Official Journal L 171 , 09/07/2003 P. 0001 - 0080



AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2003/37/EK IRÁNYELVE (2003. május 26.) a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyásáról, valamint a 74/150/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (EGT vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére, tekintettel a Bizottság javaslatára[1], tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[2], a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően[3], mivel: (1) A típus-jóváhagyási eljárások harmonizálásával összefüggésben lényegessé vált a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1974. március 4-i 74/150/EGK tanácsi irányelv[4] rendelkezéseinek összehangolása a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelv[5], valamint a motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok típusjóváhagyásáról szóló, 1992. június 30-i 92/61/EGK tanácsi irányelv[6] rendelkezéseivel. (2) A 74/150/EGK irányelv jelenleg a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorokra korlátozza a közösségi típus-jóváhagyási eljárás hatályát. Ezért az említett irányelv hatályát ki kell terjeszteni a mezőgazdasági vagy erdészeti járművek más kategóriáira is. Ez az irányelv tehát az első lépést jelenti az egyéb mezőgazdasági gépjárművek szabályozásával kapcsolatban. (3) Figyelembe kell venni azt a tényt is, hogy mentességi eljárást kell bevezetni egyes korlátozott számban gyártott járművekre, amelyek sorozatgyártása kifutóban van, illetve amelyek gyártása során olyan új technológiát alkalmaznak, amelyre külön irányelv nem vonatkozik. (4) Mivel ez az irányelv teljes harmonizációt ír elő, az EK-típusjóváhagyás kötelezővé válását megelőző időszaknak elég hosszúnak kell lennie ahhoz, hogy e járművek gyártói átálljanak a harmonizált eljárásokra. (5) Az Európai Közösségnek az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához ("1958. évi felülvizsgált megállapodás") való csatlakozásáról szóló, 1997. november 27-i 97/836/EK tanácsi határozat[7] alapján meg kell felelni azoknak a különböző nemzetközi szabályozásoknak, amelyekhez a Közösség csatlakozott. Továbbá bizonyos vizsgálatokat össze kell hangolni a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) szabályzatában meghatározott vizsgálatokkal. (6) Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[8] összhangban kell elfogadni. (7) Ez az irányelv tiszteletben tartja különösen az Európai Unió alapjogi chartája által elismert alapvető jogokat és alapelveket, amely a közösségi jog általános elveiként szolgál. (8) A 74/150/EGK irányelvet számos szempontból lényegesen módosították, ezért azt az érthetőség és az ésszerűség érdekében át kell dolgozni, ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: 1. cikk Hatály (1) Ezt az irányelvet a járművek típusjóváhagyására kell alkalmazni, függetlenül attól, hogy a járműveket egy vagy több szakaszban gyártják. Ezt az irányelvet azokra a 2. cikk d) pontjában meghatározott járművekre kell alkalmazni, amelyek legnagyobb tervezési sebessége legalább 6 km/h. Ezt az irányelvet azoknak a rendszereknek, alkatrészeknek és önálló műszaki egységeknek az EK-típusjóváhagyására is alkalmazni kell, amelyeket e járművekben akarnak felhasználni. (2) Ezt az irányelvet nem kell alkalmazni: a) az egyes járművek jóváhagyására; Ez az eljárás azonban alkalmazható olyan járműkategóriákra, amelyek ezen irányelv hatálya alá tartoznak, és amelyekkel kapcsolatban kötelező az EK-típusjóváhagyás; b) azokra a munkagépekre, amelyeket kifejezetten erdészeti felhasználásra terveztek, például az ISO 6814:2000 szabványban meghatározott rönkvontató csörlők és szállítók; c) azokra az erdészeti munkagépekre, amelyeket az ISO 6165:2001 szabvány szerint a földmunkagépek alvázára szereltek fel; d) azokra a cserélhető munkagépekre, amelyek teljesen felemelt állásban vannak, amikor a közúti forgalomban használják azokat a járműveket, amelyekre ezeket felszerelték. 2. cikk Fogalommeghatározások Ezen irányelv alkalmazásában: a) "EK-típusjóváhagyás": az az eljárás, amelynek során egy tagállam igazolja, hogy a jármű típusa, rendszere, alkatrésze vagy önálló műszaki egysége teljesíti ezen irányelv megfelelő műszaki követelményeit; a rendszerek, alkatrészek és önálló műszaki egységek EK-típusjóváhagyását "EK-alkatrész-típusjóváhagyásként" is lehet említeni; b) "többlépcsős EK-típusjóváhagyás": az az eljárás, amelynek során egy vagy több tagállam igazolja, hogy a gyártási állapottól függően egy befejezetlen vagy befejezett jármű teljesíti ezen irányelv megfelelő műszaki követelményeit; c) "az egyes járművek jóváhagyása": az az eljárás, amelynek során egy tagállam igazolja, hogy az egyedileg jóváhagyott jármű megfelel a nemzeti követelményeknek; d) "jármű": a mezőgazdaságban vagy erdészetben felhasználandó traktor, pótkocsi vagy cserélhető vontatott munkagép, függetlenül attól, hogy az teljes, befejezetlen vagy befejezett jármű; e) "járműkategória": azoknak a járműveknek az összessége, amelyek azonos tervezési jellemzőkkel rendelkeznek; f) "járműtípus": egy meghatározott kategória járművei, amelyek a II. melléklet A. fejezetében említett alapvető jellemzők tekintetében nem különböznek egymástól; egy járműtípusnak a II. melléklet A. fejezetében meghatározottak szerint különböző változatai és kivitelei lehetnek; g) "alapjármű": olyan befejezetlen jármű, amelynek a jármű-azonosítási száma a többlépcsős EK-típus-jóváhagyási eljárás egymást követő szakaszai során megmarad; h) "befejezetlen jármű": olyan jármű, amelynek elkészítéséhez még legalább egy gyártási szakaszra van szükség annak érdekében, hogy teljesítse ezen irányelv összes vonatkozó követelményét; i) "befejezett jármű": olyan jármű, amely a többlépcsős EK-típus-jóváhagyási eljárás eredményeként teljesíti ezen irányelv összes vonatkozó követelményét; j) "traktor": olyan gépi meghajtású, kerekes vagy lánctalpas mezőgazdasági vagy erdészeti traktor, amelynek legalább két tengelye van, legnagyobb tervezési sebessége legalább 6 km/h, fő funkciója pedig a vonóerejének felhasználása, s kifejezetten arra tervezték, hogy bizonyos, mezőgazdasági vagy erdészeti munkálatok elvégzésére tervezett cserélhető berendezéseket vontasson, toljon, szállítson és felemeljen, illetve hogy mezőgazdasági és erdészeti pótkocsikat vontasson; a mezőgazdasági vagy erdészeti munkálatok keretében teherszállításra is átalakítható, és/vagy utasülésekkel szerelhető fel; k) "pótkocsi": olyan vontatott mezőgazdasági vagy erdészeti pótkocsi, amelynek fő funkciója a teherszállítás, és mezőgazdasági vagy erdészeti célból traktor általi vontatásra tervezték; ebbe a kategóriába tartoznak azok a pótkocsik is, amelyeknél a szállított teher egy része a vontató járműre esik; a mezőgazdasági és erdészeti pótkocsik közé tartoznak azok a járművek is, amelyek egy traktorra vannak kapcsolva, és egy munkaeszközzel vannak felszerelve, amennyiben az adott jármű műszakilag megengedett össztömegének és terheletlen tömegének aránya nagyobb vagy egyenlő 3,0-mal, a járművet pedig nem az anyagok feldolgozására tervezték; l) "cserélhető vontatott gép": a mezőgazdaságban vagy erdészetben alkalmazott eszköz, amelyet traktorral történő vontatásra terveztek, és amely kiegészíti vagy megváltoztatja annak funkcióját; el lehet látni olyan rakfelülettel, amelyet az e célból szükséges szerszámok és készülékek befogadására, valamint a munka során termelt vagy szükséges anyagok átmeneti tárolására tervezték és alakították ki; a cserélhető vontatott gépek közé tartoznak azok a járművek is, amelyeket egy traktor általi vontatásra terveztek, és állandó jelleggel munkaeszközzel vannak felszerelve, illetve amelyeket anyagok feldolgozására terveztek, amennyiben az adott jármű műszakilag megengedett össztömegének és terheletlen tömegének aránya kevesebb vagy egyenlő 3,0-mal; m) "rendszer": azoknak a berendezéseknek az összessége, amelyeket egy különleges funkció végrehajtása érdekében állítanak össze a járműben; n) "alkatrész": olyan berendezés, amely rendeltetése szerint a jármű részét képezi, és amelyre a járműtől függetlenül típusjóváhagyás adható ki; o) "önálló műszaki egység": olyan berendezés, amely rendeltetése szerint a jármű részét képezi, és amelyre külön típusjóváhagyás adható ki, azonban csak egy vagy több meghatározott járműtípus tekintetében; p) "gyártó": az a természetes vagy jogi személy, aki az EK jóváhagyó hatósággal szemben felelős a típus-jóváhagyási eljárás minden kérdéséért és a gyártásmegfelelőség biztosításáért, függetlenül attól, hogy az adott személy közvetlenül részt vesz-e a jármű, a rendszer, az alkatrész vagy az önálló műszaki egység valamennyi gyártási szakaszában; gyártónak tekintik a következőket is: i. minden olyan természetes vagy jogi személy, aki saját használatára tervez, tervezett, gyárt vagy gyártott járművet, rendszert, alkatrészt vagy önálló műszaki egységet; ii. minden olyan természetes vagy jogi személy, aki felelős ezen irányelv követelményei teljesítésének biztosításáért abban az időpontban, amikor a járművet, a rendszert, az alkatrészt vagy önálló műszaki egységet forgalomba hozzák, vagy üzembe helyezik; A gyártó képviselője az a közösségi székhellyel rendelkező természetes vagy jogi személy, akit a gyártó szabályszerűen nevezett ki, hogy képviselje őt az illetékes hatósággal szemben, és hogy az ezen irányelv által szabályozott területen a nevében eljárjon. A továbbiakban a "gyártóra" történő hivatkozás esetén e kifejezés alatt a gyártót vagy annak képviselőjét kell érteni. q) "forgalomba helyezés": azoknak a járműveknek a rendeltetés szerinti első felhasználása a Közösségen belül, amelyeket az első felhasználás előtt a gyártónak vagy az általa kijelölt harmadik félnek nem kell összeszerelnie vagy beállítania; a nyilvántartásba vétel vagy az első forgalomba hozatal időpontját a forgalomba helyezés időpontjának kell tekinteni; r) "EK jóváhagyó hatóság": egy tagállamnak az a hatósága, amelyik felelős a járműtípus, a rendszer, az alkatrész vagy az önálló műszaki egység típusjóváhagyásának minden kérdéséért, kiállítja, illetve szükség esetén visszavonja az EK-típusjóváhagyásokat, kapcsolatot tart a többi tagállam EK jóváhagyó hatóságaival, és ellenőrzi a gyártó által a termék megfelelőségének biztosítása érdekében tett intézkedéseket; s) "műszaki szolgálat": az a szervezet vagy testület, amelyet mint vizsgálati laboratóriumot jelöltek ki abból a célból, hogy az EK jóváhagyó hatóság nevében vizsgálatokat és ellenőrzéseket végezzen egy tagállamban; ezt a feladatot maga az EK jóváhagyó hatóság is elvégezheti; t) "külön irányelvek": a II. melléklet B. fejezetében felsorolt irányelvek; u) "EK-típusbizonyítvány": a II. melléklet C. fejezetében, illetve egy külön irányelv megfelelő mellékletében szereplő formanyomtatvány, amely meghatározza az EK jóváhagyó hatóság által szolgáltatandó adatokat; v) "adatközlő lap": az I. mellékletben vagy egy külön irányelv megfelelő mellékletében szereplő formanyomtatvány, amely meghatározza a kérelmező által szolgáltatandó adatokat; w) "adatközlő mappa": az a teljes mappa vagy fájl, amely tartalmazza különösen az I. mellékletben előírt adatokat, rajzokat és fényképeket, és amelyet egy külön irányelvben vagy ezen irányelvben előírt adatközlő lapnak megfelelően a kérelmező a műszaki szolgálatnak vagy az EK jóváhagyó hatóságnak nyújt be; x) "információs csomag": az adatközlő mappa, valamint az összes olyan vizsgálati jelentés vagy más okmány, amelyet a feladataik végrehajtása során a műszaki szolgálatok vagy az EK jóváhagyó hatóság mellékelt az adatközlő mappához; y) "az információs csomag tartalomjegyzéke": az információs csomag tartalmát meghatározó irat, amelyet megfelelő számozással vagy más jelölésekkel látnak el annak érdekében, hogy egyértelműen azonosítsák az egyes oldalakat; z) "megfelelőségi igazolás": a III. mellékletben meghatározott okmány, amelyet a gyártó nyújt be annak igazolása érdekében, hogy egy ezen irányelvnek megfelelően jóváhagyott jármű a gyártása időpontjában megfelel az összes alkalmazandó szabályozási eszköz követelményeinek, továbbá megállapítja, hogy a járművet további kiegészítő ellenőrzés nélkül nyilvántartásba lehet venni vagy forgalomba lehet helyezni valamennyi tagállamban. 3. cikk Az EK-típusjóváhagyás iránti kérelem (1) A gyártó a jármű EK-típusjóváhagyása iránt kérelmet nyújt be a tagállam jóváhagyó hatóságához. A kérelemhez mellékelni kell az I. mellékletben előírt adatokat tartalmazó adatközlő mappát. A rendszerek, alkatrészek és önálló műszaki egységek EK-típusjóváhagyásával kapcsolatban az adatközlő mappát az EK-típusjóváhagyás megadásáig, illetve elutasításáig az EK jóváhagyó hatóságnak is a rendelkezésére kell bocsátani. (2) A többlépcsős EK-típusjóváhagyás esetén a következő adatokat kell benyújtani: a) az első lépcsőben: az adatközlő mappának azokat a részeit és azokat az EK-típusbizonyítványokat, amelyek az alapjármű gyártási állapotának megfelelően egy teljes járműhöz szükségesek; b) a második és az azt követő lépcsőkben: az adatközlő mappának azokat a részeit és azokat EK-típusbizonyítványokat, amelyek a gyártás adott szakaszában szükségesek, valamint a befejezetlen járműre vonatkozóan a korábbi lépcsőben kiadott EK-típusbizonyítvány másolatát; ezenkívül a gyártó egy részletes jegyzéket nyújt be a befejezetlen járművön végrehajtott változtatásokról és kiegészítésekről. (3) Egy rendszer, alkatrész vagy önálló műszaki egység EK-típusjóváhagyása iránt a gyártó kérelmet nyújt be a tagállam EK jóváhagyó hatóságához. Ehhez a külön irányelv követelményeinek megfelelően adatközlő mappát kell mellékelni. (4) Egy járműtípus, rendszer, alkatrész vagy önálló műszaki egység EK-típus-jóváhagyási kérelmét csak egy tagállamban lehet benyújtani. Minden jóváhagyandó típusra külön kérelmet kell benyújtani. 4. cikk Az EK-típus-jóváhagyási eljárás (1) Valamennyi tagállam megadja: a) az EK-típusjóváhagyást azokra a járműtípusokra, amelyek megfelelnek az adatközlő mappa adatainak, és amelyek a saját kategóriájuknak megfelelően teljesítik az összes, a II. melléklet B. fejezetében meghatározott külön irányelv műszaki követelményeit; b) a többlépcsős EK-típusjóváhagyást azokra a befejezetlen vagy befejezett alapjárművekre, amelyek megfelelnek az adatközlő mappa adatainak, és amelyek teljesítik az összes, a II. melléklet B. fejezetében meghatározott külön irányelv műszaki követelményeit; c) a rendszerre, az alkatrészre vagy önálló műszaki egységre vonatkozó EK-típusjóváhagyást a rendszerek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek összes olyan típusára, amelyek megfelelnek az adatközlő mappa adatainak, és amelyek teljesítik a II. melléklet B. fejezetében megadott megfelelő külön irányelv műszaki követelményeit; Amennyiben a jóváhagyandó rendszer, alkatrész vagy önálló műszaki egység csak a jármű más részeivel együtt teljesíti a funkcióját, illetve csak így állnak rendelkezésre a különleges jellemzői, továbbá ha emiatt egy vagy több követelmény teljesítése csak úgy ellenőrizhető, hogy a jóváhagyandó rendszer, alkatrész vagy önálló műszaki egység a jármű más - akár tényleges, akár szimulált - részeivel együtt működik, akkor a rendszer, az alkatrész vagy önálló műszaki egység EK-típusjóváhagyásának hatályát ennek megfelelően korlátozni kell. Ebben az esetben az ilyen rendszer, alkatrész vagy önálló műszaki egység EK-típusbizonyítványában megjelölik a felhasználásra vonatkozó korlátozásokat és a beszerelésükre vonatkozó feltételeket. E korlátozások és feltételek teljesítését a jármű EK-típusjóváhagyásakor ellenőrizni kell. (2) Amennyiben egy tagállam megállapítja, hogy egy, az (1) bekezdés rendelkezéseit teljesítő jármű, rendszer, alkatrész vagy önálló műszaki egység mégis komoly kockázatot jelent a közúti közlekedésbiztonságra, a környezetre vagy a munkahelyi biztonságra, akkor a tagállam elutasíthatja az EK-típusjóváhagyás kiadását. Erről haladéktalanul tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot, s indokolja döntését. (3) Minden olyan járműtípussal kapcsolatban, amelyre megadták, megtagadták, vagy visszavonták a típusjóváhagyást, az adott tagállam jóváhagyó hatósága egy hónapon belül a II. melléklet C. fejezetében felsorolt mellékletekkel együtt továbbítja az EK-típusbizonyítvány egy példányát a többi tagállam jóváhagyó hatóságainak. (4) Az adott tagállam jóváhagyó hatósága minden hónapban egy jegyzéket küld a többi tagállam jóváhagyó hatóságainak azoknak az EK-típusjóváhagyásoknak a VI. mellékletben feltüntetett adatairól, amelyeket a szóban forgó hónapban a rendszerekkel, alkatrészekkel vagy önálló műszaki egységekkel kapcsolatban megadott, megtagadott vagy visszavont. Egy másik tagállam EK jóváhagyó hatóságának kérelmére e hatóságok haladéktalanul továbbítják az adott rendszer, alkatrész vagy önálló műszaki egység EK-típusjóváhagyásának másolatát és/vagy annak a rendszernek, alkatrésznek vagy önálló műszaki egységnek az információs csomagját, amelyekre vonatkozóan kiállították, megtagadták vagy visszavonták az EK-típusjóváhagyást. 5. cikk Az EK-típusjóváhagyások módosítása (1) Az EK-típusjóváhagyást kiállító tagállam meghozza a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy tájékoztassák az információs csomag adataiban bekövetkező változásokról. (2) Az EK-típusjóváhagyás módosítása iránti kérelmet kizárólag ahhoz a tagállamhoz lehet benyújtani, amely megadta az eredeti EK-típusjóváhagyást. (3) Amennyiben egy EK-típusjóváhagyás esetében megváltozik az információs csomag valamelyik adata, akkor annak a tagállamnak az EK jóváhagyó hatósága, amely az eredeti EK-típusjóváhagyást kiadta, szükség esetén kiállítja az információs csomag felülvizsgált lapjait, amelyek egyértelműen megjelölik a változás jellegét és újbóli kiállítás időpontját. E követelményt az információs csomag egységes szerkezetbe foglalt, frissített változata is teljesíti, amelyhez mellékelték a módosítások részletes ismertetését. (4) Amennyiben módosított lapokat vagy egységes szerkezetbe foglalt, frissített változatot állítanak ki, akkor módosítani kell az EK-típusbizonyítványhoz csatolt információs csomag tartalomjegyzékét is annak érdekében, hogy látható legyen a legutóbbi módosítás vagy az egységes szerkezetbe foglalt, frissített változat kiállításának időpontja. (5) A következő esetekben a módosításokat "kiterjesztésként" kell értelmezni, és annak a tagállamnak a jóváhagyó hatósága, amelyik kiadta az eredeti EK-típusjóváhagyást, egy olyan kiterjesztési számot tartalmazó felülvizsgált EK-típusbizonyítványt állít ki, amely egyértelműen meghatározza a kiterjesztés okát és az újbóli kiállítás időpontját: a) ha további ellenőrzés szükséges; b) ha az EK-típusbizonyítvány adatai megváltoztak (kivéve a mellékleteket); c) ha annak a külön irányelvnek a követelményei, amelyet abban az időpontban alkalmaztak, amikortól az első forgalomba helyezés tilos, attól az időponttól kezdődően megváltoztak, amely jelenleg szerepel a jármű EK-típusbizonyítványában. (6) Amennyiben az eredeti EK-típusjóváhagyást kiadó tagállam EK jóváhagyó hatósága megállapítja, hogy az információs csomag módosítása további ellenőrzést, illetve új vizsgálatokat vagy ellenőrzéseket igényel, akkor tájékoztatja erről a gyártót, a (3), (4) és (5) bekezdésben említett okmányokat pedig csak akkor állítja ki, ha a vizsgálatok vagy ellenőrzések megfelelő eredménnyel zárultak. 6. cikk Megfelelőségi igazolás és az EK-típus-jóváhagyási jel (1) A jármű EK-típusbizonyítványának jogosultjaként a gyártó e minőségében megfelelőségi igazolást állít ki. Ezt az igazolást, amelynek mintáit a III. melléklet tartalmazza, az összes, a jóváhagyott járműtípusnak megfelelően gyártott teljes vagy befejezetlen járműhöz mellékelik. (2) A járművek adóztatása vagy nyilvántartásba vétele érdekében a tagállamok - a Bizottságnak és a többi tagállamnak biztosított legalább három hónapos értesítési határidőt követően - a megfelelőségi igazolásban szereplő adatokon túl olyan adatokat is kérhetnek, amelyek nem szerepelnek a III. mellékletben, feltéve hogy ezek az adatok egyértelműen meg vannak adva az információs csomagban, illetve annak adataiból egyszerűen kiszámíthatók. (3) Egy rendszerre, alkatrészre vagy önálló műszaki egységre vonatkozó EK-típusbizonyítvány jogosultjaként a gyártó e minőségében az összes, a jóváhagyott típusnak megfelelően gyártott alkatrészt vagy egységet ellátja a kereskedelmi nevével vagy védjegyével és/vagy - amennyiben a külön irányelv előírja - az EK-típus-jóváhagyási jellel vagy számmal. (4) Egy olyan EK-típusbizonyítvány jogosultjaként, amely a 4. cikk (1) bekezdése c) pontjának megfelelően korlátozza a szóban forgó rendszer, alkatrész vagy önálló műszaki egység felhasználását, a gyártó e minőségében minden rendszerhez, alkatrészhez vagy önálló műszaki egységhez megadja a korlátozással kapcsolatos részletes adatokat és a beszerelésre vonatkozó feltételeket. 7. cikk Nyilvántartásba vétel, értékesítés és forgalomba helyezés (1) A tagállamok csak akkor veszik nyilvántartásba a típus-jóváhagyási eljárás keretében meghatározott új járműveket és engedélyezik azok értékesítését vagy forgalomba helyezését a szerkezeti felépítésük és működésük alapján, ha a járművekhez érvényes megfelelőségi igazolást mellékeltek. A tagállamok engedélyezhetik a befejezetlen járművek értékesítését, azonban megtagadhatják állandó nyilvántartásba vételüket és forgalomba helyezésüket, amíg azok befejezetlen járművek. (2) A tagállamok csak akkor engedélyezik a rendszerek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek értékesítését vagy forgalomba helyezését, ha e rendszerek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek teljesítik a külön irányelvek megfelelő követelményeit és a 6. cikk (3) bekezdésében említett követelményeket. 8. cikk Mentességek (1) A 7. cikk (1) bekezdésének követelményeit nem kell alkalmazni a fegyveres erők, a polgári védelem, a tűzoltóság vagy közrend fenntartásáért felelős testületek általi használatra szánt járművekre, illetve azokra a járművekre, amelyek típusjóváhagyását e cikk (2) bekezdése szerint állították ki. (2) A gyártó kérésére a tagállamok mentesíthetik a 9., 10. és 11. cikkben említett járműveket egy vagy több külön irányelv egy vagy több rendelkezése alól. A tagállamok minden évben továbbítják a Bizottságnak és a többi tagállamnak a megadott mentességek jegyzékét. 9. cikk Kis sorozatban gyártott járművek A kis sorozatban gyártott járművekkel kapcsolatban az egyes tagállamokban évente nyilvántartásba vett, értékesítésre ajánlott vagy forgalomba helyezett járművek számát az V. melléklet A. fejezetében megadott legnagyobb darabszámra korlátozzák. A tagállamok minden évben elküldik a Bizottságnak e járművek EK-típusjóváhagyásának jegyzékét. Az ilyen EK-típusjóváhagyást kiadó tagállam továbbítja az adatközlő lapok és az EK-típusbizonyítvány, valamint azok összes mellékletének másolatát a gyártó által kijelölt többi tagállam jóváhagyó hatóságainak, amelyben megadják a biztosított mentesség jellegét. Három hónapon belül e tagállamok határoznak a területükön a nyilvántartásba bejegyzendő járművek EK-típusjóváhagyásának elfogadásáról és adott esetben e járművek számáról. 10. cikk Sorozatgyártásból kifutó járművek (1) A sorozatgyártásból kifutó járművekkel kapcsolatban a gyártó kérésére a tagállamok az V. melléklet B. fejezetében meghatározott mennyiségi korlátozásokon belül a harmadik albekezdésben megállapított korlátozott időtartamra engedélyezhetik azoknak az új járműveknek a nyilvántartásba vételét, értékesítését vagy forgalomba helyezését, amelyek megfelelnek egy olyan járműtípusnak, amelyek típusjóváhagyása már nem érvényes. Az első albekezdést kizárólag azokra a járművekre kell alkalmazni: a) amelyek a Közösség területén vannak; és b) amelyekhez olyan érvényes megfelelőségi igazolást mellékeltek, amelyet akkor állítottak ki, amikor az adott jármű EK-típusjóváhagyása még érvényes volt, azonban a jármű nyilvántartásba vétele vagy forgalomba helyezése nem történt meg az említett típusjóváhagyás érvényessége alatt. Ezt a lehetőséget a teljes járművek esetében az EK-típusjóváhagyás lejártától számított huszonnégy hónapos, a befejezett járművek esetében pedig harminc hónapos időszakra korlátozzák. (2) Annak érdekében, hogy egy meghatározott kategóriában egy vagy több járműtípusra alkalmazzák az (1) bekezdést, a gyártójuknak kérelmet kell benyújtania az összes olyan tagállam illetékes hatóságához, amelyet érint az adott járműtípus forgalomba helyezése. A kérelemben meg kell adni a kérelem alapjául szolgáló műszaki és/vagy gazdasági okokat. A tagállamok három hónapon belül határoznak az adott járműtípus nyilvántartásba vételének engedélyezéséről a területükön és adott esetben e járművek számáról. Az e járműtípusok forgalomba helyezése tekintetében érintett tagállamok felelősek annak biztosításáért, hogy a járművek gyártója megfeleljen az V. melléklet B fejezete követelményeinek. 11. cikk A járművek, rendszerek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek összeegyeztethetetlensége Azokkal a járművekkel, rendszerekkel, alkatrészekkel vagy önálló műszaki egységekkel kapcsolatban, amelyeket egy vagy több külön irányelv egy vagy több követelményével összeegyeztethetetlen technológiák és elvek szerint terveztek: a) a tagállam ideiglenes EK-típusjóváhagyást adhat ki. Ebben az esetben e tagállamnak egy hónapon belül továbbítania kell az EK-típusbizonyítvány és annak mellékleteinek másolatát a többi tagállam jóváhagyó hatóságainak és a Bizottságnak. Egyidejűleg továbbítania kell a Bizottságnak egy engedély iránti kérelmet is, amely az EK-típusjóváhagyásnak az ezen irányelv alapján történő megadására vonatkozik. A kérelemhez a következő információkat tartalmazó dossziét kell mellékelni: i. azok az okok, amelyek alapján a szóban forgó eljárások vagy elvek összeegyeztethetetlenek a járműre, rendszerre, alkatrészre vagy önálló műszaki egységre vonatkozó külön irányelvek követelményeivel; ii. az ezzel kapcsolatban felmerülő biztonsági, környezetvédelmi vagy munkahelyi biztonsági kérdések ismertetése, valamint a meghozott intézkedések; iii. azoknak a vizsgálatoknak és eredményeiknek az ismertetése, amelyek igazolják, hogy a biztosított biztonsági, környezetvédelmi és munkahelyi biztonsági szint legalább egyenértékű azzal a szinttel, amelyet egy vagy több különálló irányelv követelményei biztosítanak; b) a teljes dosszié kézhezvételétől számított három hónapon belül a Bizottság egy határozattervezetet terjeszt a 20. cikk (1) bekezdésében említett bizottság elé. A 20. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően a Bizottság határoz annak engedélyezéséről, hogy ezen irányelv alapján a tagállam megadhatja-e az EK-típusjóváhagyást. Kizárólag az engedély iránti kérelmet és a határozattervezetet küldik el a tagállamoknak a nemzeti nyelvükön; c) amennyiben a kérelmet jóváhagyják, a tagállam ezen irányelv alapján megadhatja az az EK-típusjóváhagyást. Ebben az esetben a határozatnak azt is tartalmaznia kell, hogy korlátozták-e az EK-típusjóváhagyás érvényességét. Az EK-típusjóváhagyás érvényességi ideje semmiképpen sem lehet kevesebb harminchat hónapnál; d) amennyiben a külön irányelveket úgy igazítják hozzá a műszaki fejlődéshez, hogy az e cikk alapján jóváhagyott járművek, rendszerek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek típusai megfelelnek a módosított irányelveknek, akkor a tagállamok az így megadott típusjóváhagyásokat az ezen irányelv alapján kiállított típusjóváhagyásokra alakítják át, miközben elegendő időt hagynak az alkatrészek vagy önálló műszaki egységek szükséges változtatásaira, különös tekintettel a korlátozásokra vagy mentességekre vonatkozó hivatkozások eltávolítására; e) amennyiben a meghatározott külön irányelvekhez való hozzáigazítással kapcsolatban nem tettek intézkedéseket, az e cikk alapján megadott EK-típusjóváhagyás érvényessége egy másik bizottsági határozattal meghosszabbítható, amelyet az EK-típusjóváhagyást megadó tagállam kérelmez; f) az e cikk alapján először megadott mentesség a 20. cikk (1) bekezdésében említett bizottság számára hivatkozási alapul szolgálhat a további azonos jellegű kérelmek elbírálásakor. 12. cikk Egyenértékűség (1) A Bizottság javaslatára a Tanács minősített többséggel elismerheti az egyenértékűséget a járművek, rendszerek, alkatrészek és önálló műszaki egységek EK-típusjóváhagyására vonatkozó, ezen irányelv, valamint a külön irányelvek által megállapított feltételek vagy rendelkezések, továbbá a nemzetközi szabályozások, illetve a Közösség és a harmadik országok között létrejött többoldalú vagy kétoldalú megállapodások keretében a harmadik országok szabályozása által megállapított eljárások között. (2) A 70/156/EGK irányelvben meghatározott gépjárművekre az ezen irányelv II. melléklete B. fejezetének II-A. részében felsorolt külön irányelvek alapján kiállított EK-típusjóváhagyások egyenértékűségét elismerik. (3) Az ezen irányelv II. melléklete B. fejezetének II-B. részében felsorolt, a felülvizsgált 1958. évi megállapodáshoz csatolt ENSZ/EGB rendeletek alapján kiállított típusjóváhagyások egyenértékűségét elismerik. (4) Az ezen irányelv II. melléklete B. fejezetének II-C. részében felsorolt szabványosított OECD-kódexek alapján elkészített vizsgálati értesítőket egyenértékűnek tekintik a külön irányelvek alapján kidolgozott vizsgálati jelentésekkel. 13. cikk Intézkedések a termelés megfelelőségének biztosítása érdekében (1) Az EK-típusjóváhagyást megadó tagállam e típusjóváhagyással kapcsolatban meghozza a IV. mellékletben említett intézkedéseket annak érdekében, hogy - adott esetben a többi tagállam EK jóváhagyó hatóságával együttműködve - ellenőrizze, hogy meghozták-e a megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a gyártott járművek, rendszerek, alkatrészek és önálló műszaki egységek megfeleljenek a jóváhagyott típusnak. (2) Az EK-típusjóváhagyást megadó tagállam e típusjóváhagyással kapcsolatban meghozza a IV. mellékletben említett intézkedéseket annak érdekében, hogy - adott esetben a többi tagállam EK jóváhagyó hatóságával együttműködve - ellenőrizze, hogy az (1) bekezdésben említett intézkedések továbbra is megfelelőek-e, a gyártott járművek, rendszerek, alkatrészek és önálló műszaki egységek pedig továbbra is megfelelnek-e a jóváhagyott típusnak. Annak ellenőrzését, hogy a termékek megfelelnek-e a jóváhagyott típusnak, a IV. melléklet 2. pontjában meghatározott eljárásokra kell korlátozni. 14. cikk Tájékoztatási kötelezettség A tagállamok illetékes EK jóváhagyó hatóságai egy hónapon belül tájékoztatják egymást az EK-típusjóváhagyások visszavonásáról, valamint ezeknek az intézkedéseknek az indoklásáról. 15. cikk Védzáradék (1) Amennyiben egy tagállam megállapítja, hogy egy bizonyos típus járművei, rendszerei, alkatrészei vagy önálló műszaki egységei annak ellenére, hogy érvényes megfelelőségi igazolással és megfelelő típus-jóváhagyási jellel vannak ellátva, súlyos kockázatot jelentenek a közúti közlekedésbiztonságra vagy a munkahelyi biztonságra, akkor legfeljebb hat hónapra megtagadhatja e járművek nyilvántartásba vételét, illetve saját területén megtilthatja e járművek, rendszerek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek értékesítését vagy forgalomba helyezését. A tagállam haladéktalanul értesíti erről a többi tagállamot és a Bizottságot, s megindokolja döntését. (2) Az (1) bekezdésben említett esetben a Bizottság a lehető legrövidebb időn belül konzultációt kezdeményez az érintett felekkel. Amennyiben a konzultációt követően a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a) az intézkedés indokolt, akkor haladéktalanul értesíti erről az intézkedést kezdeményező tagállamot és a többi tagállamot; b) az intézkedés nem indokolt, akkor haladéktalanul értesíti erről az intézkedést kezdeményező tagállamot és a gyártót. Amennyiben az (1) bekezdésben említett döntést az egyik külön irányelv szabályozási hiányossága indokolja, akkor a döntés fenntartásával kapcsolatos határozatot a 20. cikk (2) bekezdésében előírt eljárással összhangban kell elfogadni. 16. cikk Eltérés a jóváhagyott típustól (1) A jóváhagyott típustól való eltérés akkor következik be, ha olyan eltéréseket állapítanak meg az EK-típusbizonyítványban és/vagy az információs csomagban szereplő jellemzőktől, amelyet az EK-típusjóváhagyást megadó tagállam az 5. cikk (3) bekezdése alapján nem engedélyezett. A járművet nem kell a jóváhagyott típustól eltérőnek tekinteni, ha az eltérések a külön irányelvekben megállapított megengedett tűréshatárokon belül vannak. (2) Amennyiben az EK-típusjóváhagyást megadó tagállam megállapítja, hogy a megfelelőségi igazolással vagy EK-típus-jóváhagyási jellel ellátott járművek, rendszerek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek nem felelnek meg az általa jóváhagyott típusnak, akkor meghozza a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a gyártott járművek, rendszerek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek megfeleljenek a jóváhagyott típusnak. Az említett tagállam EK jóváhagyó hatósága tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot a meghozott intézkedésekről, amelyek az EK-típusjóváhagyás visszavonását is előírhatják. (3) A jármű EK-típusjóváhagyásáért felelős hatóság felkéri azt a tagállamot, amelyik megadta a típusjóváhagyást az érintett rendszerre, alkatrészre, önálló műszaki egységre vagy a befejezetlen járműre, hogy hozza meg a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a gyártott járművek megfeleljenek a jóváhagyott típusnak, mégpedig a következő esetekben: a) olyan EK-típusjóváhagyás esetében, ahol a jármű nem megfelelősége kizárólag a rendszer, az alkatrész vagy az önálló műszaki egység nem megfelelőségéből adódik; vagy b) olyan többlépcsős EK-típusjóváhagyás esetében, ahol a befejezett jármű nem megfelelősége kizárólag a befejezetlen jármű rendszerének, alkatrészének vagy önálló műszaki egységének, illetve magának a befejezetlen járműnek a nem megfeleléséből adódik. A hatóság haladéktalanul tájékoztatja erről a Bizottságot, és a (2) bekezdést alkalmazzák. 17. cikk A nem megfelelőség ellenőrzése Amennyiben egy tagállam megállapítja, hogy a megfelelőségi igazolással vagy EK-típus-jóváhagyási jellel ellátott járművek, rendszerek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek nem felelnek meg a jóváhagyott típusnak, akkor felkérheti az EK-típusjóváhagyást megadó tagállamot annak ellenőrzésére, hogy a gyártott járművek, rendszerek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek megfelelnek-e a jóváhagyott típusnak. Ezt az intézkedést a lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb a kérelem időpontjától számított hat hónapon belül kell meghozni. 18. cikk Értesítés a határozatokról és a jogorvoslati lehetőségekről Az EK-típusjóváhagyást megtagadó vagy visszavonó határozatokban, a nyilvántartásba vételt megtagadó határozatokban, illetve az forgalomba helyezést vagy az értékesítést tiltó határozatokban, amelyeket ezen irányelv végrehajtása során elfogadott rendelkezések alapján fogadtak el, megadják az e határozat alapjául szolgáló indokokat. E határozatról értesíteni kell az érintett felet, s ezzel egyidejűleg tájékoztatni kell a tagállam hatályos jogszabályai alapján a rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségekről és a jogorvoslattal kapcsolatos határidőkről. 19. cikk Ezen irányelv mellékleteinek, illetve a külön irányelvek módosítása (1) Az irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a továbbiakban említett területeken a 20. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárással összhangban kell elfogadni: a) az ezen irányelv mellékleteinek kiigazításához szükséges változtatások; vagy b) a külön irányelvek műszaki rendelkezéseinek kiigazításához szükséges változtatások; vagy c) az önálló műszaki egységek EK-típusjóváhagyására vonatkozó rendelkezések beépítése a külön irányelvekbe. (2) Amennyiben a 97/836/EK határozat alapján új szabályozásokat, illetve olyan meglévő szabályozások módosítását vezetik be, amelyekhez a Közösség csatlakozott, akkor ennek következtében a Bizottság a 20. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárással összhangban kiigazítja ezen irányelv mellékleteit. 20. cikk A bizottság (1) A Bizottság munkáját a bizottság segíti. (2) Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel annak 8. cikkének rendelkezéseire. Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított időszak három hónap. (3) A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát. 21. cikk Az EK jóváhagyó hatóságok és a műszaki szolgálatok bejelentése (1) A tagállamok közlik a Bizottsággal és a többi tagállammal a következő intézmények nevét és címét: a) az EK jóváhagyó hatóságok és szükség esetén azok a területek, amelyekért felelősek; és b) az általuk kijelölt műszaki szolgálatok, s megadják azokat a vizsgálati eljárásokat, amelyekre ezeket a testületeket kijelölték. A bejelentett műszaki szolgálatoknak a következő feltételek mellett meg kell felelniük a vizsgálati laboratóriumokra vonatkozó EN - ISO/IEC 17025:2000 harmonizált szabványnak: i. a gyártó kizárólag akkor jelölhető ki műszaki szolgálatnak, ha a külön irányelvek vagy az azoknak megfelelő szabályozások ezt kifejezetten előírják; ii. a vizsgáló állomáson kívüli berendezéseknek a műszaki szolgálat általi használata az EK jóváhagyó hatóság beleegyezésével engedélyezett. (2) Abból kell kiindulni, hogy a bejelentett műszaki szolgálat megfelel az (1) bekezdés b) pontjában említett harmonizált szabványnak. Adott esetben a Bizottság felkérheti a tagállamokat a megfelelő bizonyítékok benyújtására. (3) A harmadik országok szolgálatai kizárólag akkor jelenthetők be kijelölt műszaki szolgálatként, ha ezt a Közösség és a szóban forgó harmadik ország között létrejött kétoldalú vagy többoldalú megállapodás előírja. 22. cikk Végrehajtás (1) A tagállamok elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2004. december 31-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. Ezeket a rendelkezéseket 2005. július 1-jétől alkalmazzák. Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg. (2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el. 23. cikk Az EK-típusjóváhagyásra vonatkozó intézkedések végrehajtása (1) A T1, T2 és T3 kategóriába tartozó járművek tekintetében a tagállamok a következőképpen alkalmazzák ezt az irányelvet: a) az új járműtípusokra 2005. július 1-jétől; b) az összes forgalomba helyezett járműre 2009. július 1-jétől. (2) Amennyiben egy, a II. mellékletben meghatározott járműkategória tekintetében az összes külön irányelvet elfogadják, az (1) bekezdésben említett kategóriáktól eltérő kategóriákra a tagállamok a következőképpen alkalmazzák ezt az irányelvet: a) annak az utolsó külön irányelvnek a hatálybalépésétől számított három év elteltével, amelyet az új járműtípusok tekintetében még el kell fogadni; b) annak az utolsó külön irányelvnek a hatálybalépésétől számított hat év elteltével, amelyet az összes forgalomba helyezett jármű tekintetében még el kell fogadni. (3) A gyártók kérésére a tagállamok az összes vonatkozó külön irányelv hatálybalépésétől alkalmazhatják ezt az irányelvet az összes új járműtípusra. 24. cikk Hatályon kívül helyezés (1) A 74/150/EGK irányelv 2005. július 1-jétől hatályát veszti. (2) A 74/150/EGK irányelvre való hivatkozásokat erre az irányelvre történő hivatkozásnak tekintik, és ezen irányelv VIII. mellékletében megadott megfelelési táblázatnak megfelelően kell értelmezni azokat. 25. cikk Hatálybalépés Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba. 26. cikk Címzettek Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei. Kelt Brüsszelben, 2003. május 26-án. az Európai Parlament részéről az elnök P. COX a Tanács részéről az elnök G. DRYS A MELLÉKLETEK JEGYZÉKE I. melléklet Az adatközlő lapok mintája II. melléklet: - A. fejezet A járműkategóriák és járműtípusok fogalommeghatározása - B. fejezet A járművek EK-típusjóváhagyására alkalmazandó követelmények jegyzéke 1. függelék A különleges felhasználású járművek meghatározása és a járművek EK-típusjóváhagyására vonatkozó követelmények jegyzéke; a külön irányelvek alkalmazhatósága a különleges felhasználású járművekre 2. függelék A járművek EK-típusjóváhagyására vonatkozó eljárások - C. fejezet A járművek EK-típusbizonyítványa 1. függelék Az EK-típusbizonyítványok számkiosztási rendszere III. melléklet Az EK megfelelőségi igazolás IV. melléklet A gyártásmegfelelőséget biztosító eljárások V. melléklet A kis sorozatban gyártott és a sorozatgyártásból kifutó járművekre vonatkozó korlátozások VI. melléklet A külön irányelvek alapján kiállított EK-típusjóváhagyások jegyzéke VII. melléklet A többlépcsős EK-típusjóváhagyás során alkalmazandó eljárások VIII. melléklet Megfelelési táblázat I. MELLÉKLET3 AZ ADATKÖZLŐ LAPOK MINTÁJA (Az összes, ebben az irányelvben és a külön irányelvekben említett adatközlő lap kizárólag ennek a kimerítő listának a kivonata lehet, és ugyanezt a számkiosztási rendszert használja.) A következő információkat adott esetben három eredeti példányban kell benyújtani, amelyekhez tartalomjegyzéket kell mellékelni. A rajzokat megfelelő léptékben és részletezettséggel, A4-es formátumban vagy A4-es formátumra hajtogatva kell benyújtani. Amennyiben fényképeket is mellékelnek, azoknak megfelelő részletezettséggel kell rendelkezniük. A. MINTA Kimerítő lista Az A. mintát akkor kell kitölteni, ha nem áll rendelkezésre a tárgyra vonatkozó külön irányelv alapján megadott EK-típusbizonyítvány. 0. ÁLTALÁNOS ADATOK 0.1 Gyártmány/gyártmányok (gyártó által bejegyeztetett védjegy) 0.2 Típus (sorolja fel a változatokat és kiviteleket) 0.2.0 A jármű gyártási állapota: teljes/befejezett/befejezetlen járművek esetén1 A befejezett járművek esetében meg kell adni az előző gyártó nevét és címét, valamint a befejezetlen vagy teljes jármű típus-jóváhagyási számát. 0.2.1 Kereskedelmi név/nevek (ha van): 0.3 A típus azonosítására szolgáló jelölés, ha az fel van tüntetve a típuson: 0.3.1 A gyári tábla (elhelyezése és a rögzítés módja): 0.3.2 Alváz-azonosítási szám (elhelyezése): 0.4 Járműkategória4: 0.5 A gyártó neve és címe: 0.6 Az előírt táblák és feliratok elhelyezése és rögzítésük módja (fénykép vagy rajz): 0.7 Az EK-típus-jóváhagyási jel elhelyezése a rendszereken, alkatrészeken és önálló műszaki egységeken és a rögzítés módja: 0.8 Az összeszerelő üzem/üzemek neve/nevei és címe/címei: 1. A JÁRMŰ ÁLTALÁNOS SZERKEZETI JELLEMZŐI (Csatolni kell a reprezentatív kivitelről készült fényképet vagy rajzot, amely -részben elölről és -részben hátulról ábrázolja azt, valamint az egész jármű méretezett rajzát) 1.1 A tengelyek és kerekek száma: 1.1.1 A ikerkerekes tengelyek száma és elhelyezése (ha van ilyen): 1.1.2 A kormányzott tengelyek száma és elhelyezése: 1.1.3 A meghajtott tengelyek (száma, elhelyezése, összekapcsolása): 1.1.4 A fékezett tengelyek (száma, elhelyezése): 1.2 A motor elhelyezése és elrendezése: 1.3 A kormánykerék elhelyezése: jobb/bal/középső1 1.4 Megfordítható vezetőhely: igen/nem1 1.5 Alváz: gerincalváz/hossztartóval felszerelt/csuklós alváz/egyéb1 1.6 A jármű jobb-/baloldali1 közúti közlekedésre tervezett: 2. TÖMEGEK ÉS MÉRETEK5 (kg-ban és mm-ben) (adott esetben fel kell tüntetni a rajzokon) 2.1 Terheletlen tömeg/tömegek: 2.1.1 Terheletlen tömeg/tömegek üzemkész állapotban16 (a különböző külön irányelvek hivatkozási pontjaként szolgál) (beleértve a borulás hatása elleni védőszerkezetet is a kiegészítő tartozékok nélkül, de hűtőfolyadékkal, kenőanyaggal, tüzelőanyaggal, szerszámokkal, a járművezetővel együtt)6: - legnagyobb: - legkisebb: 2.1.1.1 E tömeg/tömegek megoszlása a tengelyek között, a félpótkocsi (vagy cserélhető vontatott munkagép), illetve a középtengelyes pótkocsi (vagy cserélhető vontatott munkagép) esetében pedig a terhelés a csatolási ponton: 2.2 A gyártó által bejelentett legnagyobb tömeg: 2.2.1 A jármű műszakilag megengedett legnagyobb terhelt tömege a gumiabroncsok műszaki előírásai alapján: 2.2.2 E tömeg/tömegek megoszlása a tengelyek között, a félpótkocsi (vagy cserélhető vontatott munkagép), illetve a középtengelyes pótkocsi (vagy cserélhető vontatott munkagép) esetében pedig a terhelés a csatolási ponton: 2.2.3 E tömeg/tömegek tengelyek közötti megoszlására vonatkozó határérték (százalékos értékként meg kell adni az első és hátsó tengelyre eső legkisebb határértékeket), a félpótkocsi (vagy cserélhető vontatott munkagép), illetve a középtengelyes pótkocsi (vagy cserélhető vontatott munkagép) esetében pedig a terhelés a csatolási ponton: 2.2.3.1 Tömeg/tömegek és gumiabroncs/gumiabroncsok: Tengelyszám Gumiabroncsok (méretek) Terhelhetőség Műszakilag megengedett legnagyobb tengelyterhelés Csatolási pontra eső legnagyobb megengedett függőleges terhelés7 1 2 3 2.2.4 Hasznos teher/terhek16: 2.3 Az ellensúlyok tömege (teljes súly, anyag, az alkatrészek száma): 2.3.1 E tömeg/tömegek megoszlása a tengelyek között: 2.4 A traktor által vontatható műszakilag megengedett tömeg: 2.4.1 Vonórudas pótkocsi esetében (cserélhető vontatott munkagép): 2.4.2 Félpótkocsi esetében (cserélhető vontatott munkagép): 2.4.3 Középtengelyes pótkocsi esetében (cserélhető vontatott munkagép): 2.4.4 A traktor-pótkocsi járműszerelvény (cserélhető vontatott munkagép) műszakilag megengedett teljes tömege/tömegei [a pótkocsi (cserélhető vontatott munkagép) fékrendszerének egyes összeállításai szerint]: 2.4.5 A pótkocsi (cserélhető vontatott munkagép) legnagyobb vontatható tömege: 2.4.6 A csatolási pont elhelyezése: 2.4.6.1 A csatolási pont talajtól mért távolsága: 2.4.6.1.1 legfeljebb: 2.4.6.1.2 legalább: 2.4.6.2 A hátsó tengely középvonalán átmenő függőleges síktól mért távolság: 2.4.6.3 A csatlakozási ponton fellépő legnagyobb statikus függőleges terhelés/műszakilag megengedett tömeg: 2.4.6.3.1 - traktornál: 2.4.6.3.2 - a félpótkocsinál (cserélhető vontatott munkagép) vagy a középtengelyes pótkocsinál (cserélhető vontatott munkagép): 2.5 Tengelytáv8: 2.5.1 Félpótkocsiknál (cserélhető vontatott munkagép): 2.5.1.1 - a királycsap és a hozzá legközelebb eső hátsó tengely közötti távolság: 2.5.1.2 - a királycsap és a félpótkocsi (cserélhető vontatott munkagép) leghátsó pontja közötti távolság: 2.6 Az egyes tengelyek legnagyobb és legkisebb nyomtávja (a szokásos módon felszerelt egyes vagy ikergumiabroncsok szimmetriasíkjai között mérve) (a gyártó adja meg)9: 2.7 A jármű mérettartománya (általános és közúti felhasználás): 2.7.1 A felépítmény nélküli alvázra vonatkozóan: 2.7.1.1 Hossz10: 2.7.1.1.1 A teljes jármű legnagyobb megengedett hossza: 2.7.1.1.2 A teljes jármű legkisebb megengedett hossza: 2.7.1.2 Szélesség11: 2.7.1.2.1 A befejezett jármű legnagyobb megengedett szélessége: 2.7.1.2.2 A befejezett jármű legkisebb megengedett szélessége: 2.7.1.3 Magasság (menetkész állapotban)12 (az állítható magasságú felfüggesztéseknél a szokásos üzemi helyzet megadásával): 2.7.1.4 Túlnyúlás előre13: 2.7.1.4.1 Megközelítési szög: .fok 2.7.1.5 Túlnyúlás hátra14: 2.7.1.5.1 Elhagyási szög: .fok 2.7.1.5.2 A csatolási pont legkisebb és legnagyobb megengedett túlnyúlása14: 2.7.1.6 Szabad magasság15: 2.7.1.6.1 A tengelyek között: 2.7.1.6.2 Az első tengely/tengelyek alatt: 2.7.1.6.3 A hátsó tengely/tengelyek alatt: 2.7.1.7 A felépítmény és/vagy a belső berendezés és/vagy a berendezések és/vagy a hasznos teher tömegközéppontjának rendkívüli esetben megengedett helyzete: 2.7.2 Felépítménnyel felszerelt alváznál: 2.7.2.1 Hossz10: 2.7.2.1.1 A rakfelület hossza: 2.7.2.2 Szélesség11: 2.7.2.3 Magasság (menetkész állapotban)12 (a beállítható magasságú felfüggesztéseknél a szokásos üzemi helyzet megadásával): 2.7.2.4 Túlnyúlás előre13: 2.7.2.4.1 Megközelítési szög: .fok 2.7.2.5 Túlnyúlás hátra14: 2.7.2.5.1 Elhagyási szög: .fok 2.7.2.5.2 A csatolási pont legkisebb és legnagyobb megengedett túlnyúlása14: 2.7.2.6 Szabad magasság15: 2.7.2.6.1 A tengelyek között: 2.7.2.6.2 Az első tengely/tengelyek alatt: 2.7.2.6.3 A hátsó tengely/tengelyek alatt: 2.7.2.7 Terepszög22:fok 2.7.2.8 A hasznos teher tömegközéppontjának rendkívüli esetben megengedett helyzete (nem egyenletes tömegeloszlásnál): 3. MOTOR 3.1 1. rész - Általános jellemzők 3.1.1 Alapmotor/motortípus1, 21 A gyártó bejegyeztetett védjegye/védjegyei: 3.1.2 Az alapmotor és (ha van ilyen) a motorcsalád típusa és kereskedelmi megnevezése1: 3.1.3 A típusazonosítás jelölése, ha a motoron/motorokon fel van tüntetve és rögzítésének módja: 3.1.3.1 A motor típusazonosító kódjának elhelyezése, az azonosítás jelölése és rögzítésének módja: 3.1.3.2 Az alkatrész EK-típus-jóváhagyási számának elhelyezése és rögzítésének módja: 3.1.4 A gyártó neve és címe: 3.1.5 Az összeszerelő üzem/üzemek címe/címei: 3.1.6 Működési elv: - külső gyújtású/kompressziós gyújtású motor1 - közvetlen/közvetett befecskendezés1 - kétütemű/négyütemű motor1 3.1.7 Tüzelőanyag: dízelolaj/benzin/PB-gáz (LPG)/egyéb1 3.2 2. rész - Motortípus A motortípus alapvető jellemzői 3.2.1 A kompressziós gyújtású motor leírása: 3.2.1.1 Gyártó: 3.2.1.2 A gyártó által felszerelt motor típusa: 3.2.1.3 Kétütemű/négyütemű1 3.2.1.4 Furat: ..mm 3.2.1.5 Löket: .mm 3.2.1.6 A hengerek száma és elrendezése: 3.2.1.7 Hengerűrtartalom: cm3 3.2.1.8 Névleges fordulatszám: .min-1 3.2.1.9 A legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám: . min-1 3.2.1.10 Sűrítési arány2: 3.2.1.11 Égési rendszer: 3.2.1.12 Az égéstér és a dugattyúfenék rajzai: 3.2.1.13 A szívó- és kipufogócsövek legkisebb keresztmetszete: 3.2.1.14 Hűtőrendszer: 3.2.1.14.1 Folyadék: 3.2.1.14.1.1 A folyadék típusa: 3.2.1.14.1.2 Keringető szivattyú/szivattyúk: van/nincs1 3.2.1.14.1.3 Jellemzők, illetve gyártmány/gyártmányok és típus/típusok (ha vannak ilyenek): 3.2.1.14.1.4 Áttételi aránya (ha értelmezhető): 3.2.1.14.2 Levegő: 3.2.1.14.2.1 Ventilátor: van/nincs1 3.2.1.14.2.2 Jellemzők, illetve gyártmány/gyártmányok és típus/típusok (ha vannak ilyenek): 3.2.1.14.2.3 Áttételi aránya (ha értelmezhető): 3.2.1.15 A gyártó által engedélyezett hőmérséklet: 3.2.1.15.1 Folyadékhűtés: legnagyobb hőmérséklet kilépéskor: .K 3.2.1.15.2 Léghűtés: referenciapont Legnagyobb hőmérséklet a referenciapontnál: K 3.2.1.15.3 Legnagyobb töltőlevegő-hőmérséklet a szívóoldali levegőhűtőből való kilépésnél (ha értelmezhető): .K 3.2.1.15.4 A kipufogógázok legnagyobb hőmérséklete a kipufogócsőnek a kipufogó-gyűjtőcső külső pereméhez közeli pontján: ..K 3.2.1.15.5 A kenőanyag hőmérséklete: legalább K, legfeljebb: ..K 3.2.1.16 Feltöltő: van/nincs1 3.2.1.16.1 Gyártmány: 3.2.1.16.2 Típus: 3.2.1.16.3 Rendszer ismertetése (pl. legnagyobb feltöltőnyomás, nyomáshatároló szelep, ha van): 3.2.1.16.4 Töltőlevegő-hűtő: van/nincs1 3.2.1.17 Szívórendszer: legnagyobb megengedett szívási depresszió névleges motorfordulatszámnál a motor teljes terhelése mellett: ..kPa 3.2.1.18 Kipufogórendszer: legnagyobb megengedett kipufogó-ellennyomás névleges motorfordulatszámnál a motor teljes terhelése mellett: ..kPa 3.2.2 Kiegészítő szennyezéskorlátozó berendezések (ha van ilyen, és nem szerepel másik rovatban) Leírások és/vagy rajzok: 3.2.3 Tüzelőanyag-ellátás: 3.2.3.1 Tápszivattyú Nyomás2 kPa vagy jelleggörbe: 3.2.3.2 Befecskendezőrendszer: 3.2.3.2.1 Szivattyú: 3.2.3.2.1.1 Gyártmány/gyártmányok: 3.2.3.2.1.2 Típus/típusok: 3.2.3.2.1.3 Befecskendezett mennyiség: .mm3, 2 befecskendezésenként vagy ciklusonként, .min-1 (névleges) szivattyú-fordulatszámnál, illetve ..min-1 (legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszámnál) vagy jelleggörbével ábrázolva Meg kell adni az alkalmazott módszert: motoron/próbapadon mérve1 3.2.3.2.1.4 Előbefecskendezés: 3.2.3.2.1.4.1 Előbefecskendezési görbe2: 3.2.3.2.1.4.2 Időzítés2: 3.2.3.2.2 Befecskendező csővezeték: 3.2.3.2.2.1 Hossza: .mm 3.2.3.2.2.2 Belső átmérője: .mm 3.2.3.2.3 Befecskendezőberendezés/-berendezések): 3.2.3.2.3.1 Gyártmány/gyártmányok: 3.2.3.2.3.2 Típus/típusok: 3.2.3.2.3.3 Kezdeti nyomás2: kPa vagy jelleggörbe1 3.2.3.2.4 Regulátor: 3.2.3.2.4.1 Gyártmány/gyártmányok: 3.2.3.2.4.2 Típus/típusok: 3.2.3.2.4.3 Az a fordulatszám, amelynél teljes terhelés mellett a leszabályozás megkezdődik2: ..min-1 3.2.3.2.4.4 Legnagyobb terhelés nélküli fordulatszám2: .min-1 3.2.3.2.4.5 Alapjárati fordulatszám2:min-1 3.2.3.3 Hidegindító rendszer: 3.2.3.3.1 Gyártmány/gyártmányok: 3.2.3.3.2 Típus/típusok: 3.2.3.3.3 Leírás: 3.2.4 Szelepvezérlés: 3.2.4.1 Legnagyobb szelepnyitás és a nyitási és zárási szögek a felső holtponthoz képest, illetve ezzel egyenértékű adatok: 3.2.4.2 Beállítási szelephézag és/vagy beállítási tartomány1: 3.2.5 Elektronikus vezérlési funkciók Amennyiben a motor elektronikus vezérlési funkciókkal rendelkezik, meg kell adni a teljesítményre vonatkozó adatokat: 3.2.5.1 Gyártmány/gyártmányok: 3.2.5.2 Típus/típusok: 3.2.5.3 Az alkatrész száma: 3.2.5.4 Az elektronikus vezérlőegység elhelyezése: 3.2.5.4.1 Érzékelt alkatrészek: 3.2.5.4.2 Vezérelt alkatrészek: 3.3 3. rész - Kompressziós gyújtású motorcsalád A motorcsalád alapvető jellemzői 3.3.1 A családot alkotó motortípusok jegyzéke: 3.3.1.1 A motorcsalád neve: 3.3.1.2 Motortípusok műszaki leírása a családon belül: Alapmotor Motortípusok Hengerek száma Névleges fordulatszám (min-1) Üzemanyag-felvétel löketenként (mm3) névleges fordulatszám mellett Nettó leadott teljesítmény (kW) A legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám (min-1) Üzemanyag-felvétel löketenként (mm3) legnagyobb nyomaték mellett Legnagyobb nyomaték (Nm) Alapjárati fordulatszám (min-1) Hengerűrtartalom az alapmotorhoz képest (%) 100 3.4 4. rész - Motortípus a családon belül A család alapmotorjának alapvető jellemzői21 3.4.1 A kompressziós gyújtású motor leírása: 3.4.1.1 Gyártó: 3.4.1.2 A gyártó által felszerelt motor típusa: 3.4.1.3 Kétütemű/négyütemű1 3.4.1.4 Furat: ..mm 3.4.1.5 Löket: .mm 3.4.1.6 A hengerek száma és elrendezése: 3.4.1.7 Hengerűrtartalom: cm3 3.4.1.8 Névleges fordulatszám: .min-1 3.4.1.9 A legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám: . min-1 3.4.1.10 Sűrítési arány2: 3.4.1.11 Égési rendszer: 3.4.1.12 Az égéstér és a dugattyúfenék rajzai: 3.4.1.13 A szívó- és kipufogónyílások legkisebb keresztmetszete: 3.4.1.14 Hűtőrendszer: 3.4.1.14.1 Folyadék: 3.4.1.14.1.1 A folyadék típusa: 3.4.1.14.1.2 Keringető szivattyú/szivattyúk: van/nincs1 3.4.1.14.1.3 Jellemzők, illetve gyártmány/gyártmányok és típus/típusok (ha vannak ilyenek): 3.4.1.14.1.4 Áttételi arány (ha értelmezhető): 3.4.1.14.2 Levegő: 3.4.1.14.2.1 Ventilátor: van/nincs1 3.4.1.14.2.2 Jellemzők, illetve gyártmány/gyártmányok és típus/típusok (ha vannak ilyenek): 3.4.1.14.2.3 Áttételi arány (ha értelmezhető): 3.4.1.15 A gyártó által engedélyezett hőmérséklet: 3.4.1.15.1 Folyadékhűtés: legnagyobb hőmérséklet kilépéskor: .K 3.4.1.15.2 Léghűtés: referenciapont Legnagyobb hőmérséklet a referenciapontnál: K 3.4.1.15.3 Legnagyobb töltőlevegő-hőmérséklet a szívóoldali levegőhűtőből való kilépésnél (ha értelmezhető): .K 3.4.1.15.4 A kipufogógázok legnagyobb hőmérséklete a kipufogócsőnek a kipufogó-gyűjtőcső külső pereméhez közeli pontján: ..K 3.4.1.15.5 A kenőanyag hőmérséklete: legalább K, legfeljebb: ..K 3.4.1.16 Feltöltő: van/nincs1 3.4.1.16.1 Gyártmány: 3.4.1.16.2 Típus: 3.4.1.16.3 Rendszer ismertetése (pl. legnagyobb feltöltőnyomás, nyomáshatároló szelep, ha van): 3.4.1.16.4 Töltőlevegő-hűtő: van/nincs1 3.4.1.17 Szívórendszer: legnagyobb megengedett szívási depresszió névleges motorfordulatszámnál a motor teljes terhelése mellett: ..kPa 3.4.1.18 Kipufogórendszer: legnagyobb megengedett ellennyomás névleges motorfordulatszámnál a motor teljes terhelése mellett: ..kPa 3.4.2 Kiegészítő, szennyezéskorlátozó készülékek (ha van ilyen, és nem szerepel másik rovatban) Leírások és/vagy1 rajzok: 3.4.3 Tüzelőanyag-ellátás: 3.4.3.1 Tápszivattyú Nyomás2:kPa vagy jelleggörbe: 3.4.3.2 Befecskendezőrendszer: 3.4.3.2.1 Szivattyú: 3.4.3.2.1.1 Gyártmány/gyártmányok: 3.4.3.2.1.2 Típus/típusok: 3.4.3.2.1.3 Befecskendezett mennyiség: .mm3, 2 befecskendezésenként vagy ciklusonként, .min-1 (névleges) szivattyú-fordulatszámnál, illetve ..min-1 (legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszámnál) vagy jelleggörbével ábrázolva Meg kell adni az alkalmazott módszert: motoron/próbapadon mérve1 3.4.3.2.1.4 Előbefecskendezés: 3.4.3.2.1.4.1 Előbefecskendezési görbe2: 3.4.3.2.1.4.2 Időzítés2: 3.4.3.2.2 Befecskendező csővezeték: 3.4.3.2.2.1 Hossza: .mm 3.4.3.2.2.2 Belső átmérője: .mm 3.4.3.2.3 Befecskendezőberendezés (-berendezések): 3.4.3.2.3.1 Gyártmány/gyártmányok: 3.4.3.2.3.2 Típus/típusok: 3.4.3.2.3.3 Kezdeti nyomás2 vagy jelleggörbe1 3.4.3.2.4 Regulátor: 3.4.3.2.4.1 Gyártmány/gyártmányok: 3.4.3.2.4.2 Típus/típusok: 3.4.3.2.4.3 Az a fordulatszám, amelynél teljes terhelés mellett a leszabályozás megkezdődik2: ..min-1 3.4.3.2.4.4 Legnagyobb terhelés nélküli sebesség2: .min-1 3.4.3.2.4.5 Alapjárati fordulatszám2:min-1 3.4.3.3 Hidegindító rendszer: 3.4.3.3.1 Gyártmány/gyártmányok: 3.4.3.3.2 Típus/típusok: 3.4.3.3.3 Leírás: 3.4.4 Szelepvezérlés: 3.4.4.1 Legnagyobb szelepnyitás és a nyitási és zárási szögek a felső holtponthoz képest, illetve ezzel egyenértékű adatok: 3.4.4.2 Beállítási szelephézag és/vagy beállítási tartomány1: 3.4.5 Elektronikus vezérlési funkciók Amennyiben a motor elektronikus vezérlési funkciókkal rendelkezik, meg kell adni a teljesítményre vonatkozó adatokat: 3.4.5.1 Gyártmány/gyártmányok: 3.4.5.2 Típus/típusok: 3.4.5.3 Az alkatrész száma: 3.4.5.4 Az elektronikus vezérlőegység elhelyezése: 3.4.5.4.1 Érzékelt alkatrészek: 3.4.5.4.2 Vezérelt alkatrészek: 3.5 Tüzelőanyag-tartály/tartályok: 3.5.1 A tartály/tartályok száma, űrtartalma, anyaga: 3.5.2 A tartály/tartályok elhelyezkedését egyértelműen bemutató rajz, fénykép vagy leírás: 3.5.3 Tartalék tüzelőanyag-tartály/tartályok: 3.5.3.1 A tartály/tartályok száma, űrtartalma, anyaga: 3.5.3.2 A tartály/tartályok elhelyezkedését egyértelműen bemutató rajz, fénykép vagy leírás: 3.6 A motor névleges teljesítménye: .kW ..min-1 fordulatszámon a szabványbeállítás szerint (a 97/68/EK irányelvnek megfelelően) 3.6.1 Szabadon választható adat: az erőleadó tengelynél (PTO) mért teljesítmény (ha van) a névleges fordulatszám mellett (az OECD 1. vagy 2. kódexe, illetve az ISO 789-1:1990 szabvány szerint) Az erőleadó tengely névleges fordulatszáma (min-1) Az ennek megfelelő motorfordulatszám (min-1) Teljesítmény (kW) 1-540 2-1 000 3.7 Legnagyobb nyomaték: .Nm ..min-1 fordulatszám mellett (a 97/68/EK irányelv szerint) 3.8 Egyéb, meghajtásra szolgáló motorok és gépek (külső gyújtású motorok stb.) vagy ezek kombinációi (az alkatrészek jellemzői): 3.9 Légszűrő: 3.9.1 Gyártmány/gyártmányok: 3.9.2 Típus/típusok: 3.9.3 Átlagos depresszió legnagyobb teljesítmény mellett: kPa 3.10 Kipufogórendszer: 3.10.1 Leírás és ábrák: 3.10.2 Gyártmány/gyártmányok: 3.10.3 Típus/típusok: 3.11 Elektromos rendszer: 3.11.1 Névleges feszültség, pozitív/negatív földelés1 .V 3.11.2 Generátor: 3.11.2.1 Típus: 3.11.2.2 Névleges teljesítmény: VA 4. ERŐÁTVITELI RENDSZER16 4.1 Az erőátviteli rendszer rajza: 4.2 Típusa (mechanikus, hidraulikus, elektromos stb.): 4.2.1 Az elektromos/elektronikus alkatrészek rövid ismertetése (ha van): 4.3 A motor lendkerekének tehetetlenségi nyomatéka: 4.3.1 További tehetetlenségi nyomaték, ha az erőátvitel szétkapcsolt állapotban van: 4.4 Tengelykapcsoló (típusa) (ha van): 4.4.1 Legnagyobb átvitt nyomaték (ha van): 4.5 Sebességváltó (típusa, közvetlen kapcsolódású, vezérlési mód) (ha van): 4.6 A sebességváltó áttételei (ha van), osztóművel és osztómű nélkül17 Sebességfokozatok A sebességváltó áttételi aránya Az osztómű áttételi aránya Végső áttételi arány Teljes áttételi arány A sebességváltó legnagyobb áttétele1 1 2 3 A sebességváltó legkisebb áttétele1 Hátramenet 1 1 Fokozatmentesen változtatható erőátvitel (FVE). 4.6.1 Gumiabroncsok legnagyobb mérete a meghajtott tengelyeken: 4.7 A traktor számított legnagyobb tervezési sebessége a legmagasabb sebességfokozatban (a számítás során alkalmazott tényezőket ismertetni kell)17: km/h 4.7.1 A legnagyobb mért sebesség: km/h 4.8 Ténylegesen megtett távolság a meghajtott kerekek egy teljes fordulata alatt: 4.9 Sebességszabályozó: van/nincs1 4.9.1 Leírás: 4.10 Sebességmérő, fordulatszámmérő és üzemóra-számláló (ha fel van szerelve) 4.10.1 Sebességmérő (ha fel van szerelve) 4.10.1.1 A meghajtás működési módja és leírása: 4.10.1.2 Műszerállandó: 4.10.1.3 A mérőszerkezet tűréshatára: 4.10.1.4 Teljes áttételi viszonyszám: 4.10.1.5 A műszer számlapjának vagy más kijelző egységek kialakítása: 4.10.1.6 Az elektromos/elektronikus alkatrészek rövid ismertetése: 4.10.2 Fordulatszámmérő és üzemóra-számláló (ha fel van szerelve): van/nincs1 4.11 Differenciálzár (ha fel van szerelve): van/nincs1 4.12 Erőleadó tengely/tengelyek (fordulatszám/perc, valamint e szám aránya a motorfordulatszámhoz) (a tengelyek száma, típusa és elhelyezése) 4.12.1 - a fő erőleadó tengely/tengelyek: 4.12.2 - egyéb/egyebek: 4.12.3 Az erőleadó tengely/tengelyek védőberendezése/védőberendezései (leírás, méretek, rajzok, fényképek): 4.13 A motor alkatrészeinek, a kiálló részek és a kerekek védelme (leírások, tervrajzok, vázlatok, fényképek): 4.13.1 Egyrétegű felületvédelem: 4.13.2 Többrétegű felületvédelem: 4.13.3 Védelem teljes tokozással: 4.14 Az elektromos/elektronikus alkatrészek rövid ismertetése (ha van): 5. TENGELYEK 5.1 Az egyes tengelyek leírása: 5.2 Gyártmány (ha van): 5.3 Típus (ha van): 6. FELFÜGGESZTÉS (ha van) 6.1 A gumiabroncs/kerék kombináció szélső értékei (ha van) (méretek, jellemzők, a gumiabroncs nyomása közúti felhasználáshoz, legnagyobb megengedett terhelés, a kerék méretei, valamint az első és hátsó kerekek kombinációi): 6.2 A felfüggesztés típusa (ha van) az egyes tengelyeknél vagy kerekeknél: 6.2.1 Szintbeállítás: van/nincs/választható1 6.2.2 Az elektromos/elektronikus alkatrészek rövid leírása (ha vannak): 6.3 Egyéb berendezések (ha vannak): 7. KORMÁNYBERENDEZÉS (vázlat) 7.1 A kormányberendezés típusa: kézi/rásegítős/szervokormány1 7.1.1 Megfordítható vezetőhely (leírás): 7.2 Erőátvitel és vezérlés 7.2.1 A kormánymű erőátviteli berendezésének típusa (adott esetben meg kell adni külön az első és hátsó kerekekre is): 7.2.2 Kormányzás és átvitel a kerekekre (beleértve a mechanikus átviteltől eltérőt is; adott esetben meg kell adni külön az első és hátsó kerekekre is): 7.2.2.1 Az elektromos/elektronikus alkatrészek rövid leírása (ha vannak): 7.2.3 Rásegítő típusa, ha van: 7.2.3.1 Működési mód és működési rajz, gyártmány/gyártmányok és típus/típusok: 7.2.4 A kormányberendezés egészének rajza, amely megadja a kormányozhatóságot befolyásoló egyes berendezések elhelyezését a járművön: 7.2.5 A kormányberendezés kapcsolási rajza: 7.2.6 A kormányberendezés beállítási tartománya és beállítása, ha van ilyen: 7.3 Kerekek legnagyobb fordulási szöge (ha van): 7.3.1 Jobbra: fok Kormánykerék fordulatainak száma: . 7.3.2 Balra: fok Kormánykerék fordulatainak száma: . 7.4 Legkisebb fordulókör (fékezés nélkül)18 7.4.1 Jobbra: mm 7.4.2 Balra: mm 7.5 Kormányberendezés beállítási módja (ha van): 7.6 Az elektromos/elektronikus alkatrészek rövid leírása (ha vannak): 8. FÉKEK (általános vázlat és működési vázlat)19 8.1 Üzemi fékrendszer: 8.2 Biztonsági fékrendszer (ha fel van szerelve): 8.3 Rögzítőfék: 8.4 További fékberendezés/fékberendezések (különösen a lassítófékek): 8.5 Blokkolásgátló fékrendszerrel felszerelt járműveknél a rendszer működésének leírása (beleértve az elektronikus részeket is), elektromos kapcsolási rajz, a hidraulikus, illetve pneumatikus körök tervrajza: 8.6 A fékrendszer alkatrészeinek jegyzéke a megfelelő azonosítással: 8.7 A fékezett tengelyeken a legnagyobb megengedett gumiabroncs mérete: 8.8 A fékrendszer kiszámítása (a kerekek kerületén fellépő teljes fékezőerő és a fékműködtető erő arányának meghatározása): 8.9 Bal- és jobboldali fékműködtető reteszelése: 8.10 Külső energiaforrások (ha vannak) (jellemzők, az energiatárolók kapacitása, a legnagyobb és legkisebb nyomás, a manométer és a legkisebb nyomásra figyelmeztető jelzést adó készülékek a műszerfalon, vákuumtartályok és tápszelep, tápkompresszor, a nyomástartó berendezésekre vonatkozó rendelkezések betartása): 8.11 Járművek, amelyek pótkocsija fel van szerelve fékberendezéssel 8.11.1 A pótkocsi fékeit működtető berendezés (leírás, jellemzők): 8.11.2 Mechanikus/hidraulikus/pneumatikus fékcsatlakozó1 8.11.3 Csatlakozások, csatlakozók, biztonsági berendezések (leírás, rajz, vázlat): 8.11.4 Egy- vagy kétvezetékes fék1 8.11.4.1 Túlnyomás a vezetékben (egyvezetékes fék): kPa 8.11.4.2 Túlnyomás a vezetékben (kétvezetékes fék): kPa 9. LÁTÓMEZŐ, ÜVEGEZÉS, SZÉLVÉDŐTÖRLŐK ÉS VISSZAPILLANTÓ TÜKRÖK 9.1 Látómező 9.1.1 Az első látómezőben lévő rajzok vagy fényképek, amelyek mutatják az alkatrészek elhelyezését: 9.2 Üvegezés 9.2.1 A referenciapont gyors meghatározásához szükséges adatok: 9.2.2 Szélvédő/szélvédők 9.2.2.1 Alkalmazott anyagok: 9.2.2.2 A rögzítés módja: 9.2.2.3 Dőlésszög/dőlésszögek: fok 9.2.2.4 EK-alkatrész-típusjóváhagyási jel/jelek: 9.2.2.5 A szélvédő tartozékai, azok elhelyezése és az esetleges elektromos/elektronikus alkatrészek rövid leírása: 9.2.3 Egyéb szélvédő/szélvédők 9.2.3.1 Elhelyezés: 9.2.3.2 Alkalmazott anyag: 9.2.3.3 EK-alkatrész-típusjóváhagyási jel/jelek: 9.2.3.4 Az ablakemelő-szerkezet elektromos/elektronikus alkatrészeinek rövid leírása (ha van): 9.3 Ablaktörlők: van/nincs1 (leírás, darabszám, működési sebesség): 9.4 Visszapillantó tükör/tükrök 9.4.1 Osztály/osztályok: 9.4.2 EK-típus-jóváhagyási jel/jelek: 9.4.3 Elhelyezése a járműn (rajzok): 9.4.4 A rögzítés módja: 9.4.5 Kiegészítő berendezések, amelyek korlátozhatják a hátsó látómezőt: 9.4.6 A beállító rendszer elektromos/elektronikus alkatrészeinek rövid leírása (ha van): 9.5 Jégmentesítő és párátlanító berendezések 9.5.1 Műszaki leírás: 10. A BORULÁS HATÁSA ELLENI VÉDŐSZERKEZETEK (ROPS), IDŐJÁRÁS ELLENI VÉDELEM, ÜLÉSEK, RAKFELÜLETEK 10.1 ROPS (méretezett rajzok, adott esetben fényképek, leírás) 10.1.1 Keret/keretek: 10.1.1.0 Keretek: van/nincs1 10.1.1.1 Védjegy/védjegyek: 10.1.1.2 EK-alkatrész-típusjóváhagyási jel/jelek: 10.1.1.3 Belső és külső méretek: 10.1.1.4 Anyagok és szerkezet: 10.1.2 Vezetőfülke/vezetőfülkék 10.1.2.0 Vezetőfülkék: van/nincs1 10.1.2.1 Védjegy/védjegyek: 10.1.2.2 EK-alkatrész-típusjóváhagyási jel/jelek: 10.1.2.3 Ajtók (száma, méretei, nyitási irány, ajtózárak és csuklópántok): 10.1.2.4 Ablakok és vészkijárat/vészkijáratok (száma, méretei, helyzete): 10.1.2.5 Más, időjárás elleni védőberendezések (leírás): 10.1.2.6 Belső és külső méretek: 10.1.3 Elől/hátul felszerelt bukóívek1, lehajtható vagy rögzített1 10.1.3.0 Bukóívek: van/nincs1 10.1.3.1 Leírás (helyzet, rögzítés stb.): 10.1.3.2 Védjegy/védjegyek vagy név/nevek: 10.1.3.3. EK-típus-jóváhagyási jel/jelek: 10.1.3.4 Méretek: 10.1.3.5 Anyag/anyagok és szerkezet: 10.2 Kezelőtér és a vezetőfülke megközelítése (leírás, jellemzők, méretezett rajzok): 10.3 Ülések és lábtámaszok 10.3.1 Vezetőülés/vezetőülések (rajzok, fényképek, leírás): 10.3.1.1 Védjegy/védjegyek vagy név/nevek: 10.3.1.2. EK-alkatrész-típusjóváhagyási jel/jelek: 10.3.1.3 Az üléstípus kategóriája: A. kategória, I./II./III. osztály, B. kategória1 10.3.1.4 Elhelyezés és fő jellemzők: 10.3.1.5 Beállítórendszer: 10.3.1.6 Elmozdító- és reteszelőrendszer: 10.3.2 Utasülések (száma, mérete, elhelyezése és jellemzői): 10.3.3 Lábtámaszok (száma, mérete és elhelyezése): 10.4 Rakfelület 10.4.1 Méretei: mm 10.4.2 Elhelyezése: 10.4.3 Műszakilag megengedett terhelés: .kg 10.4.4 A terhelés megoszlása a tengelyek között: kg 10.5 Rádiózavar-elhárítás 10.5.1 Leírások és rajzok/fényképek a karosszéria azon részének formájáról és anyagáról, amely a motorházat és az utastér motorházzal határos részeit foglalja magában: 10.5.2 A motortérben elhelyezett fém alkatrészek helyzetét bemutató rajzok és fényképek (pl. fűtőberendezések, pótkerék, légszűrő, kormányberendezés stb.): 10.5.3 A rádiózavar-szűrő berendezés táblázata és rajza: 10.5.4 A névleges ellenállásra vonatkozó adatok egyenáramnál, ellenállásos gyújtókábelek esetén pedig a kábel névleges ellenállása egy méteren: 11. VILÁGÍTÓ- ÉS FÉNYJELZŐ BERENDEZÉSEK (méretezett rajzok a jármű külső formájáról, amelyek feltüntetik az összes ilyen berendezés átvilágított felületének helyzetét; a berendezések számát, huzalozását, EK-típus-jóváhagyási jelét és a kibocsátott fények színét) 11.1 Kötelező berendezések 11.1.1 Tompított fényszórók: 11.1.2 Első (oldalsó) helyzetjelző lámpák: 11.1.3 Hátsó helyzetjelző lámpák: 11.1.4 Irányjelző lámpák: - elöl: - hátul: - oldalt: 11.1.5 Hátsó fényvisszaverők: 11.1.6 Hátsó rendszámtábla-világítás: 11.1.7 Féklámpák: 11.1.8 Elakadásjelző lámpák: 11.2 Nem kötelező berendezések: 11.2.1 Távolsági fényszórók: 11.2.2 Első ködlámpák: 11.2.3 Hátsó ködlámpák: 11.2.4 Hátrameneti lámpa: 11.2.5 Munkahely-megvilágító lámpák: 11.2.6 Várakozást jelző lámpák: 11.2.7 Méretjelző lámpák: 11.2.8 A pótkocsi irányjelző lámpájának működését ellenőrző visszajelző: 11.3 A lámpákon kívüli egyéb elektromos/elektronikus alkatrészek rövid leírása (ha vannak): 12. EGYEBEK 12.1 Hangjelző berendezés/berendezések (elhelyezés): 12.1.1 EK-alkatrész-típusjóváhagyási jel/jelek: 12.2 Mechanikus kapcsolószerkezetek a traktor és a vontatott jármű között 12.2.1 A kapcsolószerkezet típusa: 12.2.2 Védjegy/védjegyek: 12.2.3 EK-alkatrész-típusjóváhagyási jel/jelek: 12.2.4 .kg legnagyobb vízszintes terhelésre és (ha van) ..kg legnagyobb függőleges terhelésre tervezett berendezés20 12.3 Hidraulikus emelőberendezés - hárompontos felfüggesztés: van/nincs1 12.4 Ellátó összeköttetések a pótkocsi világító- és fényjelző berendezéseinek áramellátásához (leírás): 12.5 A kezelőszervek telepítése, elhelyezése, működése és megjelölése (leírás, fényképek és rajzok): 12.6 A hátsó rendszámtábla elhelyezése (formája és méretei): 12.7 Első csatlakozóberendezés (méretezett rajz): 12.8 A járműre szerelt vagy a járművel vontatott eszközök működtetéséhez és vezérléséhez használt fedélzeti elektronika leírása: MEGJEGYZÉSEK 1 A nem kívánt rész törlendő. 2 Meg kell adni a tűréshatárt. 3 Amennyiben a járműrészre megadták a típusjóváhagyást, akkor nem szükséges az adott járműrész leírása, ha hivatkoznak erre a típusjóváhagyásra. Hasonlóképpen nem szükséges azoknak az alkatrészeknek a leírása, amelyek szerkezeti jellemzőit az adatközlő laphoz csatolt rajzok vagy vázlatok megfelelően bemutatják. Azoknál a rovatoknál, amelyekhez rajzot vagy fényképet kell csatolni, meg kell adni a megfelelő melléklet számát. 4 Az osztályozás a 2003/37/EK irányelv II. melléklete A. fejezetének meghatározásai szerint. 5 Az ISO 612:1978 és az ISO 1176:1990 szabvány. 6 A vezető tömegét 75 kg-nak tekintik. 7 A vonószerkezet középpontja által a pótkocsi referencia-középpontjára átadott terhelés statikus feltételek mellett. 8 ISO 612/-6.4:1978 szabvány. 9 ISO 4004:1983 szabvány. 10 ISO 612/-6.1:1978 szabvány. 11 ISO 612/-6.2:1978 szabvány. 12 ISO 612/-6.3:1978 szabvány. 13 ISO 612/-6.6:1978 szabvány. 14 ISO 612/-6.7:1978 szabvány. 15 ISO 612/-8:1978 szabvány. 16 A kért információt az összes lehetséges változatra meg kell adni. 17 5 %-os tűréshatár engedélyezett. A mért sebesség a 3 km/h tűréshatár mellett nem haladhatja meg a 43 km/h-t (lásd a 98/89/EK irányelvet). 18 ISO 789-3:1993 szabvány. 19 Minden fékberendezéssel kapcsolatban meg kell adni a következő adatokat: - a fékek típusa és kialakítása (méretezett vázlat) (dob- vagy tárcsafék stb., a fékezett kerekek, a fékerő átvitele a kerékre, a súrlódó felületek, azok tulajdonságai és a hatékony fékezőfelület, a dobok, pofák vagy tárcsák sugara, a dobok súlya és a beállító rendszer), - erőátvitel és vezérlés (csatolni kell az ábrát) (szerkezeti felépítés, beállítás, a fékkarok aránya, a vezérlés elérhetősége, elhelyezése, mechanikus erőátvitelnél a reteszelő működtetése, az erőátvitel fő elemeinek jellemzői, a főfékhenger és dugattyúk, fékhengerek). 20 A csatlakozóberendezés mechanikai szilárdságára vonatkozó értékek. 21 Amennyiben több alapmotorra vonatkozó kérelmet nyújtanak be, akkor mindegyik típusra külön nyomtatványt kell kitölteni. 22 ISO 612/-9:1978 szabvány. B. MINTA Egyszerűsített adatközlő lap a járművek EK-típusjóváhagyásához A B. mintát akkor kell alkalmazni, ha egy vagy több, a külön irányelvek alapján kiállított EK-típusjóváhagyás vagy EK-alkatrész-típusbizonyítvány áll rendelkezésre. A megfelelő EK-típusjóváhagyások vagy EK-alkatrész-típusbizonyítványok számát a III. rész táblázatában kell megadni. A III. mellékletben említett információt (megfelelőségi igazolás) a következő 1-12. fejezet mindegyikében, továbbá a jármű minden egyes típusa/változata/kivitele tekintetében meg kell adni. Amennyiben nem áll rendelkezésre külön irányelvek alapján kiállított EK-típusjóváhagyás vagy EK-alkatrész-típusbizonyítvány, a megfelelő fejezetekben az adatközlő lap A. mintája szerinti információkat kell megadni. 0. ÁLTALÁNOS ADATOK 0.1 Gyártmány/gyártmányok (gyártó által bejegyeztetett védjegy): 0.2 Típus (sorolja fel a változatokat és kiviteleket): 0.2.0 A jármű gyártási állapota: teljes/befejezett/befejezetlen járművek esetén1 A befejezett jármű esetén meg kell adni az előző gyártó nevét és címét, valamint a befejezetlen vagy teljes jármű típus-jóváhagyási számát. 0.2.1 Kereskedelmi név/nevek (ha van): 0.3 A típus azonosítására szolgáló jelölés, ha az fel van tüntetve a típuson: 0.3.1 A gyári tábla (elhelyezése és a rögzítés módja): 0.3.2 Alvázszám (elhelyezése): 0.4 Járműkategória1: 0.5 A gyártó neve és címe: 0.7 A típus-jóváhagyási jel elhelyezése az alkatrészeken és az önálló műszaki egységeken és a rögzítés módja: 0.8 Az összeszerelő üzem/üzemek neve/nevei és címe/címei: 1. A JÁRMŰ ÁLTALÁNOS SZERKEZETI JELLEMZŐI (Csatolni kell a jellemző kivitelről készült fényképet vagy rajzot, amely -részben elölről és -részben hátulról ábrázolja azt, valamint az egész jármű méretezett rajzát) 2. TÖMEGEK ÉS MÉRETEK 3. MOTOR 4. ERŐÁTVITEL 5. TENGELYEK 6. FELFÜGGESZTÉS 7. KORMÁNYBERENDEZÉS 8. FÉKEK 9. LÁTÓMEZŐ, ÜVEGEZÉS, SZÉLVÉDŐTÖRLŐK ÉS VISSZAPILLANTÓ TÜKRÖK 10. A BORULÁS HATÁSA ELLENI VÉDŐSZERKEZETEK (ROPS), IDŐJÁRÁS ELLENI VÉDELEM, ÜLÉSEK, RAKFELÜLETEK 11. VILÁGÍTÓ- ÉS FÉNYJELZŐ BERENDEZÉSEK 12. EGYEBEK MEGJEGYZÉS 1 Osztályozás a 2003/37/EK irányelv II. melléklete A. fejezetének meghatározásai szerint. II. RÉSZ A táblázat az I. részben említett alkatrészek különböző kiviteleinek engedélyezett kombinációit összesíti, amelyekre több bejegyzés vonatkozik. Minden ilyen alkatrészre vonatkozó bejegyzés betűjelet kap, amely egy adott kivitelben alkalmazható különleges alkatrész vagy alkatrészek tekintetében lehetővé teszi a táblázat bejegyzésének vagy bejegyzéseinek azonosítását. Az adott típus mindegyik kivitelére külön táblázatot kell összeállítani. Azt a többszörös bejegyzést, amelyeknek az adott kivitelen belüli kombinációira nem írtak elő korlátozást, az "Összes kivitel" oszlopban kell feltüntetni. A tétel száma Összes kivitel 1. kivitel 2. kivitel stb. "n" kivitel Az információkat más formátumban is be lehet nyújtani, ha az megfelel az eredeti célnak. Minden változatot és kivitelt numerikus vagy alfanumerikus kóddal kell azonosítani, s ezt fel kell tüntetni az érintett jármű megfelelőségi igazolásában is (III. melléklet). III. RÉSZ A külön irányelvek alapján megadott EK-típus-jóváhagyási számok A következő táblázatban meg kell adni a járműre alkalmazandó szempontokhoz[9] szükséges információkat. Az EK-típusjóváhagyás céljából az összes típusbizonyítványt vagy EK-alkatrész-típusbizonyítványt (és azok mellékleteit) fel kell sorolni, és be kell nyújtani a jóváhagyó hatóságoknak. Tárgy EK-típus-jóváhagyási vagy EK-alkatrész-típusjóváhagyási szám Az EK-típusjóváhagyás vagy az EK-alkatrész-típusjóváhagyás dátuma A szabályozott típus/típusok, változat/változatok és kivitel/kivitelek Példa Fékberendezések E1*76/432*97/54*0026*00 E4*76/432*97/54*0039*00 2000.2.3. 2000.3.1. MF/320/U MF/320/F Aláírás: Beosztás a szervezeten belül: Kelt: II. MELLÉKLET A. FEJEZET A járműkategóriák és járműtípusok fogalommeghatározása A. A járműkategóriák fogalommeghatározása a következő: 1. T kategória: Kerekes traktorok - T1 kategória: kerekes traktor, amelynek legnagyobb tervezési sebessége nem több, mint 40 km/h, a járművezetőhöz[10] legközelebb eső tengelyének legkisebb nyomtávja legalább 1 150 mm, meSkipping an unmatched table row netkész állapotban a terheletlen tömege meghaladja a 600 kg-ot, a szabad magassága pedig legfeljebb 1 000 mm, - T2 kategória: kerekes traktor, amelynek legnagyobb tervezési sebessége nem több, mint 40 km/h, a legkisebb nyomtávja 1 150 mm-nél kisebb, menetkész állapotban a terheletlen tömege meghaladja a 600 kg-ot, a szabad magassága pedig legfeljebb 600 mm. Amennyiben a traktor tömegközéppontja[11] (a talajhoz viszonyított) magasságának és az egyes tengelyek átlagos legkisebb nyomtávjának hányadosa több, mint 0,90, akkor a legnagyobb tervezési sebességet 30 km/h-ra korlátozzák, - T3 kategória: kerekes traktor, amelynek legnagyobb tervezési sebessége nem több, mint 40 km/h, menetkész állapotban pedig a terheletlen tömege nem haladja meg a 600 kg-ot, - T4 kategória: különleges felhasználású kerekes traktor, amelynek legnagyobb tervezési sebessége nem több, mint 40 km/h (az 1. függelék meghatározása szerint), - T5 kategória: kerekes traktor, amelynek legnagyobb tervezési sebessége több, mint 40 km/h. 2. C kategória: lánctalpas traktorok Lánctalpas traktorok azok a járművek, amelyek meghajtása és kormányzása egy lánctalpon keresztül történik, és amelyek C1-C5 kategóriáját a T1-T5 kategóriával analóg módon határozzák meg. 3. R kategória: pótkocsik - R1 kategória: olyan pótkocsik, amelyeknél a tengelyenkénti műszakilag megengedett tömegek összege nem haladja meg az 1 500 kg-ot, - R2 kategória: olyan pótkocsik, amelyeknél a tengelyenkénti műszakilag megengedett tömegek összege meghaladja az 1 500 kg-ot, de nem haladja meg a 3 500 kg-ot, - R3 kategória: olyan pótkocsik, amelyeknél a tengelyenkénti műszakilag megengedett tömegek összege meghaladja a 3 500 kg-ot, de nem haladja meg a 21 000 kg-ot, - R4 kategória: olyan pótkocsik, amelyeknél a tengelyenkénti műszakilag megengedett tömegek összege meghaladja a 21 000 kg-ot. A pótkocsi-kategóriákat el kell látni a tervezési sebességre utaló "a" vagy "b" indexszel is: - az "a" index azokat a pótkocsikat jelöli, amelyek legnagyobb tervezési sebessége 40 km/h vagy kevesebb, - a "b" azokat a pótkocsikat jelöli, amelyek legnagyobb tervezési sebessége több, mint 40 km/h. Példa: az Rb3 olyan pótkocsi-kategória, amelynél a tengelyenkénti műszakilag megengedett tömegek összege meghaladja a 3 500 kg-ot, de nem haladja meg a 21 000 kg-ot, és amely a T5 kategóriába tartozó traktorral vontatható. 4. S kategória: cserélhető vontatott gépek - S1 kategória: azok a mezőgazdasági vagy erdészeti felhasználású cserélhető vontatott gépek, amelyeknél a tengelyenkénti műszakilag megengedett tömegek összege nem haladja meg a 3 500 kg-ot, - S2 kategória: azok a mezőgazdasági vagy erdészeti felhasználású cserélhető vontatott gépek, amelyeknél a tengelyenkénti műszakilag megengedett tömegek összege meghaladja a 3 500 kg-ot. A cserélhető vontatott gépek kategóriáit el kell látni a tervezési sebességre utaló "a" vagy "b" indexszel is: - az "a" index azokat a cserélhető vontatott gépeket jelöli, amelyek legnagyobb tervezési sebessége 40 km/h vagy kevesebb, - a "b" index azokat a cserélhető vontatott gépeket jelöli, amelyek legnagyobb tervezési sebessége több, mint 40 km/h. Példa: az Sb2 a cserélhető vontatott gépek olyan kategóriája, amelynél a tengelyenkénti műszakilag megengedett tömegek összege meghaladja a 3 500 kg-ot, és amely a T5 kategóriába tartozó traktorral vontatható. B. A járműtípusok meghatározása 1. Kerekes traktorok: Ezen irányelv alkalmazásában: "típus": azok az azonos kategóriába tartozó traktorok, amelyek legalább a következő alapvető szempontok alapján nem térnek el a többitől: - gyártó, - a gyártó típusmegjelölése, - alapvető szerkezeti és tervezési jellemzők: - gerincalváz/hossztartóval felszerelt/csuklós alváz (nyilvánvaló és alapvető különbségek), - motor (belsőégésű/elektromos/hibrid), - tengelyek (száma), "változat": azok az azonos kategóriába tartozó traktorok, amelyek legalább a következő alapvető szempontok alapján nem térnek el a többitől: - motor: - működési elv, - a hengerek száma és elrendezése, - a teljesítménykülönbség legfeljebb 30 % (a legnagyobb teljesítmény a legkisebb teljesítménynek legfeljebb 1,3-szerese), - a hengerűrtartalmak különbsége legfeljebb 20 % (a legnagyobb érték a legkisebb értéknek legfeljebb 1,2-szerese), - a meghajtott tengelyek (száma, elhelyezése, összekapcsolása), - a kormányzott tengelyek (száma és elhelyezése), - a legnagyobb terhelt tömeg eltérése legfeljebb 10 %, - erőátvitel (típusa), - borulás hatása elleni védőszerkezetek, - fékezett tengelyek (száma), "kivitel": a változat kivitele az a traktor, amely az I. mellékletnek megfelelő adatközlő lap szerinti tételek kombinációiból áll. 2. Lánctalpas traktorok: mint a kerekes erőgépek. 3. Pótkocsik: "típus": azok az azonos kategóriába tartozó pótkocsik, amelyek legalább a következő alapvető szempontok alapján nem térnek el a többitől: - gyártó, - a gyártó típusmegjelölése, - alapvető szerkezeti és tervezési jellemzők, - gerincalváz/hossztartóval felszerelt/csuklós alváz (nyilvánvaló és alapvető különbségek), - tengelyek (száma), "változat": azok az azonos kategóriába tartozó pótkocsik, amelyek legalább a következő alapvető szempontok alapján nem térnek el a többitől: - kormányzott tengelyek (száma, elhelyezése, összekapcsolása), - a legnagyobb terhelt tömeg eltérése legfeljebb 10 %, - fékezett tengelyek (száma). 4. Cserélhető vontatott gépek: mint a pótkocsik. B. FEJEZET A járművek EK-típusjóváhagyására alkalmazandó követelmények jegyzéke 1. rész A külön irányelvek jegyzéke Szám Tárgy Az alapirányelv és mellékletei HL L Alkalmazhatóság (a T4 és C4 tekintetében lásd az 1. függeléket) 1 A gumiabroncsokra, a stabilitásra és a hátsó védőszerkezetekre vonatkozó irányelvek elfogadásáig az, hogy ezekre nem vonatkozik külön irányelv, nem akadályozza a jármű egészének típusjóváhagyását. 2 Az EK-típusjóváhagyás az irányelv módosítását követően adható meg. II. A. rész A következő táblázatban a "gépjárművekre" vonatkozó külön irányelvek (az EK-típusjóváhagyás időpontjában hatályos változat) alkalmazhatóak a "mezőgazdasági és erdészeti traktorokra" vonatkozó megfelelő külön irányelvek helyett. Az I. részben megadott szám (külön irányelvek) A "gépjárművekre" vonatkozó alapirányelv száma HL L 1.5 Hangjelző berendezés 70/388/EGK 176., 1970.8.10., 12. o. 1.6 Zajszint (külső) 70/157/EGK 42., 1970.2.23., 16. o. 4.1 Látómező és szélvédőtörlők 77/649/EGK 284., 1978.10.10., 11. o. 5.1 Kormányberendezés 70/311/EGK 133., 1970.6.18., 10. o. 6.1 Rádiózavar-elhárítás 72/245/EGK 152., 1972.7.6., 15. o. 7.1 Fékberendezések 71/320/EGK 202., 1971.9.6., 37. o. 14.1 Hátsó fényvisszaverők 76/757/EGK 262., 1976.9.27., 32. o. 14.1 Hátsó lámpák 76/758/EGK 262., 1976.9.27., 54. o. 14.1 Irányjelző 76/759/EGK 262., 1976.9.27., 71. o. 14.1 A rendszámtábla megvilágítása 76/760/EGK 262., 1976.9.27., 85. o. 14.1 Fényszórók 76/761/EGK 262., 1976.9.27., 96. o. 14.1 Tompított fényszórók 76/761/EGK - 14.1 Első ködlámpák 76/762/EGK 262., 1976.9.27., 122. o. 14.1 Hátsó ködlámpák 77/538/EGK 220., 1977.8.29., 60. o. 14.1 Hátrameneti lámpák 77/539/EGK 220., 1977.8.29., 72. o. 22.2 Biztonsági üvegezés 92/22/EGK 129., 1992.5.14., 11. o. 23.1 Szennyezőanyag-kibocsátás 88/77/EGK 36., 1988.2.9., 33. o. II. B. rész Azok a felülvizsgált 1958. évi megállapodás mellékletében szereplő szabályozások, amelyek legutóbbi változatait a Közösség az említett megállapodás szerződő feleként az EK-típusjóváhagyás időpontjában a megfelelő külön irányelv szerint elismeri, a II. A. rész táblázatában a "mezőgazdasági traktorokra" és "gépjárművekre" vonatkozó külön irányelvek helyett alkalmazhatóak. Az I. rész táblázatában megadott szám (külön irányelvek) Az ENSZ/EGB rendelet száma 1.5 Hangjelző berendezés R 28 1.6 Zajszint (külső) R 51 4.1 Látómező és szélvédőtörlők R 71 5.1 Kormányberendezés R 79 6.1 Rádiózavar-elhárítás R 10 7.1 Fékberendezések R 13 13.1 Világítóberendezések beszerelése R 86* 14.1 Hátsó fényvisszaverők R 3 14.1 Hátsó lámpák R 7 14.1 Irányjelző R 6 14.1 A rendszámtábla megvilágítása R 4 14.1 Fényszórók R 1 - R 8 - R 20 - R 98 14.1 Tompított fényszórók R 1 - R 8 - R 20 - R 98 14.1 Első ködlámpák R 19 14.1 Hátsó ködlámpák R 38 14.1 Hátrameneti lámpák R 23 22.2 Biztonsági üvegezés R 43** 23.1 Szennyezőanyag-kibocsátás R 49/R 96*** * Csak a megfelelő irányelvben említett berendezésekre. ** Kivéve a szilárdított üvegből készült szélvédőket. *** Csak a megfelelő irányelvben említett szakaszokra. II. C. rész Megfelelés a szabványosított OECD-kódexeknek A külön irányelvek szerint elkészített vizsgálati jelentések helyett a következő OECD-kódexeknek megfelelő vizsgálati jelentések (komplett) alkalmazhatók. Az I. rész táblázatában megadott szám (külön irányelvek) Tárgy OECD-kódex* 10.1 77/536/EGK Mezőgazdasági és erdészeti traktorok védőszerkezeteinek hivatalos vizsgálatai (dinamikus vizsgálat) 3. kódex 16.1 79/622/EGK Mezőgazdasági és erdészeti traktorok védőszerkezeteinek hivatalos vizsgálatai (statikus vizsgálat) 4. kódex 19.1 86/298/EGK A kis nyomtávú mezőgazdasági és erdészeti traktorok hátul felszerelt védőszerkezeteinek hivatalos vizsgálatai 7. kódex 21.1 87/402/EGK A kis nyomtávú mezőgazdasági és erdészeti traktorok elöl felszerelt védőszerkezeteinek hivatalos vizsgálatai 6. kódex SD A lánctalpas mezőgazdasági és erdészeti traktorok védőszerkezeteinek hivatalos vizsgálatai 8. kódex * A C(2001) 15., C(2001) 267. és a C(2002) 17. határozattal módosított C(2000) 59./végleges határozat. SD: külön irányelv szabályozza. 1. függelék I. RÉSZ A KÜLÖNLEGES FELHASZNÁLÁSÚ JÁRMŰVEK MEGHATÁROZÁSA ÉS A JÁRMŰVEK EK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁSÁRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK JEGYZÉKE A különleges körülmények közötti üzemeltetés érdekében a következő különleges felhasználású járművek léteznek: 1. T4 traktorok 1.1 T4.1 Nagy szabad magasságú traktorok Magas művelésű növények, például szőlőültetvények művelésére tervezett traktorok. Jellemzőjük a megemelt alváz vagy alvázrész, amely lehetővé teszi, hogy a gépek a kerekeik között egy vagy több ültetvénysort közrefogjanak, s azokkal párhuzamosan haladjanak. Kifejezetten olyan eszközök szállítására vagy működtetésére tervezték, amelyek elöl, a tengelyek között, hátul vagy a rakfelületen vannak felszerelve. A traktor szabad magassága az ültetvénysorra merőlegesen mérve meghaladja az 1 000 mm-t. Amennyiben a traktor tömegközéppontja magasságának[12] (a talajhoz viszonyítva, rendes gumiabroncsokkal felszerelt járműnél), valamint az összes tengely legkisebb átlagos nyomtávjának hányadosa több, mint 0,90, a legnagyobb tervezési sebesség nem haladhatja meg a 30 km/h-t. 1.2 T4.2 Különlegesen széles traktorok Nagy méretű traktorok, amelyeket elsősorban nagy mezőgazdasági területek művelésére terveztek. 1.3 T4.3 Kis szabad magasságú traktorok Négykerék-meghajtású mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, amelyek cserélhető berendezéseit mezőgazdasági vagy erdészeti felhasználásra terveztek, és egy vagy több erőleadó tengellyel szereltek fel, műszakilag megengedett tömegük nem haladja meg a 10 tonnát, a műszakilag megengedett tömeg és a menetkész állapotban mért legnagyobb terheletlen tömeg aránya pedig kevesebb, mint 2,5. Továbbá e traktorok tömegközéppontjának magassága[13] (a talajhoz viszonyítva, rendes gumiabroncsokkal felszerelt járműnél) kevesebb, mint 850 mm. 2. C4 kategória C4.1: Nagy szabad magasságú lánctalpas traktorok: a fogalommeghatározás analóg a T4.1 kategória fogalommeghatározásával. II. RÉSZ A KÜLÖN IRÁNYELVEK ALKALMAZHATÓSÁGA A KÜLÖNLEGES FELHASZNÁLÁSÚ JÁRMŰVEKRE Szám Tárgy Az alapirányelv és mellékletei Alkalmazhatóság T4.1 T4.2 T4.3 C4.1 1.1 Legnagyobb terhelt tömeg 74/151/EGK I X X X X 1.2 Rendszámtábla 74/151/EGK II (X) (X) X (X) 1.3 Tüzelőanyag-tartály 74/151/EGK III X X X X 1.4 Az ellensúly tömege 74/151/EGK IV X X X X 1.5 Hangjelző berendezés 74/151/EGK V X X X X 1.6 Zajszint (külső) 74/151/EGK VI (X) (X) X (X) 2.1 Legnagyobb sebesség 74/152/EGK Melléklet, 1. pont X X X X 2.2 Rakfelület 74/152/EGK Melléklet, 2. pont (X) X (X) (X) 3.1 Visszapillantó tükrök 74/346/EGK (X) X X (X) 4.1 Látómező és szélvédőtörlők 74/347/EGK (X) (X) X (X) 5.1 Kormányberendezés 75/321/EGK X X X SD 6.1 Elektromágneses interferencia 75/322/EGK X X X X 7.1 Fékberendezések 76/432/EGK (X) X X (X) 8.1 Utasülések 76/763/EGK X X X X 9.1 Zajszint (belső) 77/311/EGK (X) X X (X) 10.1 ROPS 77/536/EGK SD X X SD 12.1 Vezetőülés 78/764/EGK (X) X X (X) 13.1 Világítóberendezések beszerelése 78/933/EGK (X) (X) X (X) 14.1 Világító- és fényjelző berendezések 79/532/EGK X X X X 15.1 Csatlakozóberendezés és hátrameneti berendezés 79/533/EGK (X) X X (X) 16.1 ROPS (statikus vizsgálat) 79/622/EGK SD X X SD 17.1 Kezelőtér és a vezetőfülke megközelítése 80/720/EGK (X) (X) (X) (X) 18.1 Erőleadó tengelyek 86/297/EGK X X X X 19.1 Hátoldalra szerelt ROPS (keskeny nyomtávú erőgépek) 86/298/EGK - - - - 20.1 Kezelőszervek elhelyezése 86/415/EGK X X X X 21.1 Hátul felszerelt ROPS (kis nyomtávú traktorok) 87/402/EGK - - - - 22.1 Méretek és a pótkocsi tömege 89/173/EGK I (X) X X (X) 22.2 Üvegezés 89/173/EGK III X X X X 22.3 Sebességregulátor 89/173/EGK II, 1 X X X X 22.4 Hajtóelemek védelme 89/173/EGK II, 2 (X) X X (X) 22.5 Mechanikus kapcsolószerkezet 89/173/EGK IV X (X) X X 22.6 Előírt tábla 89/173/EGK V X X X X 22.7 Pótkocsi-fékcsatlakozó 89/173/EGK VI X (X) X X 23.1 Szennyezőanyag-kibocsátás 2000/25/EK X X X X 24.1 Gumiabroncsok1 [//EK] SD SD SD - 25.1 Stabilitás1 [//EK] SD - - SD Jelmagyarázat: X = az irányelv jelenlegi változata alkalmazandó (X) = a módosított irányelv alkalmazandó2 SD = külön irányelv szükséges - = nem alkalmazandó 1 A gumiabroncsokra és a stabilitásra vonatkozó irányelvek elfogadásáig az, hogy ezekre nem vonatkozik külön irányelv, nem akadályozza a jármű egészének típusjóváhagyását. 2 Az EK-típusjóváhagyás az irányelv módosítását követően adható meg. 2. függelék A JÁRMŰVEK TÍPUSJÓVÁHAGYÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK 1. A 3. cikk alapján benyújtott kérelem esetén (az I. melléklet B. mintája szerint) az EK jóváhagyó hatóság: a) ellenőrzi, hogy az EK-alkatrész-típusjóváhagyások és a külön irányelvek alapján kiállított EK-típusjóváhagyások alkalmazandók-e, és gondoskodik arról, hogy elvégezzék azokat a külön irányelvekben előírt vizsgálatokat és ellenőrzéseket, amelyeket e típusjóváhagyások nem szabályoznak; b) a benyújtott dokumentáció alapján megbizonyosodik arról, hogy azok a járműre vonatkozó műszaki előírások és adatok, amelyeket a jármű adatközlő lapjának I. részében ismertettek, szerepelnek-e az információs csomagban, illetve a vonatkozó külön irányelvek szerinti típus-jóváhagyási jelentésekben, továbbá ha az adatközlő lap I. részében megadott pontszám nem szerepel egyik külön irányelv információs csomagjában sem, akkor ellenőrzi, hogy az adott rész vagy jellemző megfelel-e az adatközlő mappa adatainak; c) a jóváhagyandó típus járművei közül kiválasztott mintán elvégzi, illetve elvégezteti a járműrészek és -rendszerek ellenőrzését annak felülvizsgálata érdekében, hogy a külön irányelvek szerinti típusjóváhagyások tekintetében a járműveket a hitelesített információs csomagban megadott adatoknak megfelelően építették-e; d) adott esetben ellenőrzi vagy ellenőrizteti az önálló műszaki egységek beszerelését. 2. Az 1. c) pont alkalmazásában ellenőrizendő járművek számát úgy határozzák meg, hogy a következő kritériumokkal összhangban megfelelően ellenőrizhessék a különböző jóváhagyandó kombinációkat: - motor, - sebességváltó, - a meghajtott tengelyek (száma, elhelyezése, összekapcsolása), - a kormányzott tengelyek (száma és elhelyezése), - a fékezett tengelyek (száma), - a borulás hatása elleni védőszerkezet. 3. A 3. cikk alapján benyújtott kérelem esetén (az I. melléklet A. mintája szerint) az EK jóváhagyó hatóság: a) gondoskodik a vonatkozó külön irányelvekben előírt vizsgálatok és ellenőrzések elvégzéséről; b) ellenőrzi, hogy a jármű megfelel-e az adatközlő mappa adatainak, és teljesíti-e az egyes külön irányelvek műszaki követelményeit; c) adott esetben ellenőrzi vagy ellenőrizteti az önálló műszaki egységek beszerelését. C FEJEZET AZ EK-JÁRMŰ-TÍPUSBIZONYÍTVÁNY MINTA: [legnagyobb formátum: A4 (210 mm x 297 mm), illetve A4-es méretre hajtogatva] I. RÉSZ 1. oldal Az EK jóváhagyó hatóság pecsétje Közlemény: - a típusjóváhagyásról[14] - teljes1 - a típusjóváhagyás kiterjesztéséről1 - befejezett1 - a típusjóváhagyás megtagadásáról1 egy járműtípus tekintetében - befejezetlen1 - a típusjóváhagyás visszavonásáról1 - teljes és befejezetlen változat1 - befejezett és befejezetlen változat1 a legutóbb a //EK irányelvvel módosított 2003/37/EK irányelv alapján. EK-típus-jóváhagyási szám: A kiterjesztés oka: 0. ÁLTALÁNOS RÉSZ 0.1 Gyártmány/gyártmányok (gyártó által bejegyeztetett): 0.2 Típus (sorolja fel a változatokat és kiviteleket): 0.2.1 Kereskedelmi név/nevek[15] (ha vannak): 0.3 A típus azonosítására szolgáló jelölés, ha fel van tüntetve a járművön: 0.3.1 A gyári tábla (elhelyezése és a rögzítés módja): 0.3.2 Alvázszám (elhelyezése): 0.4 Járműkategória[16]: 2. oldal 0.5 A teljes jármű gyártójának neve és címe[17]: Az alapjármű gyártójának neve és címe1: A gyártó neve és címe a befejezetlen jármű utolsó gyártási szakaszában1: A befejezett jármű gyártójának neve és címe1: 0.8 Az összeszerelő üzem/üzemek neve/nevei és címe/címei: Alulírott igazolom, hogy a gyártó által a fent leírt járműhöz/járművekhez csatolt adatközlő lapon megadott adatok pontosak, a mellékelt vizsgálati eredmények pedig alkalmazhatóak az adott járműtípusra. A vizsgálat céljából a mintát az EK jóváhagyó hatóság választotta ki, és a járműtípus prototípusaként a gyártó nyújtotta be. 1. A teljes és befejezett járművek/változatok esetében1 A járműtípus megfelel/nem felel meg1 az összes külön irányelv követelményeinek. 2. Befejezetlen járművek esetében1 A járműtípus megfelel/nem felel meg1 a 3. oldal táblázatában felsorolt külön irányelvek követelményeinek. 3. Az EK-típusjóváhagyás megadva/elutasítva/visszavonva.1 4. Az EK-típusjóváhagyást a 2003/37/EK irányelv 11. cikke alapján adják meg, és év/hó/nap időpontig érvényes. hely időpont aláírás Mellékletek: információs csomag (amely adott esetben tartalmazza a B. minta szerinti adatközlő lap II. és III. részét). Vizsgálati eredmények A megfelelőségi igazolás aláírására jogosult személy/személyek neve/nevei és saját kezű aláírásának/aláírásainak mintája/mintái, valamint beosztásuk a szervezeten belül. Megjegyzés: Amennyiben a 2003/37/EK irányelv 9-11. cikke szerinti EK-típusjóváhagyás céljából használják fel ezt a mintát, akkor nem tüntethető fel rajta az "EK-jármű-típusbizonyítvány" cím, kivéve a 11. cikkben említett esetet, amikor a Bizottság jóváhagyta a jelentést. 3. oldal A befejezetlen vagy befejezett járművekkel vagy változatokkal kapcsolatban ez az EK-típusjóváhagyás a befejezetlen járművek EK-típusjóváhagyásán alapul a következők szerint: 1. szakasz: Az alapjármű gyártója: - EK-típus-jóváhagyási szám: - Időpont: - Az érintett változatok: 2. szakasz: Gyártó: - EK-típus-jóváhagyási szám: - Időpont: - Az érintett változatok: 3. szakasz: Gyártó: - EK-típus-jóváhagyási szám: - Időpont: - Az érintett változatok: Amennyiben az EK-típusjóváhagyás egy vagy több befejezetlen változatra vonatkozik, a teljes vagy befejezett változatok felsorolása: A befejezetlen járművek jóváhagyott típusaira vagy változataira vonatkozó követelmények jegyzéke (Adott esetben figyelembe veszik az alábbiakban felsorolt külön irányelvek hatályát és legutóbbi módosításait). Címsor Tárgy Irányelv Legutóbbi módosítás Érintett változat/változatok 4. oldal A különleges felhasználású járművek EK-típusjóváhagyása, illetve a 2003/37/EK irányelv 11. cikke alapján megadott EK-típusjóváhagyás esetében a megadott mentességek vagy az elfogadott különleges intézkedések jegyzéke. Címsor Tárgy Az EK-típusjóváhagyás és a megadott mentességek jellege Érintett változatok II. RÉSZ VIZSGÁLATI EREDMÉNYEK (az EK jóváhagyó hatóság tölti ki, és csatolja a traktor EK-típusbizonyítványához) 1. A (külső) zajszinttel kapcsolatos vizsgálatok eredményei Az alapirányelv és az azt módosító legutóbbi irányelv száma, amely alapján megadták az EK-típusjóváhagyást. A két vagy több lépésben alkalmazott irányelveknél meg kell adni az adott alkalmazási szakaszt is: Változat/kivitel: Menet közben: dB(A) dB(A) dB(A) Statikus helyzetben: dB(A) dB(A) dB(A) A motor fordulatszáma: min-1 min-1 min-1 2. A kipufogógáz-kibocsátás vizsgálati eredményei Az alapirányelv és az azt módosító legutóbbi irányelv száma, amely alapján megadták az EK-típusjóváhagyást. A két vagy több lépésben alkalmazott irányelveknél meg kell adni az adott alkalmazási szakaszt is: Változat/kivitel: a. Eredmények CO g/kWh g/kWh g/kWh HC g/kWh g/kWh g/kWh NOx g/kWh g/kWh g/kWh Részecskék g/kWh g/kWh g/kWh Füst m-1 m-1 m-1 b. Eredmények[18] CO g/kWh g/kWh g/kWh NOx g/kWh g/kWh g/kWh NMHC g/kWh g/kWh g/kWh CH4 g/kWh g/kWh g/kWh Részecskék g/kWh g/kWh g/kWh 3. A vezető által érzékelt zajszint Az alapirányelv és az azt módosító legutóbbi irányelv száma, amely alapján megadták az EK-típusjóváhagyást. A két vagy több lépésben alkalmazott irányelveknél meg kell adni az adott alkalmazási szakaszt is: Változat/kivitel: dB(A) dB(A) dB(A) Alkalmazott vizsgálati módszer (a 77/311/EGK tanácsi irányelv I. vagy II. melléklete) - - - 1. függelék AZ EK-TÍPUSBIZONYÍTVÁNYOK SZÁMOZÁSA Az EK-típusbizonyítványokat a következő módszer szerint kell számozni. 1. Az típus-jóváhagyási szám a teljes járművek esetében négy részből, a rendszerek, alkatrészek és önálló műszaki egység esetében pedig öt részből tevődik össze a következő követelmények szerint. Az alkatrészeket és önálló műszaki egységeket a megfelelő külön irányelvek szerint jelölik. A típus-jóváhagyási szám egyes szakaszait csillaggal választják el egymástól. - 1. szakasz: kis "e" betű, utána annak a tagállamnak a megkülönböztető számjele, amely megadta a típusjóváhagyást: 1 - Németország; 2 - Franciaország; 3 - Olaszország; 4 - Hollandia; 5 - Svédország; 6 - Belgium; 9 - Spanyolország; 11 - Egyesült Királyság; 12 - Ausztria; 13 - Luxemburg; 17 - Finnország; 18 - Dánia; 21 - Portugália; 23 - Görögország; 24 - Írország. - 2. szakasz: az alapirányelv száma: - 3. szakasz: a típusjóváhagyásra alkalmazandó utolsó módosító irányelv száma: Járművek típusjóváhagyása esetén a 2003/37/EK irányelv valamelyik cikkét/cikkeit módosító legutóbbi irányelvet kell megadni. A külön irányelvek szerinti típusjóváhagyás esetében azt a legutóbbi irányelvet kell megadni, amely olyan különleges rendelkezéseket ír elő, amelyeket a rendszernek, alkatrésznek vagy önálló műszaki egységnek teljesítenie kell. Amennyiben az irányelv különböző időpontokat ír elő a különböző műszaki szabványok hatálybalépésével kapcsolatban, a típus-jóváhagyási szám egy betűvel egészül ki. Ez a betű határozza meg azt a különleges műszaki követelményt, amelynek alapján a típusjóváhagyást megadták. - 4. szakasz: négy számjegyből álló sorszám (szükség esetén az elöl álló nullákkal) az alap típus-jóváhagyási szám jelölésére. Minden alapirányelv esetében a számozás 0001-től indul. - 5. szakasz: két számjegyből álló sorszám (szükség esetén az elöl álló nullákkal) a típusjóváhagyás meghosszabbításának jelölésére. Minden alapirányelv esetében a számozás 00-tól indul. 2. Jóváhagyott jármű esetébe