hónapon belül be kell nyújtania. A kérelmező által kérelmének alátámasztására benyújtott, illetve a 207/2009/EK rendelet 51. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti, oltalom megszűnésének megállapítására irányuló kérelem esetében a megtámadott uniós védjegy jogosultja által benyújtott minden más bizonyítékra az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 24. cikke alkalmazandó. A vonatkozó határidőn túl benyújtott fordítások nem vehetők figyelembe.

17. cikk

A megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelem érdemi vizsgálata

(1) Ha a kérelmet elfogadhatónak nyilvánítják a 15. cikk értelmében, a Hivatal közleményt küld a feleknek, amelyben tájékoztatja őket arról, hogy a megszűnési, illetve törlési eljárás kontradiktórius része megkezdődött, és felhívja az uniós védjegy jogosultját, hogy meghatározott határidőn belül nyújtsa be észrevételeit.

(2) Ha a Hivatal a 207/2009/EK rendelet 57. cikke (1) bekezdésével összhangban felszólította valamelyik felet, hogy egy meghatározott határidőn belül nyújtsa be észrevételeit, és az adott fél az említett határidőn belül nem terjeszt elő észrevételt, a Hivatal az eljárás kontradiktórius részét lezárja és a megszűnésről vagy törlésről a rendelkezésére álló bizonyítékok alapján határoz.

(3) Ha a kérelmező nem nyújtotta be a kérelem alátámasztásához szükséges tényeket, érveket vagy bizonyítékokat, a Hivatal a kérelmet mint megalapozatlant elutasítja.

(4) A 62. cikk sérelme nélkül a felek által benyújtott minden észrevételt meg kell küldeni a másik érintett félnek.

(5) Ha a jogosult lemond a 12. cikk szerinti kérelem tárgyát képező uniós védjegyről abból a célból, hogy a védjegy csak a kérelem által nem érintett árukra vagy szolgáltatásokra terjedjen ki, vagy ha az uniós védjegyet egy párhuzamos eljárás keretében törlik, illetve ha a védjegy oltalma lejár, az eljárás lezárásra kerül, kivéve, ha a 207/2009/EK rendelet 50. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó, vagy ha a kérelmező igazolja, hogy jogos érdeke fűződik ahhoz, hogy az ügyben érdemi határozat szülessen.

(6) Ha a jogosult egyes, a kérelem tárgyát képező áruk vagy szolgáltatások törlése révén részlegesen lemond az uniós védjegyről, a Hivatal felszólítja a kérelmezőt, hogy az általa megállapított határidőn belül nyilatkozzon, fenntartja-e a kérelmet, és ha igen, mely fennmaradó áruk vagy szolgáltatások tekintetében. Ha a kérelmező a lemondásra tekintettel visszavonja kérelmét, vagy a Hivatal értesítést kap arról, hogy megegyezés jött létre a felek között, az eljárás lezárásra kerül.

(7) Amennyiben a jogosult le kíván mondani a megtámadott uniós védjegyről, azt egy külön dokumentumban kell megtennie.

(8) A 8. cikk (9) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó.

18. cikk

A megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló több kérelem

(1) Ha ugyanazon uniós védjeggyel kapcsolatban több megszűnés megállapítására vagy törlésre irányuló kérelmet is benyújtottak, a kérelmeket a Hivatal egy eljárásban is vizsgálhatja. A Hivatal a későbbiekben úgy is határozhat, hogy a kérelmeket külön eljárásban vizsgálja.

(2) A 9. cikk (2), (3) és (4) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó.

19. cikk

A használat igazolása a megszűnés megállapítására vagy a védjegy törlésére irányuló kérelemmel kapcsolatban

(1) A 207/2009/EK rendelet 51. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti, a megszűnés megállapítására irányuló kérelem esetében a Hivatal felszólítja az uniós védjegy jogosultját, hogy az általa megadott határidőn belül szolgáltasson bizonyítékot a védjegy tényleges használatára vagy arra, hogy a használat alapos indokkal maradt el. Ha a jogosult a határidő lejártát megelőzően nem nyújtja be a bizonyítékokat vagy a használat elmaradásának indoklását, illetve ha a benyújtott bizonyítékok vagy indokok nyilvánvalóan elégtelenek vagy irrelevánsak, az uniós védjegy oltalma megszűnik. E rendelet 10. cikkének (3), (4), (6) és (7) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó.

(2) A valamely korábbi védjegy használatának igazolása iránt a 207/2009/EK rendelet 57. cikkének (2) vagy (3) bekezdése szerint benyújtott kérelem csak akkor fogadható el, ha azt az uniós védjegy jogosultja külön dokumentumban szereplő feltétlen kérésként, a Hivatal által e rendelet 17. cikke (1) bekezdésének megfelelően meghatározott határidőn belül nyújtja be. Amennyiben az uniós védjegy jogosultja a 207/2009/EK rendelet 57. cikkének (2) vagy (3) bekezdésében foglalt követelményeknek megfelelően kérelmezte valamely korábbi védjegy használatának igazolását vagy a használat elmaradásának megfelelő megindokolását, a Hivatalnak fel kell szólítania a törlést kérő felet, hogy a Hivatal által meghatározott határidőn belül nyújtsa be a szükséges bizonyítékokat. Ha a törlést kérő fél a határidő lejártát megelőzően nem nyújtja be a bizonyítékokat vagy a használat elmaradásának indokolását, illetve ha a benyújtott bizonyítékok vagy indokok nyilvánvalóan elégtelenek vagy irrelevánsak, a Hivatal a törlés iránti kérelmet, amennyiben az a korábbi védjegyen alapul, elutasítja. E rendelet 10. cikkének (3)–(7) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó.

20. cikk

Átruházás iránti kérelem

(1) Amennyiben valamely védjegy jogosultja a 207/2009/EK rendelet 18. cikkének (1) bekezdésével és (2) bekezdésének a) pontjával összhangban törlés helyett átruházásért folyamodik, e rendelet 12–19. cikkének rendelkezéseit kell értelemszerűen alkalmazni.

(2) Amennyiben a 207/2009/EK rendelet 18. cikkének (2) bekezdése szerint kérelmezett átruházást a Hivatal vagy valamely uniós védjegybíróság részben vagy teljes egészében engedélyezi és a határozat vagy ítélet jogerőssé vált, a Hivatalnak gondoskodnia kell az uniós védjegy ennek eredményeként megvalósuló részleges vagy teljes átruházásának a lajstromba történő bejegyzéséről és közzétételéről.

V. CÍM

FELLEBBEZÉSI ELJÁRÁS

21. cikk

Fellebbezési kérelem

(1) A 207/2009/EK rendelet 60. cikkének (1) bekezdésével összhangban benyújtott fellebbezésnek a következőket kell tartalmaznia:

a) a fellebbező neve és címe az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően;

b) képviselő megbízása esetén a képviselő neve és üzleti címe az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 2. cikke (1) bekezdése e) pontjának megfelelően;

c) ha a képviselet a 207/2009/EK rendelet 92. cikkének (2) bekezdése alapján kötelező, a képviselő neve és üzleti címe az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 2. cikke (1) bekezdése e) pontjának megfelelően;

d) a fellebbezéssel érintett határozat világos és egyértelmű megjelölése, feltüntetve a határozat meghozatalának időpontját és azon eljárás ügyszámát, amelyben a fellebbezéssel érintett határozatot hozták;

e) amennyiben a fellebbezéssel érintett határozatot csak részben vitatják, azon áruk vagy szolgáltatások világos és egyértelmű megjelölése, amelyek tekintetében a fellebbezéssel érintett határozatot vitatják.

(2) Amennyiben a fellebbezést az Uniónak egy, az eljárás nyelvétől eltérő hivatalos nyelvén nyújtják be, a fellebbezőnek a fellebbezéssel érintett határozat kézbesítésének napjától számított négy hónapon belül be kell nyújtania a fordítását.

(3) Ha az ellenérdekű fél hiányában zajló (ex parte) eljárásban a fellebbezéssel érintett határozatot az eljárás nyelvétől eltérő másik hivatalos nyelven hozták meg, a fellebbező a fellebbezést akár az eljárás nyelvén, akár a fellebbezéssel érintett határozat nyelvén benyújthatja; mindkét esetben a fellebbezés során használt nyelv lesz a fellebbezési eljárás nyelve, és a (2) bekezdés nem alkalmazandó.

(4) Ellenérdekű fél részvételével zajló eljárásban a fellebbezési kérelmet kézbesítik az ellenérdekű félnek, amint a fellebbezést benyújtották.

22. cikk

A fellebbezés indokolása

(1) A fellebbezés alapjául szolgáló okokat megjelölő, a 207/2009/EK rendelet 60. cikke (1) bekezdésének negyedik mondata alapján benyújtott írásbeli nyilatkozatban világosan és egyértelműen meg kell adni a következőket:

a) az a fellebbezési eljárás, amelyre vonatkozik, megjelölve a megfelelő fellebbezés számát vagy a fellebbezéssel érintett határozatot az e rendelet 21. cikke (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott követelményeknek megfelelően;

b) a fellebbezés azon indokai, amelyek alapján a megtámadott határozat megsemmisítését kérik az e rendelet 21. cikke (1) bekezdése e) pontjának megfelelően meghatározott korlátok között;

c) a hivatkozott okok alátámasztására szolgáló tények, bizonyítékok és érvek, az 55. cikk (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek megfelelően benyújtva.

(2) Az indokolást a fellebbezési eljárásnak a 21. cikk (2) és (3) bekezdése alapján megállapított nyelvén kell benyújtani. Amennyiben az indokolást az Unió valamely másik hivatalos nyelvén nyújtják be, a fellebbezőnek az eredeti indokolás benyújtásától számított egy hónapon belül be kell nyújtania a fordítását.

23. cikk

A fellebbezés elfogadhatósága

(1) A fellebbezési tanács a fellebbezést mint nem elfogadhatót elutasítja, ha:

a) a fellebbezést a fellebbezéssel érintett határozat kézbesítésének napjától számított két hónapon belül nem nyújtották be;

b) a fellebbezés nem felel meg a 207/2009/EK rendelet 58. vagy 59. cikkének, vagy az e rendelet 21. cikke (1) bekezdésének d) pontjában és 21. cikkének (2) és (3) bekezdésében szereplő rendelkezéseknek, kivéve, ha ezeket a hiányosságokat a fellebbezéssel érintett határozat kézbesítésének napjától számított négy hónapon belül orvosolják;

c) a fellebbezés nem felel meg a 21. cikk (1) bekezdésének a), b), c) és e) pontjában szereplő követelményeknek, és a fellebbező a fellebbezési tanács ez irányú tájékoztatása ellenére sem orvosolta ezeket a hiányosságokat a fellebbezési tanács által erre megadott határidőn belül;

d) vagy d) az indokolást a fellebbezéssel érintett határozat kézbesítésének napjától számított négy hónapon belül nem nyújtották be;

e) az indokolás nem felel meg a 22. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában szereplő követelményeknek, és a fellebbező a fellebbezési tanács ez irányú tájékoztatása ellenére sem orvosolta ezeket a hiányosságokat a fellebbezési tanács által erre megadott határidőn belül, illetve nem nyújtotta be az indokolás fordítását az eredeti indokolás benyújtásától számított egy hónapon belül a 22. cikk (2) bekezdésének megfelelően.

(2) Amennyiben a fellebbezés elfogadhatatlannak tűnik, azon fellebbezési tanács elnöke, amelyik részére az ügyet a 35. cikk (1) bekezdése alapján kiosztották, kérheti a fellebbezési tanácsot, hogy haladéktalanul döntsön a fellebbezés elfogadhatóságáról, mielőtt az ellenérdekű félnek a fellebbezést vagy az indokolást kézbesítenék.

(3) A fellebbezési tanács a fellebbezést be nem nyújtottnak nyilvánítja, ha a fellebbezési díjat a 207/2009/EK rendelet 60. cikke (1) bekezdésének első mondatában meghatározott határidőn túl fizetik meg. Ebben az esetben e cikk (2) bekezdése alkalmazandó.

24. cikk

Válaszbeadvány

(1) Ellenérdekű fél részvételével zajló eljárásokban az ellenérdekű fél a fellebbező indokolásának kézbesítéstől számított két hónapon belül válaszbeadványt nyújthat be. Kivételes esetben ez a határidő az ellenérdekű fél indokolással ellátott kérelmére meghosszabbítható.

(2) A válaszbeadványnak tartalmaznia kell az ellenérdekű fél nevét és címét az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően, és értelemszerűen meg kell felelnie az e rendelet 21. cikke (1) bekezdésének b), c) és d) pontjában, 22. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontjában, valamint 22. cikkének (2) bekezdésében szereplő feltételeknek.

25. cikk

Csatlakozó fellebbezés

(1) Amennyiben az ellenérdekű fél a 207/2009/EK rendelet 60. cikkének (2) bekezdése alapján olyan okra hivatkozva kéri a megtámadott határozat megsemmisítését vagy megváltoztatását, amely a fellebbezésben nem szerepel, ezt a csatlakozó fellebbezést a válaszbeadvány benyújtására vonatkozóan e rendelet 24. cikkének (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül kell benyújtania.

(2) A csatlakozó fellebbezést a válaszbeadványtól különálló dokumentumban kell benyújtani.

(3) A csatlakozó fellebbezésnek tartalmaznia kell az ellenérdekű fél nevét és címét az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően, és értelemszerűen meg kell felelnie az e rendelet 21. cikke (1) bekezdésének b)–e) pontjában, valamint 22. cikkében szereplő feltételeknek.

(4) A csatlakozó fellebbezés mint nem elfogadható elutasításra kerül, ha:

a) az (1) bekezdésben meghatározott határidőn túl nyújtották be;

b) a (2) bekezdésben vagy a 21. cikk (1) bekezdésének d) pontjában szereplő követelmények figyelmen kívül hagyásával nyújtották be;

c) nem felel meg a (3) bekezdésében szereplő követelményeknek, és az ellenérdekű fél a fellebbezési tanács ez irányú tájékoztatása ellenére sem orvosolta ezeket a hiányosságokat a fellebbezési tanács által erre megadott határidőn belül, illetve nem nyújtotta be a csatlakozó fellebbezés és a vonatkozó indokolás fordítását az eredeti csatlakozó fellebbezés benyújtásától számított egy hónapon belül.

(5) A fellebbezőt fel kell szólítani, hogy a kézbesítés napjától számított két hónapon belül tegye meg észrevételeit az ellenérdekű fél csatlakozó fellebbezésével kapcsolatban. Különleges körülmények között a fellebbezési tanács a fellebbező indokolással ellátott kérelmére meghosszabbíthatja ezt a határidőt. A 26. cikk értelemszerűen alkalmazandó.

26. cikk

Válasz és viszonválasz az ellenérdekű felek közötti eljárásokban

(1) A fellebbezőnek a válaszbeadvány kézbesítésétől számított két héten belül benyújtott, indokolással ellátott kérelmére a fellebbezési tanács a 207/2009/EK rendelet 63. cikkének (2) bekezdése alapján engedélyezheti a fellebbezőnek, hogy a fellebbezési tanács által meghatározott határidőn belül válaszával kiegészítse az indokolást.

(2) Ilyen esetben a fellebbezési tanácsnak az ellenérdekű fél számára is engedélyeznie kell, hogy válaszbeadványát a fellebbezési tanács által meghatározott határidőn belül viszonválasszal egészítse ki.

27. cikk

A fellebbezés vizsgálata

(1) Az ellenérdekű fél hiányában zajló eljárásokban és a fellebbezés tárgyát képező áruk és szolgáltatások vonatkozásában a fellebbezési tanács a 207/2009/EK rendelet 40. cikke (3) bekezdésének megfelelően a 207/2009/EK rendelet 37. cikke alapján jár el, ha a védjegybejelentésre vonatkozóan olyan elutasítási okot hoz fel, amelyre az említett rendelkezés alkalmazása során a fellebbezéssel érintett határozatban nem hivatkoztak.

(2) Az ellenérdekű fél részvételével zajló eljárásban a fellebbezés és adott esetben a csatlakozó fellebbezés vizsgálata az indokolásban és adott esetben a csatlakozó fellebbezésben hivatkozott indokokra korlátozódik. A felek által fel nem vetett jogkérdéseket a fellebbezési tanács csak abban az esetben vizsgálja, ha lényeges eljárási követelményeket érintenek, vagy ha a felek által előadott tényekre, bizonyítékokra és érvekre tekintettel a 207/2009/EK rendelet helyes alkalmazásának biztosításához szükség van e kérdések tisztázására.

(3) A fellebbezés vizsgálata kiterjed a következőkkel kapcsolatos állításokra és kérelmekre is, feltéve, hogy a fellebbezés indokolásában vagy adott esetben a csatlakozó fellebbezésben felvetették őket, és hogy a Hivatalnak a fellebbezéssel érintett határozatot hozó szervezeti egységei, illetve munkatársai előtt folyó eljárásban történő felvetésükre kellő időben sor került:

a) használat révén szerzett megkülönböztető képesség a 207/2009/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében és 52. cikkének (2) bekezdésében említettek szerint;

b) a korábbi védjegy használat útján szerzett piaci ismertsége a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának alkalmazásában;

c) a használat igazolása a 207/2009/EK rendelet 42. cikkének (2) és (3) bekezdése vagy a 207/2009/EK rendelet 57. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében.

(4) A 207/2009/EK rendelet 76. cikkének (2) bekezdésével összhangban a fellebbezési tanács csak akkor fogadhat el első alkalommal előterjesztett tényeket és bizonyítékokat, ha az említett tények és bizonyítékok megfelelnek az alábbi követelményeknek:

a) első ránézésre relevánsnak tűnnek az ügy kimenetele szempontjából; valamint

b) alapos indok miatt nem lettek kellő időben benyújtva, különösen, ha csupán kiegészítik azokat a releváns tényeket és bizonyítékokat, amelyeket már kellő időben benyújtottak, vagy azért kerülnek benyújtásra, hogy a fellebbezéssel érintett határozatban első fokon hivatalból tett vagy vizsgált megállapításokat vitassák.

(5) A fellebbezési tanács legkésőbb a fellebbezésről vagy adott esetben a csatlakozó fellebbezésről szóló határozata meghozatalakor dönt a megtámadott védjegyoltalomnak a kérelmező vagy a jogosult által a fellebbezési eljárás során a 207/2009/EK rendelet 43., 44. és 50. cikkével összhangban bejelentett korlátozására, megosztására vagy az oltalomról való részleges lemondásra vonatkozó kérelmekről. Ha a fellebbezési tanács elfogadja a korlátozást, megosztást vagy részleges lemondást, haladéktalanul értesíti a lajstrom vezetésével megbízott szervezeti egységet és az ugyanazon védjegyre vonatkozó párhuzamos eljárásokkal foglalkozó szervezeti egységeket.

28. cikk

A fellebbezési tanács közlései

(1) A fellebbezési tanácsnak a fellebbezés vizsgálata során vagy az eljárások békés rendezésének elősegítésére tett közléseit az előadó készíti elő és azt a fellebbezési tanács nevében, a fellebbezési tanács elnökével egyetértésben az előadó írja alá.

(2) Amennyiben valamely fellebbezési tanács a felekkel a ténybeli vagy jogi kérdésekre vonatkozó előzetes véleményét illetően kommunikál, jeleznie kell, hogy az ilyen közlés számára nem kötelező erejű.

29. cikk

Közérdekű kérdésekre vonatkozó megjegyzések

A fellebbezési tanács hivatalból vagy a Hivatal ügyvezető igazgatójának indokolással ellátott, írásbeli kérésére felkérheti az ügyvezető igazgatót, hogy megjegyzéseket fűzzön azokhoz a közérdekű kérdésekhez, amelyek az előtte folyamatban lévő eljárások során felmerülnek. A feleknek jogukban áll benyújtani az ügyvezető igazgató megjegyzéseire vonatkozó észrevételeiket.

30. cikk

A feltétlen kizáró okok vizsgálatának újbóli megnyitása

(1) Ha az ellenérdekű fél hiányában zajló eljárásokban a fellebbezési tanács úgy ítéli meg, hogy a védjegybejelentésben felsorolt árukra vagy szolgáltatásokra olyan feltétlen kizáró ok lehet alkalmazandó, amely nem képezi a fellebbezés tárgyát, értesíti a bejelentés vizsgálatáért felelős személyt, aki dönthet úgy, hogy a 207/2009/EK rendelet 40. cikkének (3) bekezdése alapján újból megnyitja a vizsgálatot az említett áruk vagy szolgáltatások tekintetében.

(2) Ha felszólalási osztály valamely határozata képezi a fellebbezés tárgyát, és a fellebbezési tanács úgy ítéli meg, hogy a védjegybejelentésben felsorolt áruk vagy szolgáltatások mindegyike vagy némelyike tekintetében feltétlen kizáró ok áll fenn, indokolással ellátott közbenső határozattal és a 207/2009/EK rendelet 58. cikke (1) bekezdésének sérelme nélkül felfüggesztheti a fellebbezési eljárást és a megtámadott bejelentést visszautalhatja az adott bejelentés vizsgálatáért felelős elbírálónak azzal az ajánlással, hogy a 207/2009/EK rendelet 40. cikkének (3) bekezdése alapján nyissa meg újból a vizsgálatot.

(3) Amennyiben a megtámadott bejelentést a (2) bekezdés alkalmazásában visszautalták, az elbíráló haladéktalanul értesíti a fellebbezési tanácsot arról, hogy a megtámadott bejelentés vizsgálatát újból megnyitotta-e. Amennyiben a vizsgálat újbóli megnyitására sor került, a fellebbezési eljárás továbbra is fel lesz függesztve mindaddig, amíg az elbíráló meg nem hozta határozatát, és – ha a megtámadott bejelentést részben vagy teljes egészében elutasítja – amíg az elbíráló e határozata jogerőre nem emelkedik.

31. cikk

Fellebbezés elsőbbségi vizsgálata

(1) A fellebbező vagy az ellenérdekű fél indokolással ellátott kérésére és a másik fél meghallgatását követően a fellebbezési tanács dönthet úgy, hogy az ügy különös sürgősségére és körülményeire tekintettel a fellebbezést elsőbbséggel vizsgálja meg, a 23. és a 26. cikk rendelkezéseinek, köztük a határidőkre vonatkozó rendelkezéseknek a sérelme nélkül.

(2) A fellebbezés elsőbbségi vizsgálatára irányuló kérelem a fellebbezési eljárás során bármikor benyújtható. A kérelmet külön dokumentumban kell benyújtani, és azt a sürgősségre és az ügy sajátos körülményeire vonatkozó bizonyítékokkal alá kell támasztani.

32. cikk

A fellebbezési tanács határozatának alaki követelményei

A fellebbezési tanács határozatának a következőket kell tartalmaznia:

a) annak megjelölése, hogy a határozatot a fellebbezési tanács hozta;

b) a határozathozatal napja;

c) a felek és képviselőik neve;

d) a vonatkozó fellebbezés száma és a fellebbezéssel érintett határozat megjelölése a 21. cikk (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott követelményeknek megfelelően;

e) a fellebbezési tanács összetételének megjelölése;

f) a határozat meghozatalában részt vevő elnök és tagok neve és – a 39. cikk (5) bekezdésének sérelme nélkül – aláírása, feltüntetve azt is, hogy ki volt az ügy előadója, vagy ha a határozatot egyetlen tag hozta, a határozatot meghozó tag neve és aláírása;

g) az irodavezető neve és aláírása, vagy adott esetben az irodavezető nevében aláíró irodai tag neve és aláírása;

h) a felek által előterjesztett tények és érvek összefoglalása;

i) a határozat indokolása;

j) a fellebbezési tanács határozata, amely szükség esetén a költségek viseléséről is rendelkezik.

33. cikk

A fellebbezési díj visszatérítése

A fellebbezés díjat a fellebbezési tanács határozata alapján vissza kell téríteni, ha:

a) a fellebbezés a 207/2009/EK rendelet 60. cikke (1) bekezdésének második mondata alapján nem tekinthető benyújtottnak;

b) a Hivatal határozathozatalra jogosult munkatársa vagy szervezeti egysége, aki vagy amely a megtámadott határozatot elfogadta, a 207/2009/EK rendelet 61. cikkének (1) bekezdése értelmében kijavítja a határozatot vagy a 207/2009/EK rendelet 80. cikkének alkalmazásában visszavonja a határozatot;

c) a fellebbezési tanácsnak az e rendelet 30. cikkének (2) bekezdésében említett ajánlása nyomán sor került a vizsgálati eljárásnak a 207/2009/EK rendelet 40. cikkének (3) bekezdése szerinti újbóli megnyitására, és ezt követően a megtámadott bejegyzést az elbíráló jogerős határozata elutasította, aminek következtében a fellebbezés okafogyottá vált;

d) a fellebbezési tanács a visszatérítést lényeges eljárási hibára tekintettel méltányosnak tartja.

34. cikk

A fellebbezéssel érintett határozat kijavítása és visszavonása

(1) Amennyiben egy ellenérdekű fél hiányában zajló eljárás során a fellebbezést nem utasítják el a 23. cikk (1) bekezdése alapján, a fellebbezési tanács a 207/2009/EK rendelet 61. cikkének alkalmazásában továbbítja a fellebbezést és a fellebbezés indokolását a Hivatal azon munkatársának vagy szervezeti egységének, aki vagy amely a megtámadott határozatot elfogadta.

(2) Ha a Hivatal azon munkatársa vagy szervezeti egysége, aki vagy amely a fellebbezéssel érintett határozatot elfogadta, úgy határoz, hogy a 207/2009/EK rendelet 61. cikkének (1) bekezdése értelmében kijavítja a határozatot, erről haladéktalanul értesíti a fellebbezési tanácsot.

(3) Ha a Hivatal azon munkatársa vagy szervezeti egysége, aki vagy amely a fellebbezéssel érintett határozatot elfogadta, a 207/2009/EK rendelet 80. cikkének (2) bekezdése alapján megindította a fellebbezéssel érintett határozat visszavonására irányuló eljárást, e rendelet 71. cikkének alkalmazása céljából erről haladéktalanul értesíti a fellebbezési tanácsot. Az eljárás végső eredményéről szintén haladéktalanul értesíti a fellebbezési tanácsot.

35. cikk

A fellebbezés kiosztása valamely tanácshoz és az előadó kijelölése

(1) Amint a fellebbezést benyújtották, a fellebbezési tanácsok elnökének a 207/2009/EK rendelet 136. cikke (4) bekezdésének c) pontjában említettek szerint, a fellebbezési tanácsok elnöksége által meghatározott objektív szempontok alapján ki kell osztania az ügyet valamelyik fellebbezési tanácsnak.

(2) Minden egyes, a fellebbezési tanácsnak az (1) bekezdés alapján kiosztott ügy esetében az adott fellebbezési tanács elnöke a tanács valamely tagját vagy az elnököt kijelöli előadónak.

(3) Amennyiben az ügy a 36. cikk (1) bekezdése alapján egyetlen tag hatáskörébe tartozik, a 207/2009/EK rendelet 135. cikkének (5) bekezdése alapján az ügyben eljáró fellebbezési tanács jelöli ki az előadót mint egyetlen tagot.

(4) Amennyiben a fellebbezési tanács valamely ügyre vonatkozó határozatát a Törvényszék vagy – adott esetben – a Bíróság jogerős ítéletével megsemmisítette vagy megváltoztatta, a fellebbezési tanácsok elnöke a 207/2009/EK rendelet 65. cikkének (6) bekezdésével összhangban, az említett ítéletnek való megfelelés érdekében az ügyet e cikk (1) bekezdésének megfelelően újra kiosztja egy olyan fellebbezési tanácsnak, amelyben a megsemmisített határozatot elfogadó tagok nem vehetnek részt, kivéve, ha az ügyet a kibővített fellebbezési tanács (a továbbiakban: Nagytanács) elé utalják, vagy ha a megsemmisített határozatot a Nagytanács hozta.

(5) Ha ugyanazon határozat ellen több fellebbezést nyújtanak be, valamennyi fellebbezést egy eljárásban kell elbírálni. Amennyiben ugyanazon feleket érintő fellebbezéseket nyújtanak be ugyanazon védjegyre vonatkozó, külön határozatok ellen, vagy a fellebbezések más, lényeges ténybeli vagy jogi elemei közösek, a szóban forgó fellebbezések a felek hozzájárulásával egyesített eljárásban vizsgálhatók.

36. cikk

Egy tag hatáskörébe tartozó esetek

(1) Az ügyben eljáró fellebbezési tanács a 207/2009/EK rendelet 135. cikkének (2) bekezdése értelmében a következő határozatok meghozatalára egyetlen tagot is kijelölhet:

a) a 23. cikk szerinti határozatok;

b) azon fellebbezési eljárások lezárására vonatkozó határozatok, amelyeket a megtámadott vagy a korábbi védjegyoltalom, illetve védjegy visszavonása, elutasítása, az arról való lemondás vagy annak törlése miatt hoznak meg;

c) azon fellebbezési eljárások lezárására vonatkozó határozatok, amelyeket a felszólalás visszavonása, a védjegyoltalom megszűnésének megállapítására vagy a védjegy törlésre irányuló kérelem visszavonása vagy a fellebbezés visszavonása miatt hoznak meg;

d) a 207/2009/EK rendelet 79d. cikkének (1) bekezdése és 80. cikkének (2) bekezdése szerinti intézkedésekről szóló határozatok, feltéve, hogy a fellebbezésről szóló határozat kijavítása vagy adott esetben visszavonása egy egyetlen tag által hozott határozatra vonatkozik;

e) a 207/2009/EK rendelet 81. cikkének (4) bekezdése alapján hozott határozatok;

f) a 207/2009/EK rendelet 85. cikkének (3), (4) és (7) bekezdése alapján hozott határozatok;

g) a 207/2009/EK rendelet 7. cikkében szereplő okok alapján ellenérdekű fél hiányában zajló eljárásban hozott olyan határozatok elleni fellebbezésekről szóló határozatok, amelyek vagy nyilvánvalóan megalapozatlanok, vagy nyilvánvalóan megalapozottak.

(2) Amennyiben az egyetlen tag úgy ítéli meg, hogy az (1) bekezdésben vagy a 207/2009/EK rendelet 135. cikkének (5) bekezdésében meghatározott feltételek nem, vagy már nem teljesülnek, a tag az ügyet – az e rendelet 41. cikke szerinti határozattervezet benyújtásával – visszautalja a háromtagú fellebbezési tanácsnak.

37. cikk

A Nagytanács elé utalás

(1) A fellebbezési tanács – az ügyeknek a 207/2009/EK rendelet 135. cikkének (3) bekezdése alapján a Nagytanács elé történő terjesztésére vonatkozó lehetőség sérelme nélkül – egy számára kiosztott ügyet a Nagytanács elé terjeszt, amennyiben úgy ítéli meg, hogy el kell térnie a vonatkozó jogszabálynak a Nagytanács egy korábbi határozatában adott értelmezésétől, vagy ha megállapítja, hogy a fellebbezési tanácsok egymástól eltérő határozatokat hoztak egy olyan jogkérdésben, amely az ügy kimenetelét befolyásolhatja.

(2) A Nagytanács elé terjesztendő fellebbezési ügyekről szóló valamennyi határozatban indokolni kell, hogy a fellebbezési tanács vagy adott esetben a fellebbezési tanácsok elnöksége miért tartja ezt indokoltnak, továbbá az ilyen határozatokat közölni kell az ügyben részes felekkel és közzé kell tenni a Hivatal Hivatalos Lapjában.

(3) A Nagytanács az ügyet haladéktalanul visszautalja az eredetileg kijelölt fellebbezési tanács elé, ha úgy ítéli meg, hogy a Nagytanács elé történő utalás feltételei nem, vagy már nem teljesülnek.

(4) A jogkérdéssel kapcsolatos, indokolással ellátott, a 207/2009/EK rendelet 128. cikke (4) bekezdésének l) pontja szerinti véleményre irányuló kérelmet írásban kell a Nagytanács elé terjeszteni, abban meg kell jelölni azt a jogkérdést, amelynek az értelmezését kérik; a kérelem tartalmazhatja továbbá az ügyvezető igazgató véleményét a különböző lehetséges értelmezésekre, valamint azok jogi és gyakorlati következményeire vonatkozóan. A kérelmeket a Hivatal Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.

(5) Amennyiben egy fellebbezési tanácsnak egy előtte folyó ügyben ugyanazon jogkérdésben kell döntenie, mint amelyet egy, a 207/2009/EK rendelet 135. cikkének (3) bekezdése vagy 128. cikke (4) bekezdésének l) pontja alapján a Nagytanács elé utalt ügyben már felvetettek, a fellebbezési tanács felfüggeszti az eljárást mindaddig, amíg a Nagytanács el nem fogadja határozatát vagy indokolással ellátott véleményét.

(6) A gyártókat, szolgáltatókat, kereskedőket vagy fogyasztókat képviselő csoportok vagy szervezetek, amelyeknek érdeke fűződhet a Nagytanács elé terjesztett fellebbezés vagy indokolással ellátott vélemény iránti kérelem eredményéhez, a Nagytanács elé utalásról szóló határozatnak vagy adott esetben az indokolással ellátott vélemény iránti kérelemnek a Hivatal Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított két hónapon belül benyújthatják írásbeli észrevételeiket. Nem lehetnek felek a Nagytanács előtti eljárásban és költségeiket maguk viselik.

38. cikk

Változás a tanács összetételében

(1) Ha a szóbeli eljárást követően a fellebbezési tanács összetétele a 43. cikk (2) és (3) bekezdése szerint megváltozik, valamennyi felet tájékoztatni kell arról, hogy az új összetételű tanács előtt bármelyik fél kérelmére új szóbeli eljárást kell lefolytatni. Új szóbeli eljárást kell lefolytatni akkor is, ha ezt a fellebbezési tanács új tagja kéri, és ehhez a tanács többi tagja hozzájárult.

(2) Az új tagot a többi taggal azonos módon kötik a tanács korábban hozott közbenső határozatai.

39. cikk

Tanácskozás, szavazás és a határozatok aláírása

(1) Az előadó a fellebbezési tanács többi tagja elé terjeszti a határozat tervezetét, és észszerű határidőt állapít meg a kifogások vagy a változtatási javaslatok megtételére.

(2) Ha a fellebbezési tanács tagjainak véleménye eltér, a tanács a meghozandó határozat megvitatása céljából összeül. A tanácskozásokon csak a tanács tagjai vesznek részt; a fellebbezési tanács elnöke azonban engedélyezheti más tisztviselők, így például az irodavezető vagy tolmácsok részvételét. A tanácskozás titkos, és annak titkosságát meg kell őrizni.

(3) A fellebbezési tanács tagjainak tanácskozásán elsőként az előadó, utolsóként pedig – ha nem ő az előadó – az elnök nyilvánít véleményt.

(4) Ha szavazásra van szükség, a szavazás ugyanebben a sorrendben történik, azzal az eltéréssel, hogy mindig az elnök szavaz utolsóként. Tartózkodásnak helye nincs.

(5) A fellebbezési tanácsnak a határozat meghozatalában részt vevő valamennyi tagja aláírja a határozatot. Ha azonban a végleges határozat meghozatalát követően a tanács valamelyik tagja akadályoztatás miatt nem tud eljárni, helyettesítésére nem kerül sor, az illető tag nevében a határozatot az elnök írja alá. Az elnök akadályoztatása esetén a határozatot az elnök nevében a fellebbezési tanácsnak a 43. cikk (1) bekezdésnek megfelelően meghatározott, legkorábbtól fogva működő tagja írja alá.

(6) Az (1)–(5) bekezdés nem alkalmazható, ha a határozatot a 207/2009/EK rendelet 135. cikkének (2) bekezdése és e rendelet 36. cikkének (1) bekezdése szerint egyetlen tagnak kell meghoznia. Ilyen esetekben a határozatokat az adott tag írja alá.

40. cikk

A fellebbezési tanács elnöke

A fellebbezési tanácsot az elnök vezeti, akinek feladatai a következők:

a) a fellebbezési tanácsnak a 35. cikk (2) bekezdése alapján kiosztott ügyek esetében az említett fellebbezési tanács valamely tagját vagy saját magát előadónak kijelöli;

b) a 207/2009/EK rendelet 135. cikkének (2) bekezdése alapján a fellebbezési tanács nevében kijelöli az előadót mint egyetlen tagot;

c) felkéri a fellebbezési tanácsot, hogy e rendelet 23. cikkének (2) bekezdése alapján határozzon a fellebbezés elfogadhatóságáról;

d) irányítja az ügynek az előadó által e rendelet 41. cikke alapján végzett előkészítő vizsgálatát;

e) vezeti a szóbeli eljárást és a bizonyításfelvételt, valamint aláírja a vonatkozó jegyzőkönyveket.

41. cikk

A fellebbezési tanács előadója

(1) Az előadó elvégzi a számára kijelölt fellebbezés előzetes vizsgálatát, előkészíti az ügyet a fellebbezési tanács által folytatandó vizsgálatra és tanácskozásra, és elkészíti a fellebbezési tanács által meghozandó határozat tervezetét.

(2) Ennek érdekében az előadó – szükség esetén és a fellebbezési tanács elnökének irányítása mellett – a következő feladatokat látja el:

a) a 207/2009/EK rendelet 63. cikkének (2) bekezdése alapján felhívja a feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket;

b) határoz a határidők meghosszabbítására vonatkozó kérelmekről, adott esetben megállapítja az e rendelet 24. cikkének (1) bekezdése, 25. cikkének (5) bekezdése és 26. cikke szerinti határidőket, továbbá határoz a 71. cikk szerinti felfüggesztésekről;

c) előkészíti a 28. cikk szerinti közléseket és a szóbeli eljárást;

d) aláírja a szóbeli eljárás és a bizonyításfelvétel jegyzőkönyvét.

42. cikk

Az iroda

(1) A fellebbezési tanácsok mellett irodát kell létrehozni. Az iroda végzi a fellebbezési tanácsok elé kerülő eljárással kapcsolatos összes irat átvételét, továbbítását, megőrzését és kézbesítését, valamint a vonatkozó iratanyagok összeállítását.

(2) Az irodát az irodavezető vezeti. Az irodavezető – a (3) bekezdés rendelkezéseinek sérelme nélkül – az e cikkben említett feladatait a fellebbezési tanácsok elnökének felügyelete mellett végzi.

(3) Az irodavezető gondoskodik a 207/2009/EK rendeletben, e rendeletben, vagy a fellebbezési tanács elnökségének a 207/2009/EK rendelet 136. cikke (4) bekezdésének c) és d) pontja szerint hozott határozataiban meghatározott valamennyi alaki követelmény és határidő betartásáról. Ennek érdekében az irodavezető feladatai a következők:

a) aláírja a fellebbezési tanácsok fellebbezésekkel kapcsolatban hozott határozatait;

b) elkészíti és aláírja a szóbeli eljárás és a bizonyításfelvétel jegyzőkönyvét;

c) hivatalból vagy a fellebbezési tanács kérésére indokolással ellátott véleményt nyújt be a fellebbezési tanácshoz az eljárási és alaki követelményeket illetően, ideértve az e rendelet 23. cikkének (2) bekezdése szerinti szabálytalanságokat is;

d) e rendelet 34. cikke (1) bekezdésének megfelelően továbbítja a fellebbezést a Hivatal azon munkatársának vagy szervezeti egységének, aki vagy amely a megtámadott határozatot elfogadta;

e) a fellebbezési tanács nevében az e rendelet 33. cikkének a) és b) pontjában meghatározott esetekben elrendeli a fellebbezési díj visszatérítését.

(4) Az irodavezető feladatai a fellebbezési tanácsok elnökének felhatalmazása alapján a következőkre terjednek ki:

a) a 35. cikk (1) és (4) bekezdésének megfelelően kiosztja az ügyeket;

b) a 207/2009/EK rendelet 136. cikke (4) bekezdésének b) pontja alapján végrehajtja a fellebbezési tanácsok elnökségének a fellebbezési tanácsok előtti eljárások levezetésével kapcsolatos határozatait.

(5) Az irodavezető a fellebbezési tanácsok elnökének javaslatára a fellebbezési tanácsok elnöksége által adott felhatalmazás alapján egyéb feladatokat is elláthat a fellebbezési tanácsok előtti eljárások levezetésével vagy a tanácsok munkájának szervezésével kapcsolatban.

(6) Az irodavezető az e cikkben említett feladatok ellátásával megbízhatja az iroda más tagjait is.

(7) Amennyiben az irodavezető a 43. cikk (4) bekezdése értelmében akadályoztatva van, vagy amennyiben az irodavezetői pozíció betöltetlen, a fellebbezési tanácsok elnöke az iroda valamely tagját jelöli ki, hogy az irodavezető feladatait annak távollétében vagy hiányában elvégezze.

(8) Az iroda tagjainak munkáját az irodavezető irányítja.

43. cikk

A szolgálati idő szerinti rangsor, valamint a tagok és elnökök helyettesítése

(1) Az elnökök és tagok szolgálati idejét a hivatalba lépésnek a kinevezési okiratban meghatározott vagy ennek hiányában a Hivatal igazgatótanácsa által megállapított időpontja alapján kell számítani. A szolgálati idő egyenlősége esetén, a szolgálati idő szerinti rangsor az életkor alapján kerül megállapításra. Azok az elnökök és tagok, akiknek a megbízatása megújításra kerül, megőrzik korábbi helyüket a szolgálati idő szerinti rangsorban.

(2) Valamely fellebbezési tanács elnökének akadályoztatása esetén a szóban forgó elnököt az (1) bekezdés szerint meghatározott szolgálati idő alapján az adott fellebbezési tanácsnak a leghosszabb szolgálati idővel rendelkező tagja helyettesíti, vagy ha az adott fellebbezési tanács egyetlen tagja sem áll rendelkezésre, a fellebbezési tanácsok többi tagjai közül az, aki a leghosszabb szolgálati idővel rendelkezik.

(3) Valamely fellebbezési tanács tagjának akadályoztatása esetén a szóban forgó tagot az (1) bekezdés szerint meghatározott szolgálati idő alapján az adott fellebbezési tanácsnak a leghosszabb szolgálati idővel rendelkező tagja helyettesíti, vagy ha az adott fellebbezési tanács egyetlen tagja sem áll rendelkezésre, a fellebbezési tanácsok többi tagjai közül az, aki a leghosszabb szolgálati idővel rendelkezik.

(4) A (2) és a (3) bekezdés alkalmazásában a fellebbezési tanácsok elnökeit és tagjait akadályoztatottnak kell tekinteni szabadság, betegség, elkerülhetetlen kötelezettség vagy a 207/2009/EK rendelet 137. cikke és e rendelet 35. cikkének (4) bekezdése szerinti kizárás esetén. Az elnök akkor is akadályoztatottnak tekintendő, ha e rendelet 47. cikkének (2) bekezdése alapján ideiglenesen a fellebbezési tanácsok elnökeként jár el. Amennyiben az elnök vagy valamely tag pozíciója betöltetlen, feladataikat ideiglenesen az e cikk (2) és (3) bekezdésének a helyettesítésre vonatkozó rendelkezései alapján kell elvégezni.

(5) Az a tag, aki magát akadályoztatottnak tartja, haladéktalanul értesíti az érintett fellebbezési tanács elnökét. Az az elnök, aki magát akadályoztatottnak tartja, haladéktalanul és egyidejűleg értesíti a (2) bekezdésnek megfelelően meghatározott helyettesét és a fellebbezési tanácsok elnökét.

44. cikk

Kizárás és kifogás

(1) Mielőtt valamely fellebbezési tanács a 207/2009/EK rendelet 137. cikkének (4) bekezdése alapján határozatot hoz, az érintett elnököt vagy tagot fel kell hívni, hogy tegye meg észrevételeit a kizárási vagy kifogási ok fennállásáról.

(2) Ha a fellebbezési tanács az érintett tagjától vagy az eljárás feleitől eltérő forrásból tudomást szerez valamely olyan okról, amely kizárás vagy a 207/2009/EK rendelet 137. cikkének (3) bekezdése szerinti kifogás alapjául szolgálhat, a 207/2009/EK rendelet 137. cikkének (4) bekezdésében meghatározott eljárást kell követni.

(3) Az érintett eljárást a 207/2009/EK rendelet 137. cikkének (4) bekezdése szerint meghozandó intézkedésekre vonatkozó határozat meghozataláig felfüggesztik.

45. cikk

Nagytanács

(1) A Nagytanácsnak a 207/2009/EK rendelet 136a. cikkének (2) bekezdésében említett rotáción alapuló összeállítása érdekében az e rendelet 43. cikkének (1) bekezdése alapján meghatározott szolgálati idő szerinti listát kell készíteni, amely a fellebbezési tanácsok elnökének és az egyes tanácsok elnökeinek kivételével a fellebbezési tanácsok valamennyi tagját felsorolja. Amennyiben egy fellebbezést a 207/2009/EK rendelet 135. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a Nagytanács elé utalnak, a Nagytanács tagja az ügynek a Nagytanács elé történő utalást megelőzően kijelölt előadója is.

(2) A fellebbezési tanácsoknak a Nagytanács elnökeként eljáró elnökére a 40. cikk alkalmazandó. A Nagytanács előadójára a 41. cikk alkalmazandó.

(3) Amennyiben a fellebbezési tanácsok elnöke akadályoztatás folytán nem tud a Nagytanács elnökeként eljárni, a fellebbezési tanácsok elnökét e feladata és adott esetben a Nagytanács előtti előadói feladata ellátásában a fellebbezési tanácsoknak a 43. cikk (1) bekezdése alapján meghatározott szolgálati idő alapján leghosszabb szolgálati idővel rendelkező elnöke helyettesíti. A Nagytanács valamely tagjának akadályoztatása esetén a szóban forgó tagot a fellebbezési tanácsok egy másik, a 207/2009/EK rendelet 136a. cikkének (2) bekezdése és e cikk (1) bekezdése szerint kijelölendő tagja helyettesíti. E rendelet 43. cikkének (4) és (5) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó.

(4) Amennyiben a Nagytanács legalább hét tagja – beleértve az elnököt és az előadót is – nincs jelen, a Nagytanács nem tarthat tanácskozást és szavazást az ügyről, továbbá előtte nem folytatható le a szóbeli szakasz.

(5) A Nagytanács tanácskozására és szavazására a 39. cikk (1)–(5) bekezdése alkalmazandó. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.

(6) A Nagytanácsnak a 207/2009/EK rendelet 128. cikke (4) bekezdésének l) pontja alapján meghozott határozataira és értelemszerűen az indokolással ellátott véleményeire a 32. cikk alkalmazandó.

46. cikk

A fellebbezési tanácsok elnöksége

(1) A fellebbezési tanácsok elnöksége a következő feladatokat látja el:

a) dönt a fellebbezési tanácsok összetételéről;

b) megállapítja a fellebbezési ügyeknek a fellebbezési tanácsokhoz való kiosztására vonatkozó objektív kritériumokat, és döntést hoz az említett kritériumok alkalmazásával kapcsolatban felmerülő konfliktusokban;

c) a fellebbezési tanácsok elnökének javaslatára megállapítja a fellebbezési tanácsok kiadási szükségleteit a Hivatal kiadási becsléseinek elkészítése céljából;

d) megállapítja belső eljárási szabályzatát;

e) a 207/2009/EK rendelet 137. cikke szerint megállapítja a tagok kizárására és a velük szembeni kifogásra alkalmazandó eljárási szabályokat;

f) meghatározza az iroda számára a munkavégzési utasításokat;

g) további intézkedéseket hoz a 207/2009/EK rendelet 135. cikke (3) bekezdésének a) pontja és 136. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerinti, a fellebbezési tanácsokra vonatkozó szabályok meghatározására és a munkájuk szervezésére irányuló feladatainak ellátása érdekében.

(2) Az elnökség csak akkor folytathat érvényesen tanácskozást, ha tagjainak legalább kétharmada, köztük az elnökség elnöke és a fellebbezési tanácsok elnökeinek fele – adott esetben felfelé kerekítve – jelen van. Az elnökség határozatait szótöbbséggel hozza meg. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.

(3) Az elnökség által a 43. cikk (1) bekezdése, a 45. cikk (1) bekezdése, valamint e cikk (1) bekezdésének a) és b) pontja alapján hozott határozatokat a Hivatal Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.

47. cikk

A fellebbezési tanácsok elnöke

(1) Amennyiben a fellebbezési tanácsok elnöke a 43. cikk (4) bekezdése értelmében akadályoztatás folytán nem tud eljárni, a 207/2009/EK rendelet 136. cikkének (4) bekezdésével a fellebbezési tanácsok elnökére ruházott vezetői és szervezői feladatokat a fellebbezési tanácsoknak az e rendelet 43. cikkének (1) bekezdése alapján meghatározott szolgálati idő alapján leghosszabb szolgálati idővel rendelkező elnöke látja el.

(2) Amennyiben a fellebbezési tanácsok elnökének pozíciója betöltetlen, az elnöki feladatokat ideiglenes jelleggel a fellebbezési tanácsoknak a 43. cikk (1) bekezdése alapján meghatározott szolgálati idő alapján leghosszabb szolgálati idővel rendelkező elnöke látja el.

48. cikk

Más eljárásokra vonatkozó rendelkezések alkalmazhatósága a fellebbezési eljárásban

E cím eltérő rendelkezése hiányában a fellebbezési eljárásban értelemszerűen alkalmazni kell a Hivatal azon munkatársának vagy szervezeti egységének eljárására vonatkozó előírásokat, aki vagy amely a fellebbezéssel érintett határozatot hozta.

VI. CÍM

SZÓBELI ELJÁRÁS ÉS BIZONYÍTÁS

49. cikk

Idézés szóbeli eljárásra

(1) A feleket a 207/2009/EK rendelet 77. cikke szerinti szóbeli eljárásra meg kell idézni, és fel kell hívni figyelmüket e cikk (3) bekezdésére.

(2) Az idézés kibocsátásakor a Hivatal adott esetben felkéri a feleket, hogy a tárgyalás előtt közöljék a releváns információkat és nyújtsák be a releváns dokumentumokat. A Hivatal felkérheti a feleket, hogy a szóbeli eljárásban egy vagy több konkrét kérdésre összpontosítsanak. A Hivatal a feleknek lehetővé teheti, hogy a szóbeli eljárásban videokonferencia révén vagy más technikai eszköz segítségével vegyenek részt.

(3) Ha a Hivatal előtt tartandó szóbeli eljárásra szabályosan beidézett fél nem tesz eleget az idézésnek, az eljárás nélküle is lefolytatható.

(4) A Hivatal gondoskodik arról, hogy az ügyben a szóbeli eljárás befejeztével érdemi határozatot hozhasson, kivéve, ha ez különleges okokból nem lehetséges.

50. cikk

A szóbeli eljárás nyelve

(1) A szóbeli eljárást az eljárás nyelvén kell lefolytatni, kivéve, ha a felek az Unió valamely más hivatalos nyelvének használatában egyeznek meg.

(2) A Hivatal a szóbeli eljárás során az Unió egy másik hivatalos nyelvét is használhatja, és valamely fél kérelmére a szóban forgó fél számára is engedélyezheti ezt, feltéve, hogy az eljárás nyelvére történő szinkrontolmácsolás biztosítható. A szinkrontolmácsolás költségeit az adott esettől függően a kérelmet előterjesztő fél vagy a Hivatal viseli.

51. cikk

Felek, tanúk vagy szakértők meghallgatása és szemle

(1) Ha a Hivatal felek, tanúk vagy szakértők meghallgatását vagy szemle lefolytatását tartja szükségesnek, erről közbenső határozatot hoz, amelyben megjelöli az alkalmazni kívánt bizonyítási eszközöket, a bizonyítandó tényeket, valamint a meghallgatás vagy a szemle napját, idejét és helyét. Ha a tanú vagy szakértő meghallgatását valamely fél kéri, a Hivatal határozatában megjelöli azt a határidőt, ameddig a kérelmező félnek a Hivatallal közölnie kell a tanúk vagy szakértők nevét és címét.

(2) A felek, tanúk és szakértők számára kiadott idézésnek tartalmaznia kell a következőket:

a) az (1) bekezdésben említett határozat kivonata, amely megjelöli az elrendelt meghallgatás napját, idejét és helyét, valamint a tényeket, amelyekkel kapcsolatban a feleket, a tanúkat és a szakértőket meg kell hallgatni;

b) az eljárásban részt vevő felek neve és az azon igényekre vonatkozó részletek, amelyekkel a tanúk vagy szakértők az 54. cikk (2)–(5) bekezdése alapján felléphetnek.

Az idézésben a beidézett tanúknak vagy szakértőknek azt is fel kell ajánlani, hogy a szóbeli eljárásban videokonferencia révén vagy más technikai eszköz segítségével vegyenek részt.

(3) Az 50. cikk (2) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó.

52. cikk

Szakértők megbízása és szakvélemény

(1) A szakértő szakvéleményének formáját a Hivatal határozza meg.

(2) A szakértői megbízásnak tartalmaznia kell a következőket:

a) a szakértő feladatának pontos leírása;

b) a szakvélemény benyújtásának határideje;

c) az eljárásban részt vevő felek neve;

d) azon igényekre vonatkozó részletek, amelyekkel a szakértő az 54. cikk (2), (3) és (4) bekezdése alapján felléphet.

(3) Amennyiben szakértő kijelölésére kerül sor, a szakvéleményt az eljárás nyelvén kell benyújtani, vagy ahhoz az eljárás nyelvén készült fordítást kell mellékelni. Az írásba foglalt szakvélemény másolatát – és adott esetben a fordítását – a feleknek át kell adni.

(4) A felek kifogást emelhetnek a szakértő kijelölése ellen hozzá nem értés vagy ugyanazon okok alapján, amelyekre hivatkozva a 207/2009/EK rendelet 137. cikkének (1) és (3) bekezdése szerint az elbírálókkal, vagy valamely osztály vagy fellebbezési tanács tagjával szemben kifogást lehet emelni. A szakértő kijelölésével szembeni kifogást az eljárás nyelvén kell benyújtani, vagy ahhoz az eljárás nyelvén készült fordítást kell mellékelni. A kifogás kérdésében a Hivatal érintett szervezeti egysége határoz.

53. cikk

A szóbeli eljárásról készült jegyzőkönyv

(1) A szóbeli eljárásról és a szóbeli bizonyításfelvételről jegyzőkönyvet kell készíteni, amelynek tartalmaznia kell a következőket:

a) a szóbeli eljárás tárgyát képező ügy száma és a szóbeli eljárás időpontja;

b) a Hivatal azon alkalmazottainak, valamint azon feleknek, a felek azon képviselőinek és azon tanúknak és szakértőknek a neve, akik jelen vannak;

c) a felek beadványai és kérelmei;

d) a bizonyítási eszközök;

e) adott esetben a Hivatal által kibocsátott végzések vagy határozat.

(2) A jegyzőkönyv a vonatkozó uniós védjegybejelentés vagy -lajstromozás aktájának részét képezi. A jegyzőkönyvet meg kell küldeni a feleknek.

(3) Amennyiben a Hivatal előtti szóbeli eljárásról vagy bizonyításfelvételről felvétel készül, a felvétel helyettesíti a jegyzőkönyvet és a (2) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó.

54. cikk

A bizonyításfelvétel költségei a szóbeli eljárásban

(1) A Hivatal előtti bizonyításfelvétel feltételéül kiköthető, hogy a bizonyításfelvételt kérelmező fél letétbe helyezzen a Hivatalnál egy, a költségek becslése alapján megállapított összeget.

(2) A Hivatal által megidézett és előtte megjelenő tanúk, valamint szakértők utazásuk és tartózkodásuk indokolt költségeinek megtérítésére jogosultak, amennyiben ilyen költségek felmerülnek. A Hivatal e költségekre előleget adhat számukra.

(3) Azok a tanúk, akik a (2) bekezdés szerint költségtérítési igénnyel léphetnek fel, keresetkiesésük megfelelő megtérítésére, a szakértők pedig tevékenységük díjazására is jogosultak. E térítéseket a tanúk és a szakértők részére feladataik ellátását követően kell teljesíteni, ha a Hivatal hivatalból idézte meg őket.

(4) Az (1), a (2) és a (3) bekezdés alapján fizetendő összegeket és előleget a Hivatal ügyvezető igazgatója állapítja meg, és azokat a Hivatal Hivatalos Lapjában közzé kell tenni. Az összegeket az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatával és az Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekkel összhangban, a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben (8) és annak VII. mellékletében meghatározottak szerint kell kiszámítani.

(5) Az (1)–(4) bekezdés alapján esedékes vagy kifizetett összegekért a következők felelnek:

a) a Hivatal, ha a tanúkat és szakértőket hivatalból idézte meg;

b) az érintett fél, ha a tanúk, illetve a szakértők meghallgatását ő kérelmezte, a 207/2009/EK rendelet 85. és 86. cikke és az (EU) 2017/1431 végrehajtási rendelet 18. cikke alapján a költségek viselése és megállapítása tárgyában hozott határozatra is figyelemmel. Az említett félnek a Hivatal számára az összes szabályszerűen kifizetett előleget vissza kell térítenie.

55. cikk

Az írásbeli bizonyítékok vizsgálata

(1) A Hivatal az előtte folyó eljárásokban a hozzá benyújtott vagy előtte bemutatott minden bizonyítékot olyan mértékben megvizsgál, amely szükséges ahhoz, hogy a szóban forgó eljárásban határozatot hozzon.

(2) A dokumentumokat vagy más bizonyítékokat a beadványhoz csatolt, folyamatos számozással ellátott mellékletekben kell benyújtani. A beadványban szerepelnie kell egy tárgymutatónak, amely minden mellékelt dokumentumra vagy bizonyítékra vonatkozóan feltünteti a következőket:

a) a melléklet száma;

b) a dokumentum vagy bizonyíték rövid leírása és adott esetben az oldalak száma;

c) a beadvány azon oldalszáma, ahol az adott dokumentumot vagy bizonyítékot említik.

Az előterjesztő fél a mellékletek tárgymutatójában azt is feltüntetheti, hogy egy adott dokumentum mely konkrét részei szolgálnak érvei alátámasztására.

(3) Amennyiben a beadvány vagy a mellékletek nem felelnek meg a (2) bekezdésben meghatározott követelményeknek, a Hivatal felhívhatja az előterjesztő felet, hogy a Hivatal által meghatározott határidőn belül orvosolja a hiányosságokat.

(4) Amennyiben a hiányosságokat a Hivatal által meghatározott határidőn belül nem orvosolják, és a Hivatal továbbra sem tudja pontosan megállapítani, hogy valamely dokumentum vagy bizonyíték milyen indokra vagy érvre vonatkozik, az adott dokumentumot vagy bizonyítékot a Hivatal nem veszi figyelembe.

VII. CÍM

A HIVATAL ÁLTAL TELJESÍTETT KÉZBESÍTÉS

56. cikk

A kézbesítésekre vonatkozó általános rendelkezések

(1) A Hivatal előtti eljárások során a Hivatal kézbesítéseit a 207/2009/EK rendelet 75. cikke (2) bekezdésének megfelelően kell teljesíteni, és a kézbesítés a kézbesítendő dokumentumnak az érintett felekhez történő továbbításából áll. A továbbítás történhet a dokumentumhoz való elektronikus hozzáférés biztosítása révén is.

(2) A kézbesítés módjai a következők:

a) elektronikus eszközök révén az 57. cikknek megfelelően;

b) postai úton vagy futárral az 58. cikknek megfelelően;

c) hirdetményi kézbesítés útján az 59. cikknek megfelelően.

(3) Ha a címzett megadta az elektronikus elérhetőségi adatait, a Hivatal választhat az ilyen módon, illetve postai úton vagy futár révén történő kézbesítés között.

57. cikk

Elektronikus eszközökkel teljesített kézbesítés

(1) Elektronikus eszközökkel teljesített kézbesítésnek minősül a kábel, rádió, optikai eszközök, illetve más elektromágneses eszközök révén történő továbbítás, ideértve az internetet is.

(2) Az alkalmazandó konkrét elektronikus eszközökre vonatkozó részleteket, az elektronikus eszközök használatának módját és az elektronikus eszközök útján történő kézbesítés határidejét az ügyvezető igazgató határozza meg.

58. cikk

Postai úton vagy futár útján történő kézbesítés

(1) Az 56. cikk (3) bekezdése ellenére a fellebbezési határidő folyását megindító határozatokat, az idézéseket, valamint a Hivatal ügyvezető igazgatója által meghatározott egyéb iratokat futárszolgálattal vagy ajánlott postai levélben, mindkét esetben tértivevénnyel kell kézbesíteni. Minden más kézbesítés futárszolgálattal vagy ajánlott postai levélben, tértivevénnyel vagy anélkül, illetve rendes postai úton történik.

(2) Az 56. cikk (3) bekezdése ellenére azt a kézbesítést, amelynek címzettje az Európai Gazdasági Térségen (a továbbiakban: EGT) belül nem rendelkezik lakóhellyel, székhellyel vagy valóságos és működő ipari vagy kereskedelmi telephellyel, és nem bízott meg képviselőt a 207/2009/EK rendelet 92. cikke (2) bekezdésének megfelelően, a kézbesítendő iratnak rendes postai úton történő elküldésével kell teljesíteni.

(3) A tértivevénnyel vagy anélkül, futársz