A Bizottság 1917/2000/EK rendelete

(2000. szeptember 7.)

a 1172/95/EK tanácsi rendeletnek a külkereskedelmi statisztikák tekintetében való végrehajtására vonatkozó egyes rendelkezésekről

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a 374/98/EK rendelettel [1] módosított, a Közösség és tagállamai, illetve a harmadik országok közötti áruforgalomra vonatkozó statisztikáról szóló, 1995. május 22-i 1172/95/EK tanácsi rendeletre [2], és különösen annak 21. cikkére,

mivel:

(1) A külkereskedelmi statisztika összeállításához meg kell határozni az adatgyűjtés és feldolgozás, valamint az eredmények továbbításának és közzétételének végrehajtásához szükséges eljárásokat az összehangolt statisztika érdekében.

(2) Lényeges a külkereskedelmi statisztika tárgyának behatárolása, különösen a kettős számbavétel elkerülése, vagy bizonyos műveletek kizárása érdekében; valamint meg kell határozni, hogy milyen időközönként készüljenek azok.

(3) Ki kell egészíteni a továbbítandó adatok meghatározását, azokkal az eljárásokkal együtt, amelyek révén azokra hivatkozni lehet a statisztikai adathordozókon.

(4) Lényeges maghatározni a különleges rendelkezéseket igénylő meghatározott árumozgásokat; közösségi harmonizációs intézkedéseket kell bevezetni.

(5) Szükséges rögzíteni az eredmények Bizottsághoz való továbbításának ütemezését és a korrekciók menetét a rendszeres és egységes közzététel biztosítása érdekében.

(6) A külkereskedelem és a vámeljárások közötti kapcsolatra való tekintettel figyelembe kell venni az Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási okmányával módosított, a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendeletben [3], valamint a legutóbb az 1602/2000/EK rendelettel [4] módosított, a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendeletben [5] foglaltakat.

(7) Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Külkereskedelmi Statisztikai Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. FEJEZET

A felmérés tárgya és a vizsgált időszak

1. cikk

E rendelet alkalmazásában "behozatal" alatt az 1172/95/EK rendelet (a továbbiakban "alaprendelet") 6. cikke (1) bekezdésének a) pontjában leírt árumozgás értendő, a "kivitel" megnevezés pedig az alaprendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontjában részletezett árumozgást jelenti.

2. cikk

Az alaprendelet 6. cikkének (2) bekezdése értelmében a külkereskedelmi statisztika nem terjed ki az alábbi árukra:

- aktív feldolgozást, vagy vámfelügyelet melletti feldolgozást követően szabad forgalomba helyezett áruk,

- az 1. mellékletben felsorolt kivételek bármelyike.

3. cikk

(1) Az alaprendelet 12. cikkében megjelölt statisztikai küszöbértéket minden árufajtára úgy kell megállapítani, hogy a 800 eurót meghaladó vagy 1000 kg nettó tömeg feletti behozatal, illetve kivitel megjelenjen a külkereskedelmi statisztikában.

(2) Az egyes tagállamok tájékoztatják a Közösséget a nemzeti pénznemükben megállapított statisztikai küszöbértékekről.

4. cikk

(1) A referenciaidőszak az a naptári hónap, amelyben árubehozatal vagy -kivitel történik.

(2) Ha az egységes vámokmány maga a statisztikai adathordozó, a dokumentum vámhatósági elfogadásának dátuma határozza meg a naptári hónapot, amelyre az adatok vonatkoznak.

2. FEJEZET

Adatok meghatározása

5. cikk

Az alaprendelet 10. cikke (1), (2) és (3) bekezdésének első franciabekezdésében leírt adatok meghatározását, valamint az adathordozón való szerepeltetésük eljárásait a 6–14. cikk tartalmazza.

6. cikk

(1) A "vámjogi sorsot" annak az eljárásnak megfelelően kell meghatározni, amelyre vonatkozóan a kódokat a 2454/93/EGK rendelet 38. melléklete tartalmazza.

(2) Az egységes vámokmányra vonatkozó rendelkezések sérelme nélkül, az adathordozón akkor kell feltüntetni a statisztikai eljárást, ha a tagállamok nem igényelnek vámáru-nyilatkozatot.

(3) Az a tagállam, amely él a (2) bekezdésben leírt lehetőséggel, összeállítja az adathordozón megjelenő statisztikai eljárások listáját annak érdekében, hogy a statisztikai adatokat a (4) bekezdésben felsorolt kódokkal összhangban adhassa át a Bizottságnak.

(4) A statisztikai eljárásokat az alábbiak szerint kell kódolni:

a) behozatal

7 – normál

1 – passzív feldolgozást követően

3 – aktív feldolgozásra, felfüggesztő eljárás

5 – aktív feldolgozásra, vámvisszatérítési eljárás

6 – textiltermékeknél gazdasági passzív feldolgozást követően

b) kivitel

1 – normál

3 – passzív feldolgozásra

5 – aktív feldolgozást követően, felfüggesztő eljárás

6 – aktív feldolgozást követően, vámvisszatérítési eljárás

7 – textiltermékeknél gazdasági passzív feldolgozásra

7. cikk

(1) E rendelet alkalmazásában,

a) a "származási ország" azt az országot jelenti, ahonnan a 2913/92/EGK rendelet II. címe 2. fejezetének 1. szakasza alapján az áru származik;

b) a "feladási ország" az az ország, amelynek területén a szállítmányt eredetileg feladták az importáló tagállam részére, feltéve, hogy azt egy köztes országban nem állították meg és a fuvarozással járó adminisztráción kívül más jogi eljárás nem történt; ha az áru mégis megállt, vagy jogi eljárás alá esett, a legutolsó köztes ország tekintendő feladási országnak;

c) a "rendeltetési ország" az az utolsó ország, amelyről a kivitel idején tudott, hogy szállítmányt oda kell szállítani;

d) az "exportáló/importáló tagállam" az a tagállam, amelynek területén a kiviteli, vagy behozatali alakiságokat végzik;

e) a "rendeltetési tagállam" az a tagállam, amelyről a behozatal idején tudott, hogy a szállítmányt végső soron oda kell szállítani;

f) a "tényleges exportáló tagállam" az a tagállam, az exportáló tagállamot leszámítva, amelynek területén a szállítmányt eredetileg feladták, ha az exportőr nincs letelepedve az exportáló tagállamban.

Amennyiben a szállítmányt nem egy másik tagállamban adták fel kivitel céljából, illetve ha az exportáló nincsen letelepedve az exportáló tagállamban, az exportáló tagállam megegyezik a tényleges exportáló tagállammal.

(2) A vámrendelkezések sérelme nélkül és az alaprendelet 10. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a származási országot fel kell tüntetni a statisztikai adathordozón.

Mindamellett a szállító országot meg kell nevezni az alábbi esetekben:

a) olyan áruknál, amelyeknek az eredete ismeretlen;

b) a következő áruknál, még ha eredetük tisztázott is:

- a Kombinált Nómenklatúra 97. árucsoportjában szereplő áruk esetében,

- passzív feldolgozás után behozott áruk esetében,

- tértiáruknál, és más közösségi eredetű áruk esetében.

A tagállamok az a) és b) pontban felsorolt ügyletekről szóló, a Bizottsághoz továbbított havi beszámolóikban harmadik országok esetében feltüntetik a szállító országot. Más esetekben a QW (vagy 960) kód alkalmazandó.

(3) A II. címben részletezett árumozgások esetében az ott megnevezett partnerországokat kell megadni, ha szükséges.

(4) Az (1) bekezdésben meghatározott országokat az alaprendelet 9. cikkének megfelelően kell megnevezni és kódolni.

8. cikk

Az adathordozón szerepeltetendő árumennyiség meghatározásakor:

a) a "nettó tömeg" az áru csomagolás nélküli tényleges tömegét jelenti; ha erről másképpen nem rendelkeznek, az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése értelmében a nettó tömeget a Kombinált Nómenklatúra minden vámtarifaszáma esetében kilogrammban kell megadni.

b) a "kiegészítő mértékegységek" a mennyiség mérésére szolgáló, nem kilogrammban kifejezett egységeket jelent; a Kombinált Nómenklatúra jelenleg hatályos változatában leírtakkal összhangban a megfelelő vámtarifaszámok mellett ezeket is fel kell tüntetni; a mértékegységek listáját az említett Nómenklatúra "Bevezető rendelkezések" 1. része tartalmazza.

9. cikk

(1) A "statisztikai érték" a következőket jelenti:

- kivitel esetében az áru értéke azon a helyen és időben, amikor az kilép az exportáló tagállam statisztikai területéről;

- behozatal esetében az áru értéke azon a helyen és időben, amikor az belép az importáló tagállam statisztikai területére.

(2) Az (1) bekezdésben említett áruk értékét a következőképpen kell kiszámítani:

- vétel vagy eladás esetében az áruk számlán szereplő értéke alapján;

- más esetekben azt az értéket kell alapul venni, ami vétel vagy eladás esetén megjelenne a számlában.

Amennyiben az rendelkezésre áll, az áru értékét a 2913/92/EGK rendeletben meghatározott vámérték alapján kell megadni.

(3) A statisztikai érték kizárólag azokat a járulékos, például szállítással és biztosítással kapcsolatos költségeket tartalmazhatja, amelyek:

- exportált áruk esetében az exportáló tagállam statisztikai területére eső szakaszra vonatkozik,

- importált áruk esetében az importáló tagállam statisztikai területén kívül eső szakaszra vonatkozik.

A statisztikai érték tehát nem foglalja magában az export- és importadókat, így például a vámot, forgalmi adót, jövedéki adót, illetékeket, export-visszatérítést vagy más hasonló jellegű adókat.

(4) Amennyiben az árut feldolgozzák, statisztikai értékét úgy kell megállapítani, mintha azt teljes egészében a feldolgozást végző ország állította volna elő.

(5) Az adathordozó termékek esetében, mint például hajlékony lemezek, mágnesszalagok, filmek, tervrajzok, hang- és videofelvételek, CD-ROM-ok, amelyek forgalmazása információszolgáltatási céllal történik, a statisztikai érték az áru teljes értékének figyelembevételével értendő, tehát nem csak az adathordozót, hanem az azon tárolt információt is tartalmazza.

(6) A statisztikai adathordozón feltüntetett statisztikai értéket nemzeti pénznemben kell megadni. A tagállamok engedélyezhetik az érték más pénznemben történő feltüntetését is.

A statisztikai érték megállapításához használandó átváltási árfolyam vagy a vámérték megállapításához használt, vagy a kivitel, illetve behozatal idején érvényes hivatalos árfolyam.

A vámrendelkezések sérelme nélkül, a tagállamok rendszeres értékbevallás esetén rögzíthetik az időszak alatt alkalmazandó egységes árfolyamot a nemzeti valutára átváltáshoz.

10. cikk

(1) A "szállítási mód a határon" a szállításnak a tényleges szállítóeszközök által meghatározott formáját jelöli, amellyel:

- kivitel esetén az áru feltételezhetően elhagyta a Közösség statisztikai területét,

- behozatal esetén az áru feltételezhetően belépett a Közösség statisztikai területére.

(2) A "szállítási mód belföldön" a szállításnak a tényleges szállítóeszközök által meghatározott formáját jelöli, amellyel:

- kivitel esetén az áru vélhetően elhagyta a kiindulási helyet,

- behozatal esetén az áru rendeltetési helyére érkezett.

Ezeket az adatokat csak abban az esetben kell megadni, ha a vámjogszabályok ezt előírják.

(3) Az (1) és (2) bekezdésben felsorolt szállítási módok a következők:

A | B | Megnevezés |

1 | 10 | Tengeri szállítás |

12 | Vasúti kocsi tengerjáró hajón |

16 | Önjáró közúti jármű tengerjáró hajón |

17 | Pótkocsi vagy félpótkocsi tengerjáró hajón |

18 | Belvízi hajó tengerjáró hajón |

2 | 20 | Vasúti szállítás |

23 | Közúti jármű vasúti kocsin |

3 | 30 | Közúti szállítás |

4 | 40 | Légi szállítás |

5 | 50 | Postai küldemény |

7 | 70 | Helyhez kötött szállító berendezés |

8 | 80 | Belvízi szállítás |

9 | 90 | Saját hajtás |

(4) Az adathordozón a szállítás módját a (3) bekezdés A. oszlopában szereplő kódokkal kell megadni.

A tagállamok előírhatják a szállítási módnak a fenti táblázat B. oszlopában szereplő kódokkal való megjelölését.

(5) A 2454/93/EGK rendelet 670. cikkének g) pontja értelmében történő szállítótartályokban való szállítást fel kell tüntetni, kivéve, ha a szállítási módot az 5 (50), 7 (70) vagy 9 (90) kóddal kell megjelölni.

Ennek megfelelően a kódok a következők:

0 – nem szállítótartályokban szállított áruk,

1 – szállítótartályokban szállított áruk.

(6) A kivitel vagy a behozatal esetén a határon átlépő tényleges szállítóeszköz honosságát jelezni kell, kivéve, ha a Közösség határán a szállítóeszköz a 2 (20 vagy 23), 5 (50), 7 (70), vagy 9 (90) kóddal szerepel.

Ennek megfelelően az alaprendelet 9. cikkében leírt országkódokat kell alkalmazni.

(7) A "tényleges szállítóeszköz" megnevezés a hajtómotorral ellátott szállítóeszközökre vonatkozik. Kombinált szállítás esetén, illetve ha több szállítóeszköz is részt vesz a fuvarozásban, az lesz a tényleges szállítóeszköz, amely az egész szállítóeszköz-kombinációt hajtja.

A tényleges szállítóeszköz származási helye az az ország, amelynek nyilvántartásában az a vámeljárás lefolytatásakor szerepel.

11. cikk

(1) "Preferencia" alatt olyan, a vámtarifa-rendszer keretében érvényesíthető kedvezményes vámtételek értendők, amely egyezmények, megállapodások, vagy különleges közösségi rendelkezések értelmében teljesen, vagy részben felfüggeszthetők.

(2) A preferenciát a 2454/93/EGK rendeletben részletezett eljárás szerint kell megállapítani.

12. cikk

(1) A "kiszámlázott összeg" a számlán, vagy az azzal egyenértékű dokumentumon szereplő összeg.

(2) A "pénznem" a számlán szereplő összeg pénzneme.

13. cikk

(1) E rendelet alkalmazásában:

a) "ügylet" minden olyan művelet, legyen az kereskedelmi vagy más jellegű, amely a külkereskedelmi statisztikában megjelenő árumozgást eredményez,

b) az "ügylet fajtája" az ügyleteket egymástól megkülönböztető valamennyi jellemzőt jelöli.

(2) Az ügyletek listáját a II. melléklet tartalmazza.

Az adathordozón az ügyleteket a fenti táblázat A. oszlopában szereplő kódszámokkal, illetve az A. oszlop kódszámainak és B. oszlopban szereplő részletező kódoknak az együttes használatával kell besorolni.

14. cikk

(1) A "szállítási feltételek" a kereskedelmi szerződés azon rendelkezései, amelyek a Nemzetközi Kereskedelmi Kamara INCOTERMS-szabályozásának megfelelően rögzítik az eladó és a vevő kötelezettségeit.

(2) A szállítási feltételeknek kódolva, illetve szükség esetén részletezve, a III. mellékletben foglaltaknak megfelelően kell szerepelniük az adathordozón.

II. CÍM

KÜLÖNLEGES RENDELKEZÉSEK

1. FEJEZET

Fogalommeghatározások és általános szempontok

15. cikk

(1) A "különleges árumozgás" az áru valamely különleges jellegű mozgását jelöli, amely az adatok értelmezése szempontjából jelentőséggel bír és a helyzettől függően magából az áru mozgásából, az áru jellegéből, a mozgást eredményező ügyletból, vagy az exportőrtől, importőrtől fakad.

(2) A különleges árumozgások a következők:

a) ipari létesítmények;

b) vízi és légi járművek, az e cím 3. fejezetében meghatározottak szerint;

c) tengeri termékek;

d) hajók és repülőgépek készletei és tartozékai;

e) részszállítmányok;

f) katonai áruk;

g) tengeri létesítmények;

h) űrjárművek és ezek kilövőállványai;

i) gépjárművek és légi járművek alkatrészei;

j) postai küldemények;

k) olajszármazékok;

l) hulladékok;

(3) Ha e rendelet másképp nem rendelkezik, illetve az alaprendelet 21. cikkével összhangban elfogadott rendelkezés hiányában a különleges árumozgásokról a vonatkozó nemzeti rendelkezések szerint kell beszámolni.

(4) A tagállamok elfogadják a fejezet végrehajtásához szükséges megfelelő rendelkezéseket és szükség esetén az alaprendelet 7. cikkében foglaltaktól eltérő statisztikai információs forrásokat is felhasználnak.

2. FEJEZET

Ipari létesítmények

16. cikk

(1) A "komplett ipari létesítmény" megnevezés jelenti mindazoknak a gépeknek, szerkezeteknek, készülékeknek, berendezéseknek, eszközöknek és anyagoknak (a továbbiakban "alkotóelemek") az összességét, amelyek a Harmonizált Rendszerben más-más vámtarifaszám alatt szerepelnek és rendeltetésük az, hogy együtt teljes üzemi egységet alkotva termékeket állítsanak elő, és szolgáltatásokat nyújtsanak.

Minden egyéb áru, amely a komplett ipari létesítmény felállításához szükséges, annak alkotóelemeként kezelhető, amennyiben az alaprendelet rendelkezései nem zárták ki a statisztikai adatgyűjtésből.

(2) Egyszerűsített bejelentési eljárás alkalmazható a komplett ipari létesítmények kivitelének nyilvántartásba vételekor. A statisztikai adatszolgáltató saját kérésére engedélyt kaphat e rendelet feltételeivel összhangban az egyszerűsített eljárás igénybe vételére.

(3) Az egyszerűsített eljárás csak az egyenként 1,5 millió euró statisztikai összértéket meghaladó komplett ipari létesítmények kivitelekor vehető igénybe, kivéve, ha a komplett ipari létesítmény újrahasznosításáról van szó. Ebben az esetben a tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Közösséget az alkalmazott kritériumokról.

Az ipari létesítmény statisztikai értéke alkotóelemei statisztikai értékének és az (1) bekezdés második albekezdésében felsorolt áruk értékének összege.

17. cikk

(1) E fejezetben a Kombinált Nómenklatúra 98. árucsoportjában található alszámok alkalmazandók, a komplett ipari létesítménynek a 63., 68., 69., 70., 72., 73., 76., 82., 84., 85., 86, 87., 90. és 94. árucsoportba tartozó alkotóelemei tekintetében, hivatkozással minden egyes árucsoportra és az ezeket alkotó egyes vámtarifaszámokra.

(2) E fejezet alkalmazásában az egy adott árucsoport alá eső alkotóelemeket a 98. árucsoportban a komplett ipari létesítményre vonatkozó alszám alá kell besorolni a kérdéses árucsoport címe alatt, kivéve, ha az adott árucsoportban szereplő illetékes szervezeti egység úgy kívánja, hogy a 98. árucsoportba tartozó árukat a Harmonizált Rendszer nómenklatúrájában szereplő besorolás szintjén a megfelelő komplett ipari létesítmény alszám alá sorolják be, illetve ha a (3) bekezdés rendelkezéseinek alkalmazását írja elő.

Az egyszerűsített eljárás azonban nem akadályozhatja meg az illetékes szervezeti egységet abban, hogy a 2658/87/EK tanácsi rendelet [6] 1. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében az egyes alkotóelemeket a Kombinált Nómenklatúra alszámai szerint sorolja be.

(3) Abban az esetben, ha a (2) bekezdésben említett illetékes szervezeti egység a komplett ipari létesítmény alkotóelemeinek egyedi értékét túl alacsonynak találja ahhoz, hogy azokat azon árucsoportok megfelelő alszámai alá sorolják be, ahová tartoznak, a Kombinált Nómenklatúrában megadott külön alszámok alkalmazandók.

18. cikk

A Kombinált Nómenklatúrával összhangban a komplett ipari létesítmény alszámaira vonatkozó kódszámokat az alábbi szabályoknak megfelelően kell megadni:

(1) a kódszám 8 jegyből áll,

(2) az első két számjegy 9, illetve 8,

(3) a harmadik számjegy, amely a komplett ipari létesítmény kivitelének azonosítására szolgál, 8,

(4) a negyedik számjegy 0 és 9 közé esik a komplett ipari létesítmény fő gazdasági tevékenységének megfelelően, illetve az alábbi besorolás szerint:

Kód | Gazdasági tevékenység |

0 | Energia (beleértve a gőzenergia és melegvíz-termelést és szolgáltatást) |

1 | Nem energiahordozó ásványi anyagok kitermelése (beleértve a fémtartalmú ércek előkészítését és tőzeg kitermelését); nem fémes ásványi termékek előállítása (beleértve az üveg- és üvegáru-gyártást) |

2 | Vas- és acélipar; fémáruk gyártása (kivéve a gépipart és járműgyártást) |

3 | Gépipar és járműgyártás, műszergyártás |

4 | Vegyipar (beleértve a műszálgyártást), gumi- és műanyagipar |

5 | Élelmiszer-, ital- és dohányipar |

6 | Textil-, bőr-, cipő- és ruhaipar |

7 | Fa- és papíripar (beleértve a nyomdai és kiadói tevékenységet), máshová nem sorolt egyéb gyártási tevékenység |

8 | Szállítás (kivéve a szállítással kapcsolatos szolgáltatásokat, utazási irodák szolgáltatásait, fuvarszervezést, vagy más, személy- és áruszállítást elősegítő ügynöki tevékenységet, tárolást és raktározást) és távközlés |

9 | Víz gyűjtése, tisztítása és elosztása; szállítással kapcsolatos szolgáltatások, máshová nem sorolt egyéb gazdasági tevékenységek |

(5) az ötödik és hatodik számjegy megfelel annak a Kombinált Nómenklatúra árucsoport számának, amelyre a komplett ipari létesítmény alszám vonatkozik. A 17. cikk (3) bekezdése alkalmazásában azonban az ötödik és hatodik számjegy 9 lesz.

(6) a komplett ipari létesítmény alszámokra vonatkozólag, amelyek

- az Kombinált Nómenklatúra árucsoport szintjén találhatók, a hetedik és nyolcadik számjegy 0,

- az Harmonizált Rendszer vámtarifaszám szintjén a hetedik és nyolcadik számjegy megegyezik annak a vámtarifaszámnak a harmadik és negyedik számjegyével.

(7) a 17. cikk (2) bekezdésében említett illetékes szervezeti egység határozza meg a statisztikai adathordozón a komplett ipari létesítmény részegységeinek azonosítására használandó megnevezéseket és kódszámokat.

19. cikk

(1) A statisztikai adatszolgáltatásért felelős szervek az egyes tagállamok e fejezet keretén belül kidolgozott részletes szabályain alapuló előzetes meghatalmazása nélkül nem alkalmazhatják az egyszerűsített bejelentési eljárást.

(2) Olyan komplett ipari létesítmény esetében, amelynek az alkotóelemeit több tagállam exportálja, az egyes tagállamok hozzájárulása szükséges az egyszerűsített bejelentési eljárás alkalmazásához az általuk folytatott kivitel tekintetében. Ilyen felhatalmazást azonban csak akkor adhatnak, ha okmányokkal igazolható, hogy a létesítmény statisztikai összértéke eléri a 16. cikk (3) bekezdésében foglalt összeget, illetve az egyszerűsített eljárás használatát más körülmény indokolja.

(3) Amennyiben a 17. cikk (2) bekezdésében szereplő hivatal nem azonos az exportáló tagállam külkereskedelmi statisztikájának összeállításáért felelős hivatallal, ez utóbbi hozzájárulása nélkül nem adhat felhatalmazást.

3. FEJEZET

Vízi és légi járművek behozatala és kivitele

20. cikk

E fejezet alkalmazásában:

a) a "vízi jármű" kifejezés a tengeri szállításra használt, a Kombinált Nómenklatúra 89. árucsoportjának 1. és 2. kiegészítő megjegyzésében szereplő hajókra, valamint a hadihajókra vonatkozik;

b) a "légi jármű" kifejezés minden olyan repülőgépre vonatkozik, amely a Kombinált Nómenklatúra 8802 kódja alatt szerepel, amennyiben polgári célra szolgál és valamely légitársaság használja, vagy ha katonai célt szolgál;

c) a "vízi és légi járművek tulajdonjoga" azt jelenti, hogy a vízi vagy légi jármű természetes vagy jogi személy tulajdonában lévőként van bejegyezve;

d) a "partnerország" kifejezés

- behozatal esetében a harmadik gyártó országot jelöli, ha a vízi vagy légi jármű új, más esetekben azt a harmadik országot, ahol a vízi vagy légi jármű tulajdonjogát átruházó természetes vagy jogi személy letelepedett,

- kivitel esetében azt a harmadik országot jelöli, amelynek területén a vízi vagy légi jármű tulajdonjogát átvevő természetes vagy jogi személy letelepedett.

21. cikk

(1) Az alábbi külkereskedelmi statisztikai adatokat kell eljuttatni a Bizottsághoz:

a) a vízi vagy légi jármű tulajdonjogának átruházását egy harmadik országban letelepedett természetes vagy jogi személyről a tagállamok egyikében letelepedett természetes vagy jogi személyre, amit a behozatallal azonos módon kell kezelni;

b) a vízi vagy légi jármű tulajdonjogának átruházását a tagállamok egyikében letelepedett természetes vagy jogi személyről egy harmadik országban letelepedett természetes vagy jogi személyre, amit a kivitellel azonos módon kell kezelni; ha a vízi vagy légi jármű új, a kivitelt a gyártó tagállam szerepelteti statisztikáiban;

c) a vízi vagy légi járművek aktív feldolgozásra vonatkozó vámeljárás alá vonását, valamint az aktív feldolgozást követő újbóli kivitelét egy harmadik országban található rendeltetési helyre;

d) a vízi vagy légi járművek passzív feldolgozásra vonatkozó vámeljárás alá vonását, valamint a passzív feldolgozást követő újbóli behozatalát;

(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontjában megnevezett műveletek eredményével kapcsolatban a tagállamoknak a következő adatokat kell továbbítania a Bizottsághoz:

- a Kombinált Nómenklatúra megfelelő albontásának kódját

- a statisztikai eljárást

- a partnerországot

- a vízi járművek esetében a mennyiséget darabszámban kifejezve, illetve a Kombinált Nómenklatúrában meghatározott bármely kiegészítő mértékegységben megadva; a légi járművek esetében a mennyiséget nettó tömegben és kiegészítő mértékegységekben;

- a statisztikai értéket.

22. cikk

A tagállamok minden rendelkezésükre álló információforrást igénybe vesznek, hogy megfeleljenek az ebben a fejezetben foglaltaknak.

4. FEJEZET

Hajók és repülőgépek készletei és tartozékai

23. cikk

E fejezet alkalmazásában:

- a "hajók és repülőgépek készletei" a vízi vagy légi járművek legénysége vagy utasai által fogyasztott különböző termékeket jelenti;

- a "hajók és repülőgépek tartozékai" a vízi és légi járművek motorjainak, gépeinek és más berendezéseinek működtetéséhez szükséges termékeket, például üzemanyagot, olajat és kenőanyagot jelenti.

24. cikk

(1) Az alábbiakra vonatkozó külkereskedelmi statisztikai adatokat kell eljuttatni a Bizottsághoz:

a) hajók és repülőgépek készleteinek és tartozékainak leszállítását egy harmadik országban letelepedett természetes vagy jogi személy kereskedelmi használatában lévő vízi vagy légi járműnek, amely a bejelentő tagállam vízi vagy légi kikötőjében állomásozik, amennyiben azok közösségi áruk, vagy aktív feldolgozási céllal vámeljárás alá vont nem közösségi áruk, illetve vámellenőrzés mellett végzett feldolgozásból származnak; ez a művelet kivitelként kezelendő.

b) a bejelentő tagállam vízi vagy légi kikötőjében állomásozó nemzeti vízi vagy légi járműnek hajó és repülőgép készletek és tartozékok leszállítását, amennyiben a vámhatóság azt nem bocsátotta szabad forgalomba, aktív feldolgozási céllal azt nem vonták vámeljárása alá, illetve nem vámellenőrzés mellett végzett feldolgozásból származó Közösségen kívüli áruk; ez a művelet behozatalként kezelendő.

(2) Az (1) bekezdés a) pontjában megnevezett műveletekről szóló havi beszámolóban a tagállamoknak a következő adatokat kell továbbítaniuk a Bizottsághoz:

a) a termékkódot, az alábbi egyszerűsített besorolásnak megfelelően:

- 99302400: a Harmonizált Rendszer 1–24. árucsoportjába tartozó áruk esetében,

- 99302700: a Harmonizált Rendszer 27. árucsoportjába tartozó áruk esetében,

- 99309900: az egyéb helyre besorolt áruknál,

b) a megfelelő QS (vagy 952) országkódot;

c) a statisztikai eljárást;

d) a mennyiséget nettó tömegben,

e) a statisztikai értéket.

5. FEJEZET

Részszállítmányok

25. cikk

E fejezet alkalmazásában "részszállítmánynak" tekintendő a teljes áru alkatrészeinek több szállítmányként, kereskedelmi vagy szállítási okokból szétszerelt állapotban történő kivitele vagy behozatala.

26. cikk

A Bizottsághoz havonta eljuttatott beszámolókban a tagállamok csak egy alkalommal, az utolsó részteljesítés havában veszik nyilvántartásba a részszállítmány kiviteléről, vagy behozataláról szóló adatokat, a teljes összeszerelt áru összértékének feltüntetésével és besorolási kódjával.

6. FEJEZET

Katonai áruk

27. cikk

(1) A tagállamokban hatályban levő meghatározás szerint katonai célú áruk kivitelét és behozatalát jelentő, nem tagállamokkal folytatott kereskedelemről statisztikai adatokat kell szolgáltatni a Bizottságnak.

(2) A tagállamok által az (1) bekezdésben megnevezett műveletekről a Bizottság számára összeállítandó havi beszámolóban a következő adatoknak kell szerepelniük:

a) az alaprendelet 8. cikkében említett termékosztályozás szerinti albontásoknak megfelelő termékkódnak;

b) a partnerország kódjának;

c) a statisztikai eljárásnak;

d) a mennyiségnek nettó tömegben, illetve ahol helyénvaló, kiegészítő mértékegységben is;

e) a statisztikai értéknek.

(3) Ha egy tagállam hadititok miatt nem alkalmazhatja a (2) bekezdés rendelkezéseit, megfelelő lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy a katonai használatra szánt export- vagy importtermékeknek legalább a statisztikai értéke szerepeljen a Bizottsághoz havonta eljuttatott beszámolóban.

7. FEJEZET

Tengeri létesítmények

28. cikk

(1) E fejezet alkalmazásában a "tengeri létesítmények" kifejezés jelöli az ásványkincsek felkutatására és kitermelésére a nyílt tengeren felépített berendezéseket és eszközöket.

(2) A "külföldi" létesítmények – a "nemzeti" létesítményekkel ellentétben – a nem tagországban letelepedett természetes vagy jogi személyek kereskedelmi használatában lévő létesítmények.

29. cikk

(1) Egy adott tagállamnak a harmadik országokkal folytatott kereskedelméről a következő statisztikai adatokat kell továbbítania a Bizottsághoz:

a) a közvetlenül egy harmadik országból, vagy egy külföldi létesítményből a nemzeti létesítménybe történő áruszállítások; ezek a műveletek a behozatallal azonos módon kezelendők;

b) a nemzeti létesítményből valamely harmadik országba, vagy külföldi létesítménybe történő áruszállítások; ezek a műveletek a kivitellel azonos módon kezelendők;

c) a valamely tagállam statisztikai területén lévő vámraktárból nemzeti létesítménybe történő áruszállítások; ezek a műveletek a behozatallal azonos módon kezelendők;

d) a külföldi létesítményből valamely tagállam statisztikai területére történő behozatalok;

e) a külföldi létesítménybe szánt áruk kivitele valamely tagállam statisztikai területéről.

(2) Az (1) bekezdésben megnevezett műveletekről szóló havi beszámolóban a tagállamoknak a következő adatokat kell továbbítaniuk a Bizottsághoz:

a) a Kombinált Nómenklatúra albontásának megfelelő kódot.

Ha azonban a 23. cikkben felsorolt árukról van szó, a tagállamok, a vámrendelkezések sérelme nélkül, a 24. cikk (2) bekezdésének a) pontjában szereplő egyszerűsített kódok használata mellett is dönthetnek;

b) a partnerország kódját.

A vámrendelkezések sérelme nélkül, a létesítményből érkező, vagy oda szánt áruk esetében azonban a partnerország az az ország, amelynek területén a létesítmény kereskedelmi használatáért felelős természetes vagy jogi személy letelepedett. Amennyiben erre vonatkozóan nem áll rendelkezésre információ, a QW (vagy 960) kódot kell alkalmazni;

c) a statisztikai eljárást;

d) a mennyiséget nettó tömegben;

e) a statisztikai értéket.

8. FEJEZET

Űrjárművek

30. cikk

E fejezet alkalmazásában:

a) az "űrjármű" kifejezés a Föld légterén kívül közlekedő űrjárműveket, például műholdakat jelenti;

b) az "űrjármű tulajdonjoga" alatt az értendő, ha az űrjármű tulajdonosaként egy természetes vagy jogi személy van bejegyezve;

31. cikk

(1) A harmadik országokkal folytatott kereskedelemmel kapcsolatban a következő statisztikai adatokat kell továbbítani a Bizottsághoz:

a) az űrjármű aktív feldolgozási célú beléptetése, majd az ilyen vámeljárás keretében történő kivitelét egy harmadik országba;

b) az űrjármű passzív feldolgozási célú beléptetése, majd az ilyen vámeljárás keretében történő behozatalát;

c) az űrjármű kilövése (űrbe juttatása), miután annak tulajdonjogát valamely harmadik országban letelepedett természetes vagy jogi személyről egy tagállamban letelepedett természetes vagy jogi személyre ruházták át;

Ez a művelet behozatalként jelenik meg annak az államnak a nyilvántartásában, ahol az új tulajdonos letelepedett;

d) az űrjármű kilövése (űrbe juttatása), miután annak tulajdonjogát valamely harmadik országban letelepedett természetes vagy jogi személyről egy harmadik országban letelepedett természetes vagy jogi személyre ruházták át;

Ez a művelet kivitelként jelenik meg a kész űrjárművet előállító tagállam nyilvántartásában;

e) a pályára állított űrjármű tulajdonjogának átruházása valamely harmadik országban letelepedett természetes vagy jogi személyről egy tagállamban letelepedett természetes vagy jogi személyre. Ez a művelet behozatalként jelenik meg a nyilvántartásokban.

f) a pályára állított űrjármű tulajdonjogának átruházása a valamely tagállamban működő természetes vagy jogi személyről egy harmadik országban letelepedett természetes vagy jogi személyre. Ez a művelet kivitelnek tekintendő.

(2) Az (1) bekezdés c) és f) pontjában megnevezett műveletekről szóló havi beszámolóban a tagállamoknak a következő adatokat kell továbbítaniuk a Bizottságnak:

a) az alaprendelet 8. cikkében szereplő termékbesorolás albontásának megfelelő kódot;

b) a partnerország kódját.

Az (1) bekezdés c) pontjában részletezett műveletek esetében a partnerország az űrjárművet előállító országot jelenti.

Az (1) bekezdés d) és f) pontjában részletezett műveletek esetében a partnerország az az ország, amelynek területén az űrjármű tulajdonjogát átvevő természetes vagy jogi személy letelepedett.

Az (1) bekezdés e) pontjában részletezett műveletek esetében a partnerország az az ország, amelynek területén az űrjármű tulajdonjogát átruházó természetes vagy jogi személy letelepedett;

c) a statisztikai eljárást;

d) a mennyiséget nettó tömegben és kiegészítő mértékegységben;

e) a statisztikai értéket.

Az (1) bekezdés c) pontjában szereplő behozatal esetében a statisztikai érték a rakétakilövő állomásra való szállítás, a biztosítás és az űrutazás költségeit is tartalmazza.

3. CÍM

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

32. cikk

Az alaprendelet 13. cikke rendelkezéseinek megfelelően a tagállamok késlekedés nélkül, a tárgyidőszak végét követő hat héten belül kötelesek a külkereskedelmi statisztikáról készült havi beszámolójukat a Bizottságnak továbbítani.

33. cikk

(1) Amennyiben a statisztikai adathordozón megjelenő adatok javításra szorulnak, a módosítást a tárgyidőszakra vonatkozó adatokban kell végrehajtani.

(2) A tagállamok legalább háromhavonta továbbítják a helyesbített havi adatokat, az összesített és módosított évi adatokkal egyetemben.

34. cikk

A tagállamok az adatgyűjtés évének végétől számított legalább két évig megőrzik az alaprendelet 7. és 23. cikkében említett statisztikai adathordozót, vagy legalábbis az ebben található információt.

35. cikk

A tagállamok eljuttatják a Közösségnek saját nemzeti rendelkezéseiket és azok esetleges későbbi módosításait.

36. cikk

A 840/96/EK bizottsági rendelet [7] 2001. január 1-jei hatállyal hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett rendeletre vonatkozó hivatkozások a továbbiakban erre a rendeletre vonatkoznak.

37. cikk

Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2001. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2000. szeptember 7-én.

a Bizottság részéről

Pedro Solbes Mira

a Bizottság tagja

[1] HL L 48., 1998.2.19, 6. o.

[2] HL L 118., 1995.5.25, 10. o.

[3] HL L 302., 1992.10.19, 1. o.

[4] HL L 188., 2000.7.26, 1. o.

[5] HL L 253., 1993.10.11, 1. o.

[6] HL L 256., 1987.9.7, 1. o.

[7] HL L 114., 1996.5.8, 7. o.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

A 2. cikkben említett kivételek listája

Az alábbi árukkal kapcsolatban nem történik adatgyűjtés:

a) törvényes fizetőeszközök és értékpapírok;

b) monetáris arany;

c) katasztrófasújtotta területeknek nyújtott rendkívüli segély;

d) az áruk diplomáciai, vagy hasonló jellegű felhasználása folytán:

1. diplomáciai, konzuli, vagy hasonló mentességet élvező áruk,

2. az államfőnek, a kormány vagy a parlament tagjainak adott ajándékok,

3. kölcsönös közigazgatási segítségnyújtás keretén belül forgalomban lévő cikkek,

e) az alábbi áruk, amennyiben nem kereskedelmi ügyletből származnak:

1. érdemrendek, díjak és kitüntetések, emlékérmek és jelvények

2. utazási felszerelések, ellátmányok és más, az utazó személyes használatában lévő cikkek, beleértve a sportfelszereléseket is, amelyeket az utassal együtt, őt megelőzve vagy őt követve szállítanak;

3. menyasszonyi ruhák, költözéssel kapcsolatos tételek, és családi örökség;

4. koporsók, urnák, kegyeleti cikkek, valamint a sírok és síremlékek gondozásával kapcsolatos cikkek;

5. nyomtatott szórólapok, használati utasítások, árlisták és más reklámanyagok;

6. a használhatatlanná vált, vagy ipari felhasználásra alkalmatlan cikkek;

7. ballasztanyag;

8. postai bélyegek;

9. a nemzetközi sporteseményeken használt gyógyszeripari készítmények;

f) a személyek vagy a környezet védelmének érdekében hozott rendkívüli közös intézkedésekhez kapcsolódó termékek;

g) a tagállamok által meghatározott határövezetben élő személyek nem kereskedelmi jellegű forgalmából származó termékek (határmenti forgalom); a mezőgazdasági termelőknek a statisztikai területen kívül eső, de az ehhez kapcsolódó területen előállított terményei, ha azok fő tevékenységükből származnak;

h) a közlekedési eszközök, konténerek, és egyéb szállítási eszközök javításához importált vagy exportált áruk, amelyeket nem vontak feldolgozással kapcsolatos vámeljárás alá, valamint a javítás során kicserélt alkatrészek, feltéve, hogy átmeneti jellegű kereskedelemről van szó;

i) a statisztikai területen kívül állomásozó nemzeti fegyveres erők számára nyújtott exportáruk, valamint a nemzeti fegyveres erők által a statisztikai területen kívülre szállított importáruk, és egy tagállam statisztikai területén állomásozó külföldi fegyveres erők által beszerzett, vagy hátrahagyott áruk;

j) adathordozó termékek, például hajlékony lemezek, mágnesszalagok, filmek, tervrajzok, hang- és videokazetták, CD-ROM-ok, amelyeket információtartalmuk miatt forgalmaznak, amennyiben egy bizonyos megrendelő számára készültek és kereskedelmi forgalomba nem kerülnek, valamint a korábbi szállítmányokhoz kapcsolódó kiegészítések, például frissítések, amelyekért a címzettnek nem számláznak semmit;

k) műholdak indítóállványai:

- kivitel vagy behozatal esetén az űrbe való kilövésüktől függően,

- az űrbe történő kilövés idején.

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

A 13. cikk (2) bekezdésében szereplő ügyletek listája

A. oszlop | B. oszlop |

1.A tulajdonjog (pénz vagy egyéb) ellenszolgáltatás fejében történő tényleges vagy szándékolt átruházásával járó ügyletek (kivéve a 2., 7. és 8. kódnál felsorolt ügyleteket | 1.Végleges vásárlás/eladás2.Bemutatásra, kipróbálásra szánt áruk, a visszaküldés lehetőségével feladott áruk és bizományosi ügyletek3.Árucsere (Természetbeni ellenszolgáltatással járó ügyletek)4.Külföldi utasok személyes használatára történő eladás5.Pénzügyi lízing |

2.Olyan áruk visszaküldése, amelyeket már az 1. kód alatt regisztráltak; áruk ingyenes pótlása | 1.Áruk visszaküldése2.Visszaküldött áruk cseréje3.Vissza nem küldött áruk cseréje (pl.: jótállás vagy szavatosság címén) |

3.A tulajdonjog (pénz vagy egyéb) ellenszolgáltatás nélküli átruházásával járó (nem ideiglenes jellegű) ügylet | 1.Részben vagy egészben az Európai Közösség által finanszírozott segélyprogramok keretében szállított áruk2.Egyéb kormányzati segélyszállítmányok3.Egyéb segélyszállítmányok (magánszervezetek vagy nem kormányzati szervezetek)4.Egyéb |

4.Bérmunkára vagy szerződés szerinti javításra irányuló ügyletek (a 7. kódnál megjelölt ügyletek kivételével) | 1.Bérmunka2.Javítás és karbantartás ellenszolgáltatás fejében3.Javítás és karbantartás ellenszolgáltatás nélkül |

5.Bérmunkát vagy szerződés szerinti javítást követő ügyletek (a 7 kódnál megjelölt ügyletek kivételével) | 1.Bérmunka2.Javítás és karbantartás ellenszolgáltatás fejében3.Javítás és karbantartás ellenszolgáltatás nélkül |

6.Tulajdon-átruházással nem járó ügyletek, pl. bérlet, kölcsön, operatív lízing egyéb ideiglenes használatba adás, kivéve a szerződés szerinti bérmunkát és a javítást (kiszállítás és visszaszállítás) | 1.Bérlet, kölcsön, operatív lízing2.Egyéb ideiglenes használatba adás |

7.Közös védelmi programokkal vagy egyéb kormányközi gyártási programokkal összefüggő ügyletek (pl.: Airbus) | |

8.Építőanyagok és felszerelések, berendezések szállítása vállalkozói keretszerződés alapján végzett építési vagy magas- és mélyépítési tevékenységgel összefüggésben | |

9.Egyéb ügyletek | |

--------------------------------------------------

III. MELLÉKLET

A 14. cikk (2) bekezdésében szereplő szállítási feltételek listája

1 : A megadott hely az érintett tagállamban van;

2 : A megadott hely egy másik tagállamban van;

3 : Egyéb (a megadott hely a Közösség területén kívül van).

Első alrovat | Jelentés | Második alrovat |

Incoterms-kód | Incoterm ICC/ECE Genf | Meghatározandó hely |

EXW | üzemből | az üzem helye |

FCA | költségmentesen a fuvarozónak | megnevezett hely:… |

FAS | költségmentesen a hajó oldalához | megnevezett elhajózási kikötő |

FOB | költségmentesen a hajó fedélzetére | megnevezett elhajózási kikötő |

CFR | költség és fuvardíj (C&F) | megnevezett rendeltetési kikötő |

CIF | költség, biztosítás és fuvardíj | megnevezett rendeltetési kikötő |

CPT | fuvarozás fizetve …-ig | megnevezett rendeltetési hely |

CIP | fuvarozás és biztosítás fizetve | megnevezett rendeltetési hely |

DAF | határra szállítva | megnevezett leszállítási hely a határon |

DES | hajóról szállítva | megnevezett rendeltetési kikötő |

DEQ | rakparton átadva | megnevezett kikötő, vámkezelés után |

DDU | vámfizetés nélkül leszállítva | megnevezett hely az importáló országban |

DDP | vámfizetéssel leszállítva | megnevezett leszállítási hely az importáló országban |

XXX | A fent felsoroltaktól eltérő szállítási feltételek | a szerződésben megadott szállítási feltételek leírása |

--------------------------------------------------