2.

A II. melléklet helyébe a következő szöveg lép: „II. MELLÉKLET TARTALOMJEGYZÉK 1. BEVEZETÉS 2. AZ ELLENŐRZÉSRE VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOK 1. Fékberendezések 8. Környezetterhelés 1. BEVEZETÉS Ez a melléklet a fékrendszereknek és a kipufogógázból származó károsanyag-kibocsátásoknak az országúti műszaki ellenőrzés során történő vizsgálatára és/vagy ellenőrzésére vonatkozó szabályokat tartalmazza. Az országúti ellenőrzések alkalmával nem kötelező mérőberendezéseket használni, mivel azonban ezáltal növelhető az ellenőrzés minősége, használatuk lehetőség szerint mégis javasolt. A kizárólag mérőeszköz segítéségével elvégezhető ellenőrzéseket „(E)” betű jelöli. Ha az ellenőrzés módjaként szemrevételezés van meghatározva, az azt jelenti, hogy az adott elem megtekintése mellett az ellenőr azt lehetőség szerint üzembe is hozza, felméri zajhatását, vagy egyéb megfelelő, mérőberendezést nem igénylő ellenőrzési módszert alkalmaz. 2. AZ ELLENŐRZÉSRE VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOK Az országúti műszaki ellenőrzések az alábbiakban felsorolt ellenőrzésekre terjedhetnek ki és az alábbiakban megjelölt módszerekkel élhetnek. A „Hiányosságok” oszlopban megjelölt problémák kimutatható hiányosságokra vonatkozó példák. Ellenőrzés Módszer Hiányosságok 1. FÉKBERENDEZÉSEK 1.1. Műszaki állapot és üzemképesség 1.1.1. Üzemi fékpedál forgáspontja Alkatrészek szemrevételezése a fékrendszer működése közben. Megjegyzés: A szervofékrendszerrel ellátott járműveket a motor kikapcsolt állapotában kell ellenőrizni. a) Csapszeg túl szoros. b) Túl nagy kopás vagy holtjáték. 1.1.2. A pedál állapota és a fékműködtető berendezés útja Alkatrészek szemrevételezése a fékrendszer működése közben. Megjegyzés: A szervofékrendszerrel ellátott járműveket a motor kikapcsolt állapotában kell ellenőrizni. a) Túl nagy úthossz vagy elégtelen tartalék úthossz. b) A fékműködtető szabad oldása korlátozott. c) A fékpedálon hiányzik, laza vagy simára van kopva a csúszásgátló. 1.1.3. Vákuumszivattyú vagy kompresszor és tartályok Alkatrészek szemrevételezése normál üzemi nyomás mellett. A vákuum vagy légnyomás biztonságos üzemi értékének eléréséhez szükséges időtartam, valamint a figyelmeztető jelző, a többkörös védőszelep és a nyomáscsökkentő szelep működőképességének ellenőrzése. a) A figyelmeztető jelző működésbe lépése után (vagy ha a manométer a veszélyzónában van) nincs legalább két fékezéshez elegendő nyomás vagy vákuum. b) A légnyomás/vákuum biztonságos üzemi értékének eléréséhez szükséges időtartam nem teljesíti a követelményeket (5). c) A többkörös védőszelep vagy a nyomáscsökkentő szelep nem működik. d) Levegőelszökés miatt érezhető nyomásesés vagy hallható levegőszivárgás tapasztalható. e) Olyan külső sérülés, amely valószínűsíthetően befolyásolja a fékrendszer működését. 1.1.4. Alacsony nyomásra figyelmeztető manométer vagy jelzés Funkcionális ellenőrzés A manométer vagy a jelzőműszer hibásan működik. 1.1.5. Kézi működtetésű fékszelep Alkatrészek szemrevételezése a fékrendszer működése közben. a) A működtetőberendezés repedezett, sérült vagy túlságosan kopott. b) A szabályozó nem biztonságosan helyezkedik el a szelepen vagy a szelep nem biztonságos. c) Laza csatlakozások vagy szivárgások a rendszerben. d) Nem kielégítő működés. 1.1.6. Rögzítőfék-működtető eszköz, kezelőkar, rögzítőfék-reteszelő kilincsmű Alkatrészek szemrevételezése a fékrendszer működése közben. a) A reteszelő kilincsmű nem tart megfelelően. b) Túlzott kopás a kar csapágyazásánál vagy a reteszelő kilincsműben. c) Túlzott karúthossz a kezelőkar helytelen beállítása miatt. d) Az eszköz hiányzik, sérült vagy nem működőképes. e) Helytelen működés. A figyelmeztető jelzőberendezés hibás működésre utal. 1.1.7. Fékszelepek (lábszelepek, tehermentesítők, vezérlőszelepek) Alkatrészek szemrevételezése a fékrendszer működése közben. a) Sérült szelep vagy túlzott levegőszivárgás. b) Túlzott olajkifolyás a kompresszorból. c) A szelep nem biztonságos vagy nem szakszerűen van beszerelve. d) A hidraulikus folyadék kifolyik vagy szivárog. 1.1.8. Csatlakozófejek a pótkocsifékekhez (elektromos és pneumatikus) A fékrendszerhez tartozó, a vontatójármű és a pótkocsi közötti valamennyi csatlakozás szétkapcsolása, majd újbóli összekapcsolása. a) A levegő-, ill. elektromos csatlakozó vagy automatikusan záródó szelep hibás. b) A levegő-, ill. elektromos csatlakozó vagy szelep nem biztonságos vagy nem megfelelően van beszerelve. c) Túl nagy szivárgás. d) Helytelen csatlakozás vagy csatlakozás hiánya ott, ahol ez szükséges lenne. e) Nem megfelelő működés. 1.1.9. Energiatároló sűrítettlevegő-tartálya Szemrevételezés. a) A tartály sérült, korrodált vagy tömítetlen. b) A vízmentesítő berendezés nem működik. c) A tartály nem biztonságos vagy nem szakszerűen van beszerelve. 1.1.10. Fékrásegítő egység, főfékhenger (hidraulikus fékberendezésben) Alkatrészek szemrevételezése a fékrendszer működése közben. a) A fékrásegítő sérült vagy hatástalan. b) A főfékhenger sérült vagy tömítetlen. c) A főfékhenger nem biztonságos. d) A fékfolyadék nem elegendő. e) A főfékhenger tartályának fedele hiányzik. f) A fékfolyadék-figyelmeztető lámpa világít vagy hibás. g) A fékfolyadékszint-figyelmeztető készülék helytelenül működik. 1.1.11. Merev fékcsövek Alkatrészek szemrevételezése a fékrendszer működése közben. a) Meghibásodás vagy törés egyértelmű veszélye. b) A csöveknél vagy a csatlakozófejeknél szivárgás észlelhető. c) A csövek sérültek vagy túlságosan korrodáltak. d) A csövek helytelenül vannak elhelyezve. 1.1.12. Féktömlők Alkatrészek szemrevételezése a fékrendszer működése közben. a) Meghibásodás vagy törés egyértelmű veszélye. b) A tömlők sérültek, ki vannak dörzsölődve, meg vannak csavarodva vagy túl rövidek. c) A tömlőknél vagy a csatlakozásoknál szivárgás észlelhető. d) A tömlők nyomás alatt kidudorodnak. e) A tömlők porózusak. 1.1.13. Dob- és tárcsafékbetétek Szemrevételezés. a) A betét túlságosan kopott. b) A betét szennyezett (olaj, zsír stb.). c) A betét hiányzik. 1.1.14. Fékdobok, féktárcsák Szemrevételezés. a) A dob vagy tárcsa túlságosan kopott, korrodált, barázdálódott vagy repedezett, nem biztonságos vagy törött. b) A dob vagy tárcsa elpiszkolódott (olaj, zsír stb.). c) A dob vagy tárcsa hiányzik. d) A féktartó lapok nincsenek megfelelően rögzítve. 1.1.15. Fékbowden-huzalok, fékvonórudak, fékkarok, fékrudazatok Alkatrészek szemrevételezése a fékrendszer működése közben. a) A bowdenhuzal sérült vagy összecsomózódott. b) Valamelyik alkatrész túlságosan kopott vagy korrodált. c) A huzal, rúd vagy csatlakozás nem biztonságos. d) A bowdenvezeték sérült. e) A fékrendszer szabad mozgása korlátozva van. f) A fékkarok/fékrudazatok rendellenes úthossza hibás beállításra vagy túlzott kopásra utal. 1.1.16. Fékműködtető készülék (rugóerő-tárolós fék, hidraulikus fékhenger is) Alkatrészek szemrevételezése a fékrendszer működése közben. a) A fékműködtető készülék repedezett vagy sérült. b) A fékműködtető készülékben szivárgás észlelhető. c) A fékműködtető készülék nem biztonságos vagy nem szakszerűen van beszerelve. d) A fékműködtető készülék túlságosan korrodált. e) A működtető dugattyúnak vagy a membránnak elégtelen vagy túl nagy az úthossza. f) A porvédő hiányzik vagy erősen sérült. 1.1.17. Fékerő-szabályozó szelep Alkatrészek szemrevételezése a fékrendszer működése közben. a) A rudazat sérült. b) A rudazat rosszul van beállítva. c) A szelep szorul vagy nem működik. d) A szelep hiányzik. e) Az adattábla hiányzik. f) Az adatok olvashatatlanok vagy nem teljesítik a követelményeket (5). 1.1.18. Fékpofahézag-állítók és -jelzők Szemrevételezés. a) A hézagállító sérült, szorul, rendellenes az úthossza, túlságosan kopott vagy helytelenül van beállítva. b) A hézagállító sérült. c) Helytelenül van beszerelve vagy kicserélve. 1.1.19. Tartós fékrendszer (ha be van szerelve vagy szükséges) Szemrevételezés. a) Nem biztonságos csatlakozók vagy összeszerelés. b) A rendszer nyilvánvalóan hibás vagy hiányos. 1.1.20. Pótkocsifékek automatikus működése A vontatójármű és a pótkocsi közötti fékcsatlakozás szétkapcsolása. A pótkocsi fékje nem működik automatikusan a csatlakozás szétkapcsolásakor. 1.1.21. Teljes fékrendszer Szemrevételezés. a) Egyéb rendszerkomponensek (pl. fagytalanító szivattyú, légpárátlanító stb.) külsőleg sérültek vagy olyannyira túlságosan korrodáltak, hogy az már kedvezőtlen hatással van a fékrendszerre. b) A levegő vagy fagyásgátló túlzott mértékű szivárgása. c) Valamely alkatrész nem biztonságos vagy nem megfelelően van beszerelve. d) Valamely alkatrész helytelenül lett megjavítva vagy módosítva. 1.1.22. Tesztelő csatlakozások (ha be vannak szerelve vagy szükségesek) Szemrevételezés. a) Hiányoznak. b) Sérültek, használhatatlanok vagy szivárognak. 1.2. Üzemi fék működési jellemzői és hatásossága 1.2.1. Működési jellemzők (E) Vizsgálat statikus fékvizsgáló gépen. Fékek fokozatos alkalmazása a maximális fékhatás eléréséig. a) Nem megfelelő fékerő egy vagy több keréken. b) A fékerő egy adott keréken kisebb, mint az ugyanazon a tengelyen levő másik keréken mért maximális fékerő 70 %-a. c) A fékerő nem növelhető fokozatosan (a fék rángat). d) Rendellenes késés a fék működtetése közben, bármely keréken. e) A fékerő túlzott ingadozása teljes kerékfordulatoknál. 1.2.2. Hatásosság (E) Vizsgálat statikus fékvizsgáló gépen, a tényleges tömeg mellett. a) Nem éri el legalább az alábbi minimális értékeket: b) M1, M2 és M3 kategória – 50 % (1)/ c) N1 kategória – 45 % d) N2 és N3 kategória – 43 % (2) / e) O2, O3 és O4 kategória – 40 % (3) / 1.3. Biztonsági fék működési jellemzői és hatásossága (ha külön rendszer biztosítja) 1.3.1. Működési jellemzők (E) Ha a másodlagos fékrendszer elkülönül az üzemi fékrendszertől, az 1.2.1. pont szerint kell eljárni. a) Nem megfelelő fékerő egy vagy több keréken. b) A fékerő egy adott keréken kisebb, mint az ugyanazon meghatározott tengelyen levő másik keréken mért maximális fékerő 70 %-a. c) A fékerő nem növelhető fokozatosan (a fék rángat). 1.3.2. Hatásosság (E) Ha a másodlagos fékrendszer elkülönül az üzemi fékrendszertől, az 1.2.2. pont szerint kell eljárni. A fékerő kisebb, mint az 1.2.2. pont szerint a megengedett maximális tömeg (nyerges pótkocsi esetén a megengedett tengelyterhelések összege) mellett meghatározott üzemi fékhatás 50 %-a (4)/. 1.4. Rögzítőfék működési jellemzői és hatásossága 1.4.1. Működési jellemzők (E) A fék működtetése statikus fékvizsgáló gépen. A fék egy vagy több keréknél nem működik. 1.4.2. Hatásosság (E) Vizsgálat statikus fékvizsgáló gépen, a tényleges tömeg mellett. A lefékezettségi arány az összes járművet tekintve nem éri el a 16 %-ot a megengedett maximális tömeghez viszonyítva (illetve, gépjárművek esetén, ha az nagyobb, a 12 %-ot a jármű kombinációs maximális megengedett tömegéhez viszonyítva). 1.5. Tartós fékrendszer működési jellemzői Szemrevételezés és, amennyiben lehetséges, a rendszer üzemképességének ellenőrzése. a) A hatásosság nem fokozatosan változik (nem alkalmazandó a kipufogó-fékrendszerekre). b) A rendszer nem működik. 1.6. Blokkolásgátló fékrendszer A kontrolleszköz szemrevételezése. a) A kontrolleszköz hibásan működik. b) A kontrolleszköz a rendszer hibás működését jelzi. 8. KÖRNYEZETTERHELÉS 8.2. Kipufogógázból származó károsanyag-kibocsátás 8.2.1. Benzinüzemű motorból származó károsanyag-kibocsátás 8.2.1.1. Károsanyag-kibocsátást szabályozó berendezések Szemrevételezés. a) A gyártó által beszerelt kibocsátásszabályozó berendezés hiányzik vagy nyilvánvalóan hibás. b) Olyan szivárgások észlelhetők, amelyek jelentősen befolyásolhatják a kibocsátásmérést. 8.2.1.2. Gázkibocsátás (E) Mérés kipufogógáz-elemző készülék segítségével, a követelményeknek (1) megfelelően. Vagy: megfelelő fedélzeti diagnosztikai rendszerrel (OBD) felszerelt jármű esetén a károsanyag-kibocsátó rendszer megfelelő működése az üresjáraton mért károsanyag-kibocsátás helyett – a gyártó által az előkészítéssel kapcsolatban megfogalmazott ajánlásoknak és az egyéb követelményeknek (1) megfelelően, a vonatkozó tűrések figyelembevételével – az OBD-eszköz által mutatott megfelelő érték leolvasásával és az OBD-rendszer megfelelő működésének ellenőrzésével is vizsgálható. Vagy: mérés távérzékelő berendezéssel, utólag standard vizsgálati módszerekkel ellenőrizve. a) Vagy a gázkibocsátások meghaladják a gyártó által megadott fajlagos értékeket, b) vagy, ha ilyen jellegű információ nem áll rendelkezésre, a CO-kibocsátás meghaladja az alábbi értékeket: 1. korszerű kibocsátáscsökkentő rendszerrel el nem látott jármű esetében: — a 4,5 %-ot, vagy — a 3,5 %-ot. az első nyilvántartásba vétel vagy az első használat napjának megfelelően, a követelmények (5) szerint; 2. korszerű kibocsátáscsökkentő rendszerrel ellátott jármű esetében: — üresen járó motorral a 0,5 %-ot, — üresjáraton, nagy fordulatszám mellett a 0,3 %-ot, vagy — üresen járó motorral a 0,3 %-ot (h), — üresjáraton, nagy fordulatszám mellett a 0,2 %-ot, az első nyilvántartásba vétel vagy az első használat napjának megfelelően, a követelmények (5) szerint; c) A lambda értéke az 1 ± 0,03 tartományon kívül esik, a gyártó előírásának megfelelően. d) Az OBD-leolvasás jelentős mértékű működési hibára utal. e) A távérzékelő berendezéssel mért érték jelentős meg nem felelésre utal. 8.2.2. Dízelmotorból származó károsanyag-kibocsátás 8.2.2.1. Károsanyag-kibocsátást szabályozó berendezések Szemrevételezés. a) A gyártó által beszerelt kibocsátásszabályozó berendezés hiányzik vagy nyilvánvalóan hibás. b) Olyan szivárgások észlelhetők, amelyek jelentősen befolyásolhatják a kibocsátásmérést. 8.2.2.2. Opacitás (E) a) Kipufogógáz opacitásának mérése szabad gyorsulás közben (teher nélkül üresjáratból a maximális fordulatszámig) üresjáraton, kuplunghasználat mellett. b) A jármű előkészítése: 1. A járművek előkészítés nélkül is vizsgálhatók, bár biztonsági okokból ajánlatos ellenőrizni, hogy a motor meleg-e és kielégítő műszaki állapotban van-e. 2. Az előkészítés követelményei: i. A motornak teljesen melegnek kell lennie. Például a motorolajnak az olajszintjelző pálca csövébe helyezett mérőszondával mért hőmérséklete legyen legalább 80 °C vagy érje el a rendes üzemi hőmérsékletet, ha az alacsonyabb, vagy a motorblokknak az infravörös sugárzás szintjével mért hőmérséklete legalább ezzel egyenértékű legyen. Ha a jármű kialakítása miatt ez a mérés a gyakorlatban nem megvalósítható, a motor rendes üzemi hőmérséklete egyéb módszerrel, például a motorhűtő ventilátor működtetésével is megállapítható. ii. A kipufogórendszert legalább három szabad gyorsulási ciklus alkalmazásával vagy ennek megfelelő módszer segítségével meg kell tisztítani. c) Vizsgálati eljárás: 1. Az egyes szabad gyorsítási ciklusok megkezdésekor a motornak és az esetleges turbó-töltőkompresszornak üresjáraton kell lennie. Nagy teljesítményű dízelmotorok esetében ez azt jelenti, hogy a gázpedál felengedése után legalább 10 másodpercet várni kell. 2. Az egyes szabad gyorsítási ciklusok megkezdésekor a gázpedált teljes mértékben, gyorsan, egyenletesen, de nem erőszakosan be kell nyomni (kevesebb mint egy másodperc alatt) ahhoz, hogy a tüzelőanyag-befecskendező szivattyú maximális mértékben fecskendezze be az üzemanyagot. 3. Az egyes szabad gyorsítási ciklusok során a gázpedál felengedése előtt a motornak el kell érnie a maximális fordulatszámot, automata sebességváltóval ellátott jármű esetében a gyártó által megadott fordulatszámot, vagy ha ez az adat nem áll rendelkezésre, a maximális fordulatszám kétharmadát. Ez például a motorfordulatszám figyelemmel kísérésével vagy a gázpedál benyomása és felengedése között kellő időt – M2, M3, N2 és N3 kategóriájú járművek esetében lehetőleg legalább két másodpercet – hagyva ellenőrizhető. 4. A jármű csak akkor tekinthető nem megfelelőnek, ha legalább az utolsó három szabad gyorsítási ciklus számtani közepe meghaladja a határértéket. A számítások során a mérések számtani közepétől vagy a mérési eredmények szórását figyelembe vevő más statisztikai jellemzőtől jelentős mértékben eltérő mérési eredmények elhagyhatók. A vizsgálati ciklusok számát a tagállamok korlátozhatják. 5. A tagállamok a szükségtelen vizsgálatok elkerülése érdekében meg nem felelőnek nyilváníthatják azokat a járműveket, amelyek mért értékei háromnál kevesebb szabad gyorsítási ciklus után vagy a tisztítási ciklusok után jelentősen meghaladják a határértékeket. Hasonlóképpen, a tagállamok a szükségtelen vizsgálatok elkerülése érdekében megfelelőnek nyilváníthatják azokat a járműveket, amelyek mért értékei a megfelelő tűrések figyelembevételével háromnál kevesebb szabad gyorsítási ciklus után vagy a tisztítási ciklusok után jelentős mértékben a határértékek alatt maradnak. Vagy: mérés távérzékelő berendezéssel, utólag standard vizsgálati módszerekkel ellenőrizve. a) A követelményekben (5) meghatározott időpont után nyilvántartásba vett vagy első alkalommal üzembe helyezett járművek esetében: az opacitás meghaladja a gyártó által a járművön elhelyezett táblán megadott értéket; b) Ha ilyen jellegű információ nem áll rendelkezésre vagy a követelmények (5) nem teszik lehetővé a referenciaértékek figyelembevételét: — természetes szellőzésű motorra: 2,5 m-*, — turbómotorra: 3,0 m-1, vagy a követelményekben (5) meghatározott járművek, valamint a követelményekben (h) meghatározott időpont után első alkalommal nyilvántartásba vett vagy üzembe helyezett járművek esetében: — 1,5 m-1 (h). c) A távérzékelő berendezéssel mért érték jelentős meg nem felelésre utal.