A Bizottság határozata

(2002. március 25.)

a kemény padlóburkolatokra vonatkozó közösségi ökocímke odaítélésével kapcsolatos ökológiai kritériumok meghatározásáról

(Az értesítés a C(2002) 1174. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2002/272/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a közösségi ökocímke módosított odaítélési rendszeréről szóló, 2000. július 17-i 1980/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre [1] és különösen annak 4. cikkére és 6. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

(1) Az 1980/2000/EK rendelet alapján az ökocímkét olyan terméknek lehet odaítélni, amelynek tulajdonságai környezetvédelmi szempontból jelentős javulást tesznek lehetővé.

(2) Az 1980/2000/EK rendelet előírja, hogy az ökocímke kritériumait termékcsoportonként kell meghatározni.

(3) Az e határozatban előírt rendelkezések az 1980/2000/EK rendelet 13. cikke alapján létrehozott Európai Unió ökocímke-bizottsága kritériumtervezetén alapulnak.

(4) Az e határozatban előírt rendelkezések összhangban vannak az 1980/2000/EK rendelet 17. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A közösségi ökocímkének az 1980/2000/EK rendelet alapján történő odaítéléséhez a kemény padlóburkolatoknak az e határozat 2. cikkében meghatározott "kemény padlóburkolat" termékcsoportba kell tartozniuk, és meg kell felelniük a mellékletben meghatározott ökológiai kritériumoknak.

2. cikk

A "kemény padlóburkolat" termékcsoport az alábbi, beltéri/kültéri padlóburkolat céljára szolgáló, szerkezeti funkció nélküli kemény termékekből áll: természetes építőkő, műkő, beton burkolóelem, mozaikpadlólap, kerámialap és agyaglap.

3. cikk

Adminisztratív célra a termékcsoporthoz rendelt kódszám: "021".

4. cikk

Ezt a határozatot 2002. április 1-jétől 2006. március 31-ig kell alkalmazni. Amennyiben a termékcsoporttal kapcsolatos új kritériumok elfogadása 2006. március 31-ig nem történik meg, ezt a határozatot 2007. március 31-ig kell alkalmazni.

5. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2002. március 25-én.

a Bizottság részéről

Margot Wallström

a Bizottság tagja

[1] HL L 237., 2000.9.21., 1. o.

--------------------------------------------------

MELLÉKLET

KERETRENDSZER

A kritériumok célja

A kritériumok célja különösen az alábbiak elősegítése:

- az élőhelyeket és az azokkal kapcsolatos erőforrásokat érő hatások csökkentése,

- az energiafelhasználás csökkentése,

- a mérgező vagy egyéb módon szennyező anyagok környezetbe történő kibocsátásának csökkentése,

- a veszélyes anyagok felhasználásának csökkentése,

- olyan információk megadása, amelyek lehetővé teszik a felhasználó számára a termék olyan módon történő felhasználását, ami minimálisra csökkenti a teljes környezeti hatást.

A kritériumok megállapítása olyan értékek alapján történt, amely az olyan kemény padlóburkolatok jelölését ösztönzi, amelyek előállítása kis környezeti hatással jár.

Értékelési és ellenőrzési követelmények

A különleges értékelési és ellenőrzési követelményeket minden kritérium esetében feltüntetik.

A termékcsoport az alábbi felépítésű (a CEN-meghatározások zárójelben szerepelnek) és két, "természetes termékek" és "feldolgozott termékek" elnevezésű nagyobb alcsoportba osztható.

A természetes építőkövek közé (CEN/TC 246) a természetben előforduló kőzetek tartoznak, ideértve a márványt, gránitot és egyéb természetes köveket. Az "egyéb" természetes kövek jelentése olyan természetes kövek, amelyek technikai jellemzői teljes mértékben eltérnek a márvány és a gránit CEN/TC 246/N.237 prEN 12670 "Natural stones – Terminology" fogalommeghatározásaitól. Ezeket a köveket általában nem lehet tükörfényesre csiszolni, és kitermelésük nem minden esetben történik tömbökben: homokkő, kvarcit, palakő, mésztufa, agyagpala.

A "feldolgozott kő" termékcsoport szilárdított és égetett termékekre osztható fel. A szilárdított termékek a műkő, beton burkolóelem és mozaikpadlólap. Az égetett termékek a kerámialap és agyaglap.

A műkövek olyan ipari termékek, amelyek adalékanyagok keverékéből állnak, főképpen természetes építőkő zúzalékból és a CEN/TC 246-229 által meghatározott kötőanyagból. A zúzalék rendszerint márvány és gránit fejtési zúzalékából áll, a kötőanyag pedig mesterséges összetevőkből, mint például telítetlen poliésztergyantából vagy hidraulikus cementből. Ebbe a csoportba tartoznak a műkövek és a sajtolt márvány is.

A beton burkolóelemek kültéri térburkolásra szolgáló, homok, kavics, cement, szervetlen színezékek és adalékok keverékéből álló, a CEN/TC 178 által meghatározott vibrációs tömörítési eljárással készült termékek. Ebbe a termékcsoportba tartoznak a beton járdalapok és a beton burkolólapok is.

A mozaikpadlólapok megfelelően sajtolt, azonos alakú és vastagságú elemek, amelyek kielégítik a CEN/TC 229 által meghatározott speciális geometriai követelményeket. A lapok egy- vagy kétrétegűek. Az egyrétegű lapok teljes mértékben a megfelelő aggregátum granulátumából vagy zúzalékából készülnek, szürke és fehér cementbe, valamint vízbe ágyazva. A kétrétegű lapok olyan mozaikpadlólapok, amelyek úgynevezett felső felületből vagy kopó rétegből (egyrétegű szerkezettel) és egy második rétegből, az úgynevezett hátsó vagy alap betonrétegből állnak, amelynek a felülete a szokásos használat során nem látszik, és amely részlegesen eltávolítható. A kerámialapok vékony, agyagból és/vagy egyéb szervetlen nyersanyagból, mint például a CEN/TC 67 által meghatározott földpátból és kvarcból készült lapok. Ezeket rendszerint szobahőmérsékleten extrudálással vagy sajtolással formázzák, szárítják, majd ezt követően, a kívánt tulajdonságok eléréséhez szükséges hőmérsékleten égetik. A kerámialapok lehetnek mázasak vagy mázatlanok; nem éghetők és a fény rendszerint nincs rájuk hatással.

Az agyaglapok olyan elemek, amelyek meghatározott alaki és méretbeli előírásoknak felelnek meg, és amelyek a járdák felületi rétegénél használhatók, és főként adalékolt és adalékok nélküli agyagból és egyéb anyagokból készülnek a CEN-meghatározás szerint. Ezeknek a kerámialapoknak a fajlagos tömege nem haladhatja meg a 40 kg/m2-t.

Amennyiben fel van tüntetve, az egyes kritériumok kifejezetten csak valamely adott alcsoportra vonatkoznak. Amennyiben nincs másként feltüntetve, a kritérium minden termékre vonatkozik. A számítási eljárással kapcsolatos adatok a műszaki függelékben találhatók.

Esetenként az egyes kritériumok esetén megadottól eltérő vizsgálati módszerek is alkalmazhatók, amennyiben azok egyenértékűségét a kérelem vizsgálatát végző illetékes testület elfogadja.

Amennyiben lehetséges, a vizsgálatokat megfelelően akkreditált laboratóriumoknak vagy az EN ISO 17025 szabványban meghatározott általános feltételeknek megfelelő laboratóriumoknak kell elvégezniük.

Amennyiben szükséges, az illetékes testületek kísérő dokumentumokat kérhetnek és független vizsgálatokat végezhetnek.

Az illetékes testületek számára ajánlott, hogy vegyék figyelembe az elismert környezetgazdálkodási rendszerek, pl. az EMAS vagy az ISO 14001 alkalmazását a kérelmek elbírálásánál, illetve az e mellékletben szereplő kritériumoknak való megfelelés folyamatos ellenőrzése során. (

Megjegyzés:

az ilyen környezetgazdálkodási rendszer alkalmazása nem követelmény.

)

ÖKOLÓGIAI KRITÉRIUMOK

1. Nyersanyagok kitermelése

1.1. Kitermelésirányítás (csak természetes termékek esetén)

A természetes építőkövek teljes kitermelésirányítási eredményének kiszámítása 9 főindikátor (I) mátrixából történik. A végeredmény az egyes indikátorok eredményeinek összegéből adódik, szükség esetén a korrekciós együtthatóval (W) történő szorzást követően (a számítási eljárásokat lásd: műszaki függelék – A1). A kőbányák súlyozott eredményének legalább 25 pontnak kell lennie. Az egyes indikátorok eredményének a kizárási határértéken belül kell lennie (amennyiben létezik ilyen).

Ezenfelül az alábbi feltételeknek teljesülnie kell:

- nem okozhat zavart a mély rétegvízadóban (lásd: műszaki függelék – A1),

- nem okozhat zavart semmilyen olyan felszíni víztömegben, amely lakossági vízkészletet vagy forrást táplál, illetve amennyiben a víztömeg szerepel a tagállamok által a vízpolitika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [1] alapján meghatározott védett területek jegyzékében, illetve amennyiben a vízfolyás átlagos hozama > 5 m3/s (lásd: műszaki függelék – A1),

- a kőbányának rendelkeznie kell zárt szennyvíztisztító rendszerrel a fűrészelési hulladék környezetbe történő jutásának megakadályozására, illetve az újrahasznosítási kör táplálására. A vizet a kőfejtési tevékenység során történő felhasználás helyének közelében kell tárolni, majd zárt csővezetéken kell a megfelelő feldolgozóberendezéshez szállítani. A tisztítást követően a víz újból hasznosítható.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmezőnek az alábbi mátrix, valamint a műszaki függelék – A1 vonatkozó utasításainak megfelelően be kell nyújtania a súlyozott teljes kitermelésirányítási eredmény számítását és a hozzá tartozó adatokat mind a kilenc indikátor esetében (feltüntetve többek között, hogy mindegyik indikátor értéke a kizárási határértéken belül van, amennyiben az meg van adva). A kérelmezőnek megfelelő dokumentációt és/vagy nyilatkozatokat kell bemutatnia, amelyek igazolják az összes fenti kritériumnak való megfelelést.

Indikátor | Megjegyzések | Eredmény |

| | | 5 (kiváló) | 3 (jó) | 1 (elégséges) | Kizárási határérték |

1.1. Víz-újrahasznosítási arány | Újrahasznosított szennyvízA folyamatokból kilépő összes víz · 100 Lásd: műszaki függelék – A3 | > 95 | 95–85 | 84–80 | < 80 | W4 |

1.2. Helyreállítás egyidejűségének mértéke | művelt terület (fejtési front + aktív hányó)/m2 engedélyezett terület m2 (%) | < 15 | 15–30 | 31–50 | > 50 | W1, W2, W3 |

1.3. Kőtömbhasznosítás | értékesíthető tömb m3/kitermelt anyag m3 (%) | márvány | > 40 | 40–30 | 29–20 | < 20 | – |

gránit | > 50 | 50–40 | 39–30 | < 30 |

egyéb | > 20 | 20–15 | 14–10 | < 10 |

1.4. Természeti erőforrások hatékony kihasználása | hasznosítható anyag m3/kitermelt anyag m3 (%) | márvány | > 60 | 60–45 | 44–35 | < 35 | – |

gránit | > 60 | 60–45 | 44–35 | < 35 |

egyéb | > 50 | 50–35 | 34–25 | < 25 |

1.5. Az üzemi berendezések munkakörülményei | összes munkaóra száma/éves kitermelés (h/m3) | kerekes rakodógép | < 3,5 | 3,5–5,5 | > 5,5 | – | – |

kotrógép | < 2,5 | 2,5–3,0 | > 3,5 | – |

1.6. Levegőminőség | A PM 10-lebegő részecskéknek (μg/Nm3) a kőbánya határain mért éves határértéke Vizsgálati módszer: EN 12341 | < 20 | 20–100 | 101–150 | > 150 | W1, W3 |

1.7. Vízminőség | Lebegő anyag (mg/l) Vizsgálati módszer: ISO 5667-17 | < 15 | 15–30 | 31–40 | > 40 | W1, W2, W3, W4 |

1.8. Zaj | A kőbánya területének határán mérve (dB(A)) Vizsgálati módszer: ISO 1996/1 | < 30 | 30–55 | 56–60 | > 60 | W1, W3 |

1.9. Vizuális hatás | Lásd: műszaki függelék – A1 | 0–10 | > 10–20 | > 20–30 | >30 | W1, W3 |

A súlyozás felsorolása (csak ott kell használni, ahol meg van adva):

W1. Természetvédelem: Amennyiben a kőbánya az alábbi területeken található:

- a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv [2], illetve módosításai alapján bejelentett közösségi jelentőségű területek, vagy

- a Natura 2000 hálózatba tartozó, a vadon élő madarak védelméről szóló, 1979. április 2-i 79/409/EGK tanácsi irányelv [3], illetve módosításai alapján különösen védett területek, valamint a 92/43/EGK irányelv hatálya alá tartozó területek,

- az Európai Közösség területén kívül eső olyan egyenértékű terület, amely az Egyesült Nemzetek Szervezetének a biológiai sokféleségről szóló egyezménye [4] vonatkozó rendelkezéseinek hatálya alá esik,

a W1 az alábbi indikátorokra vonatkozik: helyreállítás egyidejűségének mértéke, (I.2), levegőminőség (I.6), vízminőség (I.7), zaj (I.8), vizuális hatás (I.9). Ugyanezek az előírások érvényesek abban az esetben is, amennyiben a kőbánya az ilyen területeken kívül esik, de jelentős hatással lehet azokra nézve akár egymagában, akár más üzemekkel és projektekkel közösen [5]. A vonatkozó súlyozás értéke 0,3.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmezőnek nyilatkozatot, valamint megfelelő dokumentációt kell benyújtania, amennyiben a kőbánya a 92/43/EGK és 79/409/EGK irányelv alapján a fentiekben részletezett közösségi jelentőségű területen van, vagy annak szomszédságában fekszik. A Natura 2000 hálózatot képező területek felsorolása és bejelentése a tagállamok által összeállított térképeken történik. Az Európai Unión kívül eső területek esetében a kérelmezőnek nyilatkozatot, valamint megfelelő dokumentációt kell bemutatnia annak bizonyítására, hogy a kőbánya területe az Egyesült Nemzetek Szervezetének a biológiai sokféleségről szóló 1992. évi egyezménye hatálya alá tartozó védett területeken vagy azok szomszédságában fekszik.

W2. Talajvédelem: az alábbi indikátorokra vonatkozik: helyreállítás egyidejűségének mértéke (I.2) és vízminőség (I.7), a súlyozás három különböző értéket vehet fel a lehetséges földhasználattól függően (a részleteket lásd: műszaki függelék – A1):

Talajvédelem | I – II osztály | III – IV – V osztály | VI – VII – VIII osztály |

Súly | 0,3 | 0,5 | 0,8 |

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmezőnek megfelelő dokumentációt, többek között egy térképet is be kell nyújtania a kőbánya területének földminőségéről.

W3. A kőbánya területének 5 km-es sugarában (távolságban) lévő települések népsűrűsége: az alábbi indikátorokra vonatkozik: helyreállítás egyidejűségének mértéke (I.2), levegőminőség (I.6), vízminőség (I.7) és zaj (I.8), vizuális hatás (I.9). Az indikátorok három népsűrűségi tartomány függvényeként kerülnek súlyozásra:

Népsűrűség | > 100 lakos/km2 | 20–100 lakos/km2 | < 20 lakos/km2 |

Súly | 0,5 (0,6) | 0,7 (0,84) | 0,9 |

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmezőnek térképet és megfelelő dokumentációt kell benyújtania a kőbánya határának (engedélyezett terület) 5 km-es sugarában (távolságban) lévő települések népsűrűségének vizsgálatához. A kérdéses területen meglévő kőbányák és terjeszkedő települések esetén a zárójelben feltüntetett súlyozási tényezőket kell használni. Ez nem vonatkozik az ilyen kőbányák már engedélyezett területének nagymértékű (>75 %) növelésére.

W4. Amennyiben a kőbánya felszíni víztömegekre (átlagos hozam < 5 m3/s) van hatással, mind a víz-újrahasznosítási hányad (I.1), mind pedig a vízminőség (I.7) indikátor esetén 0,5 súlyozás használandó.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmezőnek megfelelő dokumentációt kell benyújtania annak bemutatására, hogy hatással van-e a kőbánya valamilyen módon a felszíni víztömegre.

1.2. Kitermelés irányítás (kizárólag feldolgozott termékek esetén)

A feldolgozott kemény padlóburkolatok előállítása során felhasznált nyersanyagoknak a megfelelő kitermelési tevékenységekre vonatkozó alábbi követelményeknek kell megfelelniük:

Paraméter | (Teljesítendő) feltétel |

Kitermelési tevékenység projektje és a környezet rekultivációja | A kérelmező nyilatkozatát tartalmazó műszaki jelentés szükséges annak bemutatására, hogy a kitermelési tevékenység és a környezetrekultiváció teljes mértékben megfelel a módosított 92/43/EGK irányelv (élőhelyek) és a módosított 79/409/EGK irányelv (madarak) rendelkezéseinek. Az Európai Unión kívül eső területek esetében hasonló műszaki jelentésre van szükség az Egyesült Nemzetek Szervezete biológiai sokféleségre vonatkozó egyezményének (1992) való megfelelés, illetve – amennyiben létezik – a nemzeti biológiai sokféleség megőrzésére szolgáló stratégia és akcióterv ismeretének bemutatására. |

Vizuális hatás Lásd: műszaki függelék – A1 | X % ≤ 30 |

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező benyújtja a vonatkozó adatokat és dokumentumokat, a terület térképével együtt.

2. Nyersanyagok kiválasztása (minden padlóburkoló anyag esetén)

Nem adhatók a nyersanyagokhoz olyan anyagok vagy készítmények, amelyek a felhasználás idején az alábbi, a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1967. június 27-i 67/548/EGK tanácsi irányelvben [6] és annak módosításaiban meghatározott R-mondatok valamelyike (illetve azok kombinációja) alá vannak besorolva vagy oda besorolhatók:

R45 (rákot okozhat);

R46 (öröklödő genetikai károsodást okozhat);

R50 (nagyon mérgező a vízi szervezetekre);

R51 (mérgező a vízi szervezetekre);

R52 (ártalmas a vízi szervezetekre);

R53 (a vízi környezetben hosszantartó károsodást okozhat);

R60 [a fertilitást (fogamzóképességet és nemzőképességet) károsíthatja];

R61 (a születendő gyermekre ártalmas lehet).

Az anyagok újrahasznosításának környezeti előnyei miatt ezek a kritériumok nem vonatkoznak a folyamatban használt és az A2. függelékben meghatározott, zárt rendszerben újrahasznosított anyagokra.

Amennyiben az adalékanyagokban ólom, kadmium és antimon (vagy azok bármilyen vegyülete) kerül felhasználásra, azok mértéke nem haladhatja meg az alábbi specifikus határértékeket:

Paraméter | Határérték (a mázak %-ában) |

Ólom | 0,5 |

Kadmium | 0,1 |

Antimon | 0,25 |

A természetes és feldolgozott termékekhez felhasznált nyersanyag nem tartalmazhat azbesztet.

A termékekben a poliésztergyanták használata a nyersanyagok összes tömegének legfeljebb 10 %-a lehet.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező benyújtja a nyersanyagkészítmények kémiai és ásványtani elemzését, valamint a fenti kritériumoknak való megfelelésről szóló nyilatkozatot.

3. Végső megmunkálás (kizárólag természetes termékek esetén)

A természetes termékek végső megmunkálását az alábbi követelményeknek megfelelően kell elvégezni:

Paraméter | Határérték (amely alatt kell maradni) | Vizsgálati módszer |

Részecskekibocsátás a levegőbe | PM 10 < 150 μg/Nm3 | EN 12341 |

Sztirolkibocsátás a levegőbe | < 210 mg/Nm3 | |

Víz-újrahasznosítási arány | Újrahasznosítási mérték =Újrahasznosított szennyvízA folyamatokból kilépő összes víz · 100 ≥ 90 % | műszaki függelék – A3 |

Lebegőanyag-kibocsátás vízbe | < 40 mg/l | ISO 5667-17 |

Cd-kibocsátás vízbe | < 0,015 mg/l | ISO 8288 |

Cr(Vl)-kibocsátás vízbe | < 0,15 mg/l | ISO 11083 |

Fe-kibocsátás vízbe | < 1,5 mg/l | ISO 6332 |

Pb-kibocsátás vízbe | < 0,15 mg/l | ISO 8288 |

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező benyújtja az összes kibocsátási ponton mért valamennyi kibocsátási paraméternek megfelelő elemzési és vizsgálati jelentést. Abban az esetben, ha vizsgálati módszer nincs meghatározva, sem vizsgálat vagy megfigyelés céljára kijelölve, az illetékes testületeknek a kérelmező által benyújtott nyilatkozatokra és dokumentációra, és/vagy független ellenőrzésekre kell támaszkodniuk.

4. Gyártási folyamat (kizárólag feldolgozott termékek esetén)

4.1. Energiafelhasználás

Az energiafelhasználás a műkövek és mozaikpadlólapok esetében a folyamat energiaszükségletéből (process energy requirement - PER), kerámialapok és agyaglapok esetében az égetés energiaszükségletéből (energy requirement for firing - ERF) számítandó ki. Megjegyzés: valamennyi határérték az értékesítésre kész késztermékre vonatkoztatott MJ/m2-ben van megadva. Ez a kritérium nem vonatkozik a beton burkolóelemre vagy az áttört csipkézet égetési szakaszára (dekoráció).

A. Folyamat energiaszükségletének (PER) határértéke

A műkövek és mozaikpadlólapok folyamat-energiaszükséglete (PER) a gyártási folyamat során nem haladhatja meg az alábbi értékeket:

| Határérték (MJ/m2) | Vizsgálati módszer |

műkövek | 100 | műszaki függelék – A4. |

mozaikpadlólapok | 60 | műszaki függelék – A4. |

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező a műszaki függelék A4. pontjának útmutatása alapján számítja ki a folyamat energiaszükségletét (PER), és nyújtja be annak eredményét és a kísérő dokumentációt.

B. Az égetés energiaszükségletének (ERF) határértéke

A kerámialapok és az agyaglapok égetési energiaszükséglete (ERF) nem haladhatja meg az alábbi értékeket:

| Határérték (MJ/m2) | Vizsgálati módszer |

kerámialapok (fajlagos tömeg ≤ 19 kg/m2) | 50 | műszaki függelék – A4. |

kerámialapok (fajlagos tömeg >19 kg/m2) | 70 | műszaki függelék – A4. |

agyaglapok (fajlagos tömeg ≤ 40 kg/m2) | 60 | műszaki függelék – A4. |

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező a műszaki függelék A4. pontjának útmutatása alapján számítja ki az égetés energiaszükségletét (ERF), és nyújtja be annak eredményét és a kísérő dokumentációt.

4.2. Vízfelhasználás

A termelési láncban szereplő folyamatok során keletkezett szennyvíz újrahasznosítási aránya legalább 90 %. Az újrahasznosítás arányát az üzemen belül és kívül újrahasznosított szennyvíz, illetve a folyamatból kilépő összes vízmennyiség arányaként kell kiszámítani, a műszaki függelék A3. pontjában meghatározottaknak megfelelően.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező benyújtja a víz újrahasznosítási arányára vonatkozó számítást, beleértve a keletkezett szennyvíz összes mennyiségére, az újrahasznosított víz mennyiségére, illetve a folyamatban felhasznált nyersvíz mennyiségére és forrására vonatkozó nyers adatokat.

4.3. Kibocsátás a levegőbe

Műkövek

Az alábbi paraméterek levegőbe történő kibocsátása a teljes gyártási folyamat során nem haladhatja meg az alábbi értékeket:

Paraméter | Határérték (mg/m2) | Vizsgálati módszer |

Részecskék | 300 | ISO 9096 |

NOX | 1200 | ISO 11564 |

SO2 | 850 | ISO 7935 |

Sztirol | 2000 | – |

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező benyújtja a megfelelő dokumentációt és vizsgálati jelentéseket az összes, fent említett kibocsátási paraméterről a műszaki függelék A5. pontjában leírtak szerint. Abban az esetben, ha vizsgálati módszer nincs meghatározva, illetve vizsgálat vagy megfigyelés céljára kijelölve, az illetékes testületeknek a kérelmező által benyújtott nyilatkozatokra és dokumentációra, és/vagy független ellenőrzésekre kell támaszkodniuk.

Kerámialapok

A sajtolás, mázolás és porlasztásos szárítás során a levegőbe történő összes részecske-kibocsátás ("hideg kibocsátás") nem haladhatja meg az 5 g/m2 értéket.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező benyújtja a megfelelő dokumentációt és vizsgálati jelentéseket a műszaki függelék A5. pontjában leírtak szerint.

Az alábbi paraméterek levegőbe történő kibocsátása az égetési folyamat során nem haladhatja meg az alábbi értékeket:

Paraméter | Határérték (mg/m2) | Vizsgálati módszer |

Részecskék | 200 | ISO 9096 |

F | 200 | ISO/CD 15713 |

NOX | 2500 | ISO 11564 |

SO2 | 1500 | ISO 7935 |

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező benyújtja a megfelelő dokumentációt és vizsgálati jelentéseket az összes, fent említett kibocsátási paraméterről a műszaki függelék A5. pontjában leírtaknak megfelelően.

Agyaglapok

Az alábbi paraméterek levegőbe történő kibocsátása az agyaglapok égetési folyamata során nem haladhatja meg az alábbi értékeket:

Paraméter | Határérték (mg/m2) | Vizsgálati módszer |

Részecskék | 250 | ISO 9096 |

F | 200 | ISO/CD 15713 |

NOX | 3000 | ISO 11564 |

SO2 | 2000 | ISO 7935 |

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező benyújtja a megfelelő dokumentációt és vizsgálati jelentéseket az összes, fent említett kibocsátási paraméterről a műszaki függelék A5. pontjában leírtaknak megfelelően.

Mozaikpadlólapok és beton burkolóelemek

Az alábbi paraméterek levegőbe történő kibocsátása az egész gyártási folyamat során nem haladhatja meg az alábbi értékeket:

Paraméter | Határérték (mg/m2) | Vizsgálati módszer |

Részecskék | 300 | ISO 9096 |

NOX | 2000 | ISO 11564 |

SO2 | 1500 | ISO 7935 |

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező benyújtja a megfelelő dokumentációt és vizsgálati jelentéseket az összes, fent említett kibocsátási paraméterről a műszaki függelék A5. pontjában leírtaknak megfelelően.

4.4. Kibocsátás a vízbe

A helyszínen vagy nem a helyszínen végzett szennyvízkezelést követően az alábbi paraméterek értéke nem haladhatja meg az alábbi határértékeket:

Lebegőanyag-kibocsátás vízbe | 40 mg/l | ISO 5667-17 |

Cd-kibocsátás vízbe | 0,015 mg/l | ISO 8288 |

Cr(Vl)-kibocsátás vízbe | 0,15 mg/l | ISO 11083 |

Fe-kibocsátás vízbe | 1,5 mg/l | ISO 6332 |

Pb-kibocsátás vízbe | 0,15 mg/l | ISO 8288 |

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező benyújtja a megfelelő dokumentációt és vizsgálati jelentéseket, amellyel igazolja, hogy azok a fenti kritériumoknak megfelelnek.

4.5. Cement

A cementgyártási nyersanyagok felhasználásának meg kell felelnie a feldolgozott termékek kitermelésirányítási követelményeinek (1.2. kritérium).

Az olyan termékek esetében, amelyekhez a gyártás során cementet használnak, az alábbi adatokat kell benyújtani:

- az egyes termékekben felhasznált cement gyártása során a folyamatnak a műszaki függelék A4. pontjának útmutatása alapján kiszámított energiaszükséglete (PER) nem haladhatja meg a 3800 MJ/t értéket,

- az egyes termékekben található cement előállítása az alábbi levegőbe történő kibocsátási határértékek figyelembevételével történhet:

Paraméter | Határérték (g/t) | Vizsgálati módszer |

Por | 65 | ISO 9096 |

SO2 | 350 | ISO 11632 |

NOX | 900 | ISO 11564 |

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező benyújtja a megfelelő vizsgálati jelentéseket és dokumentációt a folyamat energiaszükségletével (PER) és a cementgyártásból keletkező, levegőbe történő kibocsátásokkal kapcsolatban.

5. Hulladékgazdálkodás

Minden, a termék-előállításban részt vevő üzemnek rendelkeznie kell a termék-előállításból származó hulladék és maradékanyagok kezelésére szolgáló rendszerrel. A rendszert dokumentálni kell, és a kérelemben le kell írni annak működését, amelyben legalább az alábbi három elemre vonatkozó információnak kell szerepelnie:

- az újrahasznosítható anyagoknak a hulladékáramtól való elválasztására és felhasználására szolgáló eljárásai,

- az anyagok egyéb felhasználásra történő visszanyerésének eljárásai,

- a veszélyes hulladék kezelésének és ártalmatlanításának eljárásai.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező benyújtja a megfelelő dokumentációt.

5.1. Hulladékhasznosítás (kizárólag feldolgozott termékek esetén)

A folyamat vagy a folyamatok által termelt hulladéknak legalább 70 tömegszázalékát hasznosítani kell a hulladékokról szóló 75/442/EGK irányelv módosításáról szóló, 1991. március 18-i 91/156/EGK tanácsi irányelvben [7] megállapított általános feltételeknek és meghatározásoknak megfelelően.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező például a tömegmérleg-egyenleg és/vagy a környezetvédelmi jelentéstételi rendszerek alapján megfelelő dokumentációt nyújt be, amely megadja például az újrafeldolgozás, ismételt felhasználás vagy visszanyerés/regeneráció útján történő, külső vagy belső úton megvalósított hasznosítás mértékét.

6. Felhasználási fázis

6.1. Veszélyes anyagok kibocsátása (kizárólag mázas kerámialapok)

A mázas kerámialapok felhasználási fázisában és életciklusának végén a veszélyes anyagok lehetséges kibocsátásának korlátozása céljából a termékeket az EN ISO 10545-15 szerinti vizsgálati módszerrel kell ellenőrizni. Az alábbi határértékek nem léphetők túl:

Paraméter | Határérték (mg/m2) | Vizsgálati módszer |

Pb | 80 | ISO 10545-15 |

Cd | 7 | ISO 10545-15 |

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező elemzést és vizsgálati jelentéseket nyújt be a fenti kibocsátási paraméterekkel kapcsolatban. Ezekben ki kell térni a terméknek az építőipari termékekre vonatkozó tagállami törvények, rendeletek és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1988. december 21-i 89/106/EGK tanácsi irányelv [8], valamint az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában megjelent, a CEN által meghatározott, megfelelő harmonizált szabványok követelményeinek való megfelelésére.

7. Használatra való alkalmasság

A terméknek használatra alkalmasnak kell lennie. A vonatkozó információ a megfelelő ISO, CEN vagy azokkal egyenértékű vizsgálati módszerekből, mint például nemzeti vagy vállalati vizsgálati eljárásokból származó adatokkal igazolható.

Értékelés és ellenőrzés: mellékelni kell a vizsgálati eljárásokra és eredményekre vonatkozó adatokat, valamint egy olyan nyilatkozatot, amely szerint a végfelhasználó által történő megfelelő használattal kapcsolatos minden más információ figyelembevételével a termék használatra alkalmas. A 89/106/EGK irányelv alapján egy termék akkor tekintendő használatra alkalmasnak, ha megfelel valamely harmonizált szabvány, európai műszaki jóváhagyás vagy nem harmonizált, közösségi szinten elismert műszaki előírás követelményeinek. Az építőipari termékekre vonatkozó EK-megfelelőségi jel, a "CE" a gyártók számára könnyen felismerhető megfelelőségi tanúsítást biztosít, amely ebben az összefüggésben elégségesnek tekinthető.

8. Fogyasztói tájékoztatás

A terméket megfelelő fogyasztói tájékoztatóval kell értékesíteni, amely tájékoztatást ad a termék helyes általános és műszaki felhasználásáról, valamint karbantartásáról. A termék csomagolásán és/vagy a terméket kísérő okmányokon az alábbi információnak kell szerepelnie:

a) arra vonatkozó információ, hogy a terméknek odaítélték a közösségi ökocímkét, valamint a logó 2. rovatának általános tájékoztatásán túl egy rövid, de jellemző leírás arról, hogy ez mit jelent;

b) a termék felhasználására és karbantartására vonatkozó javaslatok. Ennek az információnak ki kell emelnie minden, különösen a kültéri termékek karbantartására és felhasználására vonatkozó utasítást. Szükség esetén hivatkozni lehet a termék szélsőséges éghajlati vagy egyéb viszonyok között történő felhasználásának sajátosságaira, például fagyállóság/vízfelvétel, szennyeződésállóság, vegyi ellenállóság, az aláterítés készítésének szükségessége, tisztítási útmutatás, valamint a javasolt tisztítószerek és a tisztítás gyakorisága. Az információ kitérhet még a termék műszaki értelemben vett várható élettartamára, akár átlagértékként, akár intervallumként megadva;

c) az újrahasznosítás vagy ártalmatlanítás lehetséges módjai (magyarázat arra, hogy a fogyasztó megismerje a termék kiváló tulajdonságait);

d) információ a közösségi ökocímkéről és az ezzel kapcsolatos termékcsoportokról, beleértve az alábbi szöveget (vagy annak megfelelőjét): "további információ a közösségi ökocímke honlapján található: http://europa.eu.int/ecolabel".

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező mintát mutat be a csomagolásról és/vagy a mellékelt szövegről.

9. A közösségi ökocímkén megjelenő információ

Az ökocímke 2. rovatában a következő szövegnek kell szerepelnie:

Természetes termékek:

- a nyersanyag-kitermelés csökkentett hatása az élőhelyekre és a természeti erőforrásokra,

- korlátozott kibocsátás a végső megmunkálás során,

- továbbjavított fogyasztói információ és hulladékgazdálkodás.

Feldolgozott termékek:

- csökkentett energiafelhasználás a gyártási folyamat során,

- csökkentett kibocsátások a levegőbe és vízbe,

- továbbjavított fogyasztói tájékoztatás és hulladékgazdálkodás.

Értékelés és ellenőrzés: a kérelmező mintát nyújt be a csomagolásról és/vagy a mellékelt szövegről.

MŰSZAKI FÜGGELÉK

A kérelmező megad minden szükséges, a felhasználást közvetlenül megelőző időszakra vonatkozó számított, mért vagy vizsgált információt. A mérésnek jellemzőnek kell lennie a szóban forgó vizsgálati sorozatra, és lehetőség szerint következetesnek kell lennie a kérelem valamennyi részével.

A1. Nyersanyag-kitermelés – indikátor- és súlyozásmeghatározások

Rétegvízadó

A "rétegvízadó" kifejezés artézi vízréteget jelent.

A felszíni víztömegek átlagos térfogatárama

A kőbánya által érintett vízfolyás átlagos hozamának kiszámítása a szóban forgó kőbánya engedélyezett területének figyelembevételével történik. A számítás a következőképpen történik: a folyóvíz-keresztmetszet és a víz áramlási sebességének szorzata. Az értékek legalább 12 hónapra reprezentatívak.

Az indikátorok leírása

I.1. Víz-újrahasznosítási arány

Lásd az A3. pontot.

I.2. Helyreállítás egyidejűségének mértéke

Az I.2. indikátor kiszámítása az érintett terület méréséből (amely magában foglalja a fejtési front és az aktív hányó területét) és az engedélyezett terület méréséből áll. Ezeket a területeket a működés során kell megmérni.

I.3. Kőtömbhasznosítás

Az I.3. indikátor kiszámítása az értékesíthető kőtömbök és az évente kitermelt teljes mennyiség értékelését jelenti. Az értékesíthető kőtömbök (a CEN/TC 246/N.237 prEN 12670 "Natural stones – Terminology" dokumentum meghatározása alapján) a kőbányákból származó kőzetekből álló, felhasználható kövekre vonatkozik, amelyek alkalmasak további feldolgozásra lapok vagy egyéb építési termékek előállítása céljából.

I.4. Természeti erőforrások hatékony kihasználása

Az I.4. indikátor kiszámítása a felhasználható anyag és az évente kitermelt teljes mennyiség értékelését jelenti. A hasznosítható anyag az összes olyan anyagmennyiség, amely nem kerül a meddőhányóra: például az értékesíthető kőtömbök, zúzott kő és minden más anyag, amely további feldolgozásra és használatra alkalmas.

I.5. Az üzemi berendezések munkakörülményei

Az I.5. indikátor kiszámítása a következő: a termelőtevékenység során egy munkagép összes munkaóráinak száma elosztva az évente kitermelt hasznosítható anyag mennyiségével (m3). A hasznosítható anyag az összes olyan anyag mennyisége, amely nem kerül a meddőhányóra: például az értékesíthető kőtömbök, zúzott kő és minden más anyag, amely további hasznosításra alkalmas. Amennyiben a kőbányában egynél több kotrógép vagy kerekes rakodógép található, a legmagasabb számú ledolgozott órát kell figyelembe venni.

I.6. Levegőminőség

Az indikátort a környezeti levegőben lévő kén-dioxidra, nitrogén-dioxidra és nitrogén-oxidokra, porra és ólomra vonatkozó határértékekről szóló, 1999. április 22-i 1999/30/EK tanácsi irányelv [9] határozza meg. Az I.6. indikátor meghatározása a PM 10 szuszpendált részecskéknek a kőbánya határa mentén a tanácsi irányelv speciális vizsgálati módszerének és általános rendelkezéseinek alapján történő mérését jelenti (a PM 10 meghatározása a 2. cikk (11) bekezdésében található). A vizsgálati módszert az EN 12341 szabvány határozza meg.

I.7. Vízminőség

Ez az indikátor a kezelést követően a kőbánya területéről kifolyó felszíni vizekben található lebegőanyag-részecskék teljes kibocsátott mennyiségét írja le az ISO 5667-17 szabványban található vizsgálati módszer segítségével.

I.8. Zaj

Ez az indikátor a kőbánya határánál mért zajszintet írja le. A nem impulzusszerű zajokat kell mérni. Az I.8. indikátor kiszámítása a zajnak az ISO 1996-1 szabvány vizsgálati módszere szerinti mérését jelenti.

I.9. Vizuális hatás

A vizuális hatás kiszámítása a kőbánya fejtési frontján és egy másik, a vizuális hatás meghatározása szempontjából lényeges külső "nézőponton" (például közelben fekvő városokon, látogatott helyeken vagy főbb útvonalakon stb.) átmenő metszet megrajzolását jelenti. A százalékos végeredmény kiszámítása az eredetileg számított értékek közül a legmagasabb (legrosszabb helyzetet feltételező) értékből történik. A véglegesen kiválasztott "nézőponttal" kapcsolatos rövid magyarázatot kell benyújtani az illetékes testülethez. Mindegyik (P) nézőpontból meg kell rajzolni az "alsó sugarat" a domborzat felületére érintőleges irányban, amely metszi a "látható kőbányaterület" legalsó pontját. A látható kőbánya terület a kitermelés vagy az aktív hányó területe. A korábban már rekultivált területeket (mind a fejtési területen, mind a hányón) nem kell figyelembe venni. Ugyanabból a nézőpontból egy második sugarat (az úgynevezett "felső sugár") is fel kell venni, amely metszi a fejtési front legfelső pontját. A felső és az alsó sugár a kőbánya metszetrajzán lehetővé teszi a látható front magasságának meghatározását (a fejtési fronttal egyező, a felső és az alsó sugár közötti látható távolság). A számítást a kőfejtési projekt alapján kell végezni. A geometriai adatokat az alábbi képletbe kell foglalni, és az eredmény a kőbányának az adott nézőpontra gyakorolt vizuális hatását leíró hányados.

x % =

· 100

ahol (A1 ábra):

h = a "P" nézőpontból látható függőleges magasság (méterben);

L = a legrosszabb "P" nézőpont és a front közötti vízszintes távolság (méterben);

tan30o = az emberi látókúp átlagos szögének tangense;

x = % = a vizuális hatás százalékos értéke.

A h2 kifejezés a kőbánya látható kúpjának alapterületét jelenti, míg az (L tan30o)2 kifejezés az emberi szem átlagos látókúpjának alapterületét jelenti.

+++++ TIFF +++++

A1. ábra: A vizuális hatás indikátorának grafikus meghatározása

Az eredmény meghatározásakor a kiszámított értékek közül a legmagasabbat kell figyelembe venni.

A súlyozás leírása

W2. Talajvédelem/földterület minőségének osztályozása

Az Európai Talajhivatal javaslatának megfelelően a talajt a képességei és az egyes kultúrák termesztése korlátozásának súlya alapján nyolc minőségi csoportba sorolják. Az osztályok tájékoztató jellegű leírása az alábbi:

- Az I. osztályba tartozó talajok esetében a hiányosságok csekély mértékűek, amelyek korlátozzák az ilyen talaj használatát,

- A II. osztályba tartozó talajok esetében a közepes mértékű hiányosságok tapasztalhatók, amelyek csökkentik a választható növények körét, vagy közepes megőrzési intézkedéseket igényelnek,

- A III. osztályba tartozó talajok esetében nagymértékű hiányosságok tapasztalhatók, amelyek csökkentik a választható növények körét, vagy különleges megőrzési intézkedéseket igényelnek, illetve mindkettő fennáll,

- A IV. osztályba tartozó talajok esetében nagyon nagy mértékű hiányosságok tapasztalhatók, amelyek csökkentik a választható növények körét vagy nagyon gondos gazdálkodást igényelnek, illetve mindkettő fennáll,

- Az V. osztályba tartozó talajok esetében nagyon kis mértékű az erózió, vagy egyáltalán nincs, viszont ezekkel kapcsolatban más olyan hiányosságok tapasztalhatók, amelyek nem szüntethetők meg, és a talaj használatát főként legelőként, vadászterületként, erdőségként, vagy vadon élő állatok takarmányaként és búvóhelyeként történő felhasználásra korlátozzák,

- A VI. osztályba tartozó talajok esetében nagymértékű hiányosságok tapasztalhatók, amelyek általában művelésre alkalmatlanná teszik ezeket a talajokat és használatukat főként legelőként, vadászterületként, erdőségként, vagy vadon élő állatok takarmányaként és búvóhelyeként történő felhasználásra korlátozzák,

- A VII. osztályba tartozó talajok esetében nagyon nagy mértékű hiányosságok tapasztalhatók, amelyek művelésre alkalmatlanná teszik ezeket a talajokat és használatukat főként legelőként, erdőségként vagy vadon élő állatok számára történő hasznosításra korlátozzák,

- A VIII. osztályba tartozó talajok és egyéb területek esetében olyan hiányosságok tapasztalhatók, amelyek kizárják azok gazdasági növénytermesztés céljából történő felhasználását, és használatukat pihenőterületként, valamint vadon élő állatok számára, vízellátás céljaira vagy esztétikai célra történő hasznosításra korlátozzák.

A2. A nyersanyagok kiválasztása

A zárt láncú rendszerben újrahasznosított anyag: olyan anyag, amelyet a termelési rendszerből kivontak, és amely egy újrahasznosítási folyamaton keresztül visszakerült ugyanabba a termelési folyamatba.

A3. Víz-újrahasznosítási mérték

A víz-újrahasznosítási mérték kiszámítása az alábbi, az A2. ábrán megjelölt áramlásokon alapuló képlettel történik.

Újrahasznosítási mérték =

· 100 =

· 100

+++++ TIFF +++++

A2. ábra: A víz-újrahasznosítás mértékének számítása során használandó vízáramlási vázlat [10]

A4. Az energiafelhasználás (PER, ERF) kiszámítása

A folyamat energiaszükségletének (process energy requirement - PER) vagy az égetés energiaszükségletének (energy requirement for firing - ERF) kiszámítása során az egész üzem esetében vagy csak az égetés fázisában a megfelelő energiahordozókat kell figyelembe venni. Az energiaegységeket a fűtőanyagok bruttó fűtőértékei (maximális fűtőérték) segítségével kell átalakítani MJ mértékegységre (lásd az A1. táblázatot). Egyéb fűtőanyagok használata esetén fel kell tüntetni a számítás során használt fűtőértékeket. A villamos energia a villamos teljesítményként meghatározott, a hálózattól átvett és a belső előállítású nettó villamos energiát jelenti.

A műkövek előállítása során a PER meghatározásánál figyelembe kell venni a gyártó üzembe fűtőanyagként és villamos energiaként belépő összes energiaáramot.

A mozaikpadlólapok előállítása során a PER meghatározásánál figyelembe kell venni a gyártó üzembe fűtőanyagként és villamos energiaként belépő összes energiaáramot.

A kerámialapok előállítása során az ERF meghatározásánál figyelembe kell venni a kemencékbe az égetési szakasz során fűtőanyagként belépő összes energiaáramot.

Az agyaglapok előállítása során az ERF meghatározásánál figyelembe kell venni a kemencékbe az égetési szakasz során fűtőanyagként belépő összes energiaáramot.

A cement előállítása során a PER meghatározásánál figyelembe kell venni a gyártó rendszerbe fűtőanyagként és villamos energiaként belépő összes energiaáramot.

A1 táblázat: A PER és az ERF kiszámítási táblázata (a magyarázatot lásd a szövegben)

Gyártási időszak | Nap | Kezdet | Befejezés |

3Mennyiség (tonna vagy m) | | | | |

Fűtőanyag | Mennyiség | Mértékegység | Konverziós tényező | Energia (MJ) |

Földgáz | | kg | 54,1 | |

Földgáz | | Nm3 | 38,8 | | | | | |

Propán | | kg | 50,0 | | | | | |

Bután | | kg | 49,3 | | | | | |

Kerozin | | kg | 46,5 | | | | | |

Benzin | | kg | 52,7 | | | | | |

Dízelolaj | | kg | 44,6 | | | | | |

Gázolaj | | kg | 45,2 | | | | | |

Nehéz fűtőolaj | | kg | 42,7 | | | | | |

Sovány szén | | kg | 30,6 | | | | | |

Antracit | | kg | 29,7 | | | | | |

Faszén | | kg | 33,7 | | | | | |

Ipari koksz | | kg | 27,9 | | | | | |

Villamos energia | | kWh | 3,6 | | | | | |

Összes energia | | | | | |

Fajlagos energiafelhasználás (MJ/mennyiség) [11] | | | | | |

A5. Kibocsátás a levegőbe (kizárólag feldolgozott termékek esetén)

A légszennyező anyagok kibocsátási tényezőit az alábbiak szerint kell kiszámítani:

1. a környezetbe kibocsátott gázban a táblázatban szereplő minden paraméter koncentrációját meg kell határozni;

2. a számításokhoz használt méréseket a táblázatokban megadott vizsgálati eljárásoknak megfelelően kell végezni;

3. a mintavételezés a vizsgált termelési folyamat egészére reprezentatív.

[1] HL L 327., 2000.12.22., 1. o.

[2] HL L 206., 1992.7.22., 7. o.

[3] HL L 103., 1979.4.25., 1. o.

[4] HL L 309., 1993.12.13., 1. o.

[5] HL L 206., 1992.7.22., 7. o. különösen annak 6. cikke.

[6] HL 196., 1967.8.16., 1. o.

[7] HL L 78., 1991.3.26., 32. o.

[8] HL L 40., 1989.2.11., 12. o.

[9] HL L 163., 1999.6.29., 41. o.

[10] A "W" jelentése a környezetbe kibocsátott szennyvíz.

[11] Ossza el (a szürke mezőben lévő) összes energiát (a szürke mezőben lévő) mennyiséggel.

--------------------------------------------------