2.

a VII. melléklet B. fejezete a következőképpen módosul: a) a 2.2.2. pont bevezető bekezdése helyébe a következő szöveg lép: „Ha a X. melléklet C. fejezete 3. részének 3.2. pontjában meghatározott laboratóriumi módszerekkel és vizsgálati tervekkel kizárják a BSE és az atipikus súrlókór előfordulását, a gazdaságra az a) pontban meghatározott feltételek vonatkoznak. Emellett a gazdaságra – a gazdaságért felelős tagállam határozata szerint – vagy a b) pontban megállapított 1. lehetőség, vagy a c) pontban megállapított 2. lehetőség, vagy a d) pontban megállapított 3. lehetőség feltételei vonatkoznak. Egy juh- és kecskefélékből álló vegyes állománnyal rendelkező gazdaság esetében a gazdaságért felelős tagállam dönthet úgy, hogy a gazdaságban tartott juhfélék tekintetében az egyik lehetőség, a gazdaságban tartott kecskefélék tekintetében pedig egy másik lehetőség feltételeit alkalmazza:”; b) a 2.2.2. b) pont utolsó előtti bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „Az i. és ii. alpontban említett állatoknak a gazdaságból a vágóhídra történő szállítása engedélyezett.” c) a 2.2.2. c) pont helyébe a következő szöveg lép: „c) 2. lehetőség – csak a fogékony állatok leölése és teljes megsemmisítése a gazdaságban található valamennyi juh- és kecskeféle prionprotein-genotipizálása, a három hónaposnál fiatalabb bárányok és kecskegidák kivételével, feltéve, hogy azokat legkésőbb három hónapos korukban levágják emberi fogyasztás céljából. Az 1. b) pont második és harmadik franciabekezdésében említett vizsgálattal azonosított valamennyi juh- és/vagy kecskeféle, embrió és petesejt haladéktalan leölése és teljes megsemmisítése, az alábbiak kivételével: — ARR/ARR genotípusú tenyészkosok, — olyan tenyészanyajuhok, amelyek legalább egy ARR alléllal rendelkeznek, és nincs VRQ alléljuk, valamint – amennyiben az ilyen tenyészanyajuhok vemhesek a felmérés idején – a későbbiekben született bárányok, ha genotípusuk megfelel e bekezdés követelményeinek, — a legalább egy ARR alléllal rendelkező azon juhfélék, amelyeket kizárólag emberi fogyasztásra szánnak, — a következő allélok legalább egyikét hordozó kecskefélék: K222, D146 és S146, — amennyiben a gazdaságért felelős tagállam úgy határoz, a három hónaposnál fiatalabb bárányok és kecskegidák, feltéve, hogy azokat legkésőbb három hónapos korukban emberi fogyasztás céljából levágják. A 18 hónaposnál idősebb, megsemmisítés céljából levágott állatokat a III. melléklet A. fejezete II. részének 5. pontjában meghatározott módon meg kell vizsgálni a TSE előfordulása tekintetében a X. melléklet C. fejezete 3. részének 3.2. pontjában meghatározott laboratóriumi módszerek és vizsgálati tervek alapján. A 2. lehetőség első és második bekezdésében meghatározott feltételektől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az i., a ii. vagy a iii. alpontban felsorolt intézkedéseket hajtják végre: i. a 2. lehetőség második bekezdésében említett állatok leölése és teljes megsemmisítése helyett az állatok emberi fogyasztás céljából történő levágása, feltéve, hogy: — az állatokat a gazdaságért felelős tagállam területén, emberi fogyasztás céljából vágják le; — minden 18 hónaposnál idősebb, emberi fogyasztás céljából levágott állatot megvizsgálnak a TSE előfordulása tekintetében a X. melléklet C. fejezete 3. részének 3.2. pontjában meghatározott laboratóriumi módszerek és vizsgálati tervek alapján; ii. a 2. lehetőség második bekezdésében említett állatok genotipizálásának, majd ezt követő leölésének és teljes megsemmisítésének vagy emberi fogyasztás céljából történő levágásának legfeljebb három hónappal történő elhalasztása. Ez az eltérés azokban az esetekben alkalmazható, amikor a jelző eset megerősítésére az ellési időszak kezdetéhez közel kerül sor, feltéve, hogy az anyajuhokat és/vagy a kecskéket és újszülöttjeiket a teljes időszak alatt elkülönítik a más gazdaságok juh- és kecskefélékhez tartozó egyedeitől; iii. a 2. lehetőség második bekezdésében említett állatok leölésének és teljes megsemmisítésének vagy emberi fogyasztás céljából történő levágásának a jelző eset megerősítésének időpontjától számított legfeljebb három évvel történő elhalasztása juh- vagy kecskeállományok esetében és olyan gazdaságokban, ahol a juh- és kecskeféléket együtt tartják. Az e bekezdésben meghatározott eltérés csak olyan esetekben alkalmazható, amikor a gazdaságért felelős tagállam szerint a járványügyi helyzet nem kezelhető az érintett állatok leölése nélkül, ez azonban nem hajtható végre azonnal a gazdaság juh- és kecskeállományának alacsony szintű rezisztenciája, valamint egyéb megfontolások, többek között gazdasági tényezők miatt. A nem ARR/ARR genotípusú tenyészkosokat haladéktalanul le kell ölni vagy ivartalanítani kell. A gazdaság juh- és/vagy kecskeállománya genetikai rezisztenciájának mielőbbi kialakítása érdekében minden lehetséges intézkedést végre kell hajtani, beleértve a célzott tenyésztést és az anyajuhok leölését az ARR allél gyakoriságának növelése és a VRQ allél kiküszöbölése érdekében, valamint a K222, a D146 vagy az S146 allélt hordozó bakok tenyésztését. A gazdaságért felelős tagállam gondoskodik arról, hogy a halasztást követően leölendő állatok száma ne legyen nagyobb, mint amekkora az közvetlenül a jelző eset megerősítését követően lett volna. Az e bekezdésben meghatározott eltérés alkalmazása esetén a 4. pontban meghatározott intézkedések mindaddig alkalmazandók a gazdaságra, amíg a 2. lehetőség második bekezdésében említett állatok teljes megsemmisítését vagy emberi fogyasztás céljából történő levágását el nem végzik, majd ezt követően a 3. pontban meghatározott korlátozásokat kell alkalmazni. A 2. lehetőség második bekezdésében említett állatok leölése és teljes megsemmisítése vagy emberi fogyasztás céljából történő levágása után a 3. pontban meghatározott feltételek vonatkoznak a gazdaságra.”; d) a 2.2.2. d) pont helyébe a következő szöveg lép: „d) 3. lehetőség – az állatokat nem kötelező leölni és teljesen megsemmisíteni A tagállam eltekinthet az 1. b) pont második és harmadik franciabekezdésében említett vizsgálattal azonosított állatok leölésétől és teljes megsemmisítésétől, amennyiben az alábbi négy franciabekezdés közül legalább az egyik feltételei teljesülnek: — nehéz beszerezni az ARR/ARR genotípusú hímivarú juhok, a legalább egy ARR allélt hordozó, VRQ allél nélküli nőivarú juhok, valamint a K222, D146 és S146 allélok legalább egyikét hordozó kecskefélék pótlására szolgáló állatokat, — az ARR allélnak a juhfajtán vagy a gazdaságon belüli gyakorisága, illetve a K222, a D146 vagy az S146 allélnak a kecskefajtán vagy a gazdaságon belüli gyakorisága alacsony, — a beltenyészet elkerülése érdekében szükséges, — az összes járványügyi tényező alapos megfontolása alapján a tagállam szükségesnek tartja. A klasszikus súrlókórt jelző eset megerősítésének időpontjától számítva három hónapon belül meg kell határozni valamennyi juh- és kecskeféle prionfehérje-genotípusát, mindegyik faj esetében legfeljebb 50 egyed erejéig. Amennyiben egy, a 3. lehetőséget alkalmazó gazdaságban a klasszikus súrlókór további előfordulásait észlelik, a tagállamnak felül kell vizsgálnia azokat az okokat és kritériumokat, amelyek alapján a 3. lehetőség alkalmazása mellett döntöttek a szóban forgó gazdaságban. Amennyiben a tagállam arra a következtetésre jut, hogy a 3. lehetőség alkalmazásával nem akadályozható meg megfelelően a betegség kitörése, a tagállam köteles a gazdaságot a 3. lehetőség helyett vagy az 1. lehetőség, vagy a 2. lehetőség szerint kezelni, a b) és c) pontban leírtak szerint. Azon gazdaságokra, amelyek tekintetében a 3. lehetőség alkalmazása mellett született döntés, a 4. pontban meghatározott feltételek azonnali hatállyal vonatkoznak. Azon tagállamoknak, amelyek a klasszikus súrlókór kitörése elleni fellépés keretében lehetővé teszik a 3. lehetőség igénybevételét, nyilvántartást kell vezetniük azokról az okokról és kritériumokról, amelyek a lehetőség alkalmazásáról hozott minden egyes döntést megalapozták.”; e) a 3. pont helyébe a következő szöveg lép: „3. A gazdaságban található valamennyi azonosított állatnak a 2.2.1., a 2.2.2. b) vagy a 2.2.2. c) pontnak megfelelően történő leölését és teljes megsemmisítését vagy emberi fogyasztás céljából történő levágását követően az alábbi korlátozások alkalmazandók: 3.1. A gazdaságot fokozott TSE-megfigyelés alá kell helyezni. Ez magában foglalja a TSE kimutatására irányuló vizsgálatokat azokban a 18 hónaposnál idősebb állatokban, amelyek elpusztultak, vagy amelyeket a gazdaságban leöltek, azonban erre nem betegségmentesítési program keretében került sor. A vizsgálatok alól mentesülnek az ARR/ARR genotípusú juhfélék és a kecskefélékhez tartozó azon állatok, amelyek a K222, a D146 vagy az S146 allélok közül legalább az egyiket hordozzák. A vizsgálatokat a X. melléklet C. fejezete 3. részének 3.2. pontjában meghatározott laboratóriumi módszerek és vizsgálati tervek szerint kell elvégezni. 3.2. A gazdaságba kizárólag a következő állatok kerülhetnek be: — az ARR/ARR genotípusú hímivarú juhok; — a legalább egy ARR allélt hordozó, VRQ allél nélküli nőivarú juhok; — a kecskefélék, feltéve, hogy az állomány megsemmisítését követően az állatok elhelyezésére szolgáló valamennyi szálláshelyet megtisztították és fertőtlenítették. 3.3. A gazdaságban kizárólag a következő tenyészkosok, tenyészbakok, valamint juh- és kecskeféléktől származó szaporítóanyagok használhatók: — ARR/ARR genotípusú hímivarú juhok; — ARR/ARR genotípusú kosoktól származó sperma; — legalább egy ARR allélt hordozó, VRQ allél nélküli embriók; — tenyészbakok és kecskeféléktől származó szaporítóanyagok, a gazdaság kecskeállománya genetikai rezisztenciájának kialakítása céljából bevezetett tagállami intézkedésekben meghatározottak szerint. 3.4. Az állatok gazdaságból történő elszállítása megsemmisítés céljából engedélyezhető, vagy pedig a következő feltételek vonatkoznak rá: a) a következő állatok bármilyen célból elszállíthatók a gazdaságból, ideértve a tenyésztést: — ARR/ARR genotípusú juhok; — egy ARR allélt hordozó, VRQ allél nélküli anyajuhok, feltéve, hogy azokat olyan gazdaságokba szállítják, amelyekre a 2.2.2. b), a 2.2.2. c) vagy a 2.2.2. d) pontnak megfelelően végrehajtott intézkedéseket (1., 2. vagy 3. lehetőség) követően korlátozás vonatkozik; — a következő allélok legalább egyikét hordozó kecskefélék: K222, D146 és S146; — kecskefélék, feltéve, hogy azokat olyan gazdaságokba szállítják, amelyekre a 2.2.2. b), a 2.2.2. c) vagy a 2.2.2. d) pontnak megfelelően végrehajtott intézkedéseket (1., 2. vagy 3. lehetőség) követően korlátozás vonatkozik; b) a következő állatok közvetlenül, emberi fogyasztásra történő vágás céljából elszállíthatók a gazdaságból: — legalább egy ARR allélt hordozó juhfélék; — kecskefélék; — amennyiben a tagállam úgy dönt, a vágás napján három hónaposnál fiatalabb bárányok és kecskegidák; — valamennyi állat, amennyiben a tagállam úgy döntött, hogy alkalmazza a 2.2.2. b) pont i. alpontjában és a 2.2.2. c) pont i. alpontjában meghatározott eltéréseket; c) amennyiben a tagállam úgy dönt, a bárányok és kecskegidák – kizárólag vágás előtti hizlalás céljából – elszállíthatók valamely, az adott tagállam területén található másik gazdaságba, amennyiben teljesülnek a következő feltételek: — a rendeltetési gazdaságban kizárólag vágás előtti hizlalás céljából tartott juh- vagy kecskeféle tartózkodhat; — a felszámolási intézkedések hatálya alá tartozó gazdaságból származó bárányokat és kecskegidákat a hizlalási időszak végén közvetlenül a gazdaság helye szerinti tagállam területén található vágóhídra kell szállítani, és legkésőbb tizenkét hónapos korukban le kell őket vágni. 3.5. A 3.1–3.4. pontban meghatározott korlátozások továbbra is érvényesek a gazdaságra: a) mindaddig az időpontig, amíg a gazdaságban lévő valamennyi juhféle megkapja az ARR/ARR státuszt, feltéve, hogy a gazdaságban nem tartanak kecskeféléket; vagy b) addig az időpontig, amikor a gazdaságban lévő valamennyi kecskeféle a K222, D146 és S146 allélok legalább egyikének hordozójává válik, feltéve, hogy a gazdaságban nem tartanak juhféléket; vagy c) mindaddig az időpontig, amíg a gazdaságban lévő valamennyi juhféle megkapja az ARR/ARR státuszt, és a gazdaságban lévő valamennyi kecskeféle a K222, D146 és S146 allélok legalább egyikének hordozójává válik; vagy d) két éven át attól az időponttól számítva, amikor a 2.2.1., a 2.2.2. b) vagy a 2.2.2. c) pontban említett intézkedések lezárulnak, amennyiben e kétéves időszak alatt az atipikus súrlókórtól eltekintve nem mutatnak ki TSE-megbetegedést. Ha e kétéves időszak alatt a vizsgálatok megerősítik az atipikus súrlókór előfordulását, a gazdaságra a 2.2.3. pontban említett intézkedéseket is alkalmazni kell.”; f) a 4. pont helyébe a következő szöveg lép: „4. A 2.2.2. d) pontban meghatározott 3. lehetőségnek vagy a 2.2.2. c) pont iii. alpontjában előírt eltérésnek a végrehajtására vonatkozó döntés meghozatalát követően a következő intézkedéseket késedelem nélkül alkalmazni kell a gazdaságra: 4.1. A gazdaságot fokozott TSE-megfigyelés alá kell helyezni. Ez magában foglalja a TSE kimutatására irányuló vizsgálatokat azokban a 18 hónaposnál idősebb állatokban, — amelyeket emberi fogyasztás céljából vágtak le; — amelyek elpusztultak, vagy amelyeket a gazdaságban leöltek, azonban erre nem betegségmentesítési program keretében került sor. A vizsgálatok alól mentesülnek az ARR/ARR genotípusú juhfélék és a kecskefélékhez tartozó azon állatok, amelyek a K222, a D146 vagy az S146 allélok közül legalább az egyiket hordozzák. A vizsgálatokat a X. melléklet C. fejezete 3. részének 3.2. pontjában meghatározott laboratóriumi módszerek és vizsgálati tervek szerint kell elvégezni. 4.2. A 3.2. és a 3.3. pontban előírt feltételeket kell alkalmazni. A 3.2. és 3.3. ponttól eltérve azonban a tagállamok engedélyezhetik a következőknek a gazdaságba történő bevezetését és ott történő felhasználását: — a legalább egy ARR allélt hordozó, VRQ allél nélküli hímivarú juhok és spermájuk, tenyésztés céljára is; — VRQ allél nélküli nőivarú juhok; — VRQ allél nélküli embriók; amennyiben teljesülnek a következő feltételek: — a gazdaságban tartott állatok veszélyeztetett fajtához tartoznak; — a gazdaságban tartott állatok fajtája olyan tenyésztési program tárgyát képezi, amelynek célja a fajta megőrzése, és amelyet az (EU) 2016/1012 rendelet 2. cikke 5. pontjában meghatározott tenyésztőszervezet vagy – az említett rendelet 38. cikkével összhangban – az illetékes hatóság hajt végre; és — az érintett fajtán belül alacsony az ARR allél gyakorisága. 4.3. Az állatok gazdaságból történő elszállítása engedélyezett, amennyiben az megsemmisítés vagy közvetlenül, emberi fogyasztásra történő vágás céljából történik, illetve az alábbi feltételek telesülése esetén: a) az ARR/ARR genotípusú kosok és anyajuhok, valamint a kecskefélékhez tartozó azon állatok, amelyek a K222, a D146 vagy az S146 allélok közül legalább az egyiket hordozzák, bármely célból – ideértve a tenyésztést is – elszállíthatók a gazdaságból, feltéve, hogy más olyan gazdaságokba kerülnek, amelyekre a 2.2.2. c) vagy 2.2.2. d) pont szerinti intézkedések (2., illetve 3. lehetőség) vonatkoznak; b) amennyiben a tagállam úgy dönt, a bárányok és kecskegidák – kizárólag vágás előtti hizlalás céljából – elszállíthatók valamely, az adott tagállam területén található másik gazdaságba, amennyiben teljesülnek a következő feltételek: — a rendeltetési gazdaságban kizárólag vágás előtti hizlalás céljából tartott juh- vagy kecskeféle tartózkodhat; — a bárányokat és a kecskegidákat a hizlalási időszak végén közvetlenül a gazdaság helye szerinti tagállam területén található vágóhídra kell szállítani, és legkésőbb tizenkét hónapos korukban le kell őket vágni. 4.4. A tagállam biztosítja, hogy a gazdaságból nem kerülnek feladásra embriók, petesejtek és sperma. 4.5. Az ellés időszakában tilos a gazdaság juh- és kecskeféléit más gazdaságokból származó juh- és kecskefélékkel közösen legeltetni. Az ellés időszakán kívül történő közös legeltetésre a tagállam által az összes járványügyi tényező megfelelő figyelembevételével meghatározott korlátozások vonatkoznak. 4.6. Azokban a gazdaságokban, amelyekben a 2.2.2. d) pontban meghatározott 3. lehetőséget hajtották végre, az atipikus súrlókórtól eltérő TSE-megbetegedések utolsó észlelésétől számított kétéves időszakban a 4.1–4.5. pontban meghatározott korlátozások alkalmazandók. Ha e kétéves időszak alatt a vizsgálatok megerősítik az atipikus súrlókór előfordulását, a gazdaságra a 2.2.3. pontban említett intézkedéseket is alkalmazni kell.”;