12.

a negyedik rész III. címének 1. fejezete a következő szakasszal egészül ki: „4. szakasz A DECC-kre vonatkozó elfogadhatósági feltételek 107a. cikk Elfogadható eszköztípus (1) Az elfogadható eszköztípus a 2. cikk (70a) bekezdésében a DECC vonatkozásában meghatározott adósságinstrumentumok. (2) A DECC-ek a 63. cikkben megállapított feltételeknek megfelelő rögzített és feltétlen tőkeösszeggel és kamatszelvény-struktúrával rendelkeznek. A fedezeti alap kizárólag olyan hitelköveteléseket tartalmazhat, amelyek vonatkozásában: a) egy meghatározott kölcsönszintű DECC-adatűrlap; vagy b) egy eszközfedezetű értékpapír kölcsönszintű adatűrlap a 73. cikkben foglaltaknak megfelelően rendelkezésre áll. (3) A mögöttes hitelköveteléseknek az olyan tagállamban, amelynek a pénzneme az euro, letelepedett adósoknak nyújtottnak kell lenniük. Az értékpapírosítást kezdeményezőnek az eurorendszer olyan ügyfelének kell lennie, amely olyan tagállamban, amelyek a pénzneme az euro telepedett le, továbbá a hitelkövetelést a kibocsátó megszerezte az eszköztulajdonostól. (4) A DECC kibocsátójának olyan tagállamban, amelynek a pénzneme az euro, letelepedett különleges célú gazdasági társaságnak kell lennie. A tranzakció résztvevőinek – a kibocsátó, a mögöttes hitelkövetelések adósai és az értékpapírosítást kezdeményező kivételével – EGT-országban letelepedettnek kell lenniük. (5) A DECC-ket euróban kell denominálni, vagy azon tagállamok valamely korábbi pénznemében, amelyek pénzneme az euro. (6) Egy kedvező értékelés elvégzését követően az eurorendszer a DECC struktúrát az eurorendszer számára fedezetként elfogadhatóként hagyja jóvá. (7) A DECC-ekre, az értékpapírosítást kezdeményezőre, továbbá a mögöttes hitelkövetelések adósaira és adott esetben garanciavállalóira, a mögöttes hitelkövetelési megállapodásokra, valamint a fedezetül szolgáló hitelköveteléseknek az értékpapírosítást kezdeményezőtől a kibocsátóhoz történő közvetlen vagy közvetett átruházását szolgáló megállapodásokra azon ország joga irányadó, amelyben a kibocsátó letelepedett. (8) A DECC-knek meg kell felelniük a 66. és a 67. cikkben foglalt, a kibocsátás helyére és az elszámolási eljárásokra vonatkozó követelményeknek. 107b. cikk Az alárendelés hiánya a DECC-k tekintetében A DECC-k nem szolgálhatnak alapul a tőkeösszegre és/vagy kamatra vonatkozó olyan jogoknak, amelyek ugyanazon kibocsátó egyéb hitelviszonyt megtestesítő értékpapírjaihoz kapcsolódó tulajdonjogoknak vannak alárendelve. 107c. cikk Hitelminőségi követelmények Az DECC-knek meg kell felelniük az eurorendszer hitelminőségi követelményeinek, amelyeket az ezen negyedik rész III. cím 2. fejezetének 3. szakasza tartalmaz. 107d. cikk A mögöttes hitelkövetelések kibocsátó által történő megszerzése A mögöttes hitelköveteléseket a kibocsátónak az értékpapírosítást kezdeményezőtől az eurorendszer által »valódi átruházásnak« vagy »valódi átruházással egyenértékűnek« tekintett és bármely harmadik féllel szemben érvényesíthető eljárással kell megszereznie, és azok nem lehetnek elérhetők az értékpapírosítást kezdeményező és annak hitelezői számára még az értékpapírosítást kezdeményező fizetésképtelensége esetén sem. 107e. cikk A DECC-ekre vonatkozó átláthatósági követelmények (1) A DECC-eknek az átláthatósági követelményeknek struktúrájuk és a mögöttes egyedi hitelkövetelések tekintetében is meg kell felelniük. (2) A DECC struktúrája szintjén nyilvánosan elérhetővé kell tenni a DECC főbb ügyleti adatait, mint például az ügyletben résztvevő felek megnevezését, a DECC fő strukturális jellemzőinek összefoglalását, a fedezet összefoglaló ismertetését és a DECC általános szerződési feltételeit. Az eurorendszernek lehetősége van arra, hogy bármely általa relevánsnak ítélt harmadik féltől, így többek között, de nem kizárólag a kibocsátótól és/vagy az értékpapírosítást kezdeményezőtől bárminemű olyan dokumentációt vagy jogvéleményt bekérhessen, amelyet szükségesnek tart. (3) A mögöttes egyedi hitelkövetelések szintjén elérhetővé kell tenni a mögöttes egyedi hitelkövetelések portfóliójának átfogó és szabványosított hitelszintű adatait a VIII. mellékletben meghatározott eljárásoknak megfelelően, kivéve az adatszolgáltatási gyakoriság tekintetében és az átmeneti időszakot. A DECC-k elfogadhatósága érdekében valamennyi mögöttes hitelkövetelésnek homogénnek kell lennie, azaz az azokra vonatkozó adatokat szolgáltatni kell tudni a kölcsönszintű űrlapok egyikének felhasználásával. Az eurorendszer a vonatkozó adatok kiértékelését követően meghatározhatja azt is, hogy a DECC nem homogén. (4) A kölcsönszintű adatokat legalább havonta jelenteni kell, legkésőbb a lezárás időpontját követő hónapban. A lezárás azon időpontja, amely vonatkozásában a kölcsönszintű adatokat jelenteni kell, a hónap utolsó naptári napja. Amennyiben a kölcsönszintű adatok szolgáltatására vagy aktualizálására nem kerül sor a lezárást követő egy hónapban, úgy a DECC a továbbiakban nem minősül elfogadhatónak. (5) Az eszközfedezetű értékpapírokra vonatkozó adatminőségi követelmények a DECC-kre is vonatkoznak, ideértve az egyes DECC kölcsönszintű adatszolgáltatási űrlapokat is. A DECC-ek vonatkozásában nincs átmeneti időszak arra nézve, hogy azok elérjék a kölcsönszintű adatokra vonatkozó legkisebb elfogadható minőségi értéket. (6) Az elfogadhatóság értékelése során az eurorendszer az alábbiakat veszi figyelembe: a) a kötelező adatszolgáltatás elmaradása; és b) milyen gyakran fordul elő, hogy az egyedi kölcsönszintű adatmezőkben nem szerepelnek érdemi adatok. 107f. cikk Az elfogadható mögöttes hitelkövetelések típusai (1) Valamennyi mögöttes hitelkövetelésnek meg kell felelnie a hitelkövetelésekre vonatkozó elfogadhatósági követelményeknek, összhangban a negyedik rész III. cím 1. fejezetének 1. szakaszával, az ezen cikkben foglalt eltérésekre is figyelemmel. (2) Annak biztosítása érdekében, hogy a mögöttes hitelkövetelésekhez kapcsolódó olyan érvényes biztosíték kerüljön létrehozatalra, amely az értékpapírosítást kezdeményező fizetésképtelensége esetén a kibocsátó és a DECC tulajdonosai számára az ilyen követelések gyors lehívását biztosítja, a következő további jogi feltételeket kell kielégíteni, a (3)–(9) bekezdésben meghatározottak szerint: a) a mögöttes hitelkövetelések meglétének ellenőrzése; b) a mögöttes hitelkövetelések mobilizálására vonatkozó megállapodások érvényessége; c) a mobilizálás harmadik felekkel szembeni teljes hatálya; d) a mögöttes hitelkövetelés átruházása nem korlátozott; e) a mögöttes hitelkövetelés érvényesítése nem korlátozott; f) a banktitok és a bizalmasság tekintetében nincs korlátozás. A nemzeti jogok sajátosságainak további részleteit az NKB-k megfelelő nemzeti dokumentációiba kell foglalni. (3) Azon NKB, ahol az értékpapírosítást kezdeményező letelepedett, illetve felügyeleti szervek, vagy külső könyvvizsgálók egyszeri eseti vizsgálatnak vetik alá az értékpapírosítást kezdeményező által a mögöttes hitelkövetelésre vonatkozó információk eurorendszernek történő megküldése érdekében alkalmazott eljárások megfelelőségét. (4) Azon NKB-knek, ahol az értékpapírosítást kezdeményező letelepedett, legalább valamennyi következő intézkedést végre kell hajtaniuk a mögöttes hitelkövetelések fennállásának ellenőrzése érdekében: a) Az NKB-knek legalább negyedévente írásbeli igazolást kell beszerezniük az értékpapírosítást kezdeményezőtől, amelyben az értékpapírosítást kezdeményezők igazolják az alábbiakat: i. a mögöttes hitelkövetelések fennállását: ezt, ahol ilyen létezik, a központi hitelnyilvántartásokban tárolt információkkal való összevetés is helyettesítheti; ii. a mögöttes hitelkövetelések eurorendszer által alkalmazott elfogadhatósági feltételeknek való megfelelését; iii. azt, hogy az ilyen mögöttes hitelkövetelés egyidejűleg nem szolgál fedezetként harmadik fél javára, és az értékpapírosítást kezdeményező az ilyen mögöttes hitelkövetelést nem mobilizálja fedezetként az eurorendszer vagy harmadik fél javára; iv. azt, hogy az értékpapírosítást kezdeményező vállalja, hogy legkésőbb a következő munkanapon tájékoztatást ad az érintett NKB számára a mögöttes hitelkövetelések fedezeti értékét lényegesen érintő bármilyen eseményről, különösen a lejárat előtti, illetve részleges vagy teljes törlesztésről, a leminősítésről, továbbá a mögöttes hitelkövetelés feltételeinek lényeges megváltozásáról. b) Azon NKB-k, ahol az értékpapírosítást kezdeményező letelepedett, vagy az érintett központi hitelnyilvántartások, illetékes bankfelügyeleti hatóságok vagy külső könyvvizsgálók véletlenszerű ellenőrzéseket végeznek az értékpapírosítást kezdeményezők által adott írásbeli igazolások minőségére és pontosságára vonatkozóan, a fizikai dokumentáció átadása vagy helyszíni ellenőrzések útján. Az egyes mögöttes hitelkövetelések tekintetében ellenőrzött információk kiterjednek legalább a mögöttes hitelkövetelések fennállását és elfogadhatóságát meghatározó jellemzőkre. Az ECAF által jóváhagyott, belső minősítésen alapuló (IRB) rendszerekkel rendelkező értékpapírosítást kezdeményezők esetében a mögöttes hitelkövetelések hitelminőségének vizsgálatára vonatkozó további ellenőrzések magukban foglalják az eurorendszer hitelműveleteiben fedezetként felhasznált DECC-k mögöttes hitelkövetelései adósai nemteljesítési valószínűségének ellenőrzését is. c) A 107f. cikk (3) bekezdésének, illetve (4) bekezdése a) vagy b) pontjának megfelelően azon NKB-k, ahol az értékpapírosítást kezdeményező letelepedett, illetve felügyeleti szervek, külső könyvvizsgálók vagy központi hitelnyilvántartások által lefolytatott ellenőrzések tekintetében az ellenőrzést végzőket fel kell jogosítani ezen vizsgálatok elvégzésére, szükség esetén szerződéses formában, illetve a vonatkozó nemzeti előírásokkal összhangban. (5) A mögöttes hitelkövetelésnek a kibocsátó számára történő átruházására, vagy mobilizálással történő átruházásra, illetve tulajdonjogi hitelbiztosítására vagy kézi zálogjogba adására vonatkozó megállapodás az alkalmazandó nemzeti jog alapján a kibocsátó és az értékpapírosítást kezdeményező és/vagy – értelemszerűen – a kedvezményezett/engedményes/zálogjogosult között érvényes. Az értékpapírosítást kezdeményezőnek és/vagy – értelemszerűen – a kedvezményezettnek meg kell felelnie minden olyan jogi követelménynek, amelyre a megállapodás érvényességének biztosítása érdekében, továbbá a mögöttes hitelkövetelések fedezetként közvetlen vagy közvetetten történő érvényes mobilizálása érdekében szükség van. Az adós értesítését illetően az alkalmazandó nemzeti jogtól függően az alábbiak alkalmazandók. a) Esetenként szükséges lehet az adós értesítése az alábbiakról, illetve az alábbiak nyilvános nyilvántartásba vétele: i. a mögöttes hitelköveteléseknek a kibocsátóra történő (közvetlen vagy közvetett) átruházásáról; ii. abban az esetben, ha az ügyfelek fedezetként mobilizálják a DECC-eket a székhely szerinti NKB javára annak a harmadik felekkel szemben történő szabályos érvényesítése érdekében; és különösen iii. a kibocsátó biztosítéki jogáról (a mögöttes hitelkövetelések tekintetében) és/vagy a székhely szerinti NKB biztosítéki jogáról (a DECC-k, mint fedezet tekintetében) az egyéb hitelezőkkel szembeni elsőbbségük biztosítása érdekében. Ilyen esetekben az alábbi értesítési, illetve nyilvántartásba vételi követelményeknek kell megfelelni: i. előzetesen vagy a mögöttes hitelkövetelés tényleges (közvetlen vagy közvetett) átruházása időpontjában kell értesítenie a kibocsátót; vagy ii. amikor az ügyfelek fedezetként mobilizálják a DECC-eket a székhely szerinti NKB javára. b) Amennyiben az adós előzetes értesítése, illetve a nyilvános nyilvántartásba vétel az a) ponttal összhangban a vonatkozó nemzeti dokumentáció értelmében nem szükséges, az adóst utólag kell értesíteni. Az utólagos értesítés keretében a nemzeti dokumentációban foglaltak szerint a nemteljesítési eseményt vagy az alkalmazandó nemzeti dokumentációban részletesebben meghatározott egyéb hitelkockázati eseményt követően haladéktalanul értesíteni kell az adóst a mögöttes hitelkövetelések átruházásról illetve mobilizálásáról. c) Az a) és b) pontban foglaltak minimumkövetelmények. Az eurorendszer dönthet úgy, hogy a fenti eseteken túlmenően is megkövetelnek előzetes értesítést vagy nyilvántartásba vételt, akár a bemutatóra szóló instrumentumok esetében is. (6) A mögöttes hitelköveteléseknek teljes mértékben átruházhatónak, és a kibocsátó javára korlátozás nélkül átruházhatónak kell lenniük. A mögöttes hitelkövetelési megállapodások, illetve az értékpapírosítást kezdeményező és az adós között létrejött más szerződések nem tartalmazhatnak semmiféle, a fedezet átruházását korlátozó rendelkezést. A mögöttes hitelszerződések, illetve az értékpapírosítást kezdeményező és az adós között létrejött más szerződések nem tartalmazhatnak semmiféle korlátozó rendelkezést a mögöttes hitelkövetelés érvényesítését illetően, beleértve az annak a formájára, idejére, vagy bármilyen más követelményére vonatkozó korlátozást is, annak érdekében, hogy az eurorendszer képes legyen a DECC-k fedezetét érvényesíteni. (7) A (6) bekezdés sérelme nélkül a szindikált hitelekben fennálló részesedések bankokra, pénzügyi intézményekre és az olyan szervezetekre történő engedményezése, amelyek hitelek, értékpapírok vagy más pénzügyi eszközök létrehozásával, vásárlásával vagy azokba történő befektetéssel rendszeresen foglalkoznak, vagy ennek céljából kerültek létrehozásra, nem minősül a mögöttes hitelkövetelések érvényesítésére vonatkozó korlátozásnak. (8) Az (6) és a (7) bekezdés ellenére a fizetések begyűjtését és szétosztását, valamint a hitel kezelését ellátó hitelbonyolító nem minősül a szindikált hitelben fennálló részesedés átruházására és érvényesítésére vonatkozó korlátozásnak, feltéve, hogy: a) a hitelbonyolító olyan hitelintézet, amely valamely tagállamban található; és b) a szindikátus érintett tagja és a hitelbonyolító közötti szolgáltatási viszony a szindikált hitelben fennálló részesedéssel együtt átruházható. (9) Az értékpapírosítást kezdeményezőnek és az adósnak szerződéses úton meg kell állapodnia arról, hogy az adós feltétel nélkül hozzájárul ahhoz, hogy a DECC-t mobilizáló értékpapírosítást kezdeményező, a kibocsátó és bármely ügyfél az eurorendszer rendelkezésre bocsássa az érintett mögöttes hitelköveteléssel és az adóssal kapcsolatos információkat, amelyeket az érintett NKB annak érdekében ír elő, hogy meggyőződjön arról, a mögöttes hitelkövetelésekre szóló érvényes biztosíték került létrehozásra, és az értékpapírosítást kezdeményező, illetve a kibocsátó nemteljesítése esetén a mögöttes hitelkövetelések gyorsan érvényesíthetők.”;