MELLÉKLET

1. BEVEZETÉS

Ez az ágazati referenciadokumentum (ÁRD) egy, az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontja (JRC) által összeállított részletes tudományos és szakpolitikai jelentésen (1) alapul.

A jogi háttér

A közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszert (EMAS) 1993-ban az 1836/93/EGK tanácsi rendelet (2) hozta létre és nyitotta meg a szervezetek önkéntes részvétele előtt. Az azóta eltelt időszakban az EMAS két alkalommal módosult jelentősen:

— az Európai Parlament és a Tanács 761/2001/EK rendelete (3),

— az 1221/2009/EK rendelet révén.

A legutóbbi módosítás 2010. január 11-én lépett hatályba, és fontos új eleme az ágazati referenciadokumentumok kidolgozásáról rendelkező 46. cikk. Ezeknek a dokumentumoknak az adott ágazat legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatait, környezeti teljesítménymutatóit, valamint – szükség szerint – a különböző teljesítményszintek azonosítására szolgáló kiválósági referenciakövetelményeket és értékelési rendszereket kell leírniuk.

E dokumentum értelmezése és használata

A környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszer (EMAS) önkéntes részvételen alapuló rendszer azon szervezetek számára, amelyek elkötelezettek környezeti teljesítményük folyamatos javítása mellett. Ezen a kereten belül ez az ágazati referenciadokumentum ágazatspecifikus iránymutatást tartalmaz a közigazgatási ágazat számára, rámutat számos javítási lehetőségre, és ismerteti a bevált gyakorlatnak számító eljárásokat.

A dokumentumot az Európai Bizottság állította össze az érdekeltek észrevételeinek felhasználásával. Egy ágazati szakértőkből és érdekeltekből álló műszaki munkacsoport a JRC vezetésével megvitatta, majd elfogadta a dokumentumban ismertetett legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatokat, ágazati környezeti teljesítménymutatókat és kiválósági referenciakövetelményeket. A referenciakövetelményeket illetően megállapítást nyert, hogy azok hitelesen képviselik az ágazat legjobban teljesítő szervezetei által elért környezeti teljesítményszintet.

Az ÁRD célja ötletekkel és inspirációval, valamint gyakorlati és műszaki útmutatással segíteni és támogatni mindazon szervezeteket, amelyek javítani szeretnék környezeti teljesítményüket.

Az ÁRD elsősorban azoknak a szervezeteknek szól, amelyek az EMAS keretében már nyilvántartásba vannak véve, másodsorban azoknak, amelyek a jövőben kívánják magukat nyilvántartásba vétetni, harmadsorban pedig azoknak, amelyek környezeti teljesítményük javítása érdekében szeretnének többet megtudni a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatokról. Ebből fakadóan e dokumentum célja a közigazgatásban működő összes szervezet támogatása abban, hogy a számára – akár közvetlenül, akár közvetett módon – releváns környezetvédelmi tényezőkre összpontosíthasson, illetve abban, hogy megismerhesse a legjobbnak tartott környezetvédelmi vezetési gyakorlatokat, a környezeti teljesítményének mérésére alkalmas, az adott ágazat szempontjából releváns környezeti teljesítménymutatókat, valamint a kiválósági referenciakövetelményeket.

Miként vegyék figyelembe az EMAS keretében nyilvántartásba vett szervezetek az ÁRD-ket?

Az 1221/2009/EK rendelet értelmében az EMAS keretében nyilvántartásba vett szervezeteknek két különböző szinten kell figyelembe venniük az ÁRD-ket:

1. Akkor, amikor a környezeti állapotfelmérés eredményének fényében kidolgozzák és bevezetik környezetvédelmi vezetési rendszerüket (4. cikk (1) bekezdés b) pont); A szervezeteknek ebben az esetben az ágazati referenciadokumentum releváns elemeit a saját környezeti állapotfelmérésükben és környezeti politikájukban azonosított releváns környezeti tényezőkkel kapcsolatos „környezeti célkitűzéseik” és „környezeti céljaik” meghatározása és felülvizsgálata keretében, valamint a környezeti teljesítményük javítása érdekében meghozandó intézkedések meghatározása során kell felhasználniuk.

2. Környezetvédelmi nyilatkozatuk készítésekor (4. cikk (1) bekezdés d) pont és 4. cikk (4) bekezdés). a) A szervezeteknek ebben az esetben az ÁRD-ben szereplő ágazatspecifikus környezeti teljesítménymutatókat azon mutatók (4) meghatározásakor kell figyelembe venniük, amelyek alapján jelentést készítenek környezeti teljesítményükről. A jelentés elkészítéséhez felhasznált mutatókat az ÁRD-ben javasolt mutatók alapján kell kiválasztani annak figyelembevételével, hogy azok mennyire relevánsak a szervezet környezeti állapotfelmérésében azonosított jelentős környezeti hatások szempontjából. Mindazonáltal csak a környezeti állapotfelmérésben azonosított legjelentősebb környezeti hatások szempontjából releváns mutatókat kell használni. b) A környezeti teljesítményre, valamint a környezeti teljesítménnyel kapcsolatos egyéb tényezőkre vonatkozó jelentés elkészítése során a környezetvédelmi nyilatkozatban a szervezeteknek meg kell említeniük, hogy a releváns legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatokat és – ha rendelkezésre állnak – kiválósági referenciakövetelményeket miként vették figyelembe. Be kell mutatni, hogy a környezeti teljesítmény (további) javítását szolgáló intézkedések és lépések meghatározása és az esetleges kiemelt területek kijelölése során hogyan használták fel a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatokat és a kiválósági referenciakövetelményeket (amelyek az ágazat legjobban teljesítő szervezetei által elért környezeti teljesítményt képviselik). Ugyanakkor a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok alkalmazása vagy a kiválósági referenciakövetelmények teljesítése nem kötelező, mivel az EMAS keretében – annak önkéntes jellegéből adódóan – maguk az érintett szervezetek dönthetik el a költségek és a hasznok elemzése alapján, hogy ez számukra mennyire megvalósítható. Ez a megvalósíthatósági értékelés a közigazgatási szervek számára is szükséges, amelyektől gyakran megkövetelik, hogy jó példával járjanak elöl. A környezeti teljesítménymutatókhoz hasonlóan a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok és a kiválósági referenciakövetelmények relevanciáját és alkalmazhatóságát is a szervezetnek kell megítélnie a környezeti állapotfelmérésben azonosított jelentős környezeti hatások, valamint az anyagi és műszaki lehetőségek ismeretében.

Az ÁRD olyan elemeit (teljesítménymutatók, legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok, kiválósági referenciakövetelmények), amelyek a szervezet által a környezeti állapotfelmérésben azonosított jelentős környezeti hatások szempontjából nem relevánsak, nem kell sem jelenteni, sem bemutatni a környezetvédelmi nyilatkozatban.

Az EMAS-ban való részvételt folyamatnak kell tekinteni. Keretében a szervezetnek minden olyan alkalommal, amikor környezeti teljesítményén javítani kíván (és értékeli azt), célszerű áttekintenie az ÁRD egy-egy részterülettel foglalkozó szakaszát, hogy abból merítsen ötleteket a következő lépésben kezelendő kérdéshez.

Az EMAS környezetvédelmi hitelesítő ellenőrizni fogja, hogy a szervezet a környezetvédelmi nyilatkozatának elkészítésekor figyelembe vette-e, illetőleg hogyan vette figyelembe az ÁRD-t (1221/2009/EK rendelet 18. cikk (5) bekezdés d) pont).

Az akkreditált környezetvédelmi hitelesítők az ellenőrzés során bizonyítékokat fognak kérni a szervezettől arra vonatkozóan, hogy az ÁRD elemei közül hogyan választották ki és vették figyelembe a számukra a környezeti állapotfelmérés fényében relevánsakat. Az ÁRD-ben bemutatott kiválósági referenciakövetelmények teljesülését nem fogják ellenőrizni, azt viszont igen, hogy a szervezet hogyan követte az ÁRD útmutatásait a teljesítménymutatók kiválasztása és azon önkéntes intézkedések meghatározása során, amelyek végrehajtása révén javítható a szervezet környezeti teljesítménye.

Az EMAS és az ÁRD önkéntes jellegére való tekintettel nem szabad a szervezetekre aránytalan terheket róni az ilyen bizonyítékok bemutatása terén. A környezetvédelmi hitelesítők nem kérhetik a szervezettől különösen, hogy indokolja meg, a környezeti állapotfelmérés eredményeire való tekintettel miért nem vett figyelembe egy adott, az ÁRD-ben szereplő bevált gyakorlatot, ágazatspecifikus teljesítménymutatót vagy kiválósági referenciakövetelményt. Azonban tehetnek javaslatot további olyan elemekre, amelyekkel a szervezet a környezeti teljesítmény folyamatos javítása melletti elkötelezettsége jegyében a jövőben foglalkozhat.

Az ágazati referenciadokumentum felépítése

Az ágazati referenciadokumentum négy fejezetre tagolódik. Az 1. fejezet bemutatja az EMAS jogi hátterét és a dokumentum használatának módját, míg a 2. fejezet ezen ÁRD alkalmazási területét határozza meg. A 3. fejezet a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatokat (5) ismerteti röviden, kitérve azok alkalmazhatóságára. Amennyiben egy adott legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlathoz meghatározásra kerültek ágazatspecifikus környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények, ezek is bemutatásra kerülnek. Ugyanakkor nem lehetett minden legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlathoz kiválósági referenciakövetelményt meghatározni, mivel egyes területeken korlátozott adatok álltak rendelkezésre vagy a speciális körülmények (helyi éghajlat, helyi gazdaság, helyi társadalom, a közigazgatás felelősségi körei stb.) olyan mértékben eltértek, hogy a kiválósági referenciakövetelmény nem lett volna értelmezhető. Azok a mutatók és referenciakövetelmények, amelyek több legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlathoz is kapcsolhatók, többször is szerepelnek a szövegben. Végül a 4. fejezet egy átfogó táblázatban sorra veszi a legfontosabb környezeti teljesítménymutatókat, valamint a hozzájuk tartozó magyarázatokat és kiválósági referenciakövetelményeket.

2. HATÁLY

Ez az ÁRD a közigazgatási ágazat tevékenységének környezeti teljesítményével foglalkozik. Ebben a dokumentumban a közigazgatási ágazat főleg a következő NACE-kódokhoz tartozó szervezeteket foglalja magában (a gazdasági tevékenységeknek az 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) megállapított statisztikai osztályozása alapján):

— NACE-kód (84): Közigazgatás, védelem; kötelező társadalombiztosítás.

E dokumentum célcsoportját az ezen NACE-kódok alatt nyilvántartásba vett szervezetek képezik.

Ezenkívül az ebben az ÁRD-ben bemutatott legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok inspirációul szolgálhatnak más szervezetek – például az állami vállalatok vagy a közigazgatási szervek nevében szolgáltatást nyújtó magánvállalkozások – számára is. Ezek – többek között – az alábbi NACE-kódok alá tartozhatnak:

— NACE-kód (2): Erdőgazdálkodás és fakitermelés;

— NACE-kód (36): Víztermelés, -kezelés, -ellátás;

— NACE-kód (37): Szennyvíz gyűjtése, kezelése;

— NACE-kód (38): Hulladékgyűjtés, -kezelés, -ártalmatlanítás; hulladékanyag hasznosítása;

— NACE-kód (39): Szennyeződésmentesítés, egyéb hulladékkezelés;

— NACE-kód (41.2): Lakó- és nem lakó épület építése;

— NACE-kód (49.3.1): Városi, elővárosi, város-térségi szárazföldi személyszállítás.

Ez az ÁRD számos olyan szemponttal foglalkozik, amelyek mindenféle típusú közigazgatásra nézve relevánsak; ilyen például az irodák környezeti teljesítménye, a középületek energiahatékonysága és a zöld közbeszerzés (lásd a 3.1., 3.2.5., 3.2.7., 3.2.8., 3.2.10. és 3.11. szakaszt). Az összes helyi, regionális, országos és nemzetközi közigazgatás számára célszerű lehet a dokumentum e szakaszainak tanulmányozása.

Ugyanakkor egy közigazgatás hatékony környezetgazdálkodásának a közigazgatás fő tevékenységével is foglalkoznia kell, ahol a legnagyobb környezeti előnyök érhetők el. E dokumentum célja, hogy könnyebbé tegye ezt a feladatot a helyi hatóságok és önkormányzatok (7) számára azzal, hogy a szerepükhöz releváns bevált gyakorlatokra és az általuk a lakosságnak közvetve vagy közvetlenül nyújtott szolgáltatásokra (például szennyvíztisztítás, helyi tömegközlekedés) összpontosít. Különös figyelmet fordít a helyi hatóságokra, mivel ezek alkotják az uniós közigazgatás legnagyobb részét, és helyi szinten van a leginkább lehetőség a reprodukálhatóságra és a bevált gyakorlatokból való tanulásra.

A főbb környezeti tényezőket, a kapcsolódó környezeti terheléseket és a dokumentum releváns szakaszait az alábbi táblázat ismerteti. A felsorolt tényezők az ágazat szempontjából legrelevánsabbnak tartott környezeti tényezők. Ugyanakkor azt, hogy az egyes közigazgatásoknak mely környezeti tényezőkkel kell foglalkozniuk, eseti alapon kell meghatározni. Az alábbi táblázatban nincsenek megkülönböztetve a közvetlen és közvetett környezeti tényezők, mivel a házon belül elvégzett és a kiszervezett műveletek minden esetben mások. Ezenfelül számos környezeti tényező közvetlennek és közvetettnek is tekinthető, mivel ezek nemcsak közvetlenül a közigazgatás tevékenységeire, hanem a közigazgatás által igazgatott vagy kiszolgált területen lévő lakosok, vállalatok és szervezetek összes tevékenységére is vonatkoznak.

A közigazgatások számára legrelevánsabb környezeti tényezők és terhelések, valamint azok kezelésének módja ebben a dokumentumban

Környezeti tényező Kapcsolódó főbb környezeti terhelés Az ÁRD vonatkozó szakaszai Irodák működtetése Szilárd hulladék keletkezése Vízfelhasználás Energiafogyasztás, ÜHG-kibocsátás (CO2) Légköri kibocsátások (CO, SO2, NOx, lebegő részecskék stb.) Erőforrás-felhasználás 3.1. szakasz Az igazgatott területen az energiafogyasztás irányítása és a saját energiafogyasztás kezelése Energiafogyasztás, ÜHG-kibocsátás (CO2) 3.2. szakasz A mobilitás és/vagy tömegközlekedés irányítása Légköri kibocsátások (CO, SO2, NOx, lebegő részecskék stb.) Energiafogyasztás, ÜHG-kibocsátás (CO2) 3.3. szakasz Földhasználat megtervezése és a városi zöld területek kezelése Földhasználat A biológiai sokféleség csökkenése 3.4. és 3.5. szakasz A zaj és a környezeti levegő minőségének kezelése Légköri kibocsátások (CO, SO2, NOx, lebegő részecskék stb.) Zajkibocsátás 3.6. és 3.7. szakasz Hulladékgazdálkodás Szilárd hulladék keletkezése 3.8. szakasz Ivóvízellátás Vízfelhasználás 3.9. szakasz Szennyvíztisztítás irányítása Vízbe történő kibocsátások (BOI, KOI, mikroszennyezők stb.) Energiafogyasztás, ÜHG-kibocsátás (CO2) 3.10. szakasz Áruk és szolgáltatások beszerzése Szilárd hulladék keletkezése Vízfelhasználás Energiafogyasztás, ÜHG-kibocsátás (CO2) Légköri kibocsátások (CO, SO2, NOx, lebegő részecskék stb.) Erőforrás-felhasználás 3.11. szakasz A lakosok és vállalkozások környezeti viselkedésének előmozdítása Szilárd hulladék keletkezése Vízfelhasználás Energiafogyasztás, ÜHG-kibocsátás (CO2) Légköri kibocsátások (CO, SO2, NOx, lebegő részecskék stb.) Vízbe történő kibocsátások (KOI, BOI, mikroszennyezők stb.) Erőforrás-felhasználás 3.12. szakasz

A 3. fejezetben ismertetett legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatokat jelölték meg azoknak a legrelevánsabb technikáknak, fellépéseknek és intézkedéseknek, amelyeket a közigazgatások végrehajthatnak az alábbi táblázatban felsorolt egyes környezeti tényezőkhöz kapcsolódó környezeti teljesítményük javítása érdekében. Az azonosítás során figyelembe vették az állami szervek – magánvállalkozásokéval összehasonlított – konkrét kihívásait és lehetőségeit. Idetartoznak többek között a következők:

— szigorúbb beszerzési eljárások;

— szigorú finanszírozási szabályok;

— hosszabb idő rendelkezésre állása a döntések végrehajtására;

— örökölt infrastruktúra;

— korlátozott költségvetés;

de ide tartozik még:

— a hosszabb megtérülési idő elfogadásának lehetősége;

— olyan választások előnyben részesítésének lehetősége, amelyek pénzügyi előnyök helyett társadalmi hasznot hoznak;

— a személyi állomány állandósága;

— méretgazdaságosság lehetősége a különböző helyi, regionális és országos közigazgatási szervek közötti együttműködés esetében.

Az ebben a dokumentumban ismertetett bármelyik legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat végrehajtásának mérlegelésekor a helyi hatóságoknak át kell gondolniuk a konkrét kihívásaikat és azt, hogyan használják ki a rendelkezésre álló egyes lehetőségeket (8).

3. LEGJOBB KÖRNYEZETVÉDELMI VEZETÉSI GYAKORLATOK, KÖRNYEZETI TELJESÍTMÉNYMUTATÓK ÉS KIVÁLÓSÁGI REFERENCIAKÖVETELMÉNYEK A KÖZIGAZGATÁSI ÁGAZATBAN

3.1. A fenntartható irodákra vonatkozó legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok

Ez a szakasz az irodán alapuló tevékenységeket végző valamennyi közigazgatásra vonatkozik.

3.1.1. Az energiafelhasználás kezelése és minimalizálása

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít az energiagazdálkodásnak a közigazgatás által birtokolt vagy kezelt irodákban a PDCA-ciklus (plan – tervezés, do – cselekvés, check – ellenőrzés, act – beavatkozás) elvei szerinti bevezetése az alábbiak segítségével:

— az energiafelhasználási adatok gyakori összegyűjtése vagy állandó nyomon követése; az adatok az épület szintjén, épületterületenként (pl. váró, irodák, étkezde/kávézó), az energiaforrás típusa (pl. földgáz, villamos energia) és a végfelhasználási kategória (pl. világítás, helyiségek fűtése) szerint gyűjthetők;

— adatok elemzése, célok kitűzése, referenciakövetelmények azonosítása, valamint ezek felhasználása a tényleges energiafelhasználási hatékonysággal való összehasonlításra;

— stratégia és cselekvési terv meghatározása az irodaépület energiahatékonyságának javítására (lásd a 3.2.5., 3.2.7. és 3.2.8. szakaszt).

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat széles körben alkalmazható a közigazgatási szervek által birtokolt vagy kezelt irodaépületekre. Ugyanakkor az ennek a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak a végrehajtásából eredően esetlegesen felmerülő intézkedések bérelt épületek esetében korlátozottabbak lehetnek.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i1) Egységnyi alapterületre vetített teljes éves energiafogyasztás (9) végső energiafogyasztásként kifejezve (kWh/m2/év) Amennyiben lehetséges, ez az alábbi részekre bontható: — helyiségek fűtése (kWh/m2/év) — helyiségek hűtése (kWh/m2/év) — világítás (kWh/m2/év) — egyéb villamosenergia-használat (kWh/m2/év) i2) Teljes munkaidős egyenértékű (FTE) munkavállalóra vetített teljes éves energiafogyasztás végső energiafogyasztásként kifejezve (kWh/FTE/év). Amennyiben lehetséges, ez az alábbi részekre bontható: — helyiségek fűtése (kWh/FTE/év) — helyiségek hűtése (kWh/FTE/év) — világítás (kWh/FTE/év) — egyéb villamosenergia-használat (kWh/FTE/év) i3) Alapterületre vagy teljes munkaidős egyenértékű munkavállalóra vetített teljes éves primerenergia-felhasználás (kWh/m2/év, kWh/FTE/év) i4) Alapterületre vagy teljes munkaidős egyenértékű munkavállalóra vetített teljes éves üvegházhatásúgáz-kibocsátás (kg CO2-egyenérték/m2/év, kg CO2-egyenérték/m2/FTE/év) —

3.1.2. A vízhasználat kezelése és minimalizálása

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít a vízgazdálkodásnak a közigazgatás által birtokolt vagy kezelt irodákban a PDCA-ciklus (plan – tervezés, do – cselekvés, check – ellenőrzés, act – beavatkozás) elvei szerinti bevezetése az alábbiak segítségével:

— a vízhasználati adatok gyakori összegyűjtése vagy állandó nyomon követése; az adatok az épület szintjén, vízhasználattal érintett épületterület (pl. váró, irodák, étkezde/kávézó), és végfelhasználási kategória (pl. mosdók, konyhák) szerint gyűjthetők;

— az adatok elemzése, célok kitűzése, referenciakövetelmények azonosítása, valamint ezek felhasználása a tényleges vízhasználattal való összehasonlításra;

— stratégia és cselekvési terv meghatározása a vízhasználat csökkentésére (pl. víztakarékos csapok, zuhanyzók és nyomáscsökkentő szelepek felszerelése, ezek rendszeres karbantartása, esővízgyűjtő rendszerek kiépítése).

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat széles körben alkalmazható a közigazgatási szervek által birtokolt vagy kezelt irodaépületekre, feltéve, hogy a vízhasználati adatok nyomon követését és összegyűjtését végző rendszerek beszerelési és karbantartási költségei az ezzel elérhető, elvárt vízmegtakarítás által megtérülnek. Bérelt épületek esetében az ennek a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak a végrehajtásából eredően esetlegesen felmerülő intézkedések korlátozottabbak lehetnek.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i5) Teljes munkaidős egyenértékű (FTE) munkavállalóra vetített teljes éves vízhasználat (m3/FTE/év), az alábbi bontásban (ahol lehetséges): — vezetékesvíz-használat (m3/FTE/év) — összegyűjtött esővíz használata (m3/FTE/év) — visszanyert szürkevíz használata (m3/FTE/év) i6) Belső alapterületre vetített teljes éves vízhasználat (m3/m2/év), az alábbi bontásban (ahol lehetséges): — vezetékesvíz-használat (m3/m2/év) — összegyűjtött esővíz használata (m3/m2/év) — visszanyert szürkevíz használata (m3/m2/év) b1) Az irodaépületek teljes vízhasználata alacsonyabb mint 6,4 m3/teljesmunkaidő-egyenértékű munkavállaló/év

3.1.3. A hulladéktermelés kezelése és minimalizálása

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít a továbbfejlesztett hulladékgazdálkodás bevezetése a közigazgatás által birtokolt vagy kezelt irodákban az alábbiak szerint:

— megelőzés: papírmentes eljárások és irattárak létesítése, a berendezések és fogyóeszközök tartósságának biztosítása (pl. zöld közbeszerzéssel, lásd a 3.11. szakaszt), irodai bútorok és berendezések újrahasználatának biztosítása (pl. a már nem használt, rendelkezésre álló berendezések, bútorok és irodaszerek online készletnyilvántartásának létrehozása, és annak biztosítása, hogy minden szolgálat és dolgozó először itt nézzen körül, mielőtt új tételeket szerez be; professzionális tisztítás, javítás és karbantartás biztosítása az élettartam meghosszabbítása érdekében); a dolgozók ösztönzése arra, hogy egyszeri használatra szánt műanyag poharak helyett újrafelhasználható poharakat használjanak; vízadagolók biztosítása (műanyag poharak nélkül) műanyag palackok helyett a megbeszéléseken vagy a nyilvános helyeken;

— elkülönített gyűjtés: könnyű hozzáférés biztosítása az összes gyakori hulladékfajta szelektív hulladékgyűjtőjéhez, valamint szelektív hulladékgyűjtő pontok létesítése az összes egyéb hulladékfajta számára a lerakóba kerülő hulladék keletkezésének minimalizálása érdekében; újrahasznosítható anyagokból készült berendezések és fogyóeszközök beszerzése;

— nyomon követés: a keletkezett hulladék mennyiségének rendszeres nyomon követése hulladékfajtánként, a hulladék összes fajtájára kiterjedően (pl. elkülönítetten gyűjtött hulladékfrakciók, maradékhulladék, veszélyes hulladék); ez megfelelő stratégiákkal és a különböző szolgálatok munkatársainak bevonásával érhető el.

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat valamennyi közigazgatási szervre alkalmazható és különösen az irodai tevékenységre releváns. A konkrét végrehajtott intézkedésnek (pl. azon hulladékfrakciók meghatározása, amelyekbe a hulladékot elkülönítve gyűjtik) igazodnia kell az adott körülményekhez (pl. a keletkező hulladék fajtáihoz, az egyes hulladékfajták újrahasznosításához helyben rendelkezésre álló szolgáltatásokhoz, a helyi jogszabályokhoz és a hulladékkezelési költségekhez).

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i7) Teljes éves hulladékképződés teljes munkaidős egyenértékű munkavállalóra vetítve (kg/FTE/év) i8) Újrahasznált berendezések, bútorok és irodaszerek teljes éves mennyisége (kg/FTE/év, EUR elkerült beszerzés/FTE/év) i9) Újrahasznosításra továbbított irodai hulladék az összes hulladék tömegszázalékában kifejezve (%) i10) Irodai maradékhulladék (10) az összes hulladék tömegszázalékában kifejezve (%) b2) Az irodaépületekben keletkezett semmilyen hulladékot nem szállítanak hulladéklerakókba b3) Az irodaépületek teljes hulladéktermelése alacsonyabb, mint 200 kg/teljesmunkaidő-egyenértékű munkavállaló/év

3.1.4. Az irodai papír és fogyóeszközök használatának minimalizálása

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít:

— olyan belső eljárások bevezetése és előmozdítása (pl. papírmentes folyamatok, úgymint elektronikus munkafolyamatok, e-aláírások és elektronikus irattárak, a megbeszélésekre a dokumentumok kinyomtatásának mellőzése, hírlevelek/jelentések kinyomtatásának mellőzése, kétoldalú nyomtatás alapértelmezett lehetőségként), amelyek segítik a munkavállalókat és az embereket abban, hogy elkerüljék az irodai papír (azaz fénymásoló-/nyomtatópapír) és a fogyóeszközök (azaz bármilyen eszközök, mint az irodákban használatos tollak, ceruzák, szövegkiemelők, jegyzetfüzetek) használatát, így csökkentve a keresletet;

— zöld közbeszerzés alkalmazása (lásd a 3.11. szakaszt) a kisebb hatással járó lehetőségek (pl. alacsony grammsúlyú irodai papír, hosszabb ideig tartó, újratölthető termékek és alacsonyabb környezeti hatással járó vagy alacsony toxicitású alternatívák) előmozdítása érdekében.

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat valamennyi közigazgatásra széles körben alkalmazható.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i11) Naponta felhasznált irodai papír oldalainak száma (11) teljes munkaidős egyenértékű munkavállalóra vetítve (oldalak száma/FTE/munkanap) i12) A beszerzett tanúsított környezetbarát irodai papír aránya a teljes beszerzett irodai papír mennyiségéhez képest (%) i13) A beszerzett irodai fogyóeszközök éves költsége teljes munkaidős egyenértékű munkavállalóra vetítve (EUR/FTE/év) b4) Az irodaipapír-fogyasztás kevesebb, mint 15 A4-es oldal/teljes munkaidős egyenértékű munkavállaló/munkanap b5) A használt irodai papír 100 %-ban újrahasznosított vagy ISO I. típusú ökocímkével (12) tanúsított (pl. uniós ökocímke)

3.1.5. Az ingázás és az üzleti utazás környezeti hatásainak minimalizálása

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít a közlekedés és az üzleti utazás környezeti hatásainak minimalizálása az alábbiak segítségével:

— a munkavállalók bevonása a témába és viselkedésüknek a fenntarthatóbb közlekedés irányába történő megváltoztatása (pl. digitális eszközökkel végzett kampányok, gazdasági ösztönzők/demotiváló tényezők, közösségi játékok vagy jutalom alapú ösztönzők alkalmazása);

— az egész szervezetet átfogó dolgozói utazási tervek készítése, amelyek fenntartható ingázási és üzleti utazási közlekedési módokat ösztönöznek (pl. megállapodás a helyi tömegközlekedési szolgáltatókkal, hogy az útvonalakat az ingázók igényeihez igazítsák; szénköltségvetés készítése üzleti utak esetében),

— szigorú fenntarthatósági kritériumok beépítése a közlekedési szolgáltatások beszerzési folyamatába (pl. repülő helyett vonat használata a rövid utakra; közvetlen repülőjáratok vagy multimodális utak előnyben részesítése az átszállás helyett);

— a gépkocsival történő ingázás csökkentése ott, ahol van tömegközlekedés, és a hatékony gépkocsihasználat ösztönzése (pl. az egyedül megtett autóutak számának csökkentése az autómegosztás munkavállalók közötti népszerűsítésével);

— mobilis munkavégzés lehetővé tétele a munkavállalók számára, így csökkentve az általános közlekedési szükségletet (pl. távoli és otthoni munkavégzés bevezetése, virtuális megbeszélést lehetővé tevő létesítmények alkalmazása).

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat mindenféle típusú és nagyságrendű közigazgatásban alkalmazható. Ugyanakkor a konkrét végrehajtandó intézkedések a helyi feltételektől (például földrajzi viszonyoktól és a tömegközlekedés elérhetőségétől) függően változnak.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i14) A fenntartható közlekedést előmozdító eszközök bevezetése (i/n) i15) A naponta gépkocsival egyedül közlekedő munkavállalók százalékos aránya (%) i16) Hetente legalább háromszor gyalog, kerékpárral vagy tömegközlekedéssel utazó munkavállalók százalékos aránya (%) i17) Az üzleti utak által okozott teljes éves kibocsátás CO2-egyenértékben (tonna CO2-egyenérték/év) i18) Az üzleti utak által okozott teljes éves kibocsátás CO2-egyenértékben teljes munkaidős egyenértékű munkavállalóra vetítve (kg CO2-egyenérték/FTE/év) i19) Szénköltségvetés bevezetése minden üzleti útra (i/n) i20) Videokonferencia-berendezés rendelkezésre állása az összes munkavállaló számára, valamint ezek használatának nyomon követése és népszerűsítése (i/n) b6) Bevezetik és népszerűsítik a fenntartható közlekedési módokat a munkavállalók körében b7) Szénköltségvetést vezetnek be minden üzleti útra b8) Videokonferencia-berendezés áll minden munkavállaló rendelkezésére, és ezek használatát nyomon követik és népszerűsítik

3.1.6. Az étkezdék és kávézók környezeti hatásainak minimalizálása

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít:

— az étkezdei vagy kávézói szolgáltatások, illetve a házon belül irányított étkezdék és kávézók keretében az ételek és italok beszerzése olyan fenntarthatósági követelmények bevezetésével zajlik, pl. szezonális vagy bioételek kínálata, vegetáriánus/vegán opciók biztosítása és (ahol lehetséges) az egyszeri felhasználásra szánt műanyag csomagolás elkerülése; olyan szolgáltatók kiválasztása, amelyek egyszeri felhasználásra szánt műanyag eszközök – úgymint poharak, tányérok és evőeszközök – használata nélkül tudják nyújtani a szolgáltatást (lásd még a 3.11. szakaszt);

— a munkavállalók bevonását célzó, a fenntartható élelmiszerek választását előmozdító kampányok folytatása;

— a viselkedés megváltoztatásának ösztönzése az étkezdékben és a kávézókban a kialakítás megválasztásával (azaz annak megváltoztatásával, hogyan prezentálják a lehetőségeket, ami természetes vagy alapértelmezett preferenciává tehet egy bizonyos opciót) és az árképzési politikával (azaz alacsonyabb ár kérése egy fenntarthatóbb étel választásáért);

— élelmiszer-hulladék csökkentésére irányuló politika bevezetése csökkentett élelmiszeradagok bevezetésével, különféle mennyiségű adagok ajánlásával, az étlap előre történő gondos tervezésével stb.

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat mindenféle típusú és nagyságrendű közigazgatásban alkalmazható, amely belső étkezdével vagy kávézóval rendelkezik.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i21) A kínált alacsony környezeti hatású (pl. szezonális, bio) élelmiszer-választék százalékos aránya (az alacsony környezeti hatású élelmiszernek a teljes beszerzett mennyiséghez viszonyított aránya) i22) A felszolgált ételadagonként keletkező élelmiszer-hulladék mennyisége (g/ételadag) i23) Az anaerob rothasztásra továbbított élelmiszer-hulladék százalékos aránya (az anaerob rothasztásra továbbított mennyiségnek az összes élelmiszer-hulladékhoz viszonyított aránya) —

3.1.7. A megbeszélések és események szervezése környezeti hatásainak minimalizálása

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít:

— egy fenntartható rendezvényszervező rendszer bevezetése; a rendezvényszervező rendszert bevezetheti maga a közigazgatási szerv, és/vagy olyan alvállalkozókat/beszállítókat érdemes keresnie, amelyek már rendelkeznek ilyen rendszerrel; a beszállítók és szállodák is rendelkezhetnek környezetközpontú irányítási rendszerrel (pl. EMAS);

— kommunikáció valamennyi érdekelttel (a beszállítóktól a megbízottakig és a szélesebb közösségig) és kapcsolat felvétele az eseménybe bevont és/vagy azon részt vevő érdekeltekkel olyan intézkedések kapcsán, amelyeket az eseményeken való részvétel környezeti hatásainak csökkentése érdekében meghozhatnak (pl. helyes elkülönített hulladékgyűjtők használata, csapvíz és újrafelhasználható ásványvizes palackok választása, fenntartható közlekedési eszközök használata);

— az esemény vagy megbeszélés helyszínének a környezetvédelmi kritériumok figyelembevételével történő kiválasztása (pl. jó tömegközlekedési összeköttetéssel rendelkezik, csökkentett környezeti hatással járó épület, környezetközpontú irányítási rendszert alkalmazó helyszín);

— a megbeszélések és események szervezéséhez szükséges termékek és szolgáltatások zöld közbeszerzéssel történő kiválasztása (lásd a 3.11. szakaszt), és a reprezentációs anyagok és konferenciacsomagok tartalmának (pl. szórólapok, Pen drive-ok, névkitűzők) korlátozása;

— a vendéglátási szolgáltatások, illetve a házon belül irányított vendéglátás keretében az ételek és italok beszerzése olyan fenntarthatósági követelmények bevezetésével zajlik, mint a szezonális vagy bioételek kínálata, a vegetáriánus/vegán opciók biztosítása és (ahol lehetséges) az egyszeri felhasználásra szánt műanyag csomagolás elkerülése; olyan szolgáltatók kiválasztása, amelyek egyszeri felhasználásra szánt műanyag poharak, tányérok és evőeszközök használata nélkül tudják nyújtani a szolgáltatást, és az ásványvizes palackok helyett vízadagolókat bocsátanak rendelkezésre (lásd még a 3.1.6. és 3.11. szakaszt).

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat megbeszéléseket és eseményeket szervező, mindenféle típusú és nagyságrendű közigazgatásban alkalmazható.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i24) Elismert fenntartható rendezvényszervező rendszerrel (pl. ISO 20121) vagy környezetközpontú irányítási rendszerrel (pl. EMAS) rendelkező beszállítók aránya (%) i25) Az eseményekhez kapcsolódó olyan tenderek aránya, amelyek követelményei között elismert rendezvényszervező rendszerre (pl. ISO 20121) vagy környezetközpontú irányítási rendszerre (pl. EMAS) való utalás szerepel (%) —

3.2. A fenntartható energiafelhasználásra és az éghajlatváltozásra vonatkozó legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok

Ez a szakasz a helyi önkormányzatokra mint közigazgatási szervekre és mint szolgáltatókra vonatkozik, amelyek közvetlen energiafogyasztó tevékenységek széles körét végzik, és vezető szerepet játszanak azon a területen, amelyért felelősek. Az ebben a szakaszban foglalt legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok négy csoportra oszlanak:

— szakpolitikai legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok, amelyek olyan szakpolitikai intézkedésekhez kapcsolódnak, amelyeket a helyi önkormányzatok a fenntartható energiafogyasztás házon belül és a kezelt területen történő előmozdítása és az éghajlatváltozás enyhítése és az ahhoz való alkalmazkodás elősegítése érdekében bevezethetnek;

— a közvetlen tevékenységekkel kapcsolatos legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok arról, hogyan csökkenthetik a helyi önkormányzatok energiafogyasztásukat, és hogyan állhatnak át a megújuló energiaforrásokra saját épületeikben és infrastruktúrájukban;

— az önkormányzatok szabályozói és tervezői szerepével kapcsolatos legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok;

— legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok az önkormányzatok saját területükre gyakorolt hatásaikról, a közszféra által játszható példamutató szerepről, illetve arról, hogyan bírhatják cselekvésre a helyi önkormányzatok a lakosságot és a szervezeteket.

Szakpolitikai legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok

3.2.1. Nyilvántartás készítése az önkormányzathoz tartozó terület energiafelhasználásáról és kibocsátásairól

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít:

— az önkormányzathoz tartozó terület energiafelhasználására és kibocsátásaira vonatkozó adatok szisztematikus összegyűjtése; a nyilvántartás kiterjed a területen tevékenykedő összes ágazat energiafogyasztására és kibocsátásaira, ideértve az ipart, a kereskedelmet/szolgáltatásokat, a mezőgazdaságot, az építőipart, a lakhatást és a közlekedést;

— az összegyűjtött adatok nyilvánosság előtti közzététele, és ezek felhasználása a terület üvegházhatásúgáz-kibocsátásának csökkentésére irányuló intézkedések azonosításához (lásd a 3.2.2. szakaszt).

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat minden helyi önkormányzatra alkalmazható.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i26) Az önkormányzat területének teljes éves szén-dioxid-kibocsátása: abszolút értékben (tonna CO2-egyenérték) és lakosonként (kg CO2-egyenérték/lakos) i27) Az önkormányzat területének éves energiafelhasználása lakosonként végső energiafogyasztásként kifejezve (kWh/lakos) —

3.2.2. Önkormányzati energetikai és éghajlat-politikai cselekvési terv kidolgozása és végrehajtása

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít egy, az energiafelhasználás és a kibocsátások nyilvántartásán alapuló, önkormányzati energetikai és éghajlat-politikai cselekvési terv kidolgozása (lásd a 3.2.1. szakaszt). A cselekvési terv tudományos és tényekkel alátámasztott rövid és hosszú távú célokat foglal magában, amelyek egy sor meghatározott intézkedés (pl. a magánépületek és -vállalkozások, illetve az önkormányzati épületek és a helyi közszolgáltatások energiafelhasználásának csökkentése, a tömegközlekedés javítása) végrehajtásával érhetőek el.

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat minden helyi önkormányzatra alkalmazható.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i28) Célkitűzéseket és intézkedéseket tartalmazó önkormányzati energetikai és éghajlat-politikai cselekvési tervet alkalmaznak (i/n) i26) Az önkormányzat területének teljes éves szén-dioxid-kibocsátása: abszolút értékben (tonna CO2-egyenérték) és lakosonként (kg CO2-egyenérték/lakos) i27) Az önkormányzat területének éves energiafelhasználása lakosonként végső energiafogyasztásként kifejezve (kWh/lakos) b9) Célkitűzéseket és intézkedéseket tartalmazó, az energiafelhasználás és a kibocsátások nyilvántartásán alapuló önkormányzati energetikai és éghajlat-politikai cselekvési tervet alkalmaznak

3.2.3. Az önkormányzat területén belül az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra vonatkozó stratégia kidolgozása és végrehajtása

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít egy éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra vonatkozó, holisztikus szemléletű stratégia kidolgozása az önkormányzat területére vonatkozóan, amely segít megvédeni az épített és a természetes környezetet az éghajlatváltozás káros hatásaitól és következményeitől (pl. árvizek, hőhullámok, szárazság). Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra vonatkozó stratégia a helyi és regionális alkalmazkodási stratégiákra alapozhat, és biztosítania kell, hogy ezek össze legyenek kapcsolva. A stratégiának összhangban kell lennie más releváns szakpolitikákkal és stratégiákkal (pl. vízfolyások kezelésére vonatkozó tervek), és ezeknek figyelembe kell venniük a stratégiát.

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat minden helyi önkormányzatra alkalmazható. Az alkalmazkodási stratégia alkalmazási körét az adott közigazgatás konkrét körülményeivel összhangban kell meghatározni. A stratégiát alkotó intézkedéseknek választ kell adniuk a területen előreláthatóan jelentkező éghajlatváltozási hatásokra.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i29) Az önkormányzat területén belül az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra vonatkozó, holisztikus szemléletű stratégiát alkalmaznak (i/n) i30) A stratégiának köszönhetően megvédett otthonok és vállalkozások százalékos aránya (%) b10) Az önkormányzat területén belül az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra vonatkozó, holisztikus szemléletű stratégia van használatban

Közvetlen tevékenységekre vonatkozó legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok

3.2.4. Energiahatékony utcai világítás felszerelése

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít:

— az utcai világítási rendszer ellenőrzése;

— a lámpatestek javítása a felfelé irányuló és a zavaró világítás elkerülése, valamint a hasznos világítás maximalizálása érdekében;

— a világítás erősségének a valóban szükségesre csökkentése (azaz a túlzott világítás elkerülése);

— a lámpák lecserélésekor magas energiahatékonyságú technológiák (pl. LED) alkalmazása, figyelemmel a tartósságra, a színvisszaadási indexre (13) és a fény színhőmérsékletére (14);

— tompított éjszakai világítás bevezetése (azaz csökkentett világítás késő éjszaka);

— intelligens utca világítás bevezetése (pl. szenzorok alkalmazásával, hogy átmenetileg erősödjön a világítás mértéke, amikor emberek jelenlétét érzékeli).

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat az utcai világítást közvetve vagy közvetlenül (állami vagy magánvállalkozáson keresztül) biztosító közigazgatásra alkalmazható. A felsorolt intézkedések végrehajtásához szükséges beruházás egyes esetekben korlátozhatja és befolyásolhatja a választható konkrét végrehajtandó intézkedéseket, ám ezt általánosságban ellensúlyozza az energiamegtakarítás, továbbá észszerű megtérülési időt eredményez.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i31) Az utcai világításhoz kapcsolódó éves energiafelhasználás lakosonként (kWh/lakos/év) i32) Az utcai világításhoz kapcsolódó éves energiafelhasználás a megvilágított utca kilométerében kifejezve (MWh/km/év) b11) Az utcai világítás energiafelhasználása kilométerenként 6 MWh/km/évnél alacsonyabb

3.2.5. A középületek energiahatékonyságának javítása

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít a középületek energiahatékonyságának maximalizálása és energiafelhasználásuk minimálisra csökkentése. Ez a külső térelhatárolók (falak, tető és üvegezés) energiahatékonyságának és integritásának javításával, a légzárás növelésével, valamint energiarendszerek beszerelésével érhető el.

Az új és a már meglévő középületek is elérhetnek a nemzeti építési szabályzatokban (15) meghatározott minimumkövetelményeknél jobb energiahatékonysági szintet, és az uniós szintű kötelező előírásokban foglaltakhoz képest már korábban is közel nulla energiaigényű épületekként (16) tervezhetik meg, illetve újíthatják fel ezeket.

Az épületek energiahatékonyságának javítására irányuló intézkedések meghatározásakor nemcsak az elérendő energiahatékonyságot, hanem az épületek teljes élettartama során felmerülő átfogó környezeti hatásokat is figyelembe kell venni (17). Ezek többek között fenntartható és alacsony összevont primerenergia-felhasználású építőanyagok választásával minimalizálhatók, biztosítva a tervezési fázis során a rugalmasságot, az épület jövőbeni újrahasználatának lehetőségét és a könnyű felújíthatóságát (pl. rugalmas térelosztással), valamint annak lehetőségét, hogy az építőanyagokat és elemeket újrafelhasználás és újrahasznosítás céljából szét lehessen szerelni.

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat valamennyi közigazgatásra alkalmazható, feltéve, hogy el tudják különíteni a középületek energiahatékonyságának javításához szükséges pénzforrásokat. Ezt a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatot bérelt ingatlanoknál valószínűleg nehezebben lehet végrehajtani. Ezenfelül az egyes konkrét esetekben elérhető energiahatékonyság szintjét befolyásolják az épület jellemzői (pl. régi épület).

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i1) Egységnyi alapterületre vetített teljes éves energiafogyasztás végső energiafogyasztásként kifejezve (kWh/m2/év) i33) Egységnyi alapterületre vetített teljes éves primerenergia-felhasználás (kWh/m2/év) b12) Új épületeknél a teljes tervezett primerenergia-felhasználás (az összes felhasználási módot figyelembe véve) kisebb, mint 60 kWh/m2/év (b13) Meglévő, felújításra kerülő épületeknél a teljes primerenergia-felhasználás (az összes felhasználási módot figyelembe véve) kisebb, mint 100 kWh/m2/év

3.2.6. A szociális lakások energiahatékonyságának javítása

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít a szociális lakások energiahatékonyságának javítása a felújításra kerülő meglévő épületek és az új épületek tekintetében is a középületek esetében fentebb ismertetetteknek megfelelően (lásd a 3.2.5. szakaszt). Szociális lakások esetében legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít a helyi lakosok bevonása az új épület felújításának vagy kialakításának tervezési folyamatába abból a célból, hogy figyelembe vegyék az igényeiket, és megosszák velük a közel nulla energiaigényű épületek előnyeit, illetve használati módját.

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a szociális lakásokat kezelő közigazgatási szervekre alkalmazható. A szükséges beruházás összege valós akadályt gördíthet a megvalósítása elé. Ugyanakkor a kapcsolódó szociális és pénzügyi előnyök (javuló jólét, alacsonyabb energiaszegénység, illetve energiamegtakarítás, amennyiben az energiaköltségeket központilag rendezik, vagy a lakosok egy magasabb aránya fizeti a bérleti díjat, ha ők felelnek a saját energiaköltségeikért) ellensúlyozzák a beruházás költségeit.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i1) Egységnyi alapterületre vetített teljes éves energiafogyasztás végső energiafogyasztásként kifejezve (kWh/m2/év) i33) Egységnyi alapterületre vetített teljes éves primerenergia-felhasználás (kWh/m2/év) b12) Új épületeknél a teljes tervezett primerenergia-felhasználás (az összes felhasználási módot figyelembe véve) kisebb, mint 60 kWh/m2/év (b13) Meglévő, felújításra kerülő épületeknél a teljes tervezett primerenergia-felhasználás (az összes felhasználási módot figyelembe véve) kisebb, mint 100 kWh/m2/év

3.2.7. A középületek energiahatékonyságának megvalósítása energiahatékonysági szerződések által

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít a középületek esetében az energiahatékonysági szerződések alkalmazása. A közigazgatás egy energetikai szolgáltató vállalkozást jelöl ki, amely azonosítja, kidolgozza és végrehajtja a középületek energiahatékonyságát javító megfelelő fejlesztéseket, továbbá garantálja, hogy egy meghatározott szintű energiamegtakarítást elérnek, felelősséget vállal a beruházás kockázataiért, valamint sok esetben intézi a projektek kifizetéséhez szükséges finanszírozást. Ezáltal a közigazgatási szervek anélkül javíthatják a középületek energiahatékonyságát, hogy előre ki kellene fizetniük a beruházás költségeit.

Az energiahatékonysági szerződésnek kétféle típusa létezik:

— közös megtakarítási szerződés, ahol az energetikai szolgáltató vállalkozás és a közigazgatás meghatározott számú éven keresztül, előre megállapított százalék szerint megosztja a költségmegtakarításokat;

— garantált megtakarítási szerződés, ahol az energetikai szolgáltató vállalkozás egy bizonyos szintű energiamegtakarítást garantál a közigazgatás számára, amely kisebb energiaszámlát kap cserébe. A valós megtakarítások azonban meghaladják a garantált szintet, a különbözet pedig az energetikai szolgáltató vállalkozást illeti.

Alkalmazási kör

Bármelyik közigazgatás alkalmazhat energiahatékonysági szerződéseket az épületei energiahatékonyságát javító fejlesztések végrehajtása érdekében. Ám ez különösen az olyan közigazgatások és/vagy projektek esetében releváns, ahol egyébként nehezen lehetne megvalósítani a szükséges beruházást a pénzügyi kapacitás vagy az energiahatékonysági technikai és irányítási kapacitás hiánya miatt.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i34) A közigazgatás teljes energiafelhasználásának energiahatékonysági szerződéssel érintett százalékos aránya (%) —

3.2.8. A meglévő középületek energiahatékonyságának javítása nyomon követéssel, energiagazdálkodással és magatartásbeli változások előmozdításával

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít:

— az épületekért és az energiafelhasználás kezeléséért közvetlenül felelős kulcsfontosságú munkavállalók képzése az energiahatékonyságról; a képzésnek elméleti és gyakorlati kurzusokat is magában kell foglalnia, melyeket megfelelő kézikönyvek és útmutatók segítenek;

— az összes munkavállaló bevonása olyan intézkedésekbe, amelyek hatással vannak az energiafelhasználásra (pl. lámpák lekapcsolása, helyes szobahőmérséklet beállítása), külön figyelmet fordítva a nagy tiszteletben tartott és befolyásos munkavállalókra (.a magatartásbeli változás bajnokai);

— az egész közigazgatásban az energiahatékonyság javítását előmozdító magatartásbeli változást célzó kampányok tervezése és lebonyolítása; először az egyes kampányok célközönségét kell meghatározni, ezután lehet konkrét energiahatékonysági intézkedéseket megfelelően népszerűsíteni a célközönség felé;

— energiahatékonysági tanúsítványok és kihelyezhető energetikai tanúsítványok alkalmazása, amelyek osztályozzák az épületek energiahatékonyságát, és egy feltűnő helyre kifüggesztésre kerülnek az épületben, vagy bizonyos figyelemfelkeltő kampányokban a csatlakozást előmozdító eszközként használatosak.

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat valamennyi közigazgatásra alkalmazható.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i1) Egységnyi alapterületre vetített teljes éves energiafogyasztás végső energiafogyasztásként kifejezve (kWh/m2/év) i35) A bevont és a figyelemfelkeltő kampány elindítása után egy évvel is elkötelezett munkavállalók százalékos aránya (%) i36) A megtartott környezetspecifikus képzések hossza órában teljes munkaidős egyenértékű munkavállalóra és egy évre vetítve (óra/FTE/év) —

3.2.9. Távfűtési és/vagy távhűtési hálózatok bevezetése

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít a középületek és/vagy háztartások távfűtési és/vagy távhűtési hálózattal való ellátása a helyiségek fűtése, vízmelegítés, illetve a helyiségek hűtése céljából. A központi egységekben történő előállítással a hálózatba táplált fűtés és/vagy hűtés kapcsolt energiatermelő létesítményekből vagy harmadik generációs erőművekből is nyerhető. Amennyiben lehetséges, további környezeti előnyökkel járhat, ha ezeket a rendszereket megújuló biomasszával, illetve geotermikus energia vagy ipari létesítményekből származó hulladékhő felhasználásával működtetik.

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat minden helyi önkormányzatra alkalmazható. Kifejezetten releváns újonnan beépített területekre és középület-komplexumok vagy más állami infrastruktúrák (pl. uszodák) nagyobb mértékű felújításaira. Az alacsony népsűrűségű területeken és ott, ahol a hűtési és fűtési igény jelentősen ingadozik, bizonyos korlátok állnak fenn.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i37) A hűtést és fűtést biztosító rendszer éves szén-dioxid-kibocsátása a távfűtés/távhűtés bevezetése előtt és után abszolút értékben vagy a fűtött vagy hűtött épület alapterületének egységében kifejezve (tonna CO2-egyenérték, kg CO2-egyenérték/m2) —

3.2.10. Helyszíni megújuló energiaforrásokkal működő rendszerek és kapcsolt energiatermelő miniegységek kiépítése középületekben és szociális lakásokban

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít a középületek és a szociális lakások alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákkal való ellátása az energiaszükségletük fedezésére. Ilyenek lehetnek a hőtermelő napenergia-rendszerek, a villamos áramot termelő helyszíni fotovoltaikus panelek vagy kellő mértékű fűtési igény esetén a kis méretű kapcsolt energiatermelő miniegységek, amelyek nagyobb általános hatásfokkal egyszerre termelnek hőt és villamos energiát. A kapcsolt energiatermelő miniegységek földgázzal is működhetnek, illetve kiegészítő környezeti előnyökkel is járhatnak, ha biomasszával táplálják őket ott, ahol helyi forrásból származó, fenntartható biomassza áll rendelkezésre.

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat valamennyi közigazgatásra alkalmazható. Ugyanakkor a megújuló energiaforrások és a szükséges pénzügyi források helyben való rendelkezésre állása korlátozhatja bizonyos megoldások végrehajtásának lehetőségét.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i38) Egységnyi alapterületre vetített helyszíni megújulóenergia-termelés (kWh/m2/év) i39) A teljes energiafelhasználás helyszíni megújulóenergia-termelés által kiszolgált aránya (%) i40) A teljes energiafelhasználás alacsony szén-dioxid-kibocsátású helyszíni energiatermelés által kiszolgált aránya (%) i41) A teljes villamosenergia-felhasználás megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia helyszíni termelése által kiszolgált aránya (%) i42) A teljes melegvízszükséglet helyszíni megújulóenergia-hőtermelés által kiszolgált aránya (%) b14) A középületben használt villamos energia 100 %-át lefedi a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia helyszíni termelése b15) A középületben/szociális lakásban felmerülő melegvízszükséglet 100 %-át lefedi a helyszíni megújulóenergia-hőtermelés

Az önkormányzatok szabályozói és tervezői szerepével kapcsolatos legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok

3.2.11. Magasabb energiahatékonysági standardok és megújuló energiával kapcsolatos követelmények meghatározása a földhasználat tervezése során az új épületek és a jelentős felújításon áteső épületek kapcsán, valamint a helyi építési szabályozások, a várostervezés és az építési engedélyek kiadása keretében

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít a helyi tervezési rendszerben annak a rendelkezésnek a bevezetése, hogy a területen építendő új épületek és elvégzendő felújítások példaértékű energetikai standardoknak feleljenek meg (pl. magas energiahatékonyság és a megújulóenergia-termelés integrációja). A helyi autonómia jegyében a legtöbb önkormányzat tovább mehet a nemzeti jogszabályok által meghatározott energetikai standardoknál és megújuló energiaforrásokra vonatkozó követelményeknél, és pozitív változásokat vezethet be helyi szinten. A helyi tervezési rendszerbe bevezetett követelmények az építőipar fejlődéséhez és az új országos célkitűzésekhez igazodva rendszeresen frissíthetők.

Emellett legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások integrációjának figyelembevétele a várostervezés és az építési engedélyek kiadása során annak érdekében, hogy előírják a szervezetek és a lakosok számára és/vagy ösztönözzék őket arra, hogy fenntartható energetikai megoldásokat alkalmazzanak.

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat minden helyi önkormányzatra alkalmazható, amelyik szerepet játszik a helyi építési szabályok meghatározásában és/vagy építési engedélyek kiállításában. A nemzeti jogszabályok azonban korlátozhatják, hogy a helyi önkormányzatok mit írhatnak elő.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i43) Magasabb energiahatékonysági standardokat és megújuló energiaforrásokra vonatkozó követelményeket előíró szabályozás létrehozása (i/n) i44) A helyi építési szabályok által előírt energiahatékonyság szintje (kWh/m2/év) i45) Az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások integrációjának szisztematikus figyelembevétele az építési engedélyek feldolgozása során (i/n) —

Az önkormányzatok saját területükre gyakorolt befolyására vonatkozó legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok

3.2.12. A közszféra példamutató szerepe

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít:

— ambiciózus fellépés a helyi önkormányzatok saját energiafelhasználására és a területükön történő energiafelhasználásra vonatkozó meglévő nemzeti és nemzetközi célkitűzések meghaladásával, az önkormányzat felső vezetésének határozott elkötelezettségével és más érdekelt felek bevonásával;

— a példamutatás: az önkormányzat példamutató intézkedéseket vezethet be és követendő energiahatékonysági szinteket teljesíthet, egyrészt hogy bizonyítsa, hogy ez lehetséges, és másrészt hogy fenntartható energetikai megoldásokra ösztönözze a helyi piacot; az önkormányzat emellett kiemelt projekteket is lebonyolíthat, hogy bizonyítsa a közigazgatási szerv fenntarthatóság melletti elköteleződését;

— hatékony kommunikáció a nyilvánossággal: a közigazgatási szervnek ki kell mutatnia, hogy teljesíti a célkitűzéseket, ezzel arra ösztönözve a többi érdekelt felet, hogy kövessék ezt a gyakorlatot;

— ösztönző rendszerek létrehozásának támogatása: helyi támogatási rendszerek létrehozása a lakosok által a környezeti lábnyom csökkentése érdekében megtett intézkedésekhez;

— a fenntartható energetikai megoldások bevezetése előtt álló intézményes akadályok leküzdésének támogatása.

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat valamennyi helyi közigazgatásra alkalmazható.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i46) Kiemelt és bemutatóprojektek lebonyolítása (i/n) i47) Ambiciózus energiahatékonysági szint elérése a közigazgatási szerv minden épületében és tevékenységében (i/n) —

3.2.13. Energiahatékonysággal és megújuló energiával kapcsolatos tájékoztatás és tanácsadás a vállalkozások és a polgárok számára, köz-magán társulások létrehozása

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít:

— stratégiai partnerségek létrehozása a szélesebb közösséggel a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére irányuló tervek továbbfejlesztésébe és végrehajtásába történő bevonása érdekében;

— tájékoztatási és tanácsadási szolgáltatások létrehozása, hogy segítsék a lakosok és a vállalkozások energiafelhasználásának csökkentését;

— a köz- és magánszféra között energiához kapcsolódó projektek kidolgozása és azokhoz való csatlakozás: a közigazgatási szervek partnerséget alakíthatnak ki az energiahatékonysági és megújuló energiával kapcsolatos projektek területén speciális tudással rendelkező magánszervezetekkel;

— karbonszegény kísérleti projektek támogatása: a kísérleti projektek segíthetnek a piacra vinni az olyan energiahatékonysági és megújuló energiával kapcsolatos megoldásokat, amelyeket a szervezetek és a polgárok lemásolhatnak a saját területükön belül.

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat valamennyi közigazgatásra alkalmazható, amely szerepet vállal az energiahatékonyság és/vagy a megújuló energiaforrások lakosok és vállalkozások közötti népszerűsítésében.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i48) A közigazgatási szerv tájékoztatást és tanácsadást nyújt az energiahatékonyságról és a megújuló energiáról (i/n) i49) A közigazgatási szerv támogatja a karbonszegény kísérleti projekteket, például köz-magán társulások keretében (i/n) —

3.2.14. Az önkormányzat területén az épített környezet termográfiai felmérése

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít a termográfia alkalmazása a különböző léptékű adatgyűjtéshez és a hősugárzásra vonatkozó vizuális információk biztosításához, melynek célja jobban megértetni, hol kell sürgősen energiahatékonysági megoldásokat bevezetni, továbbá bevonni a lakosokat és a helyi szervezeteket az épületek energiahatékonyságának ügyébe. A nagyobb területek termográfiai felmérését légi termográfiai felvételekkel lehet biztosítani.

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a helyi önkormányzatokra alkalmazható. A termográfiai felmérést meghatározott időjárási körülmények között (pl. bizonyos hőmérséklet és szélerősség), az év bizonyos időszakában télen) és egy bizonyos napszakban (pl. kora reggel) kell elvégezni.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i50) Az önkormányzat körzetében a beépített terület termográfiával felmért aránya (%) i51) A termográfiai felmérés elemzésének köszönhetően azonosított lehetséges energiamegtakarítás mértéke (kWh/év, EUR/év) b16) Nemrégi (5 évnél frissebb) magas felbontású (50 cm-nél kisebb) termográfiai adatok állnak rendelkezésre az önkormányzat körzetében található beépített terület 100 %-ára vonatkozóan

3.3. A mobilitásra vonatkozó legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok

Ez a szakasz a területükön a mobilitásért és/vagy tömegközlekedésért felelős közigazgatási szervekre vonatkozik.

3.3.1. Fenntartható települési mobilitási terv bevezetése

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít egy fenntartható települési mobilitási terv elfogadása az összes közlekedési mód integrált megközelítése érdekében, figyelemmel a közvetlen környezetre vonatkozó tervezésre. A fenntartható települési mobilitási terv célja, hogy javítsa a biztonságot és a védelmet, csökkentse a levegő- és zajszennyezést, mérsékelje a kibocsátást és az energiafogyasztást, javítsa közlekedés eredményességét és költséghatékonyságát, valamint fokozza a városi környezet vonzerejét és minőségét. A következő szakaszok (3.3.2–3.3.9.) ismertetik azokat az intézkedéseket, amelyek beépíthetők a fenntartható települési mobilitási tervbe.

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a mobilitásért és/vagy tömegközlekedésért felelős valamennyi közigazgatási szervre alkalmazható. A helyi és környezeti tényezők befolyásolhatják a fenntartható települési mobilitási tervbe beépíthető konkrét intézkedéseket és ezek alkalmazhatóságát.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i52) Az utazások közlekedési mód szerinti megoszlása (gépkocsival, motorkerékpárral, tömegközlekedéssel, kerékpárral és gyalog megtett utak %-a) i53) A tömegközlekedés elérhetősége (legalább 15–20 percenként közlekedő települési tömegközlekedési eszköz megállójának 300 méteres körzetén belül élő lakosok aránya (%) —

3.3.2. A kerékpározás és a gyaloglás népszerűsítése a kerékpáros infrastruktúrán, kerékpármegosztó rendszereken keresztül és a gyaloglás előmozdítása

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít:

— a kerékpározást és a gyaloglást népszerűsítő szakpolitikai intézkedések és stratégiák elfogadása; a kerékpározást és a gyaloglást egyértelműen két külön közlekedési módként kell elismerni a település szakpolitikai és tervezési dokumentumaiban, valamint stratégiai tervezésében, külön konkrét intézkedéseket hozva ezek kapcsán;

— hatékony infrastruktúra létrehozása; gyalogos és kerékpáros infrastruktúra szükséges ahhoz, hogy a gyaloglást és a kerékpározást biztonságossá, gyorssá és vonzóvá tegyék;

— módszertani eszközök alkalmazása a gyaloglásra és a kerékpározásra vonatkozó adatok szisztematikus gyűjtéséhez; a gyaloglás és a kerékpározás alakulásának követése és a végrehajtott intézkedések hatásának értékelése segítheti a fenntartható közlekedés előmozdítására hivatott további döntéshozatalt és választást;

— a lakosok és az ingázók körében a gyaloglást és a kerékpározást népszerűsítő hatékony és célzott kommunikációs eszközök kialakítása.

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a mobilitásért felelős valamennyi közigazgatási szervre alkalmazható. Ugyanakkor egyes helyi és környezeti tényezők (pl. topográfia) korlátozhatják bizonyos, a gyaloglást és a kerékpározást támogató és népszerűsítő intézkedések alkalmazhatóságát.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i52) Az utazások közlekedési mód szerinti megoszlása (gépkocsival, motorkerékpárral, tömegközlekedéssel, kerékpárral és gyalog megtett utak %-a) i54) A kerékpáros infrastruktúra (kerékpársávok, kerékpárutak) teljes hossza (km) és a járművek közúti hálózatának teljes hosszához viszonyított aránya (km kerékpársáv/km közút) i55) A település a gyalogos/kerékpáros infrastruktúrának szentelt és politikai szinten elfogadott beruházási szakpolitikával vagy tervvel, illetve a gyaloglást/kerékpározást népszerűsítő mérhető célokkal rendelkezik (i/n) b17) A településen a kerékpáros közlekedés aránya 20 % vagy magasabb VAGY a település az elmúlt 5 évben legalább 50 %-kal megnövelte a kerékpáros közlekedés arányát. b18) A település a közlekedési infrastruktúrára és annak karbantartására fordított beruházásának legalább 10 %-át a kerékpáros infrastruktúrára különíti el.

3.3.3. Egy nagyszabású közös gépkocsihasználati rendszer bevezetése

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít egy nagyszabású közös gépkocsihasználati rendszer létrehozásának támogatása és ösztönzése az önkormányzat területén. A közös gépkocsihasználati szolgáltatásokat általában nem az a település nyújtja, amelyben működnek; az önkormányzat ugyanakkor támogató infrastruktúrát hozhat létre és megfelelő szakpolitikát és jogszabályokat alkothat, hogy beépítse a közös gépkocsihasználatot a város és a tömegközlekedés szövetébe. A közigazgatási szerv a helyi szolgáltatás ügyfelévé is válhat, figyelemfelkeltő tevékenységet végezhet, népszerűsítheti a szolgáltatást, és kidolgozhatja azokat a normákat, amelyeket a közös gépkocsihasználati szolgáltatás üzemeltetőinek be kell tartaniuk, hogy kiaknázhassák a város támogató infrastruktúráját (pl. elsőbbségi sávok, alacsony forgalmú zónák). Az önkormányzatok úgy is dönthetnek, hogy támogatást nyújtanak a közös gépkocsihasználat üzemeltetőjének, hogy kiterjesszék vagy felgyorsítsák a növekedési rátát.

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat különösen a több mint 200 000 lakosú lakott területtel rendelkező helyi önkormányzatokra vonatkozik. Az alacsonyabb népességű területtel rendelkező helyi önkormányzatokra e legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat alkalmazhatóságát illetően megkötések vonatkozhatnak, mivel a közös gépkocsihasználati rendszer korlátozott számú ügyfélre számíthat, magasabbak a költségek, kevésbé fejlett a tömegközlekedési hálózat stb.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i56) A közös gépkocsihasználati rendszer felhasználóinak száma 10 000 lakosra vetítve (szám/10 000 lakos) i57) A regisztrált felhasználók száma egy közösen használt járműre vetítve (felhasználók száma/járművek száma) i58) A lakosság száma egy elérhető megosztott járműre vetítve (lakosság száma/járművek száma) i59) Évente a közös gépkocsihasználati rendszer felhasználói által vezetett kilométerek száma (km/felhasználó/év) i60) A közös gépkocsihasználati rendszer üzemeltetőjének flottájához tartozó egyes járművek által kiváltott, magántulajdonban lévő gépkocsik száma (magántulajdonban lévő kiváltott gépkocsik száma/megosztott járművek száma) b19) A közös gépkocsihasználati rendszer üzemeltetőjének flottájához tartozó egyes járművek mindegyike legalább 8 magántulajdonban lévő gépkocsit váltott ki b20) Minden 2 500 lakosra legalább 1 megosztott gépkocsi jut

3.3.4. Integrált tömegközlekedési jegykibocsátás

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít az okos rendszer formájában bevezetett integrált jegykibocsátás bevezetése, amely képes azonosítani és felszámítani a többféle közlekedési móddal végrehajtott utazásokat. Ha a közigazgatási szerv tömegközlekedési üzemeltetőként jár el (pl. a város tulajdonában lévő leányvállalat által), saját maga is bevezetheti az integrált jegykibocsátási rendszert. Azokban az esetekben, ahol az önkormányzat magánvállalatokra bízza a tömegközlekedési szolgáltatást, az integrált jegykibocsátási megoldásokat közbeszerzés útján is előírhatja.

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a tömegközlekedésért felelős valamennyi közigazgatási szervre alkalmazható. Ugyanakkor a felhasználók és éves tranzakciók egy bizonyos kritikus tömege alatt a kezdeti befektetések megtérülése az okos integrált jegykibocsátási rendszer bevezetéséhez szükséges idő és pénz miatt kihívást jelenthet.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i61) Integrált jeggyel fizetett utak százalékos aránya (%) i62) Azon tömegközlekedést használók száma, akik magántulajdonban lévő motorizált közlekedési módot választottak volna az integrált jegykibocsátási rendszer hiányában (a vonzáskörzet teljes lakosságával normalizálva) b21) Az utak legalább 75 %-át integrált jeggyel fizették

3.3.5. Az elektromos járművek terjedésének javítása a lakott területeken

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít elektromos járművek (azaz elektromos gépkocsik, elektromos segédmotoros kerékpárok és elektromos kerékpárok) beszerzése a közigazgatási szerv saját flottájába. Ezenkívül olyan rendszerek is bevezethetők, amelyek támogatják az elektromos járművek lakosság általi vásárlását, pl. erre felhasználható költségvetés elkülönítése vagy a helyi bankokkal alacsonyabb kamatra irányuló megállapodások kötése. Ezenfelül a közigazgatási szerv úgy is támogathatja az elektromos járművek terjedését, hogy megengedi, hogy korlátozott forgalmú területeken vagy elsőbbségi sávokban is közlekedjenek, további nyilvános elektromos töltőállomásokat hoz létre vagy növeli ezek számát, csökkenti az elektromos járművek után fizetendő adókat, bevezeti vagy támogatja az elektromos járművek közös gépkocsihasználati rendszerét, valamint népszerűsíti a lakosok körében az elektromos járművekre vonatkozó támogatási intézkedéseket.

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat minden helyi önkormányzatra alkalmazható és különösen releváns a városokban (ahol magas a rövid távolságra történő utazások aránya) és a forgalmi torlódásokkal és légszennyezéssel küzdő területeken.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i63) Elektromos járművek (típusonként, pl. elektromos gépkocsik, elektromos kerékpárok) százalékos aránya az utakon az összes járműre vetítve (%) i64) Elektromos tömegközlekedési járművek (típusonként, pl. elektromos gépkocsik, elektromos kerékpárok) százalékos aránya a teljes tömegközlekedési járműflottára vetítve (%) i65) A nyilvános elektromos töltőállomások száma lakosonként (száma/lakos) —

3.3.6. Az utazás intermodalitásának előmozdítása

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít a fenntartható közlekedési módok között a kényelmes, biztonságos, gyors és gördülékeny összeköttetések kialakításának előmozdítása. Az intermodális közlekedési rendszerek összekapcsolják a tömegközlekedési (autóbuszok, villamosok/helyi érdekű vasút és elővárosi vasút), a gyalogos, a kerékpáros, valamint a kerékpár- és a gépkocsimegosztó infrastruktúrát és szolgáltatásokat. A közigazgatási szervek úgy mozdíthatják elő az utasok intermodalitását, ha számos tömegközlekedési üzemeltetővel és kerékpár- és gépkocsimegosztó vállalattal működnek együtt.

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat minden helyi önkormányzatra alkalmazható, ám különösen az összetett közlekedési hálózattal és kiterjedt területtel rendelkező városokban hasznos.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i52) Az utazások közlekedési mód szerinti megoszlása (gépkocsival, motorkerékpárral, tömegközlekedéssel, kerékpárral és gyalog megtett utak %-a) i66) Kerékpáros parkolóhelyek átlagos száma a tömegközlekedési megállókban az átlagos napi utasforgalomra vetítve (kerékpártartók száma/utasok száma) i67) A tömegközlekedést gyaloglással/kerékpározással kombináló személyek százalékos aránya azokhoz a tömegközlekedést használókhoz viszonyítva, akik egy gyakran (a reggeli és délutáni csúcsforgalomban legalább óránként kétszer) közlekedő tömegközlekedési eszköz megállójától észszerű távolságon (800 m gyaloglás vagy 3 km kerékpározás) belül laknak (%) i68) A lakosok számára elérhető intermodális útvonaltervező szoftver gyalog és kerékpárral megtehető útvonalrészeket is megjelenít (i/n) b22) A városban használt fenntartható közlekedési módok (pl. gyaloglás, kerékpározás, autóbusz, villamos, vonat) aránya 60 % vagy magasabb

3.3.7. A behajtási díj bevezetése

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít a gyakori forgalmi torlódásoktól szenvedő városi területeken egy behajtási díj bevezetése. A behajtási díj egy, a túlterhelt utak legforgalmasabb napszakokban történő használatát visszaszorítani kívánó gazdasági demotiváló (díj). Ahhoz, hogy a behajtási díj sikeres legyen, egy közlekedési intézkedéscsomag részeként kell bevezetni (lásd a korábbi legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatokat a 3.3. szakaszban), amely valódi alternatívát biztosít a gépkocsi helyett.

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a gyakori forgalmi torlódásokkal és légszennyezéssel küzdő lakott területeken alkalmazható.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i52) Az utazások közlekedési mód szerinti megoszlása (gépkocsival, motorkerékpárral, tömegközlekedéssel, kerékpárral és gyalog megtett utak %-a) i69) A légszennyező anyagok (lebegő részecskék – PM10, ammónia és nitrogén-oxid) behajtási díjjal lefedett területen belüli csökkentésének százalékos aránya a behajtási díj bevezetése előtti helyzethez képest (%) i70) A behajtási díjjal lefedett területre mentességet nem élvező járművel történő behajtások számában tapasztalt csökkenés százalékos aránya a behajtási díj bevezetése előtti helyzethez képest (%) i71) A behajtási díjjal lefedett területen belül a tömegközlekedési járművek átlagos sebességének és pontosságának százalékos növekedése a behajtási díj bevezetése előtti helyzethez képest (%) b23) A légszennyező anyagok (PM10, ammónia és nitrogén-oxid) behajtási díjjal lefedett területen belüli koncentrációja (átlagosan) 10 %-kal csökkent a behajtási díj bevezetése előtti helyzethez képest b24) A behajtási díjjal lefedett területre mentességet nem élvező járművel történő behajtások száma 20 %-kal csökkent a behajtási díj bevezetése előtti helyzethez képest b25) A tömegközlekedési járművek behajtási díjjal lefedett területen belüli sebessége és pontossága 5 %-kal javult a behajtási díj bevezetése előtti helyzethez képest

3.3.8. A városokban az ingyenes parkolóhelyek számának korlátozása

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít a lakott területeken az utcai ingyenes parkolás korlátozása és a parkolási minimumkövetelmények eltörlése (az utcai parkolóhelyek és földalatti garázsok tekintetében) az újonnan épült létesítmények esetében. Ezenfelül elfogadhatnak egy hivatalos politikát is a már meglévő létesítményekre vonatkozó korábbi parkolási követelmények (utcai parkolóhelyek és földalatti garázsok) fokozatos eltörlése céljából. Az utcai ingyenes parkolóhelyek korlátozása visszatartó erőként hat a magántulajdonban lévő gépkocsikra. Ezek az intézkedések akkor a leghatékonyabbak, ha olyan intézkedések kísérik őket, amelyek javítják a gépkocsihasználat valódi alternatíváinak (például tömegközlekedés, kerékpározás és gyaloglás) elérhetőségét és megbízhatóságát.

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat minden helyi önkormányzatra alkalmazható és különösen a gyakori forgalmi torlódásokkal és légszennyezéssel küzdő, illetve kihasználatlan tömegközlekedéssel rendelkező városokban hasznos.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i52) Az utazások közlekedési mód szerinti megoszlása (gépkocsival, motorkerékpárral, tömegközlekedéssel, kerékpárral és gyalog megtett utak %-a) i72) Munkaidőben rendelkezésre álló parkolóhelyek százalékos aránya (%) i73) Parkolási minimumkövetelmények megléte (utcai parkolóhelyek és földalatti garázsok) az újonnan épült létesítményekben (i/n) b26) Az utcai parkolóhelyek 80–90 %-a munkaidő 90 %-ában foglalt b27) A városban nincsenek érvényben parkolási minimumkövetelmények (utcai parkolóhelyek és földalatti garázsok) az újonnan épült létesítmények esetében, és a város rendelkezik hivatalos politikával a már meglévő létesítményekre vonatkozó korábbi parkolási követelmények fokozatos eltörlése céljából

3.3.9. Logisztikai szolgáltató központok létesítése

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít az önkormányzat területén egy logisztikai szolgáltató központ létrehozásának támogatása és ebbe az érdekelt felek bevonása. A logisztikai szolgáltató központ az általa kiszolgált földrajzi területhez viszonylag közel is elhelyezkedhet, hogy ezzel lehetővé tegye az adott területen az összevont kiszállítást.

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a mobilitásért felelős minden helyi önkormányzatra alkalmazható és különösen releváns a nagy volumenű áruszállítás által érintett és/vagy gyakori forgalmi torlódásokkal és légszennyezéssel küzdő városokra nézve.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i74) A kiszállító járművek szén-dioxid-kibocsátása egy konkrét időkereten belül (pl. évente, havonta) a logisztikai szolgáltató központ által kiszolgált területen (kg CO2-egyenérték/év vagy kg CO2-egyenérték/hónap) i75) A szolgáltatási területen naponta megtett kiszállítási utak száma (szám/nap) b28) A szolgáltatási területen a kiszállító járművek szén-dioxid-kibocsátása 40 %-kal csökkent a logisztikai szolgáltató központ létrehozását megelőző helyzethez képest b29) A szolgáltatási területen naponta megtett kiszállítási utak száma 75 %-kal csökkent a logisztikai szolgáltató központ létrehozását megelőző helyzethez képest

3.4. A földhasználatra vonatkozó legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok

Ez a szakasz a földhasználat tervezéséért felelős helyi önkormányzatokra vonatkozik.

3.4.1. A zöld és a mezőgazdasági földterületekre történő városi terjeszkedés korlátozása

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít a városi terjeszkedés szabályozási intézkedésekkel (pl. földhasználati területrendezés, konkrét földhasználati módok limitálása), gazdasági beavatkozással (pl. építési engedélyekkel történő kereskedés) és intézményi változtatásokkal és irányítással (pl. a városi területek felélesztését végző speciális ügynökségek) történő korlátozása. A városi terjeszkedés korlátozását célzó intézkedésekre példa a barnamezős területekre való építkezés ösztönzése, az épületek közötti lezárt terület minimálisra csökkentése, a használaton kívüli épületek felújítása és a függőleges terjeszkedés előmozdítása.

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a földhasználat tervezéséért felelős összes helyi önkormányzatra alkalmazható.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i76) Mesterséges vízhatlan felületek (azaz bármilyen vízhatlan beépített terület: épületek, utak, bármilyen növényzet vagy víz nélküli terület) az önkormányzat területén (km2 mesterséges vízhatlan felület/km2 teljes felület) i77) Egy adott időszakon (pl. 1, 5, 10 éven) belül újonnan beépített területnek az önkormányzat területén a szóban forgó időszak elején meglévő teljes beépített területéhez viszonyított százalékos aránya (%) —

3.4.2. A települési hőszigethatás csökkentése

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít a települési hőszigethatás csökkentése kombinált intézkedések révén (például zöld területek, zöld tetők, fényvisszaverő anyagok használata, a forró csövek hatékonyabb szigetelése, valamint a hulladékhő elszökésének megakadályozása és újrafelhasználása).

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a nagy kiterjedésű lakott területeken a földhasználat tervezéséért felelős összes helyi önkormányzatra alkalmazható. A kis településeket kevésbé érinti a települési hőszigethatás.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i78) A települési hőszigethatást mérséklő intézkedések bevezetése, például zöld területek, zöld tetők vagy fényvisszaverő anyagok használata (i/n) —

3.4.3. Alacsony környezeti hatású vízelvezetés előírása leburkolt talaj esetében

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít az új létesítmények építésénél (ideértve a meglévő beépített területek nagyobb felújításait) az alacsony környezeti hatású vízelvezetési intézkedések előírása az áradások, a talajerózió és -szennyezés, valamint a felszín alatti vizek szennyezésének megelőzése és ellenőrzése érdekében. A fenntartható vízelvezető rendszerek elvét alkalmazó, alacsony környezeti hatású vízelvezetési intézkedések elfogadása képezi a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatot, mivel ez a legkorszerűbb alapelveket követi:

— célja az elfolyó víz minőségének javítása, a felszíni lefolyás csökkentése, a biológiai sokféleség védelme és közjóléti értékteremtése,

— a rendszer célja a lehetőségekhez képest hűen reprodukálni a beavatkozás előtti természetes vízelvezetési állapotokat

— olyan integrált megközelítéssel, amelyen belül a megelőzésre, a forrásoldalra és a helyszíni kontrollra vonatkozó intézkedések meghatározott hierarchiát követnek.

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a földhasználat tervezéséért felelős összes helyi önkormányzatra alkalmazható. A vízelvezetést javító konkrét intézkedések az adott helyszínre jellemzőek.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i79) Új létesítmények építésénél és nagyobb átépítéseknél alacsony környezeti hatású vízelvezetési intézkedések előírása (i/n) —

3.5. A városi zöld területekre vonatkozó legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok

Ez a szakasz a városi zöld területek kezeléséért felelős közigazgatási szervekre vonatkozik.

3.5.1. Helyi biodiverzitási stratégia és cselekvési terv kidolgozása és végrehajtása

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít egy helyi biodiverzitási stratégia és cselekvési terv bevezetése, amelynek céljait és célkitűzéseit a szakértőkkel, az érdekelt felekkel és a lakosokkal történő konzultáció segítségével határozhatják meg. A cselekvési tervnek tartalmaznia kell a végrehajtandó intézkedéseket, az ütemtervet, a rendelkezésre álló költségvetést, a mérföldköveket, a végrehajtásra vonatkozó partnerségeket és a felelősségi köröket. A cselekvési terv eredményei a figyelem felkeltése céljából népszerűsíthetők és terjeszthetők a lakosok és az érdekelt felek körében.

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a városi zöld területek kezeléséért felelős valamennyi közigazgatási szervre alkalmazható.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i80) Őshonos fajok százalékos aránya és száma (a fajok különböző kategóriáira vonatkozóan, pl. madarak, pillangók) a lakott területen (%) i81) Természetes és félig természetes területek százalékos aránya a városi területen a teljes városi területhez viszonyítva (%) i82) Egy lakosra vetített zöld terület (m2/lakos) – megkülönböztetve a városi, félig városi és vidéki területeket —

3.5.2. Kék-zöld hálózatok kialakítása

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít olyan kék-zöld hálózatok (18) kialakítása, amelyek a vízgazdálkodás és a zöld infrastruktúra összekapcsolásával újraalkotják a természetvédelmi irányultságú vízkörforgást és hozzájárulnak a város közjólétéhez. A kék-zöld hálózatok egyesíthetik és megvédhetik a települési látkép hidrológiai és ökológiai értékeit, miközben rugalmas és alkalmazkodóképes intézkedéseket biztosítanak az áradások kezelésére.

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat minden helyi önkormányzatra alkalmazható.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i83) Városi zöld és kék területek százalékos aránya a teljes lakott területhez viszonyítva (%) —

3.5.3. Zöld tetők építésének előmozdítása

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít olyan megfelelő szakpolitikai rendszerek létrehozása, amelyek támogatják az új és a meglévő – magán- vagy köztulajdonban lévő – épületeken a zöld tetők építését. A zöld tetők megújuló energiarendszereket, például fotovoltaikus paneleket is magukban foglalhatnak (a középületekben és a szociális lakásokban történő megújulóenergia-termelésről szóló további információkért lásd a 3.2.10. szakaszt). A zöld tetők építését támogató szakpolitikai rendszerek magukban foglalhatnak gazdasági ösztönzőket, csökkentett bürokráciát, illetve konkrét technikai támogatást a zöld tetők épületek építésébe vagy felújításába való belefoglalására.

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a földhasználat tervezéséért felelős összes helyi önkormányzatra alkalmazható.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i84) A zöld tetővel fedett felszín százalékos aránya a lakott terület teljes felszínéhez viszonyítva (m2 zöld tető/m2 l akott terület) i85) Egy adott lakott területen zöld tetővel rendelkező épületek százalékos aránya vagy száma (%) —

3.5.4. Új környezeti érték nyújtása a parlagon heverő zöld területek és a peremterületek számára

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít az önkormányzat területén található parlagon heverő zöld területek és a peremterületek helyreállítását célzó terv elfogadása, amelynek célja a talaj és a víz szennyező anyagoktól való megtisztítása, a vadon élő állatok élőhelyeinek gyarapítása, a települési hőszigethatás csökkentése, valamint a talajerózió és az áradások elleni védelem, és emellett szabadidős zöld területek biztosítása a helyi lakosok számára.

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a földhasználat tervezéséért felelős összes helyi önkormányzatra alkalmazható.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i86) A lakott területen belül a parlagon heverő zöld területek és a peremterületek helyreállítását és környezetvédelmi irányítását célzó terv elfogadása (i/n) —

3.6. A helyi környezeti levegőminőségre vonatkozó legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok

Ez a szakasz a levegőminőség kezeléséért felelős közigazgatási szervekre vonatkozik.

3.6.1. A helyi környezeti levegő minőségének javítása

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít, ha van a levegőminőség javítását célzó strukturált terv, amely rendszeresen naprakésszé tett rövid és hosszú távú célkitűzéseket tartalmaz, melyek előre meg vannak határozva és meghaladják a 2008/50/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (19) (a levegőminőségről szóló irányelv) meghatározott cél- és határértékeket. A tervnek ki kell terjednie valamennyi területre a közlekedéstől kezdve (gépkocsihasználat, sebességhatárok, tömegközlekedés stb.) az ipari létesítményeken, az energiatermelésen, az épületekben használt fűtési rendszer típusán és az épületek energiahatékonyságán át a földhasználat tervezéséig, továbbá azt a releváns ágazati hatóságokkal és érdekelt felekkel együttműködésben kell kidolgozni. Ezenfelül a terv eredményessége adott esetben javítható, ha azt magasabb szintű hatóságokkal és a szomszédos településekkel együtt dolgozzák ki. A levegőminőség javítására irányuló terv magában foglalhatja a levegőminőség hatásairól és fontosságáról szóló információk lakosok körében történő terjesztését, például a fenntartható közlekedési módok használatának előmozdítását.

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a területükön a levegőminőség kezeléséért felelős valamennyi közigazgatási szervre alkalmazható, és konkrét helyi problémákra összpontosít.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i87) A PM10 éves átlagos koncentrációja (μg/m3) i88) Azon napok száma évente, amelyeken a PM10 napi átlagos koncentrációja meghaladja az 50 μg/m3 értéket (nap/év) i89) A PM2,5 éves átlagos koncentrációja (μg/m3) i90) Azon napok száma évente, amelyeken a PM2,5 napi átlagos koncentrációja meghaladja a 25 μg/m3 értéket (nap/év) i91) Azon napok száma évente, amelyeken az ózon (O3) legnagyobb napi 8 órás középértéke meghaladja a 120 μg/m3 értéket (nap/év) i92) A nitrogén-dioxid (NO2) éves átlagos koncentrációja (μg/m3) i93) Azon napok száma évente, amelyeken a NO2 óránkénti koncentrációja meghaladja a 200 μg/m3 értéket (nap/év) b30) Az ebben a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatban meghatározott összes mutató eredményei elérik az Egészségügyi Világszervezet által készített levegőminőségi iránymutatásokban megállapított szinteket

3.7. A zajszennyezésre vonatkozó legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok

Ez a szakasz a zajszennyezés kezeléséért felelős közigazgatási szervekre vonatkozik.

3.7.1. A zajszennyezés nyomon követése, feltérképezése és csökkentése

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít az önkormányzat területén jelentkező zaj feltérképezése, és a lakosság tájékoztatása egy hatékony kommunikációs kampány útján a zajszennyezés hatásairól, valamint a feltérképezés eredményeiről. A zajtérkép eredményei alapján a helyi önkormányzatoknak zajcsökkentési cselekvési terveket kell kidolgozniuk a helyi zajszint mérséklése, illetve – ahol megfelelő a zajszint – a környezeti zajminőség megtartása érdekében.

Alkalmazási kör

Ez a szakasz a zajszennyezés kezeléséért felelős valamennyi közigazgatási szervre alkalmazható.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i94) A helyi határértéket meghaladó zajszintet rögzítő méréseknek az összes mérés számához viszonyított százalékos aránya (%) i95) A helyi határértéket meghaladó zajszintnek kitett lakosság aránya a teljes lakossághoz viszonyítva (%) i96) Az Egészségügyi Világszervezet határértékei szerint az egészségre ártalmas éjszakai zajszintnek kitett lakosság aránya a teljes lakossághoz viszonyítva (%) —

3.8. A hulladékgazdálkodásra vonatkozó legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok

Ez a szakasz a hulladékgazdálkodásért felelős közigazgatási szervekre vonatkozik.

3.8.1. Az EMAS hulladékgazdálkodási ágazatra vonatkozó ágazati referenciadokumentumának figyelembevétele

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít az EMAS hulladékgazdálkodási ágazatra vonatkozó ágazati referenciadokumentumában (20) ismertetett legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok figyelembevétele és az említett dokumentumban meghatározott mutatókról szóló jelentéstétel.

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a hulladékgazdálkodásért felelős valamennyi közigazgatási szervre alkalmazható.

3.9. A vízellátásra vonatkozó legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok

Ez a szakasz a területükön az ivóvíz biztosításáért felelős közigazgatási szervekre vonatkozik.

3.9.1. Teljeskörű vízfogyasztásmérés kialakítása a háztartás/végső fogyasztó szintjén

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít minden egyes lakóingatlanban és bármely egyéb egyéni végső fogyasztónál (ipari üzem, kereskedelmi célú épület, középület stb.) a vízfogyasztásmérők felszerelése, hogy minden vízszámla a tényleges vízfogyasztás alapján kerüljön kiállításra. Okos vízfogyasztásmérők alkalmazásával lehetőség nyílik a vízfogyasztás távolról, időben történő mérésére és például a különböző fogyasztók fogyasztási szokásainak elemzésére, illetve a vízelosztó rendszerek gyenge pontjainak azonosítására. A tényleges vízfogyasztáson alapuló számlázással és a szokásostól eltérő vízfelhasználás (pl. szivárgás) korai felderítésével jelentős vízmegtakarítás érhető el.

Alkalmazási kör

Ez a technika bármilyen meglévő vízhálózatra alkalmazható.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i97) A vízfogyasztásmérők elterjedtségének aránya (a fogyasztók x%-ánál van, x% vízfogyasztást mérnek vízfogyasztásmérővel) i98) Az okos mérők aránya az összes használatban lévő vízfogyasztásmérőhöz viszonyítva (%) i99) A végső fogyasztóknál mért vízmegtakarítás a vízfogyasztásmérők és/vagy okos mérők felszerelését követően (l/fogyasztó) b31) A vízfogyasztásmérők elterjedtségének aránya a háztartások vagy végső fogyasztók szintjén 99 % vagy magasabb b32) A (legalább az év egy részében) szűkös vízkészletekkel rendelkező területeken (21) a vízfogyasztásmérők a háztartások/végső fogyasztók szintjén okos mérők b33) Az összes új épület rendelkezik vízfogyasztásmérővel (okos mérővel a szűkös vízkészletekkel rendelkező területeken)

3.9.2. A vízellátó rendszer szivárgásainak minimalizálása

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít:

— a vízellátó rendszer részletes vízháztartási egyensúlyának felmérése és a víznyomás irányítása, a magas nyomás elkerülése;

— a vízellátó rendszer elemzése és megfelelő körzeti mérési területekre való felosztása a vízszivárgás kézi vagy automatikus hangdetektorokkal történő felderítése érdekében;

— gyors és megfelelő reagálás a hálózat azonosított problémáira és a vízszivárgásra;

— adatbázis kialakítása az összes műszaki berendezés, a csövek kora, típusa, a hidraulikai adatok, a korábbi beavatkozások stb. nyilvántartásba vétele és földrajzi hivatkozással való ellátása céljából.

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat új és már meglévő vízellátó hálózatokra alkalmazható.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i100) A vízveszteségnek a rendszer bemeneti mennyiségéhez viszonyított százalékos aránya (%) i101) Infrastrukturális szivárgási index: az aktuális éves valós veszteség és az elkerülhetetlen éves valós veszteség (22) hányadosa b34) Az infrastrukturális szivárgási index 1,5 -nél alacsonyabb

3.10. A szennyvíztisztításra vonatkozó legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok

Ez a szakasz a szennyvíztisztításért és a települési csatornázásért felelős közigazgatási szervekre vonatkozik.

3.10.1. Energiahatékony szennyvíztisztítás teljes nitrifikáló feltételek elérésével

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít:

— beépített kapacitás megléte a száraz időjárásra jellemző szennyvízáram legalább kétszeresének kezelésére; (esőzés vagy olvadás esetén)

— a szennyvíz nitrifikáló feltételek mellett történő kezelése (a mikroorganizmusok relatív tápanyag-ellátottsága < 0,15 kg BOI5/kg MLSS (23) naponta), valamint a denitrifikálás és a foszforeltávolítás elvégzése;

— a lebegő szilárd részecskék eltávolítása homokszűrő (vagy víz alá merülő membrán) alkalmazásával érzékeny befogadó víztestek esetében;

— egyéb harmadlagos szennyvíztisztítás alkalmazása a mikroszennyezők csökkentése érdekében (lásd a 3.10.2. szakaszt);

— szerves vegyületek (összes szerves szén), ammónia, nitrát és foszfor folyamatos nyomon követése a 100 000 lakosegyenértéknél (LE) (24) vagy 6 000 kg BOI5 terhelés napi beáramlásánál magasabb üzemi kapacitás esetében;

— az elsődleges és felesleges iszap stabilizálása az anaerob rothasztókban (lásd a 3.10.3. szakaszt);

— az anaerob módon stabilizált iszap szárítása és égetőműbe küldése (lásd a 3.10.4. szakaszt);

— energiahatékony technológiák (például energiahatékony finombuborékos levegőztetővel ellátott rendszerek a biológiai tisztítási fázisban, energiahatékony szivattyúk és orsós átemelők) bevezetése.

Alkalmazási kör

Ez a technika az új és a már meglévő szennyvíztisztító telepek szennyvíztisztításáért felelős közigazgatási szervekre alkalmazható.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i102) A KOI, BOI5, ammónia, összes nitrogén és összes foszfor koncentrációja a távozó végleges szennyvízkibocsátásban vagy az eltávolításuk hatásfoka (mg/l, %) i103) A szennyvíztisztító telep által egy egység BOI5 eltávolítására felhasznált villamos energia (kWh/kg eltávolított BOI5) i104) A szennyvíztisztító telep által a kezelt mennyiséghez felhasznált villamos energia (kWh/m3 kezelt szennyvíz) i105) A szennyvíztisztító telep egy lakosegyenértékre vetített éves villamosenergia-fogyasztása (KWh/lakosegyenérték/év) b35) Az elért eltávolítási hatásfok a következőképpen alakul: legalább 98 % a BOI5, legalább 90 % a KOI, legalább 90 % az ammónia, legalább 80 % az összes szerves nitrogénvegyület, valamint legalább 90 % az összes foszfor esetében b36) A szennyvíztisztító telep villamosenergia-fogyasztása: — 18 kWh/lakosegyenérték/évnél alacsonyabb a nagy (10 000 lakosegyenértéket meghaladó méretű) települési szennyvíztisztító telepek esetében — 25 kWh/lakosegyenérték/évnél alacsonyabb a kis méretű (10 000 lakosegyenértéket el nem érő) települési szennyvíztisztító telepek esetében

3.10.2. A szennyvízkibocsátás minimalizálása különös figyelmet fordítva a mikroszennyezőkre

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít a mikroszennyezők jelentős mértékben történő eltávolítása olyan harmadlagos szennyvíztisztítás bevezetésével, mint az aktív szénporral való adszorpció vagy klórmentes oxidáló anyagokkal (különösen ózonnal) történő oxidáció.

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat az új és a már meglévő települési szennyvíztisztító telepek szennyvíztisztításáért felelős közigazgatási szervekre alkalmazható; ugyanakkor a meglévő telepeknél helyhiány merülhet fel, amelyeket a berendezés módosított kialakításával lehet leküzdeni.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i106) A mikroszennyezők eltávolítási hatásfoka az adszorpciós vagy ózonkezelési szakaszban a KOI vagy DOC (25) tekintetében (%) i107) Az éves szennyvízáram mikroszennyezők eltávolítása céljából harmadlagos szennyvíztisztításon áteső mennyiségének százalékos aránya (%) b37) A mikroszennyezők átlagos eltávolítási hatásfoka nagyobb, mint 80 % b38) A mikroszennyezőket az éves szennyvízáram legalább 90 %-ából eltávolították

3.10.3. Az iszap anaerob rothasztása és az optimális energia-visszanyerés

Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatnak számít az elsődleges és felesleges iszap stabilizálása az anaerob rothasztókban és a megtermelt biogáz energiahatékony szivattyúkkal és orsós átemelőkkel történő felhasználása a helyszíni villamosenergia-termeléshez és iszapszárításhoz.

Alkalmazási kör

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat olyan nagy méretű új és a már meglévő szennyvíztisztító telepek szennyvíztisztításáért felelős közigazgatási szervekre alkalmazható, amelyek 100 000 lakosegyenértéknél (LE) vagy 6 000 kg BOI5 terhelés napi beáramlásnál magasabb kapacitással rendelkeznek.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciakövetelmények

Környezeti teljesítménymutatók Kiválósági referenciakövetelmények i108) A szennyvíztisztító telep biogázból