ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(8)

Minden olyan projektnek, amely emberi embrionális őssejteket kíván felhasználni, az érintett tevékenységek megkezdése előtt be kell szereznie az illetékes nemzeti vagy helyi etikai bizottság jóváhagyását. Minden nemzeti szabályt és eljárást be kell tartani, beleértve egyebek mellett a szülői hozzájárulásra, a pénzbeni ösztönzés tilalmára stb. vonatkozókat is. Az elbírálás során meg kell győződni arról, hogy a pályázat utal-e az engedélyezés és az ellenőrzés céljából a kutatás elvégzésének helye szerinti tagállam illetékes hatósága által meghozandó intézkedésekre.
15.

Az online platformoknak, különösen az online óriásplatformoknak támogatniuk kell a szabad demokratikus vitát az online térben. Tekintettel az általuk nyújtott szolgáltatásoknak a közvélemény és a közbeszéd alakításában betöltött szerepére, az online óriásplatformoknak csökkenteniük kell a szolgáltatásaik működéséből és használatából eredő – többek között a félretájékoztatási és dezinformációs kampányokkal kapcsolatos – kockázatokat, és védeniük kell a véleménynyilvánítás szabadságát. Elkötelezzük magunkat amellett, hogy: a) továbbra is megvédjük az összes alapvető jogot az online térben, különösen a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságát, ezen belül is a tömegtájékoztatás szabadságát és sokszínűségét; b) a polgárok szerepvállalásának és demokratikus részvételének ösztönzése céljából támogassuk a digitális technológiák fejlesztését és lehető legjobb felhasználását; c) arányos intézkedéseket hozzunk annak érdekében, hogy küzdjünk a jogellenes tartalmak valamennyi formája ellen, maradéktalanul tiszteletben tartva az alapvető jogokat, köztük a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságához való jogot, és anélkül, hogy általános nyomonkövetési kötelezettségeket vagy cenzúrát vezetnénk be; d) olyan digitális környezetet alakítsunk ki, ahol az emberek védve vannak a dezinformációval és az információmanipulációval, valamint a káros tartalmak egyéb formáival szemben, beleértve a zaklatást és a nemi alapú erőszakot is; e) támogassuk az EU kulturális és nyelvi sokszínűségét tükröző digitális tartalmakhoz való tényleges hozzáférést; f) lehetővé tegyük az egyének számára, hogy szabadon hozhassanak meghatározott döntéseket, valamint korlátozzuk a sebezhetőségeknek és az elfogultságnak az elsősorban célzott hirdetések révén történő kihasználását.
7.

Az I. cím V. fejezetének 19. cikke a következőképpen módosul: „19. Cikk (1) A Bizottság kivételes esetekben – az Iroda kezdeményezésére – saját kebelén belül létrehozhat albizottságokat azzal a feladattal, hogy szigorúan horizontális és általános jellegű kérdéseken, véleménytervezeteken vagy tájékoztató jelentések kidolgozásán munkálkodjanak. E munkák előbb az Iroda, majd ezután a Bizottság elé kerülnek megvitatásra. (2) Az ülések közötti időszakban az Iroda – a Bizottság utólagos jóváhagyásával – maga is létrehozhat albizottságokat. Egy albizottság csak egy kérdéssel foglalkozhat, és működése megszűnik, mihelyt a Bizottság megszavazza az általa kidolgozott vélemény- vagy tájékoztatójelentés-tervezetet. (3) Ha egy kérdés több szakszekció hatáskörébe is tartozik, az albizottságot az érdekelt szakszekciók tagjai alkotják. (4) A szakszekciókra vonatkozó szabályokat analóg módon az albizottságokra nézve is alkalmazni kell.”
Az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága eljárási szabályzatának módosítása

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK ELSŐFOKÚ BÍRÓSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 224. cikke ötödik bekezdésére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 140. cikke ötödik bekezdésére,

tekintettel a Bíróság megállapodására,

tekintettel a Tanács 2004. április 19-i jóváhagyására,

mivel:

A Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés [1] hatálybalépésével az Elsőfokú Bíróság bíráinak száma a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 48. cikkével összhangban tizenötről huszonötre nő, ezért ennek megfelelően szükséges a nagytanácsot alkotó bírák számának rögzítése,

ELFOGADTA ELJÁRÁSI SZABÁLYZATÁNAK ALÁBBI MÓDOSÍTÁSAIT:

1. cikk

Az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságának 1991. május 2-i eljárási szabályzata, (HL L 136., 1991.5.30., 1. o.) az 1994. szeptember 15-i (HL L 249., 1994.9.24., 17. o.), 1995. február 17-i (HL L 44., 1995.2.28., 64. o.), 1995. július 6-i (HL L 172., 1995.7.22., 3. o.), 1997. március 12-i (HL L 103., 1997.4.19., 6. o.; helyesbítve: HL L 351., 1997.12.23., 72. o.), 1999. május 17-i (HL L 135., 1999.5.29., 92. o.), 2000. december 6-i (HL L 322., 2000.12.19., 4. o.) és 2003. május 21-i (HL L 147., 2003.6.14., 22. o.) módosításokkal, az alábbiak szerint módosul:

a 10. cikk (1) bekezdésében a "11" helyébe "13" lép.

2. cikk

Az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága eljárási szabályzatának ezt a módosítását, amelynek az eljárási szabályzat 35. cikkének (1) bekezdésében felsorolt nyelveken megszövegezett szövege hiteles, közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A módosítás a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés hatálybalépésével egyidejűleg lép hatályba.

Az eljárási szabályzat cseh, észt, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, szlovák, illetve szlovén nyelvű szövege az első bekezdésben hivatkozott szerződés hatálybalépését követően kerül elfogadásra.

Kelt Luxembourgban, 2004. április 21-án.

a hivatalvezető

H. Jung

az elnök

B. Vesterdorf

[1] HL L 236., 2003.9.23., 17. o.

--------------------------------------------------
Az Európai Közösségek Bírósága eljárási szabályzatának módosítása

A BÍRÓSÁG,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 223. cikke utolsó bekezdésére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 139. cikke utolsó bekezdésére,

mivel:

(1) Az új tagállamok csatlakozására tekintettel a Tanács 2004. április 19-i határozatával módosította – többek között – a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyvnek a nagytanácsban részt vevő bírák számára vonatkozó rendelkezéseit, ezért az eljárási szabályzatnak az ezen ítélkező testület összetételére vonatkozó rendelkezéseit is ki kell igazítani.

(2) A Tanács 2004. április 19-én ezt jóváhagyta,

ELFOGADTA ELJÁRÁSI SZABÁLYZATÁNAK ALÁBBI MÓDOSÍTÁSAIT:

1. cikk

Az Európai Közösségek Bíróságának 1991. június 19-i eljárási szabályzata (HL L 176., 1991.7.4., 7. o.; helyesbítve: HL L 383., 1992.12.29., 117. o.), az 1995. február 21-i (HL L 44., 1995.2.28., 61. o.), 1997. március 11-i (HL L 103., 1997.4.19., 1. o.; helyesbítve: HL L 351., 1997.12.23., 72. o.), 2000. május 16-i (HL L 122., 2000.5.24., 43. o.), 2000. november 28-i (HL L 322., 2000.12.19., 1. o.), 2001. április 3-i (HL L 119., 2001.4.27., 1. o.), 2002. szeptember 17-i (HL L 272., 2002.10.10., 24. o.) és 2003. április 8-i (HL L 147., 2003.6.14., 17. o.) módosításokkal, az alábbiak szerint módosul:

1. a 11a. cikk második francia bekezdésében a "11" helyébe "13" lép;

2. a 11b. cikk 1. bekezdésében a "11" helyébe "13" lép.

2. cikk

Ez a határozat a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv módosításáról szóló 2004. április 19-i tanácsi határozat hatálybalépésének napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2004. április 20-án.

--------------------------------------------------
3.

Azok az alkalmazottak, akik eleget tesznek az (1) és (2) bekezdésben felsorolt feltételeknek és háztartási támogatásban részesülnek, az alábbiakra is jogosultak: a) a házastársnak és az eltartott gyermekeknek az alkalmazott alkalmazási helyére való költözésekor felmerült utazási költségek visszatérítése; b) a házastársnak és az eltartott gyermekeknek egyik alkalmazási helyről egy 100 km-nél nagyobb távolságra található másik alkalmazási helyre való költözésekor felmerült költségek visszatérítése, ha az áthelyezés határozatlan, de két hónapot meghaladó időtartamra vonatkozik; c) a házastársnak és az eltartott gyermekeknek az alkalmazott szolgálatból való kilépésekor felmerült utazási költségei visszatérítése, azzal a feltétellel, hogy a visszatérítés elutasítható abban az esetben, ha az alkalmazott azt megelőzően nyújtja be felmondását, hogy a Központnál 12 hónapos szolgálati időt letöltött volna.
3.

Azok az alkalmazottak, akik eleget tesznek az (1) és (2) bekezdésben felsorolt feltételeknek és háztartási támogatásban részesülnek, az alábbiakra is jogosultak: a) a házastársnak és az eltartott gyermekeknek az alkalmazott alkalmazási helyére való költözésekor felmerült utazási költségek visszatérítése; b) a házastársnak és az eltartott gyermekeknek egyik alkalmazási helyről egy 100 km-nél, illetve 60 mérföldnél nagyobb távolságra található másik alkalmazási helyre való költözésekor felmerült költségek visszatérítése, ha az áthelyezés határozatlan, de két hónapot meghaladó időtartamra vonatkozik; c) a házastársnak és az eltartott gyermekeknek az alkalmazott szolgálatból való kilépésekor felmerült utazási költségei visszatérítése, azzal a feltétellel, hogy a visszatérítés elutasítható abban az esetben, ha az alkalmazott azt megelőzően nyújtja be lemondását, hogy az Intézetnél 12 hónapos szolgálati időt letöltött volna.
b)

Amennyiben a mentesítés elhalasztására irányuló javaslatot fogadják el, az illetékes bizottság hat hónapon belül új mentesítés engedélyezésére vagy az engedélyezés elutasítására irányuló javaslatot tartalmazó jelentést nyújt be. Ebben az esetben az elszámolások lezárását is elhalasztják, és az új jelentéssel terjesztik újra elő. Amennyiben a mentesítés elhalasztására irányuló javaslat nem szerez többséget, a mentesítés engedélyezettnek tekintendő. Ebben az esetben a határozat az elszámolások lezárását is jelenti. Az állásfoglalási indítványt még szavazásra lehet bocsátani.
3.

A II. melléklet (a 4. cikk második bekezdésében említett jegyzék) helyébe a következő szöveg lép: „Belgium Az igazságügy-miniszter Cseh Köztársaság A česká advokátni komora Dánia Az igazságügy-miniszter Németország A Bundesrechtsanwaltskammer Észtország Az igazságügy-miniszter Görögország Az igazságügy-miniszter Spanyolország Az igazságügy-miniszter Franciaország Az igazságügy-miniszter Írország The Minister for Justice, Equality and Law Reform Olaszország Az igazságügy-miniszter Ciprus Az igazságügy- és közrendi miniszter Lettország A Tieslietu ministrija Litvánia Az igazságügy-miniszter Luxemburg Az igazságügy-miniszter Magyarország Az igazságügy-miniszter Málta A Ministry of justice and Home Affairs Hollandia Az Algemene Raad van de Nederlandse Orde van Advocaten Ausztria A szövetségi igazságügy-miniszter Lengyelország Az igazságügy-miniszter Portugália Az igazságügy-miniszter Szlovénia Az igazságügy-miniszter Szlovákia A Slovenská Advokátska Komora Finnország Az Igazságügyi Minisztérium Svédország A Sveriges Advokatsamfund Egyesült Királyság The Law Society, London (az Angliában vagy Wales-ben lakó kérelmezők esetében) The Law Society of Scotland, Edinburgh (a Skóciában lakó kérelmezők esetében) The Incorporated Law Society of Northern Ireland, Belfast (az Észak-Írországban lakó kérelmezők esetében)”.
36.

Az intézmények a 13. pont első bekezdésében foglaltak sérelme nélkül megállapodnak a következő rendelkezésekben: a) az Európai Parlament autonóm mozgástere az EK-Szerződés 272. cikke (9) bekezdésének negyedik albekezdése alkalmazásában – amely a legnagyobb arány felét jelenti – a költségvetési tervezetnek a Tanács által, első olvasatban történő megállapításától alkalmazandó, figyelembe véve a tervezethez tett esetleges módosító indítványokat is. A legnagyobb arányt az éves költségvetésben kell betartani, ideértve a költségvetés-módosításokat is. Az új arány meghatározásának sérelme nélkül a legnagyobb arány esetleg fel nem használt része továbbra is rendelkezésre áll a költségvetés-módosítások tervezetének vizsgálatakor; b) az a) pont sérelme nélkül, amennyiben a költségvetési eljárás során az eljárás lezárásához szükségesnek tűnik, hogy megállapodás szülessen a nem kötelező kiadások kifizetési előirányzatokra alkalmazandó új növekedési ütemének, és/vagy a kötelezettségvállalási előirányzatokra alkalmazandó új arány megállapítására (ez utóbbi az előbbitől eltérő szinten lehet), az intézmények törekszenek a költségvetési hatóság két ága közötti megállapodás biztosítására a II. melléklet C. részében leírt egyeztető eljárás útján.
8.

A felek által benyújtott beadványokat olyan formában kell benyújtani, amely lehetővé teszi az Elsőfokú Bíróság általi elektronikus feldolgozást, különösen a szkennelést és karakterfelismerő programok alkalmazását. Ezen eljárások alkalmazásának lehetővé tétele érdekében a következő előírásokat kell betartani: a) Fehér, vonalazatlan A4-es méretű papírt kell használni. Szöveg kizárólag az egyik oldalon lehet (csak az előlapon, a hátlapon nem). b) A beadvány lapjait és az esetleges mellékletek lapjait oly módon kell összeilleszteni, hogy azok könnyen szétválaszthatóak legyenek (a lapokat nem szabad összekötni vagy állandó jelleggel – például ragasztóval vagy tűzőkapoccsal – összeerősíteni. c) A szöveget általánosan használt betűtípussal (például Times New Roman, Courier vagy Arial) kell megjeleníteni, a fő szövegben legalább 12-es, a lábjegyzetekben legalább 10-es betűméretben, másfeles sorközzel és legalább 2,5 cm-es alsó, felső, jobb és bal oldali margóval. d) A beadvány oldalait a jobb felső sarokban folyamatosan növekvő számozással kell ellátni. Ha a beadvány mellékleteket is tartalmaz, az oldalszámozást az e gyakorlati útmutató 52. pontjában ismertetetteknek megfelelően kell elvégezni.
(2)

Amennyiben egy vélemény elkészítésében az illetékesként kijelölt szekció meg kívánja hallgatni az Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottságát (CCMI), vagy amennyiben ez utóbbi ismertetni kívánja álláspontját a szekció által képviselt véleményről, úgy az Elnökség engedélyezheti, hogy a CCMI véleménykiegészítést dolgozzon ki a véleménykérés tárgyát képező pontok némelyikével kapcsolatban. Az Elnökség saját kezdeményezésére is dönthet a fentiekről. Az Elnökség oly módon szervezi meg az EGSZB munkáját, hogy a CCMI kellő időben elkészíthesse a véleményét annak érdekében, hogy a szakosított szekció azt figyelembe vehesse. Ebben az esetben is egyedül a szakosított szekció számol be az EGSZB előtt. Véleményéhez azonban csatolnia kell a CCMI által kidolgozott véleménykiegészítést is.
11.

A Parlament és a Bizottság közötti „különleges partnerség” megvalósítása érdekében számos intézkedésre kerül sor az alábbiak szerint: — a Parlament kérésére a Bizottság elnöke legalább kétszer egy évben találkozik az Elnökök Értekezletével, hogy megbeszéljék a közös érdekű ügyeket, — a Bizottság elnöke rendszeres párbeszédet folytat a Parlament elnökével a legfontosabb átfogó kérdésekről és a főbb jogalkotási javaslatokról. Ez a párbeszéd kiterjed a Parlament elnökének a biztosok testületének üléseire történő meghívására is, — a Bizottság elnökét vagy az intézményközi kapcsolatokért felelős alelnököt meg kell hívni az Elnökök Értekezlete és a Bizottsági Elnökök Értekezlete üléseire, amikor a plenáris ülés napirendjének elkészítésével kapcsolatos kérdéseket, a Parlament és a Bizottság közötti intézményközi kapcsolatokat, valamint jogalkotási és költségvetési ügyeket vitatnak meg, — évente megbeszéléseket kell tartani az Elnökök Értekezlete, a Bizottsági Elnökök Értekezlete és a biztosok testülete között a fontos kérdések megvitatására, beleértve a Bizottság munkaprogramjának előkészítését és végrehajtását is, — az Elnökök Értekezlete és a Bizottsági Elnökök Értekezlete megfelelő időben tájékoztatja a Bizottságot az intézményközi vonatkozású megbeszéléseik eredményeiről. A Parlament is rendszeresen és teljes körűen tájékoztatja a Bizottságot az ülések előkészítésével kapcsolatos megbeszéléseinek eredményeiről, figyelembe véve a Bizottság véleményét. Ez nem érinti a 45. pontot, — a két intézmény közötti rendszeres információáramlás biztosítása érdekében a Parlament és a Bizottság főtitkára rendszeres időközönként találkoznak.
e)

tanácsadás a következőkkel kapcsolatban: — a személyes adatokat feldolgozó új rendszer létrehozása (az Europol-határozat 10. cikkének (2) bekezdése), — az Europol-határozat 25. cikkének megfelelő alkalmazásához szükséges intézkedések (az Europol-határozat 25. cikkének (7) bekezdése), — az Europol-határozat 10. cikkének (4) bekezdésében említett célra történő adatfeldolgozásra vonatkozó feltételek (az Europol-határozat 10. cikkének (4) bekezdése), — az Europol-határozat 15. cikkének (4) bekezdésében említett tárgymutatói funkció kialakítására vonatkozó részletes eljárások – a tárgymutatói funkcióhoz való hozzáférés feltételeit is beleértve (az Europol-határozat 15. cikkének (4) bekezdése), — az Europol-határozat 14. cikkének (1) bekezdésében említett elemzési munkafájlokra vonatkozó végrehajtási szabályok (az Europol-határozat 14. cikkének (1) bekezdése), — az Europolnak az Europol-határozat 22. cikkének (1) bekezdésében és 23. cikkének (1) bekezdésében említett szervezetekkel való kapcsolatára vonatkozó végrehajtási szabályok (az Europol-határozat 26. cikke (1) bekezdésének b) pontja), — az Europol-határozat 25. cikke (3) bekezdése c) pontjának ii. alpontjában említett szándéknyilatkozatok tartalmára és e megállapodások aláírására vonatkozó eljárásra irányadó szabályok (az Europol-határozat 26. cikkének (2) bekezdése), — az Europol-határozat 22. cikkének (1) bekezdésében említett uniós vagy közösségi intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel kötött megállapodások vagy együttműködési szabályozások, amennyiben azok személyes adatok cseréjére vonatkoznak (az Europol-határozat 22. cikkének (2) bekezdése), — az Europol-határozat 23. cikkének (2) bekezdésében említett megállapodások, amennyiben azok személyes adatok cseréjére vonatkoznak (az Europol-határozat 23. cikkének (2) bekezdése), — az Europol-határozat 25. cikke (3) bekezdése c) pontjának ii. alpontjában említett egyetértési megállapodások (az Europol-határozat 25. cikke (3) bekezdése c) pontjának ii. alpontja);
(1)

A módosító indítványokat a szakbizottság titkárságához az ülés időpontja előtt legalább hét munkanappal el kell juttatni. Ezt a határidőt az elnök kivételesen módosíthatja. Módosító indítványokat a szakbizottságban csak ugyanezen szakbizottság tagjai és az 5. cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételek alapján helyettesítésükkel szabályosan megbízott tagok vagy póttagok, illetve saját véleményükkel kapcsolatban a megbízással ugyan nem rendelkező, de előadónak kijelölt póttagok nyújthatnak be írásban. A szakbizottsági ülés számára módosító indítványt vagy csak e szakbizottság rendes tagja vagy a helyettesítésével szabályosan megbízott másik tag, illetve póttag nyújthat be. Az RB-tagság vagy -póttagság elvesztése, illetve a megbízás vagy annak visszavonása előtt érvényesen benyújtott módosító indítványok megőrzik érvényességüket. A módosító indítványok elsőbbséget élveznek a fordításkor. Lefordításukat követően eljuttatják őket az előadónak, hogy maga is eljuttathassa saját módosító indítványait a főtitkárságra legalább két munkanappal az ülés megnyitása előtt. Az előadó módosító indítványainak explicit módon kapcsolódniuk kell az (1) bekezdés szerinti módosító indítványok közül egyhez vagy többhöz. Az előadó módosító indítványait, amint a fordításuk elkészült, elektronikus formában elérhetővé kell tenni, és legkésőbb az ülés megnyitásáig írásos formában ki kell osztani. A 24. cikk (1)–(5) bekezdésének rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók.
(2)

Az Európai Parlamentbe megválasztott képviselők megnevezése a következő: bolgárul „Членове на Европейския парламент”, spanyolul „Diputados al Parlamento Europeo”, csehül „Poslanci Evropského parlamentu”, dánul „Medlemmer af Europa-Parlamentet”, németül „Mitglieder des Europäischen Parlaments”, észtül „Euroopa Parlamendi liikmed”, görögül „Βoυλευτές τoυ Ευρωπαϊκoύ Κoιvoβoυλίoυ”, angolul „Members of the European Parliament”, franciául „Députés au Parlement européen”, írül „Feisirí de Pharlaimint na hEorpa”, olaszul „Deputati al Parlamento europeo”, lettül „Eiropas Parlamenta deputāti”, litvánul „Europos Parlamento nariai”, magyarul „Európai parlamenti képviselők”, máltaiul „Membri tal-Parlament Ewropew”, hollandul „Leden van het Europees Parlement”, lengyelül „Posłowie do Parlamentu Europejskiego”, portugálul „Deputados ao Parlamento Europeu”, románul „Deputați în Parlamentul European”, szlovákul „Poslanci Európskeho parlamentu”, szlovénül „Poslanci Evropskega parlamenta”, finnül „Euroopan parlamentin jäsenet”, svédül „Ledamöter av Europaparlamentet”.
3.

Az e-Curia alkalmazáson keresztül történő elektronikus továbbítás jellemzői a következők: a) név szerinti hozzáférés létrehozása, amelybe felhasználói azonosító és személyes jelszó segítségével léphetnek be a felek képviselői; b) a feleknek az eljárási iratokat és mellékleteiket papíralapú formában nem kell elküldeniük; amennyiben a dokumentum az e-Curia alkalmazáson keresztül érkezik be a Törvényszékhez, azt eredetinek kell tekinteni, anélkül hogy azon szerepelnie kellene a képviselő saját kezű aláírásának, továbbá anélkül hogy szükség lenne másolati példányok elküldésére; c) a többi fél eljárási iratainak és a Törvényszék határozatainak, valamint minden egyéb levélnek ugyanezen az úton történő kézbesítése; a kézbesítésre akkor kerül sor, amikor az alkalmazáson keresztül hozzáférnek ezen irathoz, ennek hiányában pedig az iratot a kézbesítésről történő értesítést tartalmazó e-mail elküldésének napját követő hetedik nap elteltével kézbesítettnek kell tekinteni; d) az irányadó szabályokat a Közszolgálati Törvényszék által az eljárási szabályzat 34. cikkének 7. §-a alapján elfogadott, az eljárási iratoknak az e-Curia alkalmazáson keresztül történő benyújtásáról és kézbesítéséről szóló 2011. szeptember 20-i határozat (HL C 289., 11. o.), valamint az e-Curia alkalmazás használati feltételei és az e-Curia használati útmutatója tartalmazza, amely azt is meghatározza, hogy segítővel hogyan kell eljárni (mindezen dokumentumok hozzáférhetők a www.curia.europa.eu honlapon).
9.

2017-ben a Bizottság aktualizálja a 2020 utáni kifizetési előirányzatokra vonatkozó előrejelzéseket. Ezen aktualizálás során figyelembe vesz minden releváns információt, ideértve a költségvetés kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatainak tényleges végrehajtását, valamint a végrehajtásra vonatkozó előrejelzéseket is. Figyelembe veszi továbbá azon szabályokat is, amelyek a kifizetési előirányzatoknak a kötelezettségvállalási előirányzatokhoz viszonyított megfelelő alakulását hivatottak biztosítani, valamint az Unió bruttó nemzeti jövedelmére vonatkozó növekedési előrejelzéseket is.