A Tanács határozata

(2000. december 1.)

a schengeni vívmányok Dániában, Finnországban és Svédországban, valamint Izlandon és Norvégiában történő alkalmazásáról

(2000/777/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe való beillesztéséről szóló jegyzőkönyvre és különösen annak 2. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az 1999. május 18-án aláírt és 2000. június 26-án hatályba lépett, az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodásra [1] (a továbbiakban "1999. május 18-i megállapodás") és különösen annak 15. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

(1) Az 1990. június 19-én aláírt Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény záróokmányának és az 1996. december 19-én aláírt, a Dán Királyságnak, a Finn Köztársaságnak és a Svéd Királyságnak az egyezményhez való csatlakozásáról szóló megállapodások megfelelő záróokmányainak 1. pontja együttes nyilatkozatot tartalmaz a szóban forgó okmányok hatálybalépéséről.

(2) Meg kell határozni azt az időpontot, amelytől a schengeni vívmányok Dániára, Finnországra és Svédországra, valamint Izlandra és Norvégiára (a továbbiakban "skandináv államok") alkalmazandók.

(3) A skandináv útlevélunióval való összeegyeztethetőség érdekében ez az időpont valamennyi skandináv államra vonatkozik.

(4) Ennek a határozatnak az előkészítése a következő szakaszokban ment végbe. Először egy részletes kérdőívet juttattak el a skandináv államoknak, és az erre adott válaszokat tudomásul vették. Ezt követően ellenőrző és értékelő céllal meglátogattak minden skandináv államot a Tanácson belül a rendőrségi együttműködés és az adatvédelem terén alkalmazandó eljárásoknak megfelelően. 2000. május 29-én a Tanács megállapította, hogy ezeken a területeken a feltételeket teljesítették. A schengeni vívmányoknak a vízumok és a konzuli együttműködés terén történő alkalmazását tekintve a látogatások bizonyították, hogy – néhány pont kivételével, amelyek figyelembevételét a skandináv államok vállalták – a jogszabályokkal, a személyi állomány létszámával és képzettségével, az infrastruktúrával és az anyagi forrásokkal kapcsolatos követelmények teljesültek.

(5) A Schengeni Információs Rendszer (SIS) tekintetében azonban – amelynek kibővítését a SIS 1 + projektnek megfelelően még be kell fejezni, és a tesztek során még be kell bizonyosodnia annak, hogy 18 országban működőképes – a működés értékelése érdekében látogatásokat kell végezni, mielőtt a belső határellenőrzéseket véglegesen megszüntetik.

(6) A külső határok ellenőrzése és őrizete terén külső értékelő látogatásokat végeztek. Ezek a látogatások pozitív irányban történt elmozdulás megállapítására vezettek. Néhány hiányosság azonban továbbra is fennáll. Ennélfogva további értékelő látogatásokra van szükség.

(7) A skandináv államok átadták a Tanácsnak az 1990. június 19-én aláírt, a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény 101. cikkének (4) bekezdésében és 108. cikkének (1) bekezdésében említett hatáskörrel rendelkező hatóságaik és szerveik listáját. A skandináv államok teljesítették az említett Végrehajtási Egyezmény 114. cikkéből fakadó kötelezettségeiket.

(8) A skandináv államokban a SIS megfelelő működésének ellenőrzése céljából a skandináv államok Schengeni Információs Rendszere nemzeti részét (N. SIS) teljesen üzembe kell helyezni 2001. január 1-jétől (azaz a végső felhasználók számára mind a 15 országban hozzáférhetővé kell válnia a valós adatoknak), a belső határellenőrzések megszüntetését megelőzően.

(9) A Tanácsnak biztosítania kell, hogy – amint azt az 1999. május 18-i megállapodás 7. cikke említi – a tagállamok bármelyikében, illetve Izlandon vagy Norvégiában benyújtott menedékjog iránti kérelmek vizsgálatára jogosult állam meghatározásának kritériumait és szabályait időben megállapítsa.

(10) Ha a Tanács nem állapítja meg a 2001. január 1. után sorra kerülő értékelő látogatások eredményeképpen, hogy a SIS egy vagy több skandináv államban nem működik megfelelően, vagy ezekben az országokban a kikötők és repülőterek nem felelnek meg a szükséges követelményeknek, az összes schengeni vívmányt 2001. március 25-től alkalmazni kell ezekben az államokban.

(11) Az 1999. május 18-i megállapodás 15. cikkének (4) bekezdésében említett eljárást betartották,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

2001. március 25-től kezdődően és a 3. cikk (2) bekezdésére is figyelemmel:

a) az Európai Közösséget létrehozó szerződés és az Európai Unióról szóló szerződés vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően a schengeni vívmányokat alkotó valamennyi rendelkezés, illetve határozat jogalapjának meghatározásáról szóló, 1999. május 20-i 1999/436/EK tanácsi határozat [2] A., B., C. és D. mellékletében említett schengeni vívmányok minden rendelkezését, valamint a Tanács által elfogadott minden olyan jogi aktust, amely olyan okmányt hoz létre, amely már hatályba lépett és a fenti rendelkezések közül egy vagy több rendelkezés továbbfejlesztését jelenti, Dániára, Finnországra és Svédországra az egymás közötti és az Ausztriával, Belgiummal, Franciaországgal, Görögországgal, Hollandiával, Luxemburggal, Németországgal, Olaszországgal, Portugáliával és Spanyolországgal fenntartott kapcsolataikban alkalmazni kell.

b) az 1999. május 18-án az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás A. és B. mellékletében említett valamennyi rendelkezést, valamint a Tanács által elfogadott minden olyan jogi aktust, amely olyan okmányt hoz létre, amely már hatályba lépett és a fenti rendelkezések közül egy vagy több rendelkezés továbbfejlesztését jelenti, Izlandra és Norvégiára egymás közötti és az Ausztriával, Belgiummal, Dániával, Finnországgal, Franciaországgal, Görögországgal, Hollandiával, Luxemburggal, Németországgal, Olaszországgal, Portugáliával, Spanyolországgal és Svédországgal fenntartott kapcsolataikban alkalmazni kell.

2. cikk

(1) A schengeni vívmányok SIS-szel kapcsolatos rendelkezéseit az 1. cikkben említett szabályok szerint kell alkalmazni 2001. január 1-jétől. E célból a skandináv államok valós adatokat visznek be a SIS-be; a (3) bekezdés rendelkezéseire is figyelemmel a skandináv államok azokhoz a tagállamokhoz hasonlóan, amelyek vonatkozásában már alkalmazzák a schengeni vívmányokat, képesek lesznek ezeket az adatokat használni. Az e bekezdés szerinti alkalmazás nem gátolhatja a skandináv útlevélunió keretében történő együttműködést.

(2) Az első bekezdésben említett rendelkezéseket a melléklet tartalmazza.

(3) Az 1. cikkben megjelölt időpontig a skandináv államok:

a) nem kötelesek a területükre történő beléptetést megtagadni vagy harmadik államok olyan állampolgárait kitoloncolni, akikkel szemben egy másik tagállam a SIS-ben beléptetési tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzést adott ki, és akik közvetlenül olyan tagállamból jönnek, amelynek vonatkozásában a schengeni vívmányok rendelkezéseit már alkalmazzák;

b) beengedhetik a területükre harmadik államok olyan állampolgárait, akikkel szemben egy másik tagállam a SIS-ben beléptetési tilalmat elrendelő figyelmezető jelzést adott ki, amennyiben az egyik skandináv állam úgy döntött, hogy az ilyen állampolgároknak vízumot vagy más tartózkodási engedélyt ad ki;

c) tartózkodnak a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény 96. cikke szerinti adatok bevitelétől.

3. cikk

(1) Összhangban a Tanácson belül e célból alkalmazandó rendelkezésekkel, 2001. január és február folyamán értékelő látogatásokra kerül sor minden skandináv állam területén annak ellenőrzése érdekében, hogy a SIS ott megfelelően működik-e, és alkalmazása megfelelően történik-e.

Ugyanezen időszak alatt további értékelő látogatásokra kerül sor dán és norvég kikötőkben és minden skandináv állam repülőterén annak megállapítása érdekében, hogy ezek a kikötők és repülőterek megfelelnek-e a szükséges feltételeknek.

Az ezekről a látogatásokról szóló jelentések a Tanácshoz 2001. március 1-jéig kerülnek benyújtásra.

(2) A fenti jelentések alapján a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyv 1. cikkében említett tagok minősített többségével és legalább 10 tag szavazatával eljáró Tanács úgy határozhat, hogy elhalasztja az 1. cikkben megadott időpontot. Ebben az esetben az említett jegyzőkönyv 1. cikkében megadott tagállamok kormányait képviselő tagok egyhangú egyetértésével eljáró Tanács új időpontot jelöl ki.

4. cikk

Ez a határozat a kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2000. december 1-jén.

a Tanács részéről

az elnök

C. Paul

[1] HL L 176., 1999.7.10, 36. o.

[2] HL L 176., 1999.7.10, 17. o.

--------------------------------------------------

MELLÉKLET

A 2. cikkben említett rendelkezések a következők:

- az 1985. évi Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló 1990. évi egyezmény 62., 64., 65. és 92-119. cikke, ahogyan azokat Olaszország, Spanyolország, Portugália, Görögország, Ausztria, Dánia, Finnország és Svédország csatlakozási megállapodásai kiegészítették,

- a Végrehajtó Bizottság 1993. december 14-i határozata a Schengeni Információs Rendszer (C. SIS) létesítésének és működésének költségeire vonatkozó pénzügyi szabályzatról (SCH/Com-ex(93) 16),

- a Végrehajtó Bizottság 1997. április 25-i határozata a SIS II. előtanulmányára vonatkozó szerződés odaítéléséről (SCH/Com-ex (97) 2 rev. 2),

- a Végrehajtó Bizottság 1997. október 7-i határozata Norvégia és Izland hozzájárulásáról a C. SIS létesítési és működési költségeihez (SCH/Com-ex(97) 18),

- a Végrehajtó Bizottság 1997. október 7-i határozata a SIS fejlesztéséről (SCH/Com-ex(97) 24),

- a Végrehajtó Bizottság 1997. december 15-i határozata a C. SIS-re vonatkozó pénzügyi szabályzat módosításáról (SCH/Com-ex(97) 35),

- a Végrehajtó Bizottság 1998. április 21-i határozata a 15/18 kapcsolódási ponttal ellátott C. SIS-ről (SCH/Com-ex(98) 11),

- a Végrehajtó Bizottság 1999. április 28-i határozata a "Help Desk" 1999. évi költségvetésről (SCH/Com-ex(99) 3),

- a Végrehajtó Bizottság 1999. április 28-i határozata a C. SIS létesítési költségeiről (SCH/Com-ex(99) 4),

- a Végrehajtó Bizottság 1999. április 28-i határozata a SIRENE kézikönyv frissítéséről (SCH/Com-ex(99) 5),

- a Végrehajtó Bizottság 1996. április 18-i nyilatkozata a külföldi fogalmának meghatározásáról (SCH/Com-ex(96) decl. 5.),

- a Végrehajtó Bizottság 1999. április 28-i nyilatkozata a SIS szerkezetéről (SCH/Com-ex (99) decl. 2. rev.),

valamint:

- a Végrehajtó Bizottság 1998. június 23-i határozata egyes dokumentumok bizalmas természetéről (SCH/Com-ex (98) 17), amennyiben ezek a dokumentumok a fent említett rendelkezésekre vonatkoznak,

- a Végrehajtó Bizottság 1998. június 23-i határozata a technikai schengeni vívmányok egészét felölelő záradékról (SCH/Com-ex (98) 29 rev.),

- a Végrehajtó Bizottság 1998. február 9-i nyilatkozata a kiskorúak jogellenes elviteléről (SCH/Com-ex (97) 13. decl. 2. rev.),

- a Tanács 1999. május 3-i 1999/323/EK határozata a Tanács főtitkára által, az igazgatási egység és a Sirene-hálózat II. szakaszának "Help Desk" szervere telepítésére és működtetésére vonatkozóan a saját nevében, de az egyes tagállamok megbízásából megkötött szerződések kezelésének költségvetési szempontjaira irányadó pénzügyi szabályzat megállapításáról,

- a Tanács 2000. március 27-i 2000/265/EK határozata a Tanács főtitkárhelyettese által, a schengeni környezet kommunikációs infrastruktúrájának (Sisnet) létesítésére és működtetésére vonatkozóan a saját nevében, de az egyes tagállamok megbízásából megkötött szerződések kezelésének költségvetési szempontjaira irányadó pénzügyi szabályzat megállapításáról, ahogyan azt a 2000. október 23-i 2000/664/EK tanácsi rendelet módosította.

--------------------------------------------------