(2)

Az egyes intézkedések ismertetése, ideértve a következőket: a) jogalap; b) az intézkedés általános leírása, beleértve az arra vonatkozó beavatkozási logikát, valamint a kiemelt területekhez és az átfogó célkitűzésekhez nyújtott hozzájárulást; c) az intézkedés alkalmazási köre, a támogatható kedvezményezettek, valamint adott esetben a támogatás összegének vagy mértékének kiszámításához használt módszer, szükség esetén alintézkedések és/vagy művelettípusok szerinti bontásban. Az egyes művelettípusok esetében a támogatható költségek, a támogathatósági feltételek, az alkalmazandó összegek és támogatási mértékek, valamint a kritériumok megállapítására irányadó elvek; d) az intézkedések és/vagy művelettípusok igazolható és ellenőrizhető jellegének leírása: i. az intézkedések és/vagy művelettípusok végrehajtásával járó kockázat(ok); ii. kockázatcsökkentő intézkedések; iii. az intézkedések és/vagy művelettípusok átfogó értékelése. Az 1305/2013/EU rendelet 28. cikkének hatálya alá tartozó intézkedés esetében a leírásnak tartalmaznia kell egy táblázatot, amely bemutatja az agrár-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos kötelezettségvállalások, illetve az azok igazolási és ellenőrzési módszerei között fennálló kapcsolatot. e) az egyes intézkedések és/vagy művelettípusok leírása a következők szerint: 1. Tudásátadás és tájékoztatási tevékenységek (az 1305/2013/EU rendelet 14. cikke) — a személyzet képesítése és rendszeres képzése révén tudásátadási és tájékoztatási szolgáltatásokat nyújtó szervek feladataik elvégzéséhez szükséges megfelelő kapacitásának meghatározása; — a 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikkében említett üzemvezetési és erdőgazdálkodási csereprogramok, valamint üzemlátogatások és erdőlátogatások időtartamának és tartalmának meghatározása. 2. Tanácsadási szolgáltatások, üzemvezetési és helyettesítési szolgáltatások (az 1305/2013/EU rendelet 15. cikke) — általános elvek a megfelelő erőforrások – azaz a rendszeres képzésben részesülő és megfelelő szakképesítéssel rendelkező személyzet, valamint a tanácsadási tevékenység által lefedett szakterületeken a tanácsadási tapasztalat és a megbízhatóság – biztosítása céljából. A tanácsadás tárgyát képező elemek megnevezése. 3. A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszerei (az 1305/2013/EU rendelet 16. cikke) — a nemzeti szinten elismert, mezőgazdasági termékekre, gyapotra vagy élelmiszerekre vonatkozó támogatható minőségrendszerek megnevezése – a mezőgazdaságiüzem-tanúsítási rendszereket is beleértve –, valamint annak igazolása, hogy az említett minőségrendszerek megfelelnek az 1305/2013/EU rendelet 16. cikke (1) bekezdésének b) pontjában felsorolt kritériumoknak; — azon támogatható önkéntes mezőgazdaságitermék-tanúsítási rendszerek, amelyeket a tagállam a bevált gyakorlatokra vonatkozó uniós iránymutatásoknak megfelelőként ismer el. 4. Beruházások tárgyi eszközökbe (az 1305/2013/EU rendelet 17. cikke) — a nem termelő beruházások meghatározása; — a kollektív beruházások meghatározása; — az integrált projektek meghatározása; — a támogatható Natura 2000 területek és az egyéb, magas természeti értéket képviselő területek meghatározása és azonosítása; — a mezőgazdasági üzemeknek nyújtott támogatás célzottságának leírása az 1305/2013/EU rendelet 5. cikke (2) bekezdésében említett prioritással kapcsolatban végzett GYELV-elemzésnek megfelelően; — az uniós jogszabályok által támasztott azon új követelmények listája, amelyek teljesítéséhez az 1305/2013/EU rendelet 17. cikke (6) bekezdése szerinti támogatás nyújtható; — adott esetben a 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 13. cikkének c) pontjában említett minimális energiahatékonysági követelmények; — adott esetben a 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 13. cikkének e) pontjában említett küszöbértékek meghatározása. 5. A mezőgazdasági üzemek és a vállalkozások fejlesztése (az 1305/2013/EU rendelet 19. cikke) — az 1305/2013/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdése a) pontjának iii. alpontjában említett mezőgazdasági kisüzemek meghatározása; — az 1305/2013/EU rendelet 19. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdésében említett felső és alsó küszöbértékek meghatározása; — a fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatás különleges feltételei abban az esetben, ha e termelők a 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikke (1) és (2) bekezdésének megfelelően nem a mezőgazdasági üzem vezetőjeként kezdik meg tevékenységüket; — információ a 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében említett türelmi időszak alkalmazására vonatkozóan; — az üzleti tervvel kapcsolatos követelmények összefoglalása; — a különböző intézkedések ötvözésére vonatkozó lehetőség kihasználása az ezen intézkedésekhez a fiatal mezőgazdasági termelő számára hozzáférést biztosító üzleti terven keresztül; — a diverzifikálás által lefedett területek. 6. Alapvető szolgáltatások és a falvak megújítása a vidéki térségekben (az 1305/2013/EU rendelet 20. cikke) — A kisméretű infrastruktúra meghatározása, beleértve az 1305/2013/EU rendelet 20. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett kisméretű turisztikai infrastruktúrát is; — adott esetben egyedi eltérés, amely lehetővé teszi a széles sávú rendszer és a megújuló energia terén végrehajtott beruházásokat a nagyobb méretű infrastruktúra támogatása érdekében; — a 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 13. cikkének c) pontjában említett minimális energiahatékonysági követelmények; — a 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 13. cikkének e) pontjában említett küszöbértékek meghatározása. 7. Az erdőterületek fejlesztésére és az erdők életképességének javítására irányuló beruházások (az 1305/2013/EU rendelet 21. cikke) — azon erdőgazdálkodási üzemméret meghatározása és megindoklása, amely felett a támogatás odaítélésének feltétele egy, a fenntartható erdőgazdálkodással összhangban lévő erdőgazdálkodási üzemterv vagy azzal egyenértékű eszköz benyújtása; — az „egyenértékű eszköz” meghatározása; Erdőtelepítés és fásítás — A nem megfelelő erdősítés elkerülése céljából alkalmazott fajok, területek és módszerek a 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének a) pontja szerint, beleértve azon területek környezeti és éghajlati adottságainak leírását, amelyeken az említett rendelet 6. cikke b) pontjának megfelelően erdő telepítését tervezik; — a 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkében említett környezetvédelmi minimumkövetelmények meghatározása. Agrár-erdészeti rendszerek létrehozása — Az 1305/2013/EU rendelet 23. cikke (2) bekezdése szerinti ültetendő fák és a megtartandó kifejlett fák hektáronkénti legalacsonyabb és legmagasabb számának, valamint az alkalmazandó erdei fajoknak a meghatározása; — a támogatott rendszerek várható környezeti előnyei. Az erdőtüzek, természeti katasztrófák és katasztrófaesemények által okozott károk megelőzése és helyreállítása — Adott esetben a növényeket károsító szervezetek azon fajainak jegyzéke, amelyek katasztrófát idézhetnek elő; — a megfelelő erdővédelmi tervben közepesen vagy erősen tűzveszélyesnek minősített erdőterületek meghatározása; — a kártevőfertőzésekkel és betegségekkel kapcsolatos megelőző intézkedések esetében a vonatkozó katasztrófa bekövetkezési kockázatának tudományos bizonyítékokkal alátámasztott ismertetése, beleértve adott esetben a tudományos szervezetek által a kártevőfertőzések és betegségek kezelésével kapcsolatban tett ajánlásokat. Az erdei ökoszisztémák ellenálló képességének és környezeti értékének növelését célzó beruházások — A támogatható beruházástípusok meghatározása, valamint azok várható környezeti hatásai és/vagy közjóléti értéke. 8. Termelői csoportok és szervezetek létrehozása (az 1305/2013/EU rendelet 27. cikke) — A csoportok és szervezetek elismerését szolgáló hivatalos eljárás leírása. 9. Agrár-környezetvédelemi és éghajlattal kapcsolatos műveletek (az 1305/2013/EU rendelet 28. cikke) — A vonatkozó referenciaelemek azonosítása és meghatározása; idetartoznak az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) VI. címének I. fejezete alapján meghatározott kötelező előírások, az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 4. cikke (1) bekezdése c) pontjának ii. és iii. alpontja alapján meghatározott vonatkozó kritériumok és minimumtevékenységek, a műtrágya és a növényvédő szerek használatára vonatkozó minimumkövetelmények, valamint a nemzeti jogszabályokban meghatározott egyéb, kötelező erejű követelmények; — a műtrágyákra vonatkozó minimumkövetelményeknek tartalmazniuk kell többek között a 91/676/EGK tanácsi irányelvvel (6) a nitrátérzékeny területeken kívüli gazdaságokra vonatkozóan bevezetett helyes gyakorlatra vonatkozó szabályzatokat és a foszforszennyezésre vonatkozó követelményeket; a növényvédő szerek használatára vonatkozó minimumkövetelményeknek tartalmazniuk kell többek között a 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (7) bevezetett integrált növényvédelmi alapelveket, a termékek használatára jogosító engedély megszerzésének és a képzési kötelezettségek teljesítésének követelményét, a biztonságos tárolásra vonatkozó követelményeket, a szerek kijuttatására szolgáló gépek ellenőrzését, valamint a növényvédő szerek víz és egyéb érzékeny területek közelében történő felhasználására vonatkozó, nemzeti jogszabályokban meghatározott szabályokat; — az agrár-környezetvédelmi és az éghajlattal kapcsolatos kötelezettségvállalások és a vonatkozó, szokásos mezőgazdasági gyakorlatok közötti kapcsolatot, valamint a referenciaszint megfelelő elemeit (referenciaelemek) bemutató táblázat (jó mezőgazdasági és környezeti állapot, jogszabályi gazdálkodási követelmények, műtrágyákra és növényvédő szerekre vonatkozó minimumkövetelmények, egyéb vonatkozó nemzeti/regionális követelmények, minimumtevékenységek). — a gazdálkodásból való kivonás veszélye által fenyegetett helyi fajták és a génerózióval fenyegetett növénygenetikai források listája; — azon módszertan, valamint azon agronómiai feltevések és paraméterek ismertetése – beleértve az 1305/2013/EU rendelet 28. cikkének (3) bekezdésében említett minimumkövetelmények ismertetését –, amelyek az egyes kötelezettségvállalás-típusok szempontjából lényegesek, és amelyeket a vállalt kötelezettségből eredő többletköltségeknek és elmaradt jövedelemnek, valamint a tranzakciós költségek szintjének kiszámításánál támpontként alkalmaznak; a kettős finanszírozás elkerülése érdekében az említett módszertannak adott esetben figyelembe kell vennie az 1307/2013/EU rendelet alapján nyújtott támogatásokat, beleértve az éghajlat és a környezet védelme szempontjából kedvező mezőgazdasági gyakorlatok finanszírozását; adott esetben az e rendelet 9. cikkének megfelelően a más egységekre való átváltáshoz használt módszer. 10. Ökológiai gazdálkodás (az 1305/2013/EU rendelet 29. cikke) — A vonatkozó alapkövetelmények azonosítása és meghatározása; idetartoznak az 1306/2013/EU rendelet VI. címének I. fejezete alapján meghatározott kötelező előírások, az 1307/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése c) pontjának ii. és iii. alpontja alapján meghatározott vonatkozó kritériumok és minimumtevékenységek, a műtrágya és a növényvédő szerek használatára vonatkozó minimumkövetelmények, valamint a nemzeti jogszabályokban meghatározott egyéb, kötelező erejű követelmények; — Azon módszertan, valamint azon agronómiai feltevések és paraméterek ismertetése – beleértve az 1305/2013/EU rendelet 29. cikkének (2) bekezdésében említett minimumkövetelmények ismertetését –, amelyek az egyes kötelezettségvállalás-típusok szempontjából lényegesek, és amelyeket a vállalt kötelezettségből eredő többletköltségeknek és elmaradt jövedelemnek, valamint a tranzakciós költségek szintjének kiszámításánál támpontként alkalmaznak; a kettős finanszírozás elkerülése érdekében az említett módszertannak adott esetben figyelembe kell vennie az 1307/2013/EU rendelet alapján nyújtott támogatásokat, beleértve az éghajlat és a környezet védelme szempontjából kedvező mezőgazdasági gyakorlatok finanszírozását; adott esetben az e rendelet 9. cikkének megfelelően a más egységekre való átváltáshoz használt módszer. 11. Natura 2000 kifizetések és a víz-keretirányelvhez kapcsolódó kifizetések (az 1305/2013/EU rendelet 30. cikke) — A Natura 2000 kifizetések esetében: a 92/43/EGK tanácsi irányelv és a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) végrehajtása céljából kijelölt területek, valamint a mezőgazdasági termelőket érintő, a megfelelő nemzeti és/vagy regionális irányítási rendelkezésekből eredő kötelezettségek; — amennyiben az intézkedés keretében történő támogatásra olyan egyéb, körülhatárolt természetvédelmi területeket választanak ki, amelyeken környezetvédelmi korlátozások vannak érvényben, a területek meghatározása és a 92/43/EGK irányelv 10. cikkének a végrehajtásához való hozzájárulás; — a víz-keretirányelvhez kapcsolódó kifizetések esetében: a földhasználat fajtáját érintő jelentős változtatások leírása, valamint a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) (víz-keretirányelv) 13. cikke szerinti vízgyűjtő-gazdálkodási terv intézkedési programjaival való kapcsolat bemutatása; — a referenciaelemek azonosítása és meghatározása; a Natura 2000 kifizetések esetében idetartoznak az 1306/2013/EU rendelet 94. cikkében és II. mellékletében említett jó mezőgazdasági és környezeti állapot, valamint az 1307/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése c) pontjának ii. és iii. alpontjában említett, vonatkozó kritériumok és minimumtevékenységek; a víz-keretirányelvhez kapcsolódó kifizetések esetében idetartoznak az 1306/2013/EU rendelet VI. címének I. fejezete alapján megállapított kötelező előírások, valamint az 1307/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése c) pontjának ii. és iii. alpontja alapján meghatározott vonatkozó kritériumok és minimumtevékenységek; — az intézkedés végrehajtása, illetve az intézkedések fontossági sorrendben történő végrehajtására irányuló terv (lásd a 92/43/EGK irányelv 8. cikkének (4) bekezdését) között fennálló kapcsolat leírása; — azon korlátozások/hátrányok megnevezése, amelyek alapján támogatás adható, valamint a kötelező gyakorlatok megnevezése; — azon módszertan, valamint azon agronómiai feltevések ismertetése – beleértve az 1305/2013/EU rendelet 30. cikkének (3) bekezdésében (a 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelvre vonatkozóan) és az említett rendelet 30. cikkének (4) bekezdésében (a víz-keretirányelvre vonatkozóan) említett minimumkövetelmények ismertetését –, amelyeket az érintett területeken a 92/43/EGK irányelv, a 2009/147/EK irányelv és a víz-keretirányelv végrehajtásával összefüggő hátrányok következtében felmerülő többletköltségeket és elmaradt bevételt igazoló számításoknál támpontként alkalmaznak; a kettős finanszírozás elkerülése érdekében az említett módszertannak adott esetben figyelembe kell vennie az éghajlat és a környezet védelme szempontjából kedvező mezőgazdasági gyakorlatok számára az 1307/2013/EU rendeletnek megfelelően nyújtott finanszírozást. 12. Hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek számára teljesített kifizetések (az 1305/2013/EU rendelet 31. cikke) — a mezőgazdasági üzemek területére vonatkozó azon küszöbérték meghatározása, amelynek alapján a tagállam a fokozatos csökkenő kifizetések összegét meghatározza; A hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek kijelölése — a területmeghatározás tekintetében a helyi egység szintjének megadása; — azon módszer alkalmazásának leírása, beleértve az 1305/2013/EU rendelet 32. cikkében említett kritériumok alkalmazását is, amelyet a szóban forgó cikkben említett három területkategória meghatározására alkalmaznak, beleértve a hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező, hegyvidéki területektől eltérő területek meghatározásával kapcsolatos finomhangolás leírását és eredményeit. 13. Állatjólét (az 1305/2013/EU rendelet 33. cikke) — az 1306/2013/EU rendelet VI. címének I. fejezete alapján megállapított kötelező előírásoknak megfelelő nemzeti és uniós követelmények meghatározása és azonosítása; — Azon módszertan, valamint azon agronómiai/tenyésztéstechnikai feltevések és paraméterek ismertetése – beleértve az 1305/2013/EU rendelet 33. cikkének (2) bekezdésében említett minimumkövetelmények ismertetését –, amelyek az egyes kötelezettségvállalás-típusok szempontjából lényegesek, és amelyeket a vállalt kötelezettségből eredő többletköltségeknek és elmaradt jövedelemnek a kiszámításánál támpontként alkalmaznak. 14. Erdő-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos szolgáltatások és természetmegőrzés (az 1305/2013/EU rendelet 34. cikke) — Azon erdőgazdálkodási üzemméret meghatározása és megindoklása, amely felett a támogatás odaítélésének feltétele egy erdőgazdálkodási üzemterv vagy azzal egyenértékű eszköz benyújtása; — az „egyenértékű eszköz” meghatározása; — a nemzeti erdészeti törvényben vagy más megfelelő nemzeti jogszabályban megállapított vonatkozó kötelező követelmények leírása; — azon módszertan, valamint azon feltevések és paraméterek ismertetése – beleértve az 1305/2013/EU rendelet 34. cikkének (2) bekezdésében említett minimumkövetelmények ismertetését –, amelyek az egyes kötelezettségvállalás-típusok szempontjából lényegesek, és amelyeket a vállalt kötelezettségből eredő többletköltségeknek és elmaradt jövedelemnek a kiszámításánál támpontként alkalmaznak. 15. Együttműködés (az 1305/2013/EU rendelet 35. cikke) — A kísérleti projektek, klaszterek, hálózatok, rövid ellátási láncok és helyi piacok jellemzőinek meghatározása. 16. Kockázatkezelés (az 1305/2013/EU rendelet 36., 37. és 38. cikke) — A túlzott mértékű kártalanítás elkerülésére alkalmazott mechanizmusok leírása. Termény-, állat- és növénybiztosítás — A támogatásra jogosult biztosítási szerződésekre vonatkozó feltételek leírása; ez legalább a következő elemeket tartalmazza: a) a konkrét kockázatok, amelyekre biztosítást kötöttek; b) a fedezett konkrét gazdasági veszteségek; — a mezőgazdasági termelő átlagos éves termése elpusztított arányának kiszámításához alkalmazott szabályok. Kedvezőtlen éghajlati jelenségek, állat- és növénybetegségek, kártevőfertőzések, valamint környezeti események esetére létrehozott kölcsönös kockázatkezelési alapok — A kölcsönös kockázatkezelési alapok finanszírozásának, létrehozásának és irányításának alapelvei; ezek különösen a következőket foglalják magukban: a) azon kedvezőtlen éghajlati események, állat- vagy növénybetegségek, kártevőfertőzések, illetve környezeti események jegyzéke, amelyek bekövetkezte miatt a mezőgazdasági termelőknek kártérítés nyújtható, adott esetben megadva a földrajzi kiterjedést is; b) az annak értékelésére szolgáló kritériumok, hogy egy adott esemény indokolja-e a mezőgazdasági termelőknek szánt kompenzáció kifizetését; c) a gazdasági veszteséget képező többletköltségek kiszámítására szolgáló módszerek; d) az adminisztratív költségek kiszámítása; e) a mezőgazdasági termelő átlagos éves termése elpusztított arányának kiszámításához alkalmazott módszer; f) a pénzügyi hozzájárulásra jogosult költségek bármely korlátozása; — amennyiben a kölcsönös kockázatkezelési alapokból kifizetendő pénzügyi ellentételezés kereskedelmi hitelből valósul meg, a kereskedelmi hitel minimális és maximális futamideje. Jövedelemstabilizáló eszköz — A mezőgazdasági termelőknek nyújtott kompenzációs kifizetéseket szolgáló kölcsönös kockázatkezelési alapok finanszírozásának, létrehozásának és irányításának alapelvei; ezek különösen a következőket foglalják magukban: a) az adminisztratív költségek kiszámítása; b) a jövedelem visszaesésének kiszámításánál alkalmazott szabályok; c) a pénzügyi hozzájárulásra jogosult költségek bármely korlátozása; — amennyiben a kölcsönös kockázatkezelési alapokból kifizetendő pénzügyi ellentételezés kereskedelmi hitelből valósul meg, a kereskedelmi hitel minimális és maximális futamideje. 17. Közösségvezérelt helyi fejlesztés (LEADER) (az 1303/2013/EU rendelet 35. cikke, az 1305/2013/EU rendelet 43. és 44. cikke) — a közösségvezérelt kötelező helyi fejlesztés LEADER-intézkedést alkotó elemeinek leírása: előkészítő támogatás, a közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégia műveleteinek végrehajtása, a hely akciócsoport együttműködési tevékenységeinek előkészítése és végrehajtása, valamint a működési költségek és szervezés, az 1303/2013/EU rendelet 35. cikkének (1) bekezdésében említetteknek megfelelően; — adott esetben az 1305/2013/EU rendelet 43. cikkében említett, különleges előkészítő támogatásként alkalmazott „LEADER kezdőcsomag” alkalmazásának leírása; — az 1305/2013/EU rendelet 44. cikkének (3) bekezdésében említett LEADER együttműködési projektekkel kapcsolatos folyamatos pályázati rendszer leírása; — a helyi fejlesztési stratégiák kiválasztására vonatkozó eljárás és határidő; — azon földrajzi területek helyi fejlesztési stratégia végrehajtása céljából történő kiválasztásának indoklása, amelyek népessége kívül esik az 1303/2013/EU rendelet 33. cikkének (6) bekezdésében meghatározott határértékeken; — az egyéb európai strukturális és beruházási alapokkal (a továbbiakban: ESB-alapok) való összhang biztosítása a közösségvezérelt helyi fejlesztés tekintetében, többek között a vezető alap felhasználására vonatkozóan alkalmazott lehetséges megoldás, valamint az ESB-alapok egymás közötti általánosan kiegészítő jellege az előkészítő támogatás finanszírozása terén; — annak feltüntetése, hogy adott-e az előlegfizetés lehetősége; — az irányító hatóság, a kifizető ügynökség és a LEADER keretében működő helyi akciócsoportok feladatainak meghatározása, különös tekintettel a kiválasztási eljárás hátrányos megkülönböztetéstől mentes és átlátható jellegére, valamint az 1303/2013/EU rendelet 34. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett, a művelet kiválasztásával kapcsolatos objektív kritériumokra; — az előirányzott koordinációs mechanizmusoknak és az egyéb vidékfejlesztési intézkedések keretében támogatott műveletekkel biztosított kiegészítő jellegnek a bemutatása, mindenekelőtt a következők tekintetében: — a nem mezőgazdasági tevékenységekre irányuló beruházások és az induló vállalkozásoknak nyújtott támogatások az 1305/2013/EU rendelet 19. cikke alapján; — az 1305/2013/EU rendelet 20. cikke alapján végrehajtott beruházások; valamint — az 1305/2013/EU rendelet 35. cikke alapján folytatott együttműködés, különösen a helyi fejlesztési stratégiáknak a köz- és a magánszféra közötti partnerségek által történő végrehajtása.