MELLÉKLET

Az 1. cikk szerinti műszaki leírások és eljárások megállapítása

1. Tárgy

A tényleges tulajdonosi nyilvántartásokat összekapcsoló rendszert (BORIS) decentralizált rendszerként kell létrehozni, amely az európai központi platformon (1) keresztül összekapcsolja a központi tényleges tulajdonosi nyilvántartásokat és az európai igazságügyi portált (2). A BORIS központi keresőszolgáltatásként szolgál, amely az (EU) 2015/849 irányelv (3) rendelkezéseivel összhangban hozzáférhetővé teszi a tényleges tulajdonlásra vonatkozó valamennyi információt.

2. Fogalommeghatározások

a) „nyilvántartás”: a tényleges tulajdonlásra vonatkozó információknak az (EU) 2015/849 irányelv 30. és 31. cikkében említett nemzeti központi nyilvántartásai;

b) „kiemelt felhasználó”: a BORIS rendszernek az (EU) 2015/849 irányelv 30. cikke (5) bekezdésének a) és b) pontjában, valamint 31. cikke (4) bekezdésének a) és b) pontjában említett felhasználói;

c) „kötelező minimuminformáció”: azonos típusú és szerkezetű adatokból álló, a tagállami nyilvántartások mindegyikében szereplő közös adatkészlet;

d) „kiegészítő információ”: a „kötelező minimuminformációkon” felül az a közösen előre meghatározott adatkészlet, amelynek a BORIS-on keresztül történő részleges vagy teljes megosztásáról a tagállamok dönthetnek;

e) „nemzeti nyilvántartási szám”: a nemzeti jog alapján a tényleges tulajdonosi nyilvántartásban szereplő társasághoz vagy más jogi entitáshoz, illetve bizalmi vagyonkezelési konstrukcióhoz vagy hasonló, társulás jellegű megállapodáshoz rendelt egyéni azonosító szám.

3. A nemzeti nyilvántartási szám és az európai egyedi azonosító, valamint a cégjegyzékszám közötti kapcsolat

3.1. A tényleges tulajdonosi nyilvántartás megosztja az európai központi platformmal a nemzeti nyilvántartási számot, társaságok esetében pedig az üzleti nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszerben (BRIS) hozzájuk rendelt európai egyedi azonosítót (EUID) ( 4 ) , valamint a cégjegyzékszámot, amennyiben az eltér a nemzeti nyilvántartási számtól. A cégjegyzékszám segítségével kell hozzárendelni EUID-t azon társaságokhoz, amelyek a BRIS-ben nem rendelkeznek EUID-vel. Más jogi entitások, bizalmi vagyonkezelési konstrukciók vagy hasonló, társulás jellegű megállapodások esetében az EUID-t a nemzeti nyilvántartási szám alapján kell kiosztani.

3.2. A BORIS felhasználói számára lehetővé kell tenni, hogy a nemzeti nyilvántartási szám és – amennyiben a cégjegyzékszám eltér a nemzeti nyilvántartási számtól – a cégjegyzékszám alapján keressenek rá társaságokra, más jogi entitásokra, bizalmi vagyonkezelési konstrukciókra vagy hasonló, társulás jellegű megállapodásokra.

3.3. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a bizalmi vagyonkezelési konstrukcióknak vagy hasonló, társulás jellegű jogi megállapodásoknak nem adnak nemzeti nyilvántartási számot. A tényleges tulajdonosi nyilvántartás szerinti tagállam joga szerint létrehozott bizalmi vagyonkezelési konstrukciók vagy hasonló, társulás jellegű jogi megállapodások tekintetében ez az eltérés csak a BORIS működésének megkezdésétől számított ötéves időszakra alkalmazandó.

4. Az adatközlés módja

A BORIS rendszer a nyilvántartások összekapcsolása céljából szolgáltatásalapú elektronikus adatközlési módszereket, például webszolgáltatásokat alkalmaz.

A portál és a platform illetve a nyilvántartás és a platform közötti kommunikáció közvetlen, zárt kommunikáció.

5. Kommunikációs protokollok

A portál, a platform és a nyilvántartások közötti kommunikáció céljából biztonságos internet protokollokat (pl. https) kell használni.

Az adatok és metaadatok továbbítása szabványos kommunikációs protokollok, például egyszerű objektumelérési protokol (Single Object Access Protocol, SOAP) használatával történik.

6. Biztonsági előírások

A BORIS-on keresztül történő információáramlás és -megosztás tekintetében az információtechnológiai biztonsági minimumkövetelmények betartását biztosító műszaki intézkedések az alábbiakat foglalják magukban:

a) az információ bizalmas jellegét biztosító intézkedések, többek között biztonságos csatornák (pl. https) használata;

b) az adatcsere során az adatok integritását biztosító intézkedések;

c) a BORIS-on belül annak biztosítására szolgáló intézkedések, hogy a küldő eredete és az információ beérkezése ne lehessen letagadható;

d) olyan intézkedések, amelyek biztosítják, hogy az információbiztonsági események az információtechnológiai biztonsági követelményekre vonatkozó nemzetközi ajánlásokkal összhangban kerüljenek rögzítésre;

e) bármely kiemelt felhasználó hitelesítését és engedélyezését, valamint a BORIS-on belül a portállal, platformmal vagy a nyilvántartásokkal összekapcsolt rendszerek azonosságának vizsgálatát lehetővé tévő intézkedések;

f) Szükség esetén az automatizált kereséssel és a nyilvántartások másolásával szembeni védelmet szolgáló intézkedések, például az egyes nyilvántartások által visszaküldött eredmények maximális számra korlátozása és a CAPTCHA (5) funkció használata.

7. A BORIS rendszerben megosztandó adatok

7.1. A nemzeti nyilvántartásokban szereplő, gazdasági társaságokra vagy egyéb jogi entitásokra, bizalmi vagyonkezelési konstrukciókra vagy hasonló, társulás jellegű jogi megállapodásokra vonatkozó információk a továbbiakban: BO-rekordok. A „BO-rekord” tartalmazza az érintett szervezet vagy megállapodás profiljára, az adott szervezet vagy megállapodás tényleges tulajdonosának vagy tulajdonosainak személyére, valamint az említett tulajdonosok által birtokolt tényleges tulajdonosi érdekeltségre vonatkozó adatokat.

7.2. Társaság vagy más jogi entitás, valamint bizalmi vagyonkezelési konstrukció vagy hasonló, társulás jellegű megállapodás esetében a profilra vonatkozó adatoknak tartalmazniuk kell a névre, a jogi formára, valamint a bejegyzési címre és adott esetben a nemzeti nyilvántartási számra vonatkozó információkat.

7.3. Minden tagállamnak lehetősége van arra, hogy a kötelező minimuminformációkat további információkkal egészítse ki. A tényleges tulajdonosra és az általa birtokolt tényleges tulajdonosi érdekeltségre vonatkozó kötelező minimuminformáció az (EU) 2015/849 irányelv 30. cikke (5) bekezdésének második albekezdésében és 31. cikke (4) bekezdésének második albekezdésében meghatározott adatokból áll. A tényleges tulajdonos személyazonossága tekintetében a kiegészítő információknak a 30. cikk (5) bekezdésének utolsó mondatában és a 31. cikk (4) bekezdésének harmadik albekezdésében meghatározottak szerint tartalmazniuk kell legalább a születési időt vagy az elérhetőségeket. A BO-rekordból származó adatot a létrehozott interfészvezérlési leírás alapján kell modellezni.

7.4. Az információcsere kiterjed a rendszerüzenetekre, így a visszaigazolással, a naplózással és a jelentéstétellel kapcsolatos üzenetekre is.

8. A szabványos üzenetformátum szerkezete

A nyilvántartások, a platform és a portál közötti információcserét szabványos adatstrukturálási módszerek, illetve szabványos üzenetformátum, például XML-formátum (6) alkalmazásával kell végezni.

9. A platformon továbbítandó adatok

9.1. Az interoperabilitási követelményekkel összhangban az egyes nyilvántartásoknak szolgáltatásaikat egységesen, azonos interfész alkalmazásával kell nyújtaniuk annak érdekében, hogy a hívóalkalmazásnak – például a platformnak – egységes típusú, közös adatelem-halmazt tartalmazó interfésszel kelljen együttműködnie. A tagállamok megfeleltetési táblázatok vagy hasonló műszaki megoldás alkalmazásával összehangolják belső adatstruktúrájukat annak érdekében, hogy megfeleljenek a Bizottság által meghatározandó interfészvezérlési előírások követelményeinek.

9.2. A platformon rendeltetésének betöltése érdekében a következő adatokat kell közölni: a) a platformmal összekapcsolt rendszerek azonosítását lehetővé tévő adatok. Ilyen adat lehet URL vagy bármely más olyan szám vagy kód, amely egyedileg azonosítja a BORIS-hoz tartozó rendszereket; b) minden más olyan működési adat, amely szükséges a platform számára a keresőszolgáltatás megfelelő és hatékony működtetéséhez, valamint a nyilvántartások és a platform közötti interoperabilitás biztosításához. Ezen adatok körébe kódlisták, referenciaadatok, glosszáriumok, e metaadatok kapcsolódó fordításai tartozhatnak, valamint naplózási és jelentéstételi adatok.

9.3. A platform által kezelt adatokat és metaadatokat az 5. szakaszban meghatározott biztonsági előírásoknak megfelelően kell kezelni és tárolni.

10. A rendszer üzemeltetésének módszere és a platform által nyújtott informatikai szolgáltatások

10.1. Az információmegosztás és információcsere tekintetében a rendszer üzemeltetése az alábbi technikai módszeren alapul:

10.2. A megfelelő nyelvi változatban történő üzenettovábbítás céljából az európai igazságügyi portál referenciaadat-eszközöket bocsát rendelkezésre, például kódlistákat, ellenőrzött szótárakat és glosszáriumokat. Ezeket adott esetben le kell fordítani az Unió hivatalos nyelveire. Lehetőség szerint elismert szabványokat és szabványosított üzenetformátumokat kell alkalmazni.

10.3. A Bizottság tájékoztatja a tagállamokat az üzemeltetés és a platform által nyújtott informatikai szolgáltatások megvalósításának további technikai részleteiről.

11. Keresési szempontok

11.1. A keresés futtatásakor ki kell jelölni legalább egy országot.

11.2. A portál az alábbi harmonizált szempontokat kínálja fel: a) társaságok vagy más jogi entitások, bizalmi vagyonkezelési konstrukciók vagy hasonló, társulás jellegű megállapodások tekintetében: i. a jogi entitás vagy társulás jellegű megállapodás neve; ii. nemzeti nyilvántartási szám Az i. és ii. pontban szereplő keresési szempontok külön-külön is alkalmazhatók. b) a tényleges tulajdonosként szereplő személyek tekintetében:: i. A tényleges tulajdonos vezeték- és utóneve; ii. A tényleges tulajdonos születési ideje. Az i. és ii. pontban szereplő keresési szempontok együttesen alkalmazhatók.

11.3. A portál egyéb keresési szempontokat is felkínálhat.

12. Fizetési módok és online regisztráció

12.1. Azon adatok esetében, amelyekért a tagállamok díjat számolnak fel és amelyek a BORIS-on keresztül a portálon hozzáférhetők, a rendszer a felhasználók számára lehetővé teszi a széleskörűen elterjedt fizetési módszerekkel, például hitel- és betéti kártyával történő online fizetést.

12.2. A BORIS rendszer az (EU) 2015/849 irányelv 30. cikkének (5a) bekezdésével és 31. cikkének (4a) bekezdésével összhangban biztosítja az online regisztráció lehetőségének feltételeit.

13. A szolgáltatások rendelkezésre állása

13.1. A szolgáltatás megszakítás nélkül rendelkezésre áll, és a BORIS rendszer rendelkezésreállási aránya legalább 98 %, ide nem értve a tervezett karbantartást.

13.2. A tagállamok a karbantartási műveletekről az alábbiak szerint értesítik a Bizottságot: a) 5 munkanappal korábban olyan karbantartási műveletek esetén, amelyek legfeljebb 4 órás leállást okozhatnak; b) 10 munkanappal korábban olyan karbantartási műveletek esetén, amelyek legfeljebb 12 órás leállást okozhatnak; c) 30 munkanappal korábban az adatközpont infrastruktúrájának olyan karbantartási munkálatai esetén, amelyek legfeljebb évente 6 napos leállást okozhatnak. Amennyiben lehetséges, a karbantartási műveleteket a hivatali órákon kívüli időpontban (közép-európai idő szerint 19:00 és 8:00 óra között) kell végezni.

13.3. Ha a tagállamok heti rendszeres karbantartási időket határoztak meg, értesítik a Bizottságot arról, hogy ezeket a meghatározott időszakokat a hét mely napjára és milyen időpontra ütemezik. A második bekezdés a)–c) pontjában foglalt kötelezettségek sérelme nélkül, ha a tagállamok által működtetett rendszer ilyen előre meghatározott időszakon belül válik hozzáférhetetlenné, a tagállamok eltekinthetnek a Bizottság értesítésétől.

13.4. Valamely tagállami rendszer több mint fél órás üzemképtelenségét okozó váratlan műszaki hiba esetén a tagállam munkaidőben (közép-európai idő szerint 9:00 és 16:00 óra között) haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot rendszere üzemképtelenségéről és, ha ismert, a szolgáltatás várható helyreállásának időpontjáról.

13.5. A központi platform vagy a portál váratlan műszaki meghibásodása esetén a Bizottság munkaidőben (közép-európai idő szerint 9:00 és 16:00 óra között) haladéktalanul értesíti a tagállamokat a platform vagy a portál üzemképtelenségéről és, ha ismert, a szolgáltatás várható helyreállásának időpontjáról.

14. A nyelvi átírás szabályai

Minden tagállam a nemzeti nyelvi szabványainak megfelelően átírja a neki címzett keresési kérelmeket és a visszaküldött eredményeket.

(1) Az európai központi platformot (a továbbiakban: a platform) a társasági jog egyes vonatkozásairól szóló, 2017. június 14-i (EU) 2017/1132 európai parlamenti és tanácsi irányelv 22. cikkének (1) bekezdése hozta létre (HL L 169., 2017.6.30., 46. o.).

(2) A továbbiakban: a portál.

(3) Ez nem érinti a BORIS esetleges további, jövőbeli funkcióit.

(4) A társasági jog egyes vonatkozásairól szóló, 2017. június 14-i (EU) 2017/1132 európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikkének (1) bekezdése, valamint a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló 2009/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel létrehozott rendszer céljából szükséges műszaki leírások és eljárások megállapításáról szóló, 2015. június 8-i (EU) 2015/884 bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének 8. pontja.

(5) Teljesen automatizált nyilvános Turing-teszt a számítógép és az ember megkülönböztetésére (Completely Automated Public Turing test to tell Computers and Humans Apart)

(6) Extensible Markup Language (bővíthető jelölőnyelv)