c)

A szöveg az alábbi 13. összetevő-kategóriával egészül ki: „13. ÖSSZETEVŐ-KATEGÓRIA: TERMIKUS OXIDÁCIÓ ÚTJÁN LÉTREJÖTT ANYAGOK VAGY AZOK SZÁRMAZÉKAI 1. Az uniós termésnövelő anyagok kizárólag a következő bemeneti anyagok közül egy vagy többől, oxigént nem korlátozó feltételek között, termokémiai átalakítással nyert, termikus oxidáció útján létrejött anyagokat tartalmazhatnak: a) feldolgozatlan, vagy kizárólag kézzel, mechanikusan vagy gravitációs úton, vízben való oldással, úsztatással, vizes kivonással, vízgőz-desztillációval vagy kizárólag víz eltávolítása céljából hevítéssel feldolgozott, vagy levegőből – bármilyen módon – kivont, élő vagy elpusztult szervezetek vagy azok részei, kivéve (*1): — a vegyes települési hulladékból származó anyagokat, — a szennyvíziszapot, az ipari iszapot vagy a kotrásból származó iszapot, és — az 1069/2009/EK rendelet szerinti állati melléktermékeket vagy az azokból származó termékeket; b) az élelmiszer-feldolgozó iparból származó növényi hulladékot, valamint a cellulózgyártásból és a cellulózból történő papírgyártásból származó rostos növényi hulladékot, ha nem kémiailag kerül sor az átalakításra; c) az 1069/2009/EK rendelet hatálya alá tartozó állati melléktermékektől vagy az azokból származó termékektől eltérő, a 2008/98/EK irányelv értelmében vett újrafeldolgozás céljából elkülönítetten gyűjtött biohulladék további kezelési műveleteiből származó biohulladék-hányadot, amelynek égetése az említett irányelv 4. cikkével összhangban a legjobb környezeti eredményt hozza; d) olyan ellenőrzött mikrobiális vagy termokémiai átalakítási eljárásból származó anyagokat, amelyek kizárólag az a), b) és c) alpontban említett bemeneti anyagokat használják fel; e) az 1069/2009/EK rendelet hatálya alá tartozó települési szennyvíztisztító telepekről származó szennyvíziszapot, az állati melléktermékek vagy az azokból származó termékek kivételével; f) a 91/271/EGK tanácsi irányelv (*2) hatálya alá nem tartozó, önállóan működtetett szennyvízkezelésből származó, az 1069/2009/EK rendelet hatálya alá tartozó, élelmiszer-feldolgozásból, kedvtelésből tartott állatok eledeléből, takarmány-, tej- és italgyártásból származó anyagokat, az állati melléktermékek vagy az állati melléktermékekből származó termékek kivételével; g) a 2008/98/EK irányelv szerinti hulladékot, kivéve (*1): — az a)–f) alpontban említett bemeneti anyagokat, — a 2008/98/EK irányelv 3. cikkének 2. pontja szerinti veszélyes hulladékot, — a vegyes települési hulladékból származó anyagokat, — a keletkezési helyen történő elkülönített gyűjtéséből származó, a 2008/98/EK irányelv 3. cikkének 4. pontja szerinti biohulladékot, és — az 1069/2009/EK rendelet hatálya alá tartozó állati melléktermékeket vagy állati melléktermékekből származó termékeket, h) kiegészítő tüzelőanyagok (földgáz, cseppfolyósított gáz, földgázkondenzátum, folyamatgázok és azok összetevői, nyersolaj, szén, koksz és ezek származékos anyagai), amennyiben azokat az a)–g) alpontban említett bemeneti anyagok feldolgozásához használják fel; i) a vas- és acélipar gyártási folyamatai során használt anyagok; vagy j) anyagok és keverékek, kivéve (*1): — az a)–i) alpontban említett bemeneti anyagokat, — a 2008/98/EK irányelv 3. cikkének 1. pontja szerinti hulladékot, — az olyan anyagokat vagy keverékeket, amelyek a 2008/98/EK irányelv 6. cikkét átültető nemzeti intézkedések értelmében egy vagy több tagállamban már nem minősülnek hulladéknak, — az olyan, prekurzorokból előállított anyagokat, amelyek a 2008/98/EK irányelv 6. cikkét átültető nemzeti intézkedések értelmében egy vagy több tagállamban már nem minősülnek hulladéknak, vagy az ilyen anyagokat tartalmazó keverékeket, valamint — az 1069/2009/EK rendelet hatálya alá tartozó állati melléktermékeket vagy az állati melléktermékekből származó termékeket. 2. Az 1. pont ellenére az uniós termésnövelő anyagok tartalmazhatnak olyan termikus oxidáció útján létrejött anyagokat, amelyeket az 1069/2009/EK rendelet 32. cikkének (1) és (2) bekezdésében, valamint az említett rendelet 32. cikkének (3) bekezdésében említett intézkedésekben meghatározott feltételekkel összhangban, önmagukban vagy az 1. pontban említett bemeneti anyagokkal keverve, oxigént nem korlátozó feltételek között, a 2. vagy 3. kategóriába tartozó anyagokból vagy azokból származó termékekből termokémiai átalakítással nyertek, feltéve, hogy mindkét alábbi feltétel teljesül: a) a gyártási lánc végpontját az 1069/2009/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdésének megfelelően határozták meg; b) teljesülnek a 3., 4. és 5. pontban foglalt feltételek. 3. A termikus oxidációnak oxigént nem korlátozó feltételek között oly módon kell végbemennie, hogy a termokémiai átalakítási eljárásból származó gáz hőmérséklete az égési levegő utolsó befújása után ellenőrzött és homogén módon, még a legkedvezőtlenebb feltételek között is legalább 2 másodpercig legalább 850 °C-ra emelkedjen. Ezek a feltételek minden bemeneti anyagra vonatkoznak, az alábbiak kivételével: a) az 1. pont a), b) és h) alpontjában említett bemeneti anyagok vagy kizárólag ezen anyagokat felhasználó, ellenőrzött mikrobiális vagy termokémiai átalakítási eljárásból származó bemeneti anyagok, és b) a 2. pontban említett bemeneti anyagok, amelyekre legalább 450 °C-os hőmérsékletet kell alkalmazni legalább 0,2 másodpercig, 4. A termikus oxidációt égetőműben vagy égetőkamrában kell végezni. A kamrában csak olyan bemeneti anyagok dolgozhatók fel, amelyek nem szennyeződtek más anyagáramokkal, vagy olyan, az 1069/2009/EK rendelet hatálya alá tartozó állati melléktermékektől vagy az azokból származó termékektől eltérő bemeneti anyagok, amelyek egyszeri esemény során véletlenül szennyeződtek más anyagáramokkal, ami csak nyomokban eredményezett exogén vegyületeket. A következő feltételek mindegyikének teljesülnie kell abban az üzemben, ahol a termikus oxidáció végbemegy: a) az 1. és 2. pontban említett bemeneti anyagok feldolgozására szolgáló gyártósorokat egyértelműen el kell különíteni az egyéb bemeneti anyagok feldolgozására szolgáló gyártósoroktól, b) a bemeneti anyagot úgy kell oxidálni, hogy a keletkező salak és kazánhamu teljes szervesszén-tartalma (Corg) kevesebb legyen, mint az anyag szárazanyag-tartalmának 3 %-a, c) a bemeneti és kimeneti anyagok közötti fizikai érintkezést a kémiai átalakítási folyamat után – még a tárolás során is – el kell kerülni. 5. A termikus oxidáció útján létrejött anyagok hamu vagy salak lehetnek, amelyek legfeljebb: a) 6 mg/kg PAH16 szárazanyagra vonatkoztatott tartalommal rendelkeznek (*3), b) a PCDD/F (*4)/kg szárazanyag-tartalom 20 ng WHO toxicitási egyenértékével (*5) rendelkeznek. 6. Az uniós termésnövelő anyagok tartalmazhatnak olyan, a termikus oxidáció útján létrejött anyagokból származó származékokat, amelyeket az 1. és 2. pontban említett bemeneti anyagokból állítottak elő, és amelyek megfelelnek az 5. pontban meghatározott feltételeknek, és amelyeket a 3. és 4. pontnak megfelelően termokémiai átalakítási eljárással állítottak elő. A származékgyártási eljárást úgy kell végrehajtani, hogy a termikus oxidáció útján létrejött anyagok kémiai összetételét szándékosan módosítsák. A származékgyártási eljárást a következők jellemzik: a) vegyi anyagok előállítása: a származékokat egy vagy több kémiai gyártási lépéssel állítják elő, amelyek a termikus oxidáció útján létrejött anyagokat reakcióba hozzák az 1. pont j) alpontjában említett, vegyi eljárás során felhasznált vagy ahhoz használt bemeneti anyagokkal, míg biológiailag nem lebontható polimerek nem használhatók; b) termokémiai gyártás: a származékokat egy vagy több olyan gyártási lépéssel állítják elő, amelyek termokémiailag reakcióba lépnek az 1. és 2. pontban említett, vegyi eljárás során felhasznált vagy ahhoz használt reagensekkel. A 2008/98/EK irányelv III. mellékletében felsorolt egy vagy több veszélyes tulajdonsággal rendelkező, termikus oxidáció útján létrejött anyagok nem keverhetők össze és nem reagálhatnak sem hulladékkal, sem egyéb anyagokkal abból a célból, hogy a veszélyes anyagokat az említett irányelv III. mellékletében a veszélyességi tulajdonság tekintetében meghatározott határértékek alá csökkentsék. A veszélyes tulajdonságokkal rendelkező termikus oxidáció útján létrejött anyagokat használó gyártóknak tömegmérlegmódszert alkalmazva bizonyítaniuk kell, hogy a szennyező anyagokat eltávolították vagy oly módon átalakították, hogy azok a 2008/98/EK irányelv III. mellékletében meghatározott határértékek alá kerülnek. 7. A termikus oxidáció útján létrejött anyagokat vagy azok származékait tartalmazó vagy azokból álló uniós termésnövelő anyagokban található szennyező anyagok nem haladhatják meg a következő határértékeket: a) teljes krómtartalom (Cr): 400 mg/kg szárazanyag-tartalom, ha a termikus oxidáció útján létrejött anyagok vagy azok származékai az 1. pont e), g) vagy i) alpontjában említett bemeneti anyagokból származnak; b) tallium (Tl): 2 mg/kg szárazanyag-tartalom, ha a termikus oxidáció útján létrejött anyagok vagy azok származékai az 1. pont e), g), h) vagy i) alpontjában említett bemeneti anyagokból származnak; A klórtartalom (Cl-) nem lehet magasabb 30 g/kg szárazanyag-tartalomnál. Ez a határérték azonban nem vonatkozik azokra az uniós termésnövelő anyagokra, amelyeket olyan gyártási folyamat során állítanak elő, amelyben alkálifémsók vagy alkalikus földfémsók előállítása céljából Cl--tartalmú vegyületet adtak hozzá, és a III. mellékletnek megfelelően jelentették be; A vanádiumtartalom (V) nem lehet nagyobb 600 mg/kg szárazanyag-tartalomnál, ha a termikus oxidáció útján létrejött anyagok vagy azok származékai az 1. pont g) vagy i) alpontjában említett bemeneti anyagokból származnak. 8. A termikus oxidáció útján létrejött anyagoknak vagy azok származékainak az 1907/2006/EK rendelet értelmében olyan dokumentációban regisztrált anyagnak kell lennie, amely tartalmazza: a) az 1907/2006/EK rendelet VI., VII. és VIII. mellékletében előírt információkat, és b) az 1907/2006/EK rendelet 14. cikkében előírt kémiai biztonsági jelentést, amely kiterjed a termésnövelő anyagként való felhasználására, kivéve, ha kifejezetten alkalmazandó rájuk az 1907/2006/EK rendelet IV. mellékletében vagy V. mellékletének 6., 7., 8. vagy 9. pontjában meghatározott, regisztrálási kötelezettség alóli mentességek valamelyike. (*1) Egy bemeneti anyagnak az alpontból való kizárása nem jelenti azt, hogy ne lenne alkalmazható a bemeneti anyagként egy másik alpont alapján." (*2) A Tanács 91/271/EGK irányelve (1991. május 21.) a települési szennyvíz kezeléséről (HL L 135., 1991.5.30., 40. o.)." (*1) Egy bemeneti anyagnak az alpontból való kizárása nem jelenti azt, hogy ne lenne alkalmazható a bemeneti anyagként egy másik alpont alapján." (*1) Egy bemeneti anyagnak az alpontból való kizárása nem jelenti azt, hogy ne lenne alkalmazható a bemeneti anyagként egy másik alpont alapján." (*3) Az összes naftalin, acenaftilén, acenaftén, fluorén, fenantrén, antracén, fluorantén, pirén, benzo[a]antracén, krizén, benzo[b]fluorantén, benzo[k]fluorantén, benzo[a]pirén, indenol[1,2,3-cd]pirén, dibenzo[a,h]antracén és benzo[g,h,i]perilén." (*4) van den Berg M., L.S. Birnbaum, M. Denison, M. De Vito, W. Farland, et al. (2006) The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds (Az Egészségügyi Világszervezet 2005. évi humán és emlős toxicitási egyenérték-tényezőinek újraértékelése a dioxinok és dioxin jellegű vegyületek tekintetében). Toxikológiai tudományok: a Toxikológiai Társaság hivatalos lapja 93:223-241. doi:10.1093/toxsci/kfl055." (*5) Poliklórozott dibenzo-p-dioxinok és dibenzofuránok.”"