6.

A tagállamoknak meg kell határozniuk, mi minősül kölcsönös kockázatkezelési alapnak, és a közös piacszervezésről szóló rendelet 33. cikke (3) bekezdése első albekezdésének d) pontja szerinti egyéb feltételeket is meg kell adniuk: a) A kölcsönös kockázatkezelési alap fogalmának meghatározását az 1305/2013/EU rendelet és a közös piacszervezésről szóló rendelet egyaránt rögzíti. Az 1305/2013/EU rendelet 36. cikkének (3) bekezdése szerinti olyan, a tagsági viszonnyal rendelkező mezőgazdasági termelők biztosítása céljából a tagállam által akkreditált rendszer, amelynek keretében kompenzációs kifizetésben részesülnek azok a tagsági viszonnyal rendelkező mezőgazdasági termelők, akik kedvezőtlen éghajlati események, állat- vagy növénybetegségek, kártevőfertőzés vagy környezeti esemény következtében gazdasági veszteségeket szenvedtek el, illetve akiknek jövedelme jelentős mértékben visszaesett. A kölcsönös kockázatkezelési alap 1305/2013/EU rendelet szerinti meghatározásától eltérően a közös piacszervezésről szóló rendelet nem írja elő a kölcsönös kockázatkezelési alapok akkreditálását. Az akkreditálás a közös piacszervezésről szóló rendelet szerinti kölcsönös kockázatkezelési alapok esetében is előnyös lehet, mivel egyebek mellett hozzájárulhat a kettős finanszírozás kockázatának csökkentéséhez; b) a jövedelem jelentős mértékű visszaesése – a tagállamok a jövedelem helyett az érintett termelői szervezet vagy termelői szervezetek társulása által forgalmazott termékek értékét is alapul vehetik, ha az összes termelő tagnak vagy a termelői szervezetekből álló társulás összes tagjának, illetve a tagság egy részének jelentős mértékben visszaesik a jövedelme. E célból a forgalmazott termékek értéke kiszámítható a termelői szervezettől való kiszállításkori árak alapján, az egyes termékekre vonatkozóan. Ez azonban nem azt jeleni, hogy a termelő jövedelmének visszaesését figyelmen kívül kellene hagyni a kölcsönös kockázatkezelési alapok támogatására vonatkozó részletes szabályok meghatározásakor. Különösen azokra az esetekre kell odafigyelni, amikor csak a termelői szervezet tagjainak vagy a termelői szervezetekből álló társulás tagságának egy része szenvedett el jelentős mértékű jövedelem-visszaesést, például azért, mert a kedvezőtlen piaci feltételek csak részben érinti azokat a termékeket, amelyek tekintetében a termelői szervezetet vagy a termelői szervezetek társulását elismerték. E körülményekre tekintettel a kölcsönös kockázatkezelési alapokból a kedvezőtlen piaci feltételek miatt jelentős mértékű jövedelem-visszaesést el nem szenvedő tagok számára teljesített kifizetések a közös piacszervezésről szóló rendelet 33. cikke (3) bekezdése első albekezdésének d) pontja alapján nem lennének jogosultak uniós pénzügyi támogatásra. Ezzel szemben a kölcsönös kockázatkezelési alapokból a kedvezőtlen piaci feltételek miatt jelentős mértékű jövedelem-visszaesést elszenvedő tagok számára teljesített kifizetések jogosultsága nem utasítható el kizárólag azzal az indokkal, hogy a termelői szervezet vagy a termelői szervezetek társulása által forgalmazott termékek értéke egyáltalán nem csökkent, vagy nem csökkent jelentős mértékben. Az értékelést eseti alapon kell elvégezni, figyelembe véve a termelői szervezetek, a termelői szervezetekből álló társulások és tagságuk egyedi körülményeit, valamint a jövedelem jelentős mértékű visszaesését előidéző piaci feltételeket. Az 1305/2013/EU rendelet támogatás úgy rendelkezik, hogy egy adott ágazatba tartozó mezőgazdasági termelők csak olyan, kellően indokolt esetekben részesülhetnek pénzügyi ellentételezésben a jövedelmük jelentős mértékű visszaesése miatt, ha az egyes mezőgazdasági termelők esetében a jövedelem visszaesésének mértéke meghaladja a megelőző három év, illetve a megelőző ötéves időszaknak a legmagasabb és a legalacsonyabb érték kizárásával képzett hároméves átlaga alapján kiszámított átlagos éves jövedelem legalább 20 %-át. A közös piacszervezésről szóló rendelet nem rögzít ilyen küszöbértékeket. Az intézkedések egységes és megkülönböztetésmentes alkalmazásának biztosítása érdekében a tagállamok az 1305/2013/EU rendeletben foglalthoz hasonló szemléletet követve támogatást nyújthatnak a kölcsönös kockázatkezelési alapok feltöltéséhez, amennyiben a termelői szervezet jövedelmének visszaesése (vagyis a forgalmazott termékek termékenkénti értéke) a helyzettől függően (például az összes termelő tag jövedelmének visszaesése vagy más helyzet) a megelőző hároméves időszakban vagy a megelőző ötéves időszaknak a legmagasabb és a legalacsonyabb érték kizárásával képzett hároméves átlaga alapján meghaladja a tagállamok által meghatározott jövedelem 20 %-át; c) kedvezőtlen piaci feltételek – olyan, adott termék tekintetében objektíven fennálló piaci helyzetet jelölnek, amely a termelő tagok jövedelmének visszaeséséhez vezet. A megelőző hároméves időszakban vagy a megelőző ötéves időszakon alapuló, a legmagasabb és a legalacsonyabb érték elhagyásával képzett hároméves átlag alapján az érintett termék átlagárának 20 %-át meghaladó visszaesés lehet a kedvezőtlen piaci feltételek egyik mutatója. A kedvezőtlen piaci feltételek az érintett termékek reprezentatív piaci árának változása alapján vagy a piacról való kivonásra vonatkozó támogatási összegek figyelembevételével is megállapíthatók (lásd a lenti 7. pont b) alpontját).