32003D0241
2003.4.5. AZ EURÓPAI UNIÓ HIVATALOS LAPJA L 89/17
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2003. március 26.)
a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről (IPPC ) szóló 96/61/EK tanácsi
irányelvvel kapcsolatos kérdőívről (a 91/692/EGK tanácsi irányelv végr ehajtása) szóló, 1999. május 31-i
1999/391/EK bizottsági határozat módosításáról
(az értesítés a C(2003) 881. számú dokumentummal történt)
(EGT vonatkozású szöveg)
(2003/241/EK)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettelakörnyezetszennyezésintegráltmegelőzésérőléscsök-
kentéséről szóló, 1996. szeptember 24-i 96/61/EK tanácsi irány-elvre (
1) és különösen annak 16. cikkére,
tekintettel a környezetre vonatkozó egyes irányelvek végrehajtá-sáról szóló jelentések egységesítéséről és ésszerűsítéséről szóló,1991. december 23-i 91/692/EGK tanácsi irányelvre (
2),
mivel:
(1) A 96/61/EK irányelv 16. cikkének (3) bekezdése előírja,
hogy az irányelv végrehajtásáról és annak más közösségi
környezetvédelmi eszközökhöz viszonyított hatékonysá-gáróla91/692/EGKirányelv5.és6.cikkénekmegfelelőenjelentést kell készíteni.
(2) A 96/61/EK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése 2003-tól
előírja a kibocsátási határértékek vonatkozásában rendel-kezésre álló reprezentatív adatokról szóló jelentés egyesí-tését az általános végrehajtási jelentéssel.
(3) A 91/692/EGK irányelv 5. cikke előírja, hogy a jelentést
egy, a Bizottság által, az irányelv 6. cikke szerint létreho-zott bizottság segítségével kidolgozott kérdőív vagy vázlatalapján kell elkészíteni.
(4) Az első jelentés a 2000-től 2002 végéig terjedő időszakra
vonatkozik.
(5) A második jelentés a 2003-tól 2005 végéig terjedő idő-
szakra fog vonatkozni.(6) Az e határozatban előirányzott intézkedések összhangban
vannakabizottságnaka91/692/EGKirányelv6.cikkesze-rint kinyilvánított véleményével,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Az1999/391/EKbizottságihatározatakövetkezőképpenmódo-sul:
Az1999/391/EKhatározathozcsatoltkérdőívhelyébeazehatá-
rozathoz csatolt kérdőív lép.
2. cikk
A tagállamok ezt a kérdőívet használják a Bizottsághoz a91/692/EGKirányelv5.cikkeésa96/61/EKirányelv16.cikkének(3) bekezdése szerint benyújtandó, a 2003-tól 2005-ig terjedőidőszakot felölelő jelentés elkészítéséhez.
3. cikk
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2003. március 26-án.
a Bizottság részéről
Margot WALLSTRÖM
a Bizottság tagja
(1) HL L 257., 1996.10.10., 26. o.
(2) HL L 377., 1991.12.31., 48. o.430 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/7. kötet
MELLÉKLET
KÉRDŐIV A KÖRNYEZETSZENNYEZÉS INTEGRÁLT MEGELŐZÉSÉRŐL ÉS CSÖKKENTÉSÉR ŐL
(IPPC) SZÓLÓ 96/61/EK IRÁNYELV VÉGREHAJTÁSÁRÓL
1. ÁLTALÁNOS LEÍRÁS
1.1Melyek azok a legjelentősebb változások, amelyek a nemzeti jogszabályok ban és az
engedélyezési rendszerben szükségesek voltak annak érdekében, hogy meg valósuljon az
irányelvI.mellékletébenfelsorolttevékenységekbőlszármazókörnyez etszennyezésintegrált
megelőzésének és csökkentésének átfogó célja?
2. A TEVÉKENYSÉGEK ÉS LÉTESÍTMÉNYEK FELMÉRÉSE
2.1Az I. melléklet egyes alcímeire (1.1, 2.3. a), 6.4. b) stb.) vonatkozóan há ny létesítmény
sorolható be az alábbi kategóriákba:
– minden, a 2. cikk (4) bekezdése értelmében meglévő létesítmény, amely a j elentési időszak végén
üzemben volt,
– meglévő létesítmények, amelyek jelentős változtatásáról értesítetté k a hatáskörrel rendelkező
hatóságot, és amelyek engedélyt kaptak a jelentési időszak folyamán,
– új létesítmények (beleértve azokat is, amelyek még nem üzemelnek), amel yek a jelentési időszak
folyamán engedélyt kaptak.
Ekérdésmegválaszolásakorfigyelembekellvenni,hogyugyanazalétesít ménykülönbözőalcímekalá
tartozó tevékenységeket is folytathat. Minden lényeges tevékenységet f el kell tüntetni (még akkor is,
haezaztjelenti,hogyalétesítményttöbbszörisszámbaveszik).Mivelso kvegyiparilétesítményegynél
több tevékenységet is végez a 4. cím alcímeinek meghatározásai szerint, c sak a 4. cím összesítő
számadatait kell megadni (azaz az egyes alcímek számadatait nem).
1.táblázat
Tevékenységi kategóriák, amelyek esetében a létesítmények összesítő sz ámadatait
kell jelenteni
I. melléklet szerinti tevékenységek
1.1. Égetőművek 50 MW-ot meghaladó névleges bemenő hőteljesítménnyel
1.2. Kőolaj- és gázfinomítók1.3. Kokszolókemencék1.4. Széngázosító és -cseppfolyósító üzemek2.1. Fémérc (beleértve szulfidos érceket is) pörkölő vagy szinterelő lét esítmények
2.2. Nyersvas vagy acél (első vagy második olvasztás) előállítására szol gáló létesítmények,
beleértve a folyamatos öntést is, óránként 2,5 tonnát meghaladó kapacitá ssal
2.3. a) Vasfémekkeldolgozómeleghengerművekóránként20tonnanyersacé ltmeghaladókapa-
citással
2.3. b) Vasfémekkel dolgozó kovácsműhelyek olyan kalapácsokkal, amelye k energiája kalapá-
csonkéntmeghaladjaaz50kilojoule-t,amennyibenafűtőértékmeghaladj aa20MW-ot
2.3. c) Olvasztott fémes védőbevonatok alkalmazása vasfémeknél, óránké nt 2 tonna nyersacélt
meghaladó bemenő kapacitással
2.4. Vasfémekkel dolgozó öntödék napi 20 tonnát meghaladó termelési kapa citással
2.5. a) Nyersnemvasfémeketércből,dúsítottércekbőlvagymásodlagosny ersanyagokbólkohá-
szati, vegyi vagy elektrolitikus folyamatokkal előállító létesítménye k15/7. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 431
I. melléklet szerinti tevékenységek
2.5. b) Nemvasfémek – beleértve a hasznosított termékeket is – olvasztásá ra (beleértve az ötvö-
zést is) szolgáló létesítmények (finomítás, öntödei öntés, stb.) ólom és kadmium eseté-
ben napi 4 tonnánál nagyobb, minden egyéb fém esetében pedig napi 20 tonnán ál
nagyobb olvasztási kapacitással
2.6. Fémek és műanyagok elektrolitikus vagy vegyi folyamatokkal történő felületi kezelésére
szolgáló létesítmények, ahol a kezelő tartályok térfogata meghaladja a 3 0m3-t
3.1. Cementklinker forgókemencékben történő előállítására szolgáló lé tesítmények napi 500
tonnát meghaladó termelési kapacitással, vagy meszet forgókemencékben előállító léte-
sítmények napi 50 tonnát meghaladó termelési kapacitással, illetve más k emencékben
előállító létesítmények napi 50 tonnát meghaladó termelési kapacitássa l
3.2. Azbeszt előállítására vagy azbesztalapú termékek gyártására szolg áló létesítmények
3.3. Üveg – beleértve üvegszálat is – gyártására szolgáló létesítmények, napi 20 tonnát meg-
haladó olvasztókapacitással
3.4. Ásványi anyagok olvasztására – beleértve az ásványi szálak gyártásá t is – szolgáló léte-
sítmények, napi 20 tonnát meghaladó olvasztókapacitással
3.5. Kerámiatermékek, különösen tetőcserepek, téglák, tűzálló téglák, csempék, kőagyagáruk
vagyporcelánégetésseltörténőelőállításáraszolgálólétesítményekn api75tonnátmeg-
haladótermelésikapacitássalés/vagy4m3-nélnagyobbégetőkemencekapacitással,vala-
mint kemencénként 300 kg/m3-t meghaladó rakatképzési sűrűséggel
4. Alapvető szerves vegyi anyagok, alapvető szervetlen vegyi anyagok, fo szfor-, nitrogén-
vagy káliumalapú műtrágyák (egyszerű vagy összetett műtrágyák), alapve tő növény-
egészségügyitermékekésbiocidek,robbanóanyagokelőállításáraszolg álóvegyipariléte-
sítmények,vegyivagybiológiaieljárásokathasználó,alapvetőgyógysz eriparitermékeket
előállító létesítmények
5.1. A 91/689/EGK irányelv 1. cikkének (4) bekezdése szerinti jegyzékben , a 75/442/EGK
irányelv II. A. és II. B. mellékletében (R1, R5, R6, R8 és R9 műveletek), val amint a hulla-
dékolajok ártalmatlanításáról szóló, 1975. június 16-i 75/439/EGK taná csi irányelvben
meghatározottveszélyeshulladékártalmatlanításáravagyhasznosítás áraszolgálólétesít-
mények napi 10 tonnát meghaladó kapacitással
5.2. Településihulladékégetéséreszolgálólétesítményekazújtelepül ésihulladék-égetőművek
általokozottlevegőszennyezésmegelőzésérőlszóló,1989.június8-i89 /369/EGKtaná-
csi irányelvben, és a meglévő településihulladék-égető művek által okoz ott levegő-
szennyezéscsökkentésérőlszóló,1989.június21-i89/429/EGKtanácsii rányelvbensze-
replő meghatározás szerint, óránként 3 tonnát meghaladó kapacitással
5.3. Nem veszélyes hulladék ártalmatlanítására szolgáló létesítmények a 75/442/EGK irány-
elv II. A. mellékletében, a D8 és D9 címek alatt szereplő meghatározás szer int, napi 50
tonnát meghaladó kapacitással
5.4. Napi 10 tonnánál nagyobb mennyiséget fogadó vagy 25 000 tonnát meghal adó teljes
kapacitású hulladéklerakók, az inert hulladékokat fogadó hulladéklera kók kivételével
6.1. a) Faanyagból vagy más rostos anyagokból pépet előállító ipari üzeme k
6.1. b) Papír és karton előállítására szolgáló ipari üzemek napi 20 tonnát meghaladó termelési
kapacitással
6.2. Szálak vagy textilek előkezelésére (mosási, fehérítési, mercerezé si műveletekre) vagy fes-
tésére szolgáló üzemek, amennyiben a kezelési kapacitás meghaladja a nap i 10 tonnát
6.3. Nyersbőr és irha cserzésére szolgáló üzemek, amennyiben a kezelési k apacitás megha-
ladja a napi 12 tonna készterméket432 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/7. kötet
I. melléklet szerinti tevékenységek
6.4. a) Vágóhidak napi 50 tonnát meghaladó hasítottest-termelési kapaci tással
6.4. b) Kezelés és feldolgozás, amelynek célja élelmiszer előállítása:
– állati nyersanyagokból (tej kivételével), napi 75 tonnát meghaladó vég termék-
termelési kapacitással,
– növényi nyersanyagokból, napi 300 tonnát meghaladó végtermék-termelé si kapaci-
tással (átlagérték negyedéves alapon)
6.4. c) Tej kezelése és feldolgozása, ahol az átvett tej mennyisége napi 20 0 tonnánál nagyobb
(átlagérték éves alapon)
6.5. Állati tetemek és állati hulladékok ártalmatlanítására vagy haszno sítására szolgáló léte-
sítmények napi 10 tonnát meghaladó kezelési kapacitással
6.6. a) Intenzív baromfitenyésztésre szolgáló létesítmények 40 000-nél több baromfinak való
hellyel
6.6. b) Intenzív sertéstenyésztésre szolgáló létesítmények 2 000-nél tö bb termelésre szánt ser-
tésnek való hellyel (30 kg-nál nagyobb)
6.6. c) Intenzív sertéstenyésztésre szolgáló létesítmények 750-nél töb b kocának való hellyel
6.7. Anyagok, tárgyak vagy termékek szerves oldószerekkel történő felül eti kezelésére, külö-
nösen appretálásra, nyomtatásra, bevonásra, zsírtalanításra, vízhatl anításra, írezésre, fes-
tésre,tisztításravagyimpregnálásraszolgálólétesítményekóránként 150kg-nálnagyobb
vagy évente 200 tonnánál nagyobb fogyasztási kapacitással
6.8. Elektródszénvagyelektrografitégetésselvagygrafitosítássaltö rténőelőállításáraszolgáló
létesítmények
2.2A jelentéstételi időszak végén mekkora az IPPC létesítmények teljes szám a?
Ennek a kérdésnek a megválaszolásánál ügyelni kell arra, hogy ugyanaz a lé tesítmény csak egyszer
kerüljön számolásra, még akkor is, ha az több, az I. mellékletben szereplő tevékenységet végez.
3. AZ ÜZEMELTETŐ ALAPVETŐ KÖTELEZETTSÉGEI
3.1Milyen intézkedések történtek annak érdekében, hogy a hatáskörrel rende lkező hatóságok
biztosítani tudják, a létesítményeknek a 3. cikkben megállapított által ános elveknek
megfelelően üzemeltetését?
4. MEGLEVŐ LÉTESÍTMÉNYEK
4.1Milyen jogilag kötelező intézkedéseket vagy közigazgatási terveket fog anatosítottak annak
biztosítása érdekében, hogy az 5. cikk (1) bekezdésében említett követel ményeket az ott
említett átmeneti időszak végére teljesítsék?
5. ENGEDÉLYKÉRELMEK
5.1Hogyan biztosítja a nemzeti jog, hogy az engedélykérelmek a 6. cikk értelm ében előírt összes
információt tartalmazzák?
6. AZ ENGEDÉLYEZÉSI FOLYAMAT ÉS A FELTÉTELEK KOORDINÁLÁSA
6.1.Melyik hatáskörrel rendelkező hatóság vagy hatóságok vesznek részt az IP PC-létesítmények
engedélyezésében?
6.2.Amennyiben egynél több hatáskörrel rendelkező hatóság vesz részt ebben a z engedélyezési
folyamatban, hogyan biztosítja a nemzeti jog, hogy az engedélyezési foly amat és a feltételek
teljesen össze legyenek hangolva? Hogyan működik ez a koordináció a gyako rlatban?15/7. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 433
7. ENGEDÉLYEZÉSI FELTÉTELEK
7.1Az engedélyezési feltételek teljessége
7.1.1.Hogyan biztosítja a nemzeti jog, hogy az engedély tartalmazza a 9. cikkben meghatározott
összes követelményt? Különösen, a következő szempontok biztosítását ke ll részletezni:
– a levegőbe és vízbe történő kibocsátás határértékei,
– nagy távolságra jutó vagy határokon átterjedő környezetszennyezés min imalizálása,
– a talaj és a felszín alatti vizek védelme,– hulladékgazdálkodás,– hatékony energiafelhasználás,– a kibocsátások felügyeletének követelményei,– balesetek megelőzése és következményeik csökkentése,– a normálistól eltérő működési feltételek esetén meghozandó intézkedés ek,
– helyszín helyreállítása a tevékenységek végleges beszüntetése után (a „kielégítő állapot”
követelménye),
– különleges rendelkezések az I. melléklet 6.6. pontja alá tartozó létesí tményekre
vonatkozóan.
7.2
Az engedélyezési feltételek fontossága és megfelelősége
7.2.1Milyen jogi rendelkezések, eljárások és kritériumok vonatkoznak a kiboc sátási
határértékeknek és egyéb engedélyezési feltételeknek a megállapításár a, amelyek a környezet
egészének magas szintű védelméhez vezetnek? Kiadtak-e meghatározott ir ánymutatásokat a
hatáskörrel rendelkező hatóságok számára? Ha igen, szolgáltasson infor mációkat a kiadott
iránymutatások típusáról.
7.2.2.Milyen(kötelezővagynemkötelező)útmutatótalálhatóatagállamokbana zelérhetőlegjobb
technikák meghatározására?
7.2.3.Általánosságban fogalmazva, hogyan veszik figyelembe az elérhető legjo bb technikák
meghatározásakor a Bizottság által a 16. cikk (2) bekezdése szerint vagy a nemzetközi
szervezetek által közzétett információkat, általában vagy az egyes eset ekben?
7.2.4.Az elérhető legjobb technikákon alapuló kibocsátási határértékek, egye nértékű paraméterek
és technikai intézkedések meghatározásához mennyire hasznos az az infor máció, amelyet a
Bizottság a 16. cikk (2) bekezdése szerint tesz közzé? Hogyan lehetne ezt j avítani?
7.2.5.Milyenintézkedéseketvezettekbeannakbiztosításaérdekében,hogyaki bocsátáshatárértékei
és az ennek megfelelő paraméterek és technikai intézkedések a 9. cikk (3) b ekezdésének
megfelelően az elérhető legjobb technikán alapuljanak, konkrét technik ák vagy technológia
előírásanélkül,defigyelembevévealétesítményműszakijellemzőit,fö ldrajzielhelyezkedését
és a helyi környezeti feltételeket?
7.2.6.Milyen (kötelező vagy nem kötelező) útmutató található a tagállamokban a kibocsátások
ellenőrzésénekkövetelményeivelkapcsolatosan,amelyeketazengedély nektartalmazniakell?
7.2.7.Mi a tapasztalata az engedély IPPC-irányelv szerinti követelményei, val amint a Közösségen
belülazüvegházhatástokozógázokkibocsátásikvótáikereskedelménekr endszerétlétrehozó
és a 96/61/EK irányelvet módosító irányelv szerinti követelmények közöt ti illeszkedésről?
Megjegyzés : A tagállamoknak nem kell válaszolniuk erre a kérdésre, ha az üvegházhatá st
okozó gázok kibocsátási kvótáira vonatkozó közösségi rendszert a tervek től
eltérően 2005. január 1-jéig nem vezetik be.
7.3.Rendelkezésre álló reprezentatív adatok
7.3.1.Adja meg a rendelkezésre álló, reprezentatív adatokat az I. mellékletben szereplő
tevékenységek egyes kategóriáira megállapított határértékekről, és ad ott esetben az elérhető
legjobb technikákról, amelyekből ezeket az értékeket levezették. Írja l e, hogyan választották
ki és gyűjtötték össze ezeket az adatokat.
A Bizottság a jelentési időszak előtt vagy alatt útmutatást javasolhat e k érdés
megválaszolásához.434 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/7. kötet
7.3.2.A szennyezőanyag-kibocsátási határértékeken kívül milyen más feltétel eket szabtak az
engedélyhez? A példákat különös tekintettel a következőkre kell megadni :
– egyenértékű paraméterek és technikai intézkedések, amelyek kiegészít ik az engedélyben
megállapított kibocsátási határértékeket,
– egyenértékű paraméterek és technikai intézkedések, amelyek felváltjá k a kibocsátási
határértékeket,
– a talaj és a felszín alatti víz védelmével, a hulladékgazdálkodással, a h atékony
energiafelhasználással,akibocsátásfelügyeletikövetelményekkel,a balesetekmegelőzésével
és azok következményeinek enyhítésével kapcsolatos feltételek, a normá listól eltérő
működési feltételekkel és a helyszínnek a tevékenységek végleges beszün tetése utáni
helyreállításával kapcsolatos intézkedések,
– környezetvédelmi vezetési rendszerekkel kapcsolatos feltételek.
8. ÁLTALÁNOS KÖTELEZŐ SZABÁLYOK
8.1.Lehetőséget ad-e a nemzeti jog arra, hogy a létesítmények bizonyos kategó riái számára
bizonyos követelményeket általános kötelező szabályok formájában álla pítsanak meg, nem
pedig az egyedi engedélyezések feltételei közé sorolják?
8.2.A létesítmények mely kategóriái számára állapítottak meg általános köte lező szabályokat?
Milyen formában jelennek meg ezek a szabályok?
9. KÖRNYEZETMINŐSÉGI SZABVÁNYOK
9.1.Hogyankezelianemzetijogakiegészítőintézkedésekszükségességétoly anesetekben,amikor
az elérhető legjobb technikák alkalmazása nem felel meg egy közösségi kör nyezetminőségi
szabványnak?
9.2.Voltak-e ilyen esetek? Ha igen, hozzon példákat a kiegészítő intézkedése kre.
10. AZ ELÉRHETŐ LEGJOBB TECHNIKÁK FEJLŐDÉSE
10.1.Milyen lépések történtek annak biztosítása érdekében, hogy a hatáskörre l rendelkező
hatóságok figyelemmel kövessék az elérhető legjobb technikák fejlődésé t, vagy megfelelően
legyenek tájékoztatva e fejlődésről?
11. VÁLTOZTATÁSOK A LÉTESÍTMÉNYEKBEN
11.1.Milyenjogielőírások,eljárásokésgyakorlatlétezikazolyanhelyzetek kezelésére,amikoraz
üzemeltetők változtatásokat eszközölnek a létesítményekben?
11.2.Hogyan állapítják meg a hatáskörrel rendelkező hatóságok, hogy az üzemel tetésben
bekövetkezettváltoztatáskövetkezményekkeljár-eakörnyezetre(2.ci kk10.ponta)alpont),
és/vagyezaváltoztatáslehet-ejelentőskároshatássalazemberekreésa környezetre(2.cikk
10. pont b) alpont)?
12. AZ ENGEDÉLYEZÉSI FELTÉTELEK ÚJRAÉRTÉKELÉSE ÉS FRISSÍTÉSE
12.1.Milyen jogi előírások, eljárások és gyakorlat létezik arra, hogy a hatásk örrel rendelkező
hatóság újraértékelje és frissítse az engedélyezési feltételeket?
12.2.Az engedélyek újraértékelésének és, adott esetben, frissítésének gyako riságát a nemzeti jog
határozza-e meg, vagy az más módon van szabályozva?
13. AZ ENGEDÉLYEZÉSI FELTÉTELEK BETARTÁSA
13.1.Írja le általánosságban azokat a jogi előírásokat, eljárásokat és gyakor latot, amelyek az
engedélyezési feltételek betartását biztosítják!
13.2.Milyen jogi előírások, eljárások és gyakorlat biztosítja, hogy az üzemel tetők rendszeresen
tájékoztassák a hatóságokat a szennyezőanyag-kibocsátás ellenőrzésén ek eredményeiről, és
késedelem nélkül értesítsék bármely olyan üzemzavarról vagy balesetről , amely jelentős
hatással van a környezetre?
13.3.Feljogosítjaés/vagykötelezi-eanemzetijogahatáskörrelrendelkezőh atóságokatarra,hogy
helyszíni ellenőrzéseket tartsanak?15/7. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 435
13.4.Milyen eljárásokat és gyakorlatot alkalmaznak a hatáskörrel rendelkező hatóságok a
rendszeres helyszíni ellenőrzések során? Amennyiben nem történnek rend szeres helyszíni
ellenőrzések,hogyanbizonyosodnakmegahatáskörrelrendelkezőhatósá gokazüzemeltető
által szolgáltatott információk valódiságáról?
13.5.Milyen szankciókat vagy egyéb intézkedéseket lehet alkalmazni abban az e setben, ha az
engedélybenmeghatározottfeltételeketnemtartjákbe?Alkalmaztakily enszankciókatvagy
egyéb intézkedéseket a jelentési időszak alatt? (Ha rendelkezésre állna k, tüntesse fel a
megfelelő statisztikákat, például a tagállamokban a környezeti vizsgál atok minimális
követelményeit előíró ajánlás szerinti jelentéstételre vonatkozó útmu tató dokumentumban
megadott sablon segítségével).
14. A NYILVÁNOSSÁG TÁJÉKOZTATÁSA ÉS BEVONÁSA
14.1.Hogyanbiztosítjaanemzetijoganyilvánosságnakazengedélyezésifolya matsorántörténő
tájékoztatását és részvételét? Melyek a nemzeti jogban és az engedélyezé si rendszerben
végzett fontosabb változtatások, amelyekre azért volt szükség, hogy meg feleljenek a
környezettel kapcsolatos bizonyos tervek és programok kidolgozása teki ntetében a
nyilvánosság részvételét előíró és a 85/337/EGK és 96/61/EK tanácsi irán yelveket módosító
európaiparlamentiéstanácsiirányelv4.cikkébenbevezetettkiegészít őkövetelményeknek?
Megjegyzés : Atagállamoknaknemkellválaszolniukerreakérdésre,haanyilvánosság bevonásárólszóló
irányelv 2005. július 1-jéig nem lép hatályba.
14.2.Milyen módon teszik a nyilvánosság számára hozzáférhetővé a kérelmekkel ,a
határozatokkalésakibocsátásokellenőrzésénekeredményeivelkapcsol atosinformációkat?
Milyen mértékben használják az Internetet e célra?
14.3.Milyen intézkedéseket tettek annak biztosítása érdekében, hogy a nyilvá nosságot
tájékoztassák arról, hogy jogában áll észrevételt tenni a 15. cikk (1) bek ezdésében említett
dokumentumokkal kapcsolatban?
14.4.Mennyi idő áll a nyilvánosság rendelkezésére, hogy észrevételezze az eng edélyezési
kérelmeket a hatáskörrel rendelkező hatóság döntése előtt?
14.5.Hogyan veszik figyelembe a hatóságok a nyilvánosság észrevételeit a dönt éshozatal során?
14.6.Milyen körülmények esetében van a nyilvánosság képviselőinek lehetőség e arra, hogy egy
másik hatósághoz vagy bírósághoz fellebbezést nyújtsanak be egy engedél y ellen?
14.7.Milyen hatással vannak a 90/313/EGK irányelv 3. cikkének (2) és (3) bekezd ésében
megállapítottkorlátozásokanyilvánosságinformációhozvalóhozzáfér éséreésrészvételére
az engedélyezési folyamatban?
15. HATÁROKON ÁTNYÚLÓ EGYÜTTMŰKÖDÉS
15.1.Gondoskodik-e a nemzeti jog határokon átnyúló tájékoztatásról és együtt működésről, vagy
ezt a területet a tagállamok kétoldalú vagy többoldalú kapcsolataira, il letve a közigazgatási
gyakorlatra hagyja?
15.2.A gyakorlatban hogyan állapítják meg, hogy egy létesítmény üzemeltetése jelentős káros
hatással lehet-e egy másik tagállam környezetére?
15.3.Hogyan biztosítja a nemzeti jog és/vagy gyakorlat azt, hogy a valószínűle g érintett tagállam
nyilvánossága elegendő információt szerezzen az engedélyezési folyama tról, és részt
vehessen abban? Ehhez a részvételhez hozzátartozik-e a fellebbezés joga ?
16. KAPCSOLAT MÁS KÖZÖSSÉGI JOGI ESZKÖZÖKKEL
16.1.Hogyan értékelik a tagállamok az irányelv hatékonyságát, többek között ö sszehasonlítva a
Közösség más, környezetvédelemre vonatkozó jogi eszközeivel?
16.2.Milyen intézkedéseket tettek annak biztosítása érdekében, hogy az irány elv alkalmazása
összhangban legyen a Közösség más, környezetvédelemre vonatkozó jogi es zközeinek
alkalmazásával?
17. ÁLTALÁNOS ÉSZREVÉTELEK
17.1.Van-e bármilyen különös végrehajtással kapcsolatos kérdés, amely aggod alomra ad okot az
Ön országában? Ha igen, akkor kérjük, ismertesse.436 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/7. kötet