ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(12)

A munkanélküliségi ráta 2016-ban 10,1 %-ra csökkent. A munkanélküliség magasabb a fiatalok, az alacsony képzettségűek és az Unión kívül születettek körében. A megvalósítás alatt lévő kormányzati reformintézkedések kulcsfontosságúak a képzési lehetőségeknek az elhelyezkedési kilátásokkal és a gazdaság igényeivel való összehangolása tekintetében. Ezzel párhuzamosan az álláskeresők, a kevésbé képzett munkavállalók és a kkv-k munkavállalói állandó nehézségekkel szembesülnek a képzéshez való hozzáférés terén. Az említett csoportok részvételi lehetőségének és a képzés relevanciájának biztosítása a meglévő intézkedések megerősítését és az erőforrások kiegyensúlyozottabb felhasználását teheti szükségessé. A fiatalok és köztük is a legkevésbé képzettek továbbra is nehézségekkel szembesülnek a munkaerőpiacra való belépés során. Ezzel összefüggésben a tanulószerződéses gyakorlati képzés támogatása érdekében tett intézkedések pozitív eredményeket hoztak eddig. Azonban a kínált szakmai alapképzés – különösen az iskolai képzés és egyes tercier szektorok esetén – nincs kellőképpen összekapcsolva elhelyezkedési lehetőségekkel. Mindemellett a hátrányos helyzetű tanulókat gyakrabban terelik a szakmai alapképzés felé, és a korai lemorzsolódók nagy többsége is közülük kerül ki, hozzájárulva a jelentős mértékű oktatási egyenlőtlenségekhez. Az OECD országai között Franciaországban a legnagyobb a diákok társadalmi-gazdasági helyzetének az oktatási eredményeikre gyakorolt hatása.
(8)

Az állami beruházások GDP-hez viszonyított aránya nagyjából állandó maradt, és az euroövezet átlaga alatt van. Az állami beruházások továbbra is el vannak maradva, különösen helyi szinten, ahol a nettó befektetés 2016-ban is negatív maradt. Ez a helyzet az elmúlt években megtett intézkedések és annak ellenére áll fenn, hogy az állami beruházások jelentősen nőttek általános kormányzati szinten 2015-ben és 2016-ban. 2016-ban további intézkedéseket hoztak, amelyek várhatóan növelik az állami beruházásokat, beleértve a szövetségi, állami és önkormányzati szinteket. Ezen intézkedések közé tartozik a szövetségi költségvetési viszonyok reformja, amely elfogadása esetén 2020-ban lép hatályba. Ezenkívül az infrastrukturális beruházások tervezésével kapcsolatos tanácsadási szolgáltatásoknak az önkormányzatokra való kiterjesztése várhatóan javítani fogja az infrastrukturális beruházások önkormányzati szintű tervezését és végrehajtását. Ez különösen időszerű kérdés, mivel az infrastrukturális beruházási projekteket a szövetségi államokban és a településeken csak korlátozott mértékben hajtják végre, és e projekteket kapacitási és tervezési korlátok is hátráltatják. A kedvező költségvetési helyzet általában rendelkezésre álló költségvetési teret jelez, így például azt, hogy a kormányzat valamennyi szintjén további finanszírozással lehetne növelni az állami beruházásokat.
(6)

Dánia fenntartható növekedésének előfeltétele a demográfiai kihívások idején a megfelelő munkaerő-kínálat biztosítása. Az elmúlt években végrehajtott számos jelentős munkaerőpiaci reform célja elsősorban a munkát vonzóvá tévő ösztönzők növelése és az aktív munkaerőpiaci intézkedések hatékonyságának javítása. E reformok hozzájárulhatnak ahhoz, hogy Dánia elérje az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási célkitűzését, elősegíthetik a dán jóléti modell fenntarthatóságát, valamint kezelhetik a bizonyos képesítések terén kialakuló hiányt. A szakképzésben való részvétel fokozására és a tanulmányaikat befejezők arányának növelésére irányuló reformok, valamint a tanulószerződéses gyakorlati képzés létrehozásáról szóló háromoldalú megállapodás valószínűleg megnöveli majd a szakképzett munkavállalók számát. Ugyanakkor az Európa 2020 stratégia társadalmi befogadásra irányuló nemzeti célkitűzése, amelynek célja a nagyon alacsony munkaintenzitású háztartásokban élő emberek számának csökkentése, még messze nem valósult meg. A munkaerőpiaci integráció és a hátrányos helyzetű csoportok foglalkoztathatóságának javítása továbbra is kihívást jelent. Ez különösen a nem uniós migráns háttérrel rendelkező személyekre vonatkozik, beleértve azokat is, akik hosszabb ideje tartózkodnak Dániában, részben mivel átlagosan alacsonyabb iskolai végzettséggel rendelkeznek, mint a dán születésű személyek. Ez a különbség megmutatkozik a második generáció esetében is. A 2016-os háromoldalú tárgyalások során elfogadott, munkaerőpiaci integrációt célzó intézkedések javíthatnának az újonnan érkezett menekültek helyzetén, amelyet szorosan nyomon kell követni a jövőben. Ugyanakkor további intézkedéseket kell hozni az egyéb marginalizált csoportok, például az alacsony iskolai végzettséggel rendelkező fiatalok és a 60 év feletti munkavállalók hatékonyabb munkaerőpiaci bevonásához.
(3)

A Spanyolországra vonatkozó 2017. évi országjelentést 2017. február 22-én tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2016. július 12-én elfogadott országspecifikus ajánlások és az előző években Spanyolországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzései kapcsán Spanyolország által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, melynek eredményeit 2017. február 22-én szintén közzétették. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Spanyolországban határokon átnyúló jelentőségű makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. A jelenlegi folyófizetésimérleg-többlet különösen Spanyolország nettó külső kötelezettségállományának csökkenését eredményezi, amely azonban így is számottevő marad, és ezáltal az ország ki van téve a piaci hangulat változásaiból eredő kockázatoknak. A magánszektor – különösen a vállalkozások – adósságállománya jelentősen mérséklődött, a háztartások adósságállománya mindazonáltal továbbra is magas. A gazdasági növekedés lett az adósságcsökkentés legfőbb motorja, de továbbra is magasak a költségvetés középtávú fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok. Különösen fontos olyan intézkedéseket hozni, amelyek csökkentik annak kockázatát, hogy az egyensúlyhiányból fakadó kedvezőtlen hatások érintsék a spanyol gazdaságot, valamint – az ország méretéből és a határokon átnyúló jelentőségéből adódóan – a gazdasági és monetáris uniót. A pénzügyi szektor továbbra is nagy fokú stabilitást mutatott, amelyet a szektorban zajló szerkezetátalakítás, az alacsony finanszírozási költségek és a gazdasági fellendülés támogat. Az utóbbi években erősödött a munkahelyteremtés, és gyorsan csökkent a munkanélküliség, bár annak aránya továbbra is nagyon magas. A munkaerőpiaci reformok és a bércsökkentés nagyban segítették az elmúlt évek munkahelyteremtését és a versenyképesség javulását.
(10)

Lengyelországban a munkaképes korú népesség csökkenése várhatóan korlátozni fogja a növekedési potenciált az eljövendő évtizedekben. A lengyel munkaerőpiac teljesítménye az elmúlt években erős volt. A foglalkoztatási ráták tovább növekedtek, de a közelmúltban több olyan szakpolitikai intézkedés is történt, amely csökkentheti a munkaerőpiaci részvételt, különösen a nőkét, az alacsony képzettségűekét és az idősebb munkavállalókét. A nyugdíjkorhatár 2017 végi csökkentése várhatóan a munkaerőpiacról való kilépésre ösztönzi majd az idősebb munkavállalók egy részét. A lengyel szociális védelmi rendszer csak korlátozott mértékben biztosít munkavállalási ösztönzőket. A gyermekek után járó új ellátás várhatóan csökkenti a szegénységet és az egyenlőtlenséget, de negatív hatással is lehet a szülők – főként a nők – munkaerőpiaci részvételére. A gyermekek után járó ellátás mértéke és a rászorultság korlátozott ellenőrzése kioltja a más szociális ellátásokba beépített munkavállalási ösztönzők hatását. 2016 szeptemberében megszűnt az ötéves gyermekek óvodakötelezettsége, és az EU-ban továbbra is Lengyelországban az egyik legalacsonyabb a formális gyermekgondozásban részt vevő, háromévesnél fiatalabb gyermekek száma. A munkaerőpiac szegmentációja a végrehajtott intézkedések ellenére továbbra is nagymértékű, és negatívan befolyásolja a termelékenységet és a humán tőke felhalmozódását. A határozatlan idejű szerződések szélesebb körű alkalmazása továbbra is akadályokba ütközik. A kodifikációs bizottság jelenleg dolgozik az egyéni és kollektív munkaügyi törvénykönyv új tervezetén. Ez lehetőséget ad az említett akadályok megszüntetésére.
(9)

A Cseh Köztársaságban az üzleti környezetet jelentős szabályozási terhek és számos adminisztratív akadály rontja, különösen az engedélyezési eljárások és az adószabályozás terén. 2016 szeptemberében a kormány előterjesztette az építési törvény és a kapcsolódó jogszabályok módosítási tervezetét, amelynek célja az építési engedélyek kiadási eljárásának felgyorsítása és egyszerűsítése volt a környezeti hatásvizsgálatnak az eljárásba való integrálása révén. A módosítás jelenleg parlamenti vizsgálat tárgyát képezi. A vállalkozásoknak az adószabályok betartásával kapcsolatos költségei továbbra is az uniós átlag fölött vannak. A hiányosságok közé tartozik az adózásról szóló törvény gyakori módosítása is. Az adójogszabályok be nem tartásának kezelése továbbra is prioritás a cseh hatóságok számára, ugyanakkor nem kap megfelelő hangsúlyt az egyszerűsítés. A jövedelemadóról szóló, még elő nem terjesztett törvény célja az adózásról szóló törvény egyszerűsítése, de még tervezet sem áll rendelkezésre.
(11)

Az erőteljes gazdasági fellendülésnek és a nagyszabású munkahelyteremtésnek köszönhetően javult a munkaerőpiaci helyzet, de a tartós munkanélküliség továbbra is problémát jelent. A tartós munkanélküliség aránya változatlanul az egyik legmagasabb az Unióban. Ez kiváltképp a marginalizálódott romákat, az alacsony képzettségűeket és a fiatalokat érinti. Ezen túlmenően a regionális különbségek sem enyhülnek: Kelet-Szlovákiában még mindig kétszer olyan magas a munkanélküliségi ráta, mint Bratislavában (Pozsony). A felnőttek továbbra is csekély mértékben vesznek részt az egész életen át tartó tanulásban és a második esélyt nyújtó oktatásban. Az alacsony keresetűek munkavállalását ösztönző intézkedések és az állami foglalkoztatási szolgálatok folyamatban lévő reformja ellenére még mindig nehézségekbe ütközik a tartósan munkanélküli személyeknek és a kiszolgáltatott csoportoknak szóló testreszabott támogatás bevezetése – többek között a nagy ügyszám miatt. A tartósan munkanélküliek integrációját célzó szlovákiai cselekvési terv – amely számottevő finanszírozást kap az Európai Szociális Alaptól – a személyre szabott szolgáltatásokra vonatkozó átfogó megközelítés révén igyekszik orvosolni a kialakult helyzetet. E megközelítés előirányozza a célzott tanácsadást, egy új profilalkotási rendszer bevezetését, a magán-munkaközvetítő ügynökségekkel való együttműködést, valamint a munkaadók által kidolgozott, a regionális munkaerőpiaci igényekhez igazodó célirányos képzési programok biztosítását. A romák részvétele a szlovák munkaerőpiacon változatlanul rendkívül alacsony mértékű, és foglalkoztatási rátájuk lassan javul. Szerény munkaerőpiaci teljesítményükben az alacsony képzettségi és készségszint, valamint a megkülönböztetés is szerepet játszik. A szülőképes korú nők alacsony foglalkoztatási rátája jól tükrözi a hosszú (három évig terjedő) szülői szabadságot, amelyet a férfiak ritkán vesznek igénybe, a gyermekgondozási létesítmények hiányát – mindenekelőtt a hároméves kor alatti gyermekek számára –, továbbá a rugalmas munkaidő-beosztás korlátozott alkalmazását.
(2)

2017. február 22-én közzétették a Svédországra vonatkozó 2017. évi országjelentést. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2016. július 12-én elfogadott országspecifikus ajánlások és az előző években Svédországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzései kapcsán Svédország által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, amelynek eredményeit szintén 2017. február 22-én tették közzé. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Svédországban makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. A lakásárak már amúgy is túlértékelt szintről való tartós emelkedése a háztartások adósságállományának folyamatos növekedésével társulva azt a kockázatot hordozza magában, hogy heves piaci korrekcióra kerül sor. Bár a bankok tőkehelyzete megfelelőnek tűnik, egy heves korrekció hatással lehet a pénzügyi szektorra is, mivel egyre nagyobb a bankok lakossági jelzáloghitelekkel szembeni kitettsége. Ebben az esetben átgyűrűző hatások jelentkezhetnek a szomszédos országokban, mivel a svéd bankcsoportok rendszerszintű jelentőséggel bírnak az észak-balti régióban. A svéd hatóságok tudatában vannak a növekvő kockázatnak, és az elmúlt években intézkedéseket hoztak, hogy korlátozzák a jelzáloghitelek növekedését, és ösztönözzék a lakásépítést. Az eddig végrehajtott szakpolitikai lépések azonban nem bizonyultak elegendőnek a lakásszektor túlhevülésének kezelésére. Összességében továbbra is szakpolitikai hiányosságok figyelhetők meg a lakhatással kapcsolatos adóztatás, a makroprudenciális keret, az új lakások kínálatával összefüggő szűk keresztmetszetek, valamint a meglévő lakásállomány hatékony hasznosításának útjában álló akadályok kezelése terén.
(20)

A munkaerőpiacon elért fokozatos, reformokkal támogatott javulás ellenére, a tartós és az ifjúsági munkanélküliség továbbra is magas (2016-ban 6,7 %, illetve 38 %), és több mint 1,2 millió nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatal van az országban. Habár jól halad az ifjúsági garanciaprogram (9) végrehajtása, a hatékonyabb és teljes körű végrehajtás érdekében még vannak legyőzendő kihívások. Az ifjúsági garancia keretében támogatott, továbbra is foglalkoztatott, oktatásban vagy képzésben részesülő fiatalok aránya hat hónappal a programból való kilépést követően meghaladja az uniós átlagot. A program azonban továbbra is csak a célcsoport kis százalékához jut el, és az eredmények régiónként jelentős eltérést mutatnak. Az aktív munkaerőpiaci szakpolitikák reformja – ideértve az irányítási rendszer reformját – még korai szakaszban jár, a foglalkoztatási szolgálatok továbbra is gyengék, a regionális egyenlőtlenségek pedig nagyok. A felnőttkori tanulás rendszere nem alakult ki eléggé, ami kedvezőtlenül befolyásolhatja az alacsony képzettségű személyek munkaerőpiaci sikerességét.
(2)

A Horvátországra vonatkozó 2017. évi országjelentést 2017. február 22-én tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2016. július 12-én elfogadott országspecifikus ajánlások és az előző években elfogadott országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzései kapcsán Horvátország által elért eredményeket. Emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, amelynek eredményeit szintén 2017. február 22-én tették közzé. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Horvátországban túlzott makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Különösen 2016-ban az államadósság-ráta csökkenő pályára állt, az államadósság ugyanakkor árfolyamkockázatnak van kitéve és a költségvetés fenntarthatóságát övező kockázatok középtávon továbbra is magasak. A magánszektor adósságállománya csökkent, ám – különösen a vállalati szektorban – még mindig magas, és jelentős árfolyamkockázatoknak van kitéve. A pénzügyi szektor támogatja a fellendülést, de változatlanul fenyegetik a devizával összefüggő hitelezési kockázatok, a nemteljesítő hitelek aránya pedig továbbra is magas. A mérsékelt munkahelyteremtés, valamint a munkaerő-állomány csökkenése következtében a munkanélküliségi ráta gyorsan esik. Végezetül, az üzleti környezet nehézkessége leszorítja a termelő beruházásokat és gátolja a termelékenység növekedését.
(9)

A fő munkaerőpiaci mutatók változatlanul kedvezőek: mind a tartós munkanélküliség, mind az ifjúsági munkanélküliség összességében alacsony. Ezzel szemben az inaktivitási rátát, valamint a részmunkaidős foglalkoztatást, illetve az alacsony bérű foglalkoztatást tekintve van még mit javítani a helyzeten. A jövedelemnövekedés továbbra is szerény, ami a termelékenység csekély növekedésével áll összefüggésben. A készségkínálattal, a készségek kihasználásával és a készségfejlesztéssel kapcsolatos aggályok továbbra is fennállnak. A készségek és a készségfejlesztés vonatkozásában jelentős szakpolitikai kezdeményezések indultak a műszaki oktatás és a tanulószerződéses gyakorlati képzés megreformálása keretében. A színvonalas tanulószerződéses gyakorlati képzésnek a megszerzett képesítési szintre és a képesítés szakterületére egyaránt kell összpontosítania. A készségfejlesztés egyéb, stratégiai fontosságú támogatott formái – mindenekelőtt a 25 évnél idősebbek számára – bővítenék az állami szektor, a vállalkozások és a szakmai előrehaladásra törekvő személyek számára elérhető készségkínálatot. A gyermekgondozási és a szociális ellátási kínálat is elégtelen, ami miatt magas a nők részmunkaidős foglalkoztatásának aránya. A gyermekgondozási reformok folyamatosan, ám kis lépésenként valósulnak meg. A következő két évben egyes kezdeményezések teljeskörű végrehajtása nyomán gyökeres változásra van kilátás. A három évnél fiatalabb gyermekek viszonylag kis mértékben részesülnek intézményi gyermekgondozásban. Míg a közelmúltbeli intézkedések némileg javítják a három- és négyéves gyermekeknek kínált gyermekgondozási szolgáltatások hozzáférhetőségét és megfizethetőségét, addig a három évnél fiatalabb gyermekeknek biztosított gyermekgondozási lehetőségek kérdése továbbra is megoldásra vár. A korábban bejelentett reformok és megszorítások következtében – amelyek különösen a munkavállalóknak járó támogatásokat érintették érzékenyen – rövid, illetve középtávon nyomás alá kerülhetnek a szociálpolitikai eredmények, beleértve a gyermekszegénységre vonatkozó mutatót is, főként a magasabb infláció összefüggésében. Különös aggodalomra ad okot a munkahellyel rendelkező háztartásokban szegénységben élő gyermekek száma.
(17)

A termelékenységség javulására, a jövedelemszint felzárkózására és Románia versenyképességi helyzetére való tekintettel az állami és a magánszektorbeli bérek növekedése különös figyelmet érdemel. A közszektorbeli béremelkedés a magánszektorba is átgyűrűzhet, ami hátrányosan fogja érinteni Románia versenyképességét. Az elmúlt évek során számottevően emelkedett a romániai minimálbér, ám még így is a legalacsonyabbak közé tartozik az Unióban. A minimálbér ad hoc jellegű emelései következtében lényegesen megnőtt a minimálbéren foglalkoztatottak aránya, és a közelmúltban erőteljes szűkülés történt a bérskála alsó végén. A vonatkozó országspecifikus ajánlásnak megfelelően 2016 elején háromoldalú munkacsoport jött létre egy objektív gazdasági, munkaerőpiaci és szociális kritériumokon alapuló minimálbér-megállapítási mechanizmus kidolgozása céljából, tevékenysége azonban jelentős késedelmet szenvedett, amelyet most maradéktalanul be kell hozni. A szociális párbeszédre továbbra is jellemző, hogy ágazati szinten szűk a kollektív tárgyalások köre, a fennálló intézményi hiányosságok pedig korlátozzák a reformok hatékonyságát.
(13)

A készségek minden szintjén munkaerőhiány tapasztalható, és a készségkínálat még mindig nem igazodik teljes mértékben a munkaerőpiaci igényekhez. A máltai munkaerő jelentős része továbbra is alacsony szintű képesítéssel rendelkezik. Bár az iskolázottság javul, a korai iskolaelhagyók aránya még mindig magas. A fiatalok továbbra is gyenge teljesítményt nyújtanak az alapkészségek elsajátítása terén. Az egész életen át tartó tanuláshoz való hozzáférés és az abban való részvétel tekintetében javul a helyzet az alacsony végzettséggel rendelkezők körében is, és ebben a munkáltatók is szerepet vállalnak, a kihívás nagyságrendjére való tekintettel azonban folyamatos erőfeszítésekre van szükség. Az oktatási és képzési rendszerre irányuló jelentős beruházások várhatóan eredményt hoznak, különösen akkor, ha az intézkedéseket a jövőben is fenntartják és fejlesztik. A foglalkoztatási ráta folyamatosan javul, és a munkanélküliségi ráta 5 % alá csökkent. A munkaerőpiaci részvétel azonban továbbra is a legalacsonyabbak között van az Unión belül, különösen az idősebb és alacsony képzettségű nők körében, ami arra utal, hogy még mindig fennáll a társadalmi kirekesztés kockázata azok esetében, akik nem tudnak alkalmazkodni a gyorsan változó gazdasághoz. Ezért e jelenlegi szakpolitikai beruházásokat fenn kell tartani, különösen a nemrég létrehozott nemzeti képzési tanács révén, és szorosan nyomon kell követni a további fejleményeket.
(14)

Némi előrelépés tapasztalható a munkaerőpiac működése terén. A magasabb nyugdíjkorhatár és az előrehozott nyugdíjba vonulás további korlátozásai a munkában maradásra vagy a munkába való visszatérésre ösztönzik az idősebb embereket. Az adóék fokozatos csökkentése hozzájárult a foglalkoztatási ráta növeléséhez. Jelentős volt a munkahelyteremtés, amelyet a gazdasági növekedés és a javuló költség-versenyképesség hajtott. A munkahelyteremtésben a munkát terhelő adók csökkentése és a bérek visszafogása is tükröződik, melyek révén javult a belga vállalkozások költség-versenyképessége. Mindazonáltal jó néhány strukturális hiányosság továbbra is fennáll. A munkanélküliségből vagy inaktivitásból a foglalkoztatásba való átmenet mutatói alacsonyak, és a teljes foglalkoztatási rátát továbbra is lerontja egyes meghatározott csoportok gyenge teljesítménye. Ezen csoportok közé tartoznak az alacsony képzettségűek, a fiatalok, az idősebb munkavállalók és a migráns háttérrel rendelkezők, azaz az Unión kívül született munkavállalók és a második generációs bevándorlók is. A migráns háttérrel rendelkező személyek foglalkoztatási mutatói – a további egyéni jellemzőknek megfelelő kiigazítással együtt is – a legrosszabbak közé tartoznak az Európai Unióban. Az Unión kívül született személyek esetében a foglalkoztatási különbség a legmagasabb az Unióban: a 20–64 év közötti korcsoportban foglalkoztatási rátájuk 2016-ban 49,1 %-volt, szemben a belgiumi születésű személyek 70,2 %-os rátájával, és a mutató értéke még alacsonyabb (39,1 %) volt az Unión kívül született nők esetében. Az Unión kívül született lakosok esetében a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitettek aránya 50,7 % volt 2015-ben, míg a belga születésű személyek esetében 17 %. Az egyes népességcsoportok közötti számottevő foglalkoztatási különbségek továbbra is a munkaerő krónikus kihasználatlanságát eredményezik. Jóllehet megvalósítás alatt vannak a foglalkoztatást ösztönző programok racionalizálására és testre szabására irányuló regionális szintű reformok, a szakpolitikai döntések költséghatékonyságát rendszeres időközönként ellenőrizni kell. A célcsoportokra irányuló szakpolitikai intézkedéseknek lehetnek előre nem látható és kiszorító hatásai is. A célzott szakpolitikai intézkedések hatékonyságának további kulcsfontosságú feltétele, hogy a különböző politikai szintek között és az adott szinteken belül működjön a koordináció és a kommunikáció. Az alacsonyabb bérek után fizetendő közterhek – ideértve a társadalombiztosítási járulékokat is – és a szociális ellátásoknak a munkaerőpiacra való belépéssel egyidejűleg történő megvonása vagy a munkaidő növelése inaktivitáshoz vagy szegénységi csapda kialakulásához vezethet.