A Tanács 2003/85/EK irányelve

(2003. szeptember 29.)

a ragadós száj- és körömfájás elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről, valamint a 85/511/EGK irányelv és a 89/531/EGK és a 91/665/EGK határozat hatályon kívül helyezéséről és a 92/46/EGK irányelv módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára [1],

tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére [4],

mivel:

(1) A Közösség állat-egészségügyi feladatai közé tartozik az állatállomány egészségi állapotának javítása és ezáltal az állattenyésztés jövedelmezőségének növelése, valamint az állatok, illetve állati termékek kereskedelmének elősegítése. Ugyanakkor a Közösség egyben az értékek közössége is, és az állatbetegségek leküzdésére irányuló politikái nem alapulhatnak kizárólag üzleti érdekeken, hanem etikai elvekre is komolyan tekintettel kell lenniük.

(2) A ragadós száj- és körömfájás a párosujjú patások egyik rendkívül fertőző vírusos megbetegedése. Noha a ragadós száj- és körömfájásnak nincs közegészségügyi jelentősége, kivételes gazdasági jelentőségének köszönhetően a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal (OIE) által a betegségekről összeállított A. jegyzék élén szerepel.

(3) A ragadós száj- és körömfájás bejelentési kötelezettség alá eső betegség, és az érintett tagállamnak az állatbetegségek Közösségen belüli bejelentéséről szóló, 1982. december 21-i 82/894/EGK tanácsi irányelvvel [5] összhangban be kell jelentenie a járványkitöréseket a Bizottságnak és a többi tagállamnak.

(4) A ragadós száj- és körömfájás elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedéseket a ragadós száj- és körömfájás elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedések bevezetéséről szóló, 1985. november 18-i 85/511/EGK tanácsi irányelv [6] állapítja meg. Ezt az irányelvet számos alkalommal lényegesen módosították. Most, hogy az említett irányelvhez új módosítások készülnek, az egyértelműség érdekében kívánatos, hogy a kérdéses rendelkezéseket átdolgozzák.

(5) A 85/511/EGK irányelv, a szarvasmarhafélék és sertések Közösségen belüli kereskedelmét befolyásoló állat-egészségügyi problémákról szóló 64/432/EGK irányelv, valamint a szarvasmarhafélék, a sertés, továbbá a friss hús vagy húsipari termékek harmadik országból történő behozatalára vonatkozó egészségügyi és állat-egészségügyi vizsgálatok problémáiról szóló 72/462/EGK irányelv módosításáról szóló, 1990. június 26-i 90/423/EGK tanácsi irányelv [7] elfogadását követően a ragadós száj- és körömfájás elleni profilaktikus vakcinázást 1992. január 1-jétől betiltották a Közösség egész területén.

(6) Megelőző jellegű intézkedések szükségesek annak elkerülésére, hogy ragadós száj- és körömfájás törjön be a Közösségbe és a közösségi állatállományba a szomszédos országokból vagy élő állatoknak és állati eredetű termékeknek a Közösségbe való behozatala révén. Nincs arra utaló jel, hogy a profilaktikus vakcinázás betiltását követően bejelentett ragadósszáj- és körömfájásjárvány-kitörések a közösségi jogszabályok szerint történő és az állat-egészségügyi határállomásokon végzett, a harmadik országokból a Közösségbe behozott állatok állat-egészségügyi ellenőrzésére irányadó elvek megállapításáról szóló, 1991. július 15-i 91/496/EGK tanácsi irányelvvel [8] és a Közösségbe harmadik országokból érkező termékek állat-egészségügyi ellenőrzésének szervezésére irányadó elvek megállapításáról szóló, 1990. december 10-i 90/675/EGK tanácsi irányelvvel [9] összhangban meghatározott állat-egészségügyi ellenőrzés alá eső behozatalnak tulajdoníthatók.

(7) Mindazonáltal az állati termékek behozatalára vonatkozó, a kockázat csökkentését célzó közösségi szabályok szigorú alkalmazását erőteljesen hangsúlyozni kell, már csupán az áru- és személyforgalom világszerte való növekedése miatt is. A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy ezeket a jogszabályokat teljes egészében végrehajtsák, valamint elegendő munkaerőt és forrást kell biztosítaniuk ahhoz, hogy a külső határokon szigorú ellenőrzést lehessen folytatni.

(8) Továbbá az Európai Parlamentnek a ragadós száj- és körömfájással foglalkozó ideiglenes bizottsága megállapította, hogy a gyakorlatban az állat-egészségügyi határellenőrzéseknek nem sikerül megakadályozniuk, hogy a Közösségbe jelentős mennyiségű hús és húsipari termék kerüljön be illegálisan.

(9) Az egységes piac feltételei és az állatállomány általánosan kielégítő egészségügyi állapota mellett az állatok és állati termékek forgalma jelentősen megnövekedett, és a Közösség bizonyos régióiban nagy sűrűségű állatállománnyal rendelkező területek vannak.

(10) A 2001-ben egyes tagállamokban kitört ragadósszáj- és körömfájás-járvány megmutatta, hogy a ragadós száj- és körömfájásra fogékony fajokba tartozó állatok intenzív mozgása és kereskedelme következtében egy kitörés gyorsan járványos méreteket ölthet, akkora zavarokat okozva, amelyek rendkívüli mértékben csökkenthetik a fertőzésre fogékony fajokba tartozó állatok tenyésztésének és a vidéki gazdaság egyéb részeinek jövedelmezőségét, továbbá jelentős pénzügyi forrásokat igényelnek a mezőgazdasági termelők kártalanításához, valamint a védelmi intézkedések alkalmazásához.

(11) A 2001. évi ragadósszáj- és körömfájás-válság során a Bizottság védekező intézkedések elfogadása révén megerősítette a ragadós száj- és körömfájás elleni védekezésre irányuló, a 85/511/EGK irányelvben megállapított közösségi védelmi intézkedéseket, összhangban az egyes élő állatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvvel [10], valamint a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állat-egészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvvel [11].

(12) 2001-ben a Bizottság a sürgősségi vakcinázás alkalmazásának feltételeiről is fogadott el határozatokat, a 85/511/EGK irányelvvel összhangban. E feltételeket az állat-egészségügyi és állatjóléti tudományos bizottságnak a ragadós száj- és körömfájás elleni sürgősségi vakcinázás stratégiájáról szóló 1999-es jelentésében foglalt ajánlások figyelembevételével állapították meg.

(13) Ennek az irányelvnek figyelembe kell vennie a tagállamok szakértőcsoportjainak a ragadós száj- és körömfájásra vonatkozó közösségi jogszabályok felülvizsgálatáról szóló 1998-as jelentését, amely tükrözi az 1997-es klasszikus sertéspestisjárvány során a tagállamok által szerzett tapasztalatokat, valamint a ragadós száj- és körömfájás megelőzéséről és az ellene folytatott védekezésről 2001 decemberében Brüsszelben tartott nemzetközi konferencia következtetéseit.

(14) Ennek az irányelvnek figyelembe kell vennie az Európai Unióban 2001-ben fellépett ragadósszáj- és körömfájás-járványról szóló, 2002. december 17-i európai parlamenti állásfoglalást [12], amely az Európai Parlament ragadós száj- és körömfájással foglalkozó ideiglenes bizottságának következtetésein alapul.

(15) Figyelembe kell venni az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezet (FAO) ragadós száj- és körömfájás elleni védekezéssel foglakozó európai bizottsága harmincadik ülésszakának a "Minimumszabályok a ragadós száj- és körömfájás élő vírusával in vitro és in vivo foglalkozó laboratóriumoknak" című, 1993-as jelentésében megfogalmazott ajánlásokat.

(16) Ennek az irányelvnek figyelembe kell vennie továbbá az Állat-egészségügyi Kódexben és az OIE-nek a diagnosztikai vizsgálatok és vakcinák szabványairól szóló kézikönyvében (OIE-kézikönyv) tett változtatásokat.

(17) A ragadós száj- és körömfájás bármely esetleges kitörésének korai észlelése érdekében jogszabályi rendelkezésekkel kell kötelezni azokat, akik a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokkal érintkeznek, hogy jelentsenek be a hatáskörrel rendelkező hatóságnak minden gyanús esetet. Rendszeres ellenőrzéseket kell bevezetni a tagállamokban annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők valóban megismerjék és alkalmazzák az általános járványvédelmi és biológiai biztonsági szabályokat.

(18) A ragadós száj- és körömfájás gyanújának felmerülésekor haladéktalanul fel kell lépni, hogy azonnali és hatékony védelmi intézkedéseket lehessen végrehajtani, amint a betegséget megállapítják. Ezeket az intézkedéseket a hatáskörrel rendelkező hatóságnak az érintett tagállamban fennálló járványügyi helyzethez kell igazítania. Az intézkedéseket azonban a közösségi jogszabályokkal összhangban megállapított különleges védekező intézkedésekkel is meg kell erősíteni.

(19) A betegségről gyors és részletes diagnózist kell adni, és el kell végezni a fertőzést okozó érintett vírus azonosítását, a tagállamok nemzeti laboratóriumaiból álló hálózat vezetése alatt. Szükség esetén egy közösségi referencialaboratóriumnak kell biztosítania a nemzeti laboratóriumok közötti együttműködést, amelyet a Bizottság jelöl ki, az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet [13] által létrehozott Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság eljárásával összhangban.

(20) A ragadós száj- és körömfájás laboratóriumi differenciáldiagnózisát illetően figyelembe kell venni a diagnosztikai eljárások, mintavételi módszerek és a sertések hólyagos betegségének megállapítására és differenciáldiagnózisára szolgáló laboratóriumi vizsgálatok eredményeinek értékelésére vonatkozó kritériumok meghatározásáról szóló, 2000. július 4-i 2000/428/EK bizottsági határozatot [14].

(21) A ragadós száj- és körömfájás elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedéseknek elsősorban a fertőzött állomány kiirtásán kell alapulniuk. A fogékony fajba tartozó fertőzött és kontaminálódott állatok leölését haladéktalanul el kell végezni az állatok levágásuk vagy leölésük során való védelméről szóló, 1993. december 22-i 93/119/EK tanácsi irányelvnek megfelelően [15]. Amennyiben lehetséges, az elhullott vagy leölt állatok tetemeinek ártalmatlanítását a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi előírások megállapításáról szóló, 2002. október 3-i 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel [16] összhangban kell végezni.

(22) Ragadósszáj- és körömfájásjárvány-kitörés esetén integrálni kell a közegészségügyi és környezetvédelmi szempontokat, különösen a hatáskörrel rendelkező állat-egészségügyi és környezetvédelmi hatóságok közötti szoros együttműködés kialakításával. A környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló, 1996. szeptember 24-i 96/61/EK tanácsi irányelv [17] integrált környezetvédelmi engedélyt ír elő az állati tetemek és állati hulladékok ártalmatlanítására vagy újrahasznosítására szolgáló, meghatározott kezelési kapacitással rendelkező létesítmények részére. Az állati tetemek máglyán való elégetéséből vagy tömeges elföldeléséből származó szükségtelen kockázatokat el kell kerülni.

(23) Kitörés esetén azonnal meg kell akadályozni a fertőzés terjedését az állatok mozgásának és a kontaminálódásra hajlamos termékek használatának gondos figyelemmel kísérésével és – megfelelő esetben, elsősorban nagy sűrűségű állatállománnyal rendelkező területeken – sürgősségi vakcinázás elrendelésével.

(24) Az intézkedések, amelyeket a 2001-ben egyes tagállamokat sújtó ragadósszáj- és körömfájás-járvány elleni védekezés során hoztak, rávilágítottak arra, hogy a nemzetközi és közösségi jogszabályok és az ezekre épülő gyakorlat nem vette kellően figyelembe azokat a lehetőségeket, amelyeket a sürgősségi vakcinázás és a fertőzött állatoknak a vakcinázott állományban való kimutatására szolgáló későbbi vizsgálatok nyújtanak. Túl nagy jelentőséget tulajdonítottak a kereskedelempolitikai szempontoknak, ami azt eredményezte, hogy még akkor sem végezték el a védőoltást, amikor ez engedélyezett volt.

(25) Számos stratégia áll rendelkezésre a ragadós száj- és körömfájás elleni védekezéshez. Járvány esetén a betegség elleni védekezés stratégiájának kiválasztásakor hasonlóképpen számításba kell venni azt, hogy melyik stratégia okozza a lehető legkisebb gazdasági kárt a gazdaság agrárágazaton kívüli ágazatainak.

(26) A vakcinázott állatok későbbi leölése nélküli sürgősségi vakcinázás révén a járványvédelmi célból leölt állatok száma jelentősen csökkenthető. Később megfelelő vizsgálattal kell alátámasztani a fertőzés hiányát.

(27) A tisztításnak és a fertőtlenítésnek a ragadós száj- és körömfájás elleni védekezésre irányuló közösségi politika szerves részét kell képeznie. A fertőtlenítőszerek felhasználásának meg kell felelnie a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek [18].

(28) A ragadós száj- és körömfájás vírusával fertőzött, a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból gyűjtött sperma, petesejtek és embriók hozzájárulhatnak a betegség terjedéséhez, ezért azokra a Közösségen belüli kereskedelemre az alábbi irányelvekben megállapított állat-egészségügyi feltételeken kívül további korlátozásokat kell alkalmazni:

- A Tanács 1988. június 14-i 88/407/EGK irányelve [19] a szarvasmarhafajba tartozó háziállatok mélyhűtött spermájának Közösségen belüli kereskedelmére és behozatalára alkalmazandó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról.

- A Tanács 1989. szeptember 25-i 89/556/EGK irányelve [20] a szarvasmarhafajba tartozó háziállatok embrióinak Közösségen belüli kereskedelmét és harmadik országokból történő behozatalát szabályozó állat-egészségügyi feltételekről.

- A Tanács 1992. július 13-i 92/65/EGK irányelve [21] a 90/425/EGK irányelv A. mellékletének I. pontjában felsorolt külön közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó állatok, spermák, petesejtek és embriók Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról.

(29) Járványkitörés esetén szükség lehet arra, hogy ne csak a fertőzésre fogékony fajba tartozó fertőzött állatokra alkalmazzák a védelmi intézkedéseket, hanem a betegségre nem fogékony fajba tartozó kontaminálódott állatokra is, amelyek mechanikai átvivői lehetnek a vírusnak. A 2001. évi ragadósszáj- és körömfájás-járvány során olyan gazdaságokból való lófélék mozgására is alkalmaztak korlátozásokat, amelyekben fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat tartottak vagy ilyen gazdaságokkal voltak szomszédosak, és – a lófélék mozgására és harmadik országból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló, 1990. június 26-i 90/426/EGK tanácsi irányelv [22] előírásain túl – meghatározott bizonyítványt írtak elő a ragadós száj- és körömfájás által érintett tagállamból származó lófélék kereskedelmének ellenőrzésére.

(30) Az állategészségügy tekintetében az emberi fogyasztásra szánt állati termékek forgalomba hozatalára, kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó feltételeket a következő irányelvekben állapították meg:

- A Tanács 1964. június 26-i 64/433/EGK irányelve [23] a friss hús Közösségen belüli kereskedelmét érintő egészségügyi problémákról.

- Tanács 1976. december 21-i 77/99/EGK irányelve [24] a húsipari termékek Közösségen belüli kereskedelmét érintő egészségügyi problémákról.

- A Tanács 1980. január 22-i 80/215/EGK irányelve [25] a húsipari termékek Közösségen belüli kereskedelmét érintő állat-egészségügyi problémákról.

- A Tanács 1990. november 27-i 91/495/EGK irányelve [26] a nyúlhús és a tenyésztett vadak húsának előállítását és forgalomba hozatalát érintő közegészségügyi és állat-egészségügyi problémákról.

- A Tanács 1994. december 14-i 94/65/EK irányelve [27] a darált hús és az előkészített húsok előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozó követelmények megállapításáról.

- A Tanács 2002. december 16-i 2002/99/EK irányelve [28] az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek előállítására, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról.

(31) Ezeknek az irányelveknek más jogszabályokkal való felváltása jelenleg folyamatban van. A hivatkozás megkönnyítése érdekében a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból származó hús és húsipari termékek kezelését – amely az esetlegesen előforduló ragadósszáj- és körömfájás-vírus elpusztítása céljából szükséges – ennek az irányelvnek a VII–IX. melléklete határozza meg, e mellékletek pedig a fenti irányelveken alapulnak és megfelelnek az OIE ajánlásainak.

(32) Az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek előállítására, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályokat a 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelv [29] állapítja meg.

(33) A nyers tej, a hőkezelt tej és a tejalapú termékek előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozó egészségügyi előírások megállapításáról szóló, 1992. június 16-i 92/46/EGK tanácsi irányelv [30] előírja az olyan állatokból származó tej kezelését, amelyeket a ragadós száj- és körömfájás elleni közösségi védelmi intézkedésekkel összhangban létesített megfigyelési körzet határain belül tartanak. Az irányelv követelményei nem kielégítőek, mivel nem írják elő a védőkörzetből és a vakcinázott állatokból származó tej kezelését. Emellett az emberi fogyasztásra szánt tejnek a fenti irányelvben előírt kezelése meghaladja az OIE kódexének a ragadós száj- és körömfájás vírusa tejben való elpusztítására vonatkozó követelményét, és logisztikai nehézségeket is okoz a tejüzemek által visszautasított jelentős mennyiségű tej ártalmatlanításával kapcsolatban. Ennek az irányelvnek részletesebb rendelkezéseket kell tartalmaznia a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból származó tejnek a ragadós száj- és körömfájás elleni védelmi intézkedések hatálya alá tartozó területeken történő begyűjtésére és szállítására vonatkozóan. A tej és tejtermékek ezen irányelv IX. mellékletében meghatározott kezelése megfelel a tejben és tejtermékekben esetleg előforduló ragadósszáj- és körömfájás-vírus elpusztítására vonatkozó OIE-ajánlásoknak. A 92/46/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

(34) Az állati eredetű termékeket illetően figyelembe kell venni a 89/662/EGK irányelv, illetve a kórokozók tekintetében a 90/425/EGK irányelv A. mellékletének I. pontjában felsorolt külön közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi és közegészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó termékek Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi és közegészségügyi követelmények megállapításáról szóló, 1992. december 17-i 92/118/EGK tanácsi irányelvet [31]. A 92/118/EGK irányelv egyes rendelkezéseit az 1774/2002/EK rendeletbe is belefoglalták.

(35) A régiókba sorolás elve alkalmazásának lehetővé kell tennie szigorú védelmi intézkedések végrehajtását – beleértve a sürgősségi vakcinázást is – a Közösség egy meghatározott részében, anélkül, hogy az általános közösségi érdekeket veszélyeztetne. A vakcinázott állatokból származó tejtermékek és húsipari termékek az etárgyra vonatkozó közösségi jogszabályoknak és különösen ennek az irányelvnek megfelelően hozhatók forgalomba.

(36) A 64/432/EGK irányelv előírja a régiók meghatározását. Az állatbetegségeknek a 82/894/EGK tanácsi irányelv szerinti bejelentésére szolgáló kódolt formák és a kódok megállapításáról szóló, 2000. december 11-i 2000/807/EK bizottsági határozat [32] adminisztrációs területi egységeket határoz meg a tagállamokban a járványvédelmi intézkedések és a betegségek bejelentése tekintetében.

(37) A sürgősségi helyzetek elkerülése érdekében a Közösség, a ragadósszáj- és körömfájás-vakcinák közösségi tartalékainak létesítéséről szóló, 1991. december 11-i 91/666/EGK tanácsi határozattal [33] összhangban, kijelölt létesítményekben tárolt, inaktivált ragadós száj- és körömfájás antigéntartalékot, valamint közösségi antigén és vakcinabankot létesített. Áttekinthető és hatékony eljárásokat kell kialakítani, hogy az antigénhez indokolatlan késedelem nélkül hozzá lehessen férni. Ezenkívül egyes tagállamok nemzeti antigén- és vakcinabankokat létesítettek és tartanak fenn.

(38) Az állatgyógyászati készítmények közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [34] előírja, hogy néhány kisebb kivételtől eltekintve a Közösségen belül forgalomba kerülő valamennyi állatgyógyászati készítménynek forgalombahozatali engedéllyel kell rendelkeznie. Ezenkívül az irányelv meghatározza azokat a kritériumokat, amelyek alapján megadható a forgalombahozatali engedély az állatgyógyászati készítmények számára, beleértve az immunológiai állatgyógyászati készítményeket is. Az irányelv felhatalmazza a tagállamokat, hogy súlyos járvány esetén bizonyos feltételek mellett forgalombahozatali engedély nélkül is engedélyezzék, hogy egyes termékek a piacukra kerüljenek. A ragadós száj- és körömfájás esetében fennáll a súlyos járvány kialakulásának lehetősége. Tekintettel a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok sürgősségi helyzet esetén való hatékony védelméhez szükséges antigén gyors módosulására, a ragadós száj- és körömfájás elleni vakcinák jogosultak a fenti irányelvben meghatározott eltérésre.

(39) A közösségi referencialaboratórium tanácsot ad a Bizottságnak és a tagállamoknak a vakcinák és antigének szükségességével kapcsolatban, különösen amikor olyan vírustörzseket mutatnak ki, amelyek ellen a közösségi antigén- és vakcinabankban tárolt antigének felhasználásával gyártott vakcinák nem nyújtanak kielégítő védelmet.

(40) A ragadósszáj- és körömfájás-vírus szándékos kibocsátásának kockázata miatti elővigyázatosságból indokolt kifejezetten az adott helyzetre vonatkozó eljárásokat alkalmazni az antigéneknek a közösségi antigén- és vakcinabank számára történő beszerzésére, valamint a járványvédelmi intézkedésekkel kapcsolatos bizonyos információk közzétételére.

(41) Az egyáltalán nem ellenálló, fertőzésre fogékony állatállomány jelenléte a tagállamokban szükségessé teszi a betegséggel kapcsolatos állandó tudatosságot és felkészültséget. A 2001. évi ragadósszáj- és körömfájás-járvány során újból bebizonyosodott, hogy szükség van részletes készenléti tervekre. Jelenleg valamennyi tagállam rendelkezik a ragadós száj- és körömfájás elleni védekezésre irányuló egyes készenléti tervek jóváhagyásáról szóló, 1993. július 23-i 93/455/EGK bizottsági határozat [35] által jóváhagyott készenléti tervekkel. Ezeket a készenléti terveket rendszeresen felül kell vizsgálni, többek között a tagállamokban végzett valós idejű riasztási gyakorlatok eredményeinek, valamint a 2001. évi járvány tapasztalatainak fényében, továbbá abból a célból, hogy környezetvédelmi intézkedéseket is felvegyenek ezekbe a tervekbe. A tagállamokat bátorítani kell arra, hogy egymással szorosan együttműködve szervezzenek és hajtsanak végre határokon átnyúló gyakorlatokat. A Bizottságot ösztönözni kell arra, hogy a tagállamokkal együttműködve gondoskodjon olyan technikai segítségnyújtás megteremtéséről, amelyet a járvány által érintett tagállamok igénybe vehetnek.

(42) A közösségi állatállomány védelme érdekében, kockázatértékelés alapján rendelkezni kell a ragadós száj- és körömfájással fertőzött vagy e betegség által veszélyeztetett szomszédos harmadik országoknak való segítségnyújtásról, különösen antigének vagy vakcinák sürgősségi szállítását illetően. Az ilyen rendelkezéseket azonban az érintett harmadik ország és a Közösség között a közösségi antigén- és vakcinabankhoz való hozzáférésről szóló megállapodások sérelme nélkül kell alkalmazni.

(43) Az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 1990. június 26-i 90/424/EGK tanácsi határozatot [36] alkalmazni kell a ragadós száj- és körömfájás előfordulása esetén is, valamint e határozat előírja, hogy a referencialaboratóriumoknak, valamint az antigén- és vakcinabankoknak közösségi támogatást kell nyújtani. A tagállamoknak a ragadós száj- és körömfájás kitörései esetén alkalmazott védelmi intézkedésekkel kapcsolatos költségekért fizetendő közösségi kompenzációt alaposan meg kell vizsgálni, hogy megfelel-e legalább az ebben az irányelvben megállapított minimumkövetelményeknek.

(44) A tagállamok és a Bizottság között a ragadós száj- és körömfájás elleni védekezésben való szoros együttműködés biztosítása érdekében, és a betegség természetének figyelembevételével a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a védelmi intézkedések bizonyos technikai részleteit módosíthassa és kiigazíthassa. Amennyiben szükséges, a Bizottságnak az ilyen módosításokat vagy kiigazításokat a bizottsági szakértők által a tagállamokban végzett állat-egészségügyi helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó bizonyos részletes szabályok megállapításáról szóló, 1998. február 4-i 98/139/EK bizottsági határozattal [37] összhangban végzett állat-egészségügyi vizsgálati kiküldetés eredményeire kell alapoznia.

(45) A tagállamoknak szabályokat kell megállapítaniuk az ezen irányelv rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókról és biztosítaniuk kell ezek végrehajtását. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

(46) Az arányosság elvének megfelelően, azon alapvető célkitűzés elérése érdekében, hogy meg lehessen őrizni valamennyi tagállam ragadósszáj- és körömfájás-, illetve fertőzésmentes állapotát, illetve járványkitörés esetén gyorsan vissza lehessen állítani azt, szükséges és indokolt, hogy szabályokat állapítsanak meg azon intézkedésekről, amelyek a járványkészültség fokozására és a járványkitörések lehető leggyorsabb – szükség esetén sürgősségi vakcinázással történő – leküzdésére, valamint az állatállomány és az állati eredetű termékek előállítását és kereskedelmét érintő kedvezőtlen hatások korlátozására irányulnak. Ez az irányelv mindössze arra szorítkozik, hogy mi szükséges a szerződés 5. cikkének harmadik bekezdésével összhangban kitűzött célok eléréséhez.

(47) Az irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlásának szabályairól szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal [38] összhangban kell elfogadni,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I. FEJEZET

TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Tárgy és hatály

(1) Ez az irányelv meghatározza

a) a ragadósszáj- és körömfájásjárvány-kitörés esetén – a vírus típusától függetlenül – alkalmazandó minimális védelmi intézkedéseket;

b) bizonyos megelőző intézkedéseket, amelyek a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak és a mezőgazdasági termelői közösségnek a ragadós száj- és körömfájással kapcsolatos tudatosságát és felkészültségét kívánják növelni.

(2) A tagállamok továbbra is gyakorolhatnak szigorúbb fellépést az irányelv hatálya alá tartozó területen.

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:

a) "a fertőzésre fogékony fajba tartozó állat": bármely olyan házi vagy vadon élő állat, amely az Artiodactyla (párosujjú patások) rendjének a Ruminantia (kérődzők), Suina (sertésalakúak) és Tylopoda (tevealakúak) alrendjébe tartozik.

Meghatározott intézkedések esetén, nevezetesen az 1. cikk (2) bekezdése, a 15. cikk és a 85. cikk (2) bekezdése alkalmazásakor egyéb állatok, mint például a Rodentia (rágcsálók) vagy a Proboscidae (ormányosok) rendjébe tartozó állatok is fogékonynak tekinthetők a ragadós száj- és körömfájásra, a tudományos bizonyítékokkal összhangban;

b) "gazdaság": bármely, tagállami területen található mezőgazdasági vagy egyéb létesítmény, a cirkuszokat is beleértve, ahol fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat tenyésztenek vagy tartanak állandó vagy ideiglenes jelleggel.

Azonban a 10. cikk (1) bekezdésének alkalmazásában ez a meghatározás nem foglalja magában az ilyen létesítményekben lévő emberi lakóterületeket, kivéve ha ott fertőzésre fogékony fajba tartozó – ideértve a 85. cikk (2) bekezdésében említett – állatokat tartanak állandó vagy ideiglenes jelleggel, továbbá a vágóhidakat, szállítóeszközöket, állat-egészségügyi határállomásokat vagy olyan bekerített területeket, ahol fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat tartanak vagy vadászhatnak, amennyiben a bekerített terület olyan méretű, amely nem teszi lehetővé a 10. cikkben előírt intézkedések alkalmazását;

c) "állomány": valamely gazdaságban tartott állat vagy állatcsoport, amely járványügyi egységet képez; ha egynél több állományt tartanak valamely gazdaságban, valamennyi állomány önálló egységet képez és ugyanolyan egészségügyi státusszal rendelkezik;

d) "tulajdonos": bármely – vagy természetes, vagy jogi – személy vagy személyek, aki(k) fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok tulajdonjoga felett rendelkeznek, vagy meg vannak bízva ilyen állatok tartásával, anyagi juttatás fejében, vagy anélkül;

e) "hatáskörrel rendelkező hatóság": valamely tagállam állat-egészségügyi vagy tenyésztéstechnikai ellenőrzések elvégzésére hatáskörrel rendelkező hatósága vagy bármely olyan hatóság, amelyre átruházta illetékességét;

f) "hatósági állatorvos": a tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága által kijelölt állatorvos;

g) "engedély": a hatáskörrel rendelkező hatóság által kiadott írásos engedély, amelynek szükséges másolatait rendelkezésre kell bocsátani a későbbi ellenőrzésekhez az érintett tagállam megfelelő jogszabályaival összhangban;

h) "lappangási idő": a fertőzés és a ragadós száj- és körömfájás klinikai tüneteinek megjelenése közötti időtartam. Ezen irányelv alkalmazásában ez nevezetesen 14 nap szarvasmarhafélék és sertések esetében, és 21 nap juh- és kecskefélék, valamint egyéb, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok esetében;

i) "fertőzésre gyanús állat": a ragadós száj- és körömfájásra fogékony fajba tartozó állat, amelyen olyan klinikai tünetek vagy kórbonctani elváltozások mutatkoznak, vagy laboratóriumi vizsgálatokra olyan reakciókat ad, amelyek miatt felmerül a ragadós száj- és körömfájás alapos gyanúja;

j) "kontaminációra gyanús állat": a fertőzésre fogékony fajba tartozó valamely állat, amely az összegyűjtött járványtani adatok alapján a ragadós száj- és körömfájás vírusának közvetlenül vagy közvetetten ki lehetett téve;

k) "ragadós száj- és körömfájás esete" vagy "ragadós száj- és körömfájással fertőzött állat": a fertőzésre fogékony fajba tartozó bármely állat vagy az ilyen állat teteme, amelyben – figyelembe véve az I. melléklet fogalommeghatározásait – a ragadós száj- és körömfájást hivatalosan megállapították:

- a ragadós száj- és körömfájásra jellemző klinikai tünetek vagy kórbonctani elváltozások alapján, vagy

- a XIII. melléklettel összhangban elvégzett laboratóriumi vizsgálat eredményeként állapítottak meg hivatalosan;

l) "ragadósszáj- és körömfájás-járvány kitörése": valamely olyan gazdaság, ahol fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat tartanak, és amely megfelel az I. mellékletben felsorolt egy vagy több kritériumnak;

m) "elsődleges járványkitörés": járványkitörés a 82/894/EGK irányelv 2. cikkének d) pontja értelmében;

n) "leölés": az állatok leölése a 93/119/EGK irányelv 2. cikkének (6) bekezdése értelmében;

o) "kényszervágás": azon állatok sürgősségi helyzetben történő vágása a 93/119/EGK irányelv 2. cikkének (7) bekezdése szerint, amelyeket járványtani adatok, klinikai diagnózis vagy laboratóriumi vizsgálat eredménye alapján nem tekintenek a ragadós száj- és körömfájás vírusával fertőzöttnek vagy kontaminálódottnak, az állatvédelmi okokból történő vágást is ideértve;

p) "ártalmatlanítás": a nagy fertőzési veszélyt jelentő anyagoknak az 1774/2002/EK rendeletben és annak végrehajtási jogszabályaiban meghatározott egyik kezelése, úgy alkalmazva, hogy elkerülhető legyen a ragadós száj- és körömfájás vírusa terjedésének kockázata;

q) "régiókba sorolás": valamely korlátozás alatt álló övezet határainak kijelölése, amelyben korlátozzák bizonyos állatok és állati termékek mozgását és kereskedelmét a 45. cikkben előírtak szerint, hogy megakadályozzák a ragadós száj- és körömfájás behurcolását a korlátozásmentes területre, ahol nem alkalmaznak korlátozásokat ezzel az irányelvvel összhangban;

r) "régió": a 64/432/EGK irányelv 2. cikke (2) bekezdésének p) pontja szerint meghatározott terület;

s) "alrégió": a 2000/807/EK határozat mellékletében meghatározott terület;

t) "közösségi antigén- és vakcinabank": ragadós száj- és körömfájás vírusa koncentrált inaktivált – a ragadósszáj- és körömfájás-vakcinák előállítására szolgáló – antigénjének és az ilyen antigénekből előállított és az állatgyógyászati készítmények közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel [39] összhangban engedélyezett állatgyógyászati immunkészítmények (vakcinák) közösségi tartalékainak tárolására ezzel az irányelvvel összhangban kijelölt megfelelő létesítmények;

u) "sürgősségi vakcinázás": az 50. cikk (1) bekezdése szerinti vakcinázás;

v) "védővakcinázás": valamely kijelölt területen lévő gazdaságokban végzett sürgősségi vakcinázás, amelynek az a célja, hogy megvédjék a területen lévő, a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat a ragadósszáj- és körömfájás-vírus légi úton vagy fertőzéshordozók útján való terjedésétől; ebben az esetben az állatokat életben kívánják hagyni a vakcinázást követően;

w) "szupresszív vakcinázás": sürgősségi vakcinázás, kizárólag a fertőzött állatok kiirtásával összefüggésben, olyan gazdaságban vagy területen, ahol sürgősen szükség van a cirkuláló ragadósszáj- és körömfájás-vírus mennyiségének csökkentésére, valamint azon kockázat mérséklésére, hogy a vírus a gazdaság vagy terület határain kívülre is átterjed; ebben az esetben az állatokat meg kívánják semmisíteni a vakcinázást követően;

x) "vadon élő állat": a 2. cikk b) pontja szerint meghatározott gazdaságokon vagy a 15. és 16. cikkben említett létesítményeken kívül élő, fertőzésre fogékony fajba tartozó állat;

y) "ragadós száj- és körömfájás elsődleges előfordulása vadon élő állatokban": ragadós száj- és körömfájás bármely olyan esete, amelyet vadon élő állatokban észlelnek olyan területen, ahol nincsenek érvényben a 85. cikk (3) vagy (4) bekezdésének megfelelő intézkedések.

II. FEJEZET

A RAGADÓSSZÁJ- ÉS KÖRÖMFÁJÁS-JÁRVÁNY KITÖRÉSE ELLENI VÉDEKEZÉS

1. SZAKASZ

BEJELENTÉS

3. cikk

A ragadós száj- és körömfájás bejelentése

(1) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy:

a) a ragadós száj- és körömfájást a hatáskörrel rendelkező hatóság a bejelentési kötelezettség alá tartozó betegségek közé sorolja;

b) a tulajdonos vagy bármely olyan személy, aki ellátja az állatokat, a szállításuk során kíséri őket vagy gondozza őket, köteles legyen a ragadós száj- és körömfájás előfordulását vagy annak gyanúját haladéktalanul bejelenteni a hatáskörrel rendelkező hatóságnak vagy a hatósági állatorvosnak, valamint a ragadós száj- és körömfájással fertőzött vagy fertőzöttségre gyanús állatokat távol tartani az olyan helyektől, ahol ragadósszáj- és körömfájás-vírussal való fertőződéssel vagy kontaminálódással veszélyeztetnének egyéb, a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat;

c) az állatorvosok, hatósági állatorvosok, állat-egészségügyi vagy egyéb, hatósági vagy magánlaboratóriumok vezető tisztségviselői és bármely olyan személy, aki foglalkozása révén kapcsolatba kerül a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokkal vagy ilyen állatokból származó termékekkel, köteles legyen haladéktalanul bejelenteni a hatáskörrel rendelkező hatóságnak a ragadós száj- és körömfájás előfordulásával vagy gyanújával kapcsolatos bármely információt, amelyről az ezen irányelv keretében történő hatósági beavatkozást megelőzően szereztek tudomást.

(2) Az állatbetegségek kitörésének bejelentéséről szóló jelenlegi közösségi jogszabályok sérelme nélkül, az a tagállam, amelynek területén ragadósszáj- és körömfájás-járvány kitörését vagy ragadós száj- és körömfájás vadon élő állatokban való elsődleges előfordulását állapították meg, bejelenti a betegséget és információt szolgáltat, valamint írásos jelentést küld a Bizottság és a többi tagállam számára a II. mellékletnek megfelelően.

2. SZAKASZ

INTÉZKEDÉSEK RAGADÓSSZÁJ- ÉS KÖRÖMFÁJÁS-JÁRVÁNY KITÖRÉSÉNEK GYANÚJA ESETÉN

4. cikk

Intézkedések ragadósszáj- és körömfájás-járvány kitörésének gyanúja esetén

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a (2) és (3) bekezdésben előírt intézkedéseket végrehajtják, ha valamely gazdaságban egy vagy több állat ragadósszáj- és körömfájás-fertőzöttségre vagy -kontaminációra gyanús.

(2) A hatáskörrel rendelkező hatóság haladéktalanul megindítja a hatáskörébe tartozó hatósági vizsgálatot a ragadós száj- és körömfájás előfordulásának megerősítésére vagy kizárására, különös figyelemmel arra, hogy levétesse a laboratóriumi vizsgálatokhoz szükséges mintákat, amelyek a járványkitörés I. mellékletben szereplő meghatározásának megfelelő járványkitörés megállapításához szükségesek.

(3) A fertőzés gyanújáról szóló bejelentést követően a hatáskörrel rendelkező hatóság azonnal hatósági megfigyelés alá helyezi az (1) bekezdésben említett gazdaságot, és biztosítja különösen az alábbiakat:

a) a gazdaságban lévő valamennyi állatot kategóriánként össze kell írni, és a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokra vonatkozóan kategóriánként fel kell jegyezni a már elhullott, valamint a fertőzöttségre vagy kontaminációra gyanús állatok számát;

b) az a) pontban említett összeírást úgy kell vezetni, hogy – a fertőzés gyanújának fennállása alatt született vagy elhullott, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok számításba vételével – a nyilvántartás megfeleljen a valós napi helyzetnek. Ezeket az adatokat a hatáskörrel rendelkező hatóság kérésére a tulajdonosnak be kell mutatnia, és valamennyi látogatás alkalmával ellenőrzi ezeket a hatóság;

c) nyilvántartásba kell venni a gazdaságban lévő tej, tejtermékek, hús, húsipari termékek, vágott állati testek, nyersbőr és irha, gyapjú, sperma, embrió, petesejt, hígtrágya, trágya, valamint állati takarmány és alom készleteit, és ezeket a nyilvántartásokat folyamatosan vezetni kell;

d) a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok nem vihetők be az érintett gazdaságba, és nem vihetők ki onnan, kivéve az olyan gazdaságok esetében, amelyek a 18. cikkben említett, járványtanilag elkülönült termelőegységekből állnak, és a fertőzésre fogékony állatfaj valamennyi egyedét azok eredeti istállójában vagy más, elkülönítésükre alkalmas helyen tartják a gazdaságban;

e) a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok istállójának vagy tartási helyének, valamint magának a gazdaságnak a be- és kijáratánál megfelelő fertőtlenítést kell alkalmazni;

f) járványtani nyomozást kell végezni a 13. cikkel összhangban;

g) a járványtani nyomozás elősegítése érdekében le kell venni a laboratóriumi vizsgálathoz szükséges mintákat a III. melléklet 2.1.1.1. pontjával összhangban.

5. cikk

A gazdaságok bemenő és kimenő forgalma ragadósszáj- és körömfájás-járvány kitörésének gyanúja esetén

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a 4. cikkben előírt intézkedéseken túl, ragadósszáj- és körömfájás-járvány kitörésének gyanúja alatt álló gazdaságba való befelé, illetve onnan kifelé történő mindenféle mozgás tilos. E tilalmat alkalmazni kell különösen az alábbiakra:

a) a fertőzésre fogékony fajba tartozó állat húsa vagy hasított teste, az ebből származó húsipari termék, az ilyen állat teje vagy ebből készült tejtermék, spermája, petesejtje vagy embriója vagy a gazdaságban lévő állati takarmány, eszközök, tárgyak vagy egyéb anyagok, mint például a gyapjú, nyersbőr és irha, sörte, állati hulladék, hígtrágya, trágya vagy bármi egyéb olyan anyag vagy tárgy a gazdaságból való kivitelére, amely a ragadós száj- és körömfájás vírusának átvitelére alkalmas;

b) a ragadós száj- és körömfájásra nem fogékony fajba tartozó állatok mozgása;

c) a gazdaságba befelé, illetve onnan kifelé irányuló személyforgalom;

d) a gazdaságba befelé, illetve onnan kifelé irányuló járműforgalom.

(2) Az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott tilalomtól eltérve, a hatáskörrel rendelkező hatóság – amennyiben nehézséget okoz a tejnek a gazdaságban való tárolása – elrendelheti, hogy a tejet a gazdaságban semmisítsék meg, vagy engedélyezheti, hogy a tejet állat-egészségügyi felügyelet mellett és a ragadós száj- és körömfájás vírusa terjesztésének kockázatát kizáró módon felszerelt szállítóeszközzel elszállítsák a gazdaságból a lehető legközelebbi helyre ártalmatlanítás vagy olyan kezelés céljából, amely biztosítja a ragadós száj- és körömfájás vírusának elpusztítását.

(3) Az (1) bekezdés b), c) és d) pontjában meghatározott tilalomtól eltérve, a hatáskörrel rendelkező hatóság engedélyezheti a gazdaságba, illetve onnan kifelé irányuló forgalmat, ha az megfelel a ragadós száj- és körömfájás vírusa terjesztésének elkerüléséhez szükséges valamennyi feltételnek.

6. cikk

Az intézkedések kiterjesztése más gazdaságokra

(1) A 4. és 5. cikkben meghatározott intézkedéseket a hatáskörrel rendelkező hatóság kiterjeszti más gazdaságokra, ha fekvésük, kialakításuk és elrendezésük, vagy a 4. cikkben említett gazdaságból való állatokkal történő érintkezés okot ad a kontamináció gyanújára.

(2) A hatáskörrel rendelkező hatóság legalább a 4. cikkben és az 5. cikk (1) bekezdésében előírt intézkedéseket alkalmazza a 16. cikkben említett létesítményekre vagy szállítóeszközökre, ha a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok jelenléte okot ad a ragadós száj- és körömfájás vírusával való fertőződés vagy kontamináció gyanújára.

7. cikk

Ideiglenes védelmi övezet

(1) A hatáskörrel rendelkező hatóság ideiglenes védelmi övezetet létesíthet, ha ezt a járványügyi helyzet megkívánja, különösen abban az esetben, amikor a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatállomány nagyon sűrű, a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokkal érintkező állatok és személyek forgalma intenzív, a gyanús esetek bejelentése késik vagy a ragadós száj- és körömfájás vírusának lehetséges eredetére és behurcolási útvonalára vonatkozó információ nem kielégítő.

(2) Legalább a 4. cikk (2) bekezdésében és (3) bekezdés a), b) és d) pontjában, valamint az 5. cikk (1) bekezdésében előírt intézkedéseket alkalmazni kell az ideiglenes védelmi övezetben lévő olyan gazdaságokra, ahol fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat tartanak.

(3) Az ideiglenes védelmi övezetben alkalmazott intézkedések kiegészíthetők az összes állat mozgásának egy nagyobb területen vagy valamely tagállam teljes területén való tilalmával. A fertőzésre nem fogékony fajba tartozó állatok mozgásának tilalma azonban nem haladhatja meg a 72 órát, hacsak ezt különleges körülmények nem indokolják.

8. cikk

Megelőző jellegű betegségfelszámolási program

(1) Járványügyi információk vagy egyéb bizonyítékok alapján a hatáskörrel rendelkező hatóság megelőző betegségfelszámolási programot hajthat végre, beleértve olyan, a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok megelőző jellegű leölését, amelyek valószínűleg kontaminálódtak, valamint szükség esetén olyan állatokét is, amelyeket járványtanilag kapcsolódó termelőegységekben vagy közvetlenül szomszédos gazdaságokban tartanak.

(2) Ebben az esetben a minták levételét és a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok klinikai vizsgálatát legalább a III. melléklet 2.1.1.1. pontjának megfelelően végzik.

(3) A hatáskörrel rendelkező hatóság értesíti a Bizottságot az ebben a cikkben előírt intézkedések végrehajtását megelőzően.

9. cikk

Az intézkedések fenntartása

A tagállamok addig nem vonhatják vissza a 4–7. cikkben előírt intézkedéseket, amíg a ragadós száj- és körömfájás gyanúját hivatalosan ki nem zárták.

3. SZAKASZ

A BETEGSÉG MEGÁLLAPÍTÁSA ESETÉN HOZANDÓ INTÉZKEDÉSEK

10. cikk

Intézkedések ragadósszáj- és körömfájás-járvány kitörésének megállapítása esetén

(1) Amint a ragadósszáj- és körömfájás-járvány kitörését megállapítják, a tagállamok biztosítják, hogy a 4–6. cikkben foglalt intézkedéseken túl a következő intézkedéseket is haladéktalanul alkalmazzák a gazdaságban:

a) A fertőzésre fogékony állatfaj valamennyi egyedét a helyszínen leölik.

Kivételes körülmények között a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat hatósági felügyelet mellett a legközelebbi, erre a célra alkalmas helyen is leölhetik, olyan módon, amely kizárja a ragadós száj- és körömfájás vírusa terjedésének kockázatát a szállítás vagy a leölés közben. Az érintett tagállam értesíti a Bizottságot az ilyen különleges körülmények fennállásáról és a hozott intézkedésekről.

b) A hatósági állatorvos gondoskodik arról, hogy a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok leölése előtt vagy közben a III. melléklet 2.1.1.1. pontjával összhangban és kellő számban levegyék a 13. cikkben említett járványtani nyomozáshoz szükséges valamennyi mintát.

A hatáskörrel rendelkező hatóság úgy is határozhat, hogy a 4. cikk (2) bekezdését nem kell alkalmazni olyan másodlagos járványgóc kialakulása esetén, amely járványtanilag kapcsolódik az elsődleges járványgóchoz, ahol már levették a mintákat az említett cikkel összhangban, feltéve hogy a célnak megfelelő és kellő számú, a 13. cikkben említett járványtani nyomozáshoz szükséges mintát vettek le.

c) A gazdaságban elhullott, a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok tetemét és az a) ponttal összhangban leölt állatok tetemét indokolatlan késedelem nélkül, hatósági felügyelet mellett ártalmatlanítani kell olyan módon, amely kizárja a ragadós száj- és körömfájás vírusa terjedésének mindennemű kockázatát. Amennyiben különleges körülmények miatt a tetemeket a helyszínen vagy más helyen el kell földelni vagy el kell égetni, ezeket a műveleteket a 72. cikkben említett készenléti tervek keretében előre elkészített utasítások alapján hajtják végre.

d) A 4. cikk (3) bekezdése c) pontjában említett valamennyi terméket és anyagot el kell különíteni, amíg azok kontaminációja ki nem zárható, vagy a hatósági állatorvos utasításainak megfelelően kell kezelni, olyan módon, amely biztosítja a ragadós száj- és körömfájás vírusának elpusztítását, vagy pedig ártalmatlanítani kell.

(2) A fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok leölését és ártalmatlanítását, valamint az (1) bekezdés d) pontjában előírt intézkedések végrehajtását követően a tagállamok biztosítják, hogy:

a) a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok istállózására használt épületeket, azok környezetét, a szállításukra használt járműveket, továbbá az összes egyéb olyan épületet és berendezést, amely a betegség kórokozójával valószínűleg kontaminálódott, a 11. cikk előírásaival összhangban kitakarítják és fertőtlenítik;

b) továbbá, amennyiben felmerül annak alapos gyanúja, hogy az emberi lakóterület vagy a gazdaság irodaterülete is kontaminálódott a ragadós száj- és körömfájás vírusával, e területeket is fertőtlenítik, megfelelő eszközökkel;

c) az állatok újratelepítését az V. melléklettel összhangban végzik el.

11. cikk

Tisztítás és fertőtlenítés

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a tisztítási és fertőtlenítési műveleteket, mint az ebben az irányelvben előírt intézkedések szerves részét, megfelelően dokumentálják és hatósági felügyelet mellett, a hatósági állatorvos utasításainak megfelelően végzik, olyan fertőtlenítőszerek és ezen fertőtlenítőszerek olyan munkakoncentrációi alkalmazásával, amelyeket a hatáskörrel rendelkező hatóság hivatalosan engedélyezett és forgalomba hozataluk céljából a 98/8/EK irányelvvel összhangban állathigiéniai biocid termékként nyilvántartásba vett, annak érdekében, hogy biztosítható legyen a ragadós száj- és körömfájás vírusának elpusztítása.

(2) A tagállamok biztosítják, hogy a tisztítási és fertőtlenítési műveleteket, amelyek a megfelelő rágcsálóirtást is magukban foglalják, olyan módon végezzék, hogy, amennyire csak lehet, csökkentsék azokat a kedvezőtlen környezeti hatásokat, amelyek az ilyen műveletekből adódhatnak.

(3) A tagállamok törekednek annak biztosítására, hogy a felhasznált fertőtlenítőszerek, amellett, hogy hatékonyan képesek fertőtleníteni, a lehető legkevésbé károsítsák a környezetet és az emberi egészséget, a rendelkezésre álló legjobb technológiával összhangban.

(4) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a tisztítási és fertőtlenítési műveleteket a IV. melléklettel összhangban végezzék el.

12. cikk

Ragadósszáj- és körömfájás-járvány kitörésében érintett állatokból származó vagy azokkal érintkezett termékek és anyagok felkutatása és kezelése

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatoknak a 4. cikk (3) bekezdésének c) pontjában említett termékeit és anyagait, amelyeket olyan gazdaságból gyűjtöttek be, ahol ragadós száj- és körömfájás kitörését megerősítették, a betegségnek a gazdaságba történt feltehető behurcolása, valamint a hatósági intézkedések bevezetése közötti időszakban, valamint a gazdaságban lévő, fertőzésre fogékony állatfaj egyedeiből a fenti időtartam alatt levett spermát, petesejteket és embriókat lehetőség szerint felkutatják és ártalmatlanítják, vagy a spermán, petesejteken és embriókon kívüli egyéb anyagok esetében hatósági felügyelet mellett kezelik olyan módon, amely kizárja a ragadós száj- és körömfájás vírusa terjedésének mindennemű kockázatát.

13. cikk

Járványtani nyomozás

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a ragadósszáj- és körömfájás-járvány kitöréseivel kapcsolatos járványtani nyomozást kifejezetten erre kiképzett állatorvosok végezzék a 72. cikkben előírt készenléti tervek keretein belül készített kérdőívek alapján, hogy szabványosított, gyors és célzott vizsgálatot lehessen lefolytatni. Az ilyen nyomozás legalább az alábbiakra terjed ki:

a) azon időtartam megállapítása, amelynek során a ragadós száj- és körömfájás már fennállhatott a gazdaságban, mielőtt jelentették volna a fertőzést, vagy annak gyanúja felmerült volna;

b) a gazdaságban előforduló ragadósszáj- és körömfájás-vírus lehetséges forrásának és egyéb olyan gazdaságoknak a felderítése, ahol olyan, fertőzöttségre vagy kontaminációra gyanús állatok találhatók, amelyek ugyanabból a forrásból betegedhettek meg vagy kontaminálódhattak;

c) annak felderítése, hogy milyen mértékben fertőződhettek meg vagy kontaminálódhattak a fertőzésre fogékony fajba tartozó, szarvasmarhaféléken és sertésen kívüli állatok;

d) a 4. cikk (3) bekezdésének c) pontjában említett olyan állatok, személyek, járművek és anyagok forgalmának a felderítése, amelyek a ragadós száj- és körömfájás vírusát az adott gazdaságba behurcolhatták, illetve onnan esetleg továbbhurcolhatták.

(2) A tagállamok tájékoztatják és rendszeresen naprakész információkkal látják el a Bizottságot és a többi tagállamot a ragadós száj- és körömfájás vírusának járványtanáról és terjedéséről.

14. cikk

További intézkedések ragadósszáj- és körömfájás-járvány kitörésének megállapítása esetén

(1) A hatáskörrel rendelkező hatóság elrendelheti, hogy abban a gazdaságban, ahol a ragadósszáj- és körömfájás-járvány kitörését megállapították, a fertőzésre fogékony állatfaj egyedein kívül a ragadós száj- és körömfájásra nem fogékony fajba tartozó állatokat is öljék le és ártalmatlanítsák olyan módon, amely kizárja a szállítás vagy leölés közben a ragadós száj- és körömfájás vírusa terjedésének mindennemű kockázatát.

Az első albekezdés azonban nem vonatkozik azokra a ragadós száj- és körömfájásra nem fogékony fajba tartozó állatokra, amelyek elkülöníthetők, hatékonyan tisztíthatók és fertőtleníthetők és amennyiben egyedileg – lófélék esetében a közösségi jogszabályokkal összhangban – vannak azonosítva, hogy lehetővé váljon mozgásuk ellenőrzése.

(2) A hatáskörrel rendelkező hatóság alkalmazhatja a 10. cikk (1) bekezdésének a) pontjában előírt intézkedéseket is olyan járványtani kapcsolatban álló termelőegységek vagy szomszédos gazdaságok esetében, ahol járványtani információk vagy egyéb bizonyítékok okot adnak e gazdaságok esetleges kontaminálódásának gyanújára. E rendelkezések alkalmazásának szándékáról értesíteni kell a Bizottságot, amennyiben lehetséges, azok végrehajtása előtt. Ebben az esetben a mintavételre és az állatok klinikai vizsgálatára vonatkozó intézkedéseket legalább a III. melléklet 2.1.1.1. pontjában megadottak szerint kell végrehajtani.

(3) A hatáskörrel rendelkező hatóság a ragadósszáj- és körömfájás-járvány első kitörésének megerősítését követően azonnal megtesz minden előkészületet, amely a sürgősségi vakcinázás elvégzéséhez szükséges egy legalább akkora méretű területen, mint a 21. cikkel összhangban létesített megfigyelési körzet.

(4) A hatáskörrel rendelkező hatóság alkalmazhatja a 7. és 8. cikkben előírt intézkedéseket.

4. SZAKASZ

KÜLÖNLEGES ESETEKBEN ALKALMAZANDÓ INTÉZKEDÉSEK

15. cikk

Egyes olyan különleges létesítményekben vagy azok szomszédságában fellépő ragadósszáj- és körömfájás-járvány kitörése esetében alkalmazott intézkedések, ahol ideiglenesen vagy rendszeres jelleggel tartanak a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat

(1) Amennyiben valamely ragadósszáj- és körömfájásjárvány-kitörés fertőzéssel fenyeget fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat valamely laboratóriumban, állatkertben, vadasparkban és bekerített területen vagy a 92/65/EGK irányelv 13. cikkének (2) bekezdésében jóváhagyott szerveknél, intézményekben vagy központokban, és ahol az állatokat tudományos célokra vagy valamely faj, illetve gazdasági haszonállat genetikai forrásainak megőrzésével kapcsolatos célból tartják, az érintett tagállamok megtesznek minden helyénvaló biológiai biztonsági intézkedést, hogy megvédjék ezeket az állatokat a fertőzéstől. Ezen intézkedések közé tartozhat a közintézmények elérhetőségének korlátozása vagy az elérhetőség különleges feltételekhez való kötése.

(2) Amint valamely ragadósszáj- és körömfájásjárvány-kitörés megerősítést nyert az (1) bekezdésben említett valamelyik létesítményben, az érintett tagállam úgy is dönthet, hogy eltér a 10. cikk (1) bekezdésének a) pontjában foglaltaktól, amennyiben ez nem veszélyezteti az alapvető közösségi érdekeket és különösen más tagállamok állat-egészségügyi állapotát, és megtettek minden szükséges intézkedést, hogy megelőzzék a ragadós száj- és körömfájás vírusa terjedésének mindennemű kockázatát.

(3) A tagállamok haladéktalanul bejelentik a Bizottságnak a (2) bekezdésben említett döntést. Gazdasági haszonállatok genetikai forrásai esetében a bejelentés tartalmaz egy hivatkozást a létesítményeknek a 77. cikk (2) bekezdésének f) pontjával összhangban összeállított jegyzékére, amelyben a hatáskörrel rendelkező hatóság a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatoknak a fajta fennmaradásához nélkülözhetetlen tenyészmagjaként határozta meg előzetesen ezeket a létesítményeket.

16. cikk

A vágóhidakon, határállomásokon és szállítóeszközökön alkalmazandó intézkedések

(1) Ha a ragadós száj- és körömfájás előfordulását vágóhídon, a 91/496/EGK irányelvvel összhangban létesített állat-egészségügyi határállomáson vagy szállítóeszközön állapítják meg, a hatáskörrel rendelkező hatóság gondoskodik az alábbi intézkedések végrehajtásáról az érintett létesítményben vagy szállítóeszközön:

a) az ilyen létesítményben vagy szállítóeszközön lévő valamennyi, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatot haladéktalanul leölik;

b) az a) bekezdésben említett állatok tetemét hivatalos felügyelet mellett ártalmatlanítják oly módon, hogy megelőzzék a ragadós száj- és körömfájás vírusa terjedésének kockázatát;

c) a fertőzött, fertőzöttségre vagy kontaminációra gyanús állatok egyéb állati hulladékait – a belsőségeket is beleértve – hatósági felügyelet mellett ártalmatlanítják oly módon, hogy megelőzzék a ragadós száj- és körömfájás vírusa terjedésének kockázatát;

d) az istállótrágyát és a hígtrágyát fertőtlenítik és csak kezelés céljából szállítják el az 1774/2002/EK rendelet VIII. melléklete III. fejezete A. része II. szakaszának 5. pontjával összhangban;

e) az épületek és berendezések – a járműveket és szállítóeszközöket is ideértve – tisztítását és fertőtlenítését a hatósági állatorvos felügyelete mellett végzik a 11. cikkel összhangban és a hatáskörrel rendelkező hatóság által megállapított útmutatás alapján;

f) járványtani nyomozást végeznek a 13. cikkel összhangban.

(2) A tagállamok biztosítják, hogy a kontaktgazdaságokban a 19. cikkben előírt intézkedéseket alkalmazzák.

(3) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az (1) bekezdésben említett létesítményekbe vagy szállítóeszközre legalább 24 óráig ne bocsássanak vágás, ellenőrzés vagy szállítás céljából állatokat azt követően, hogy elvégezték az (1) bekezdés e) pontjában említett tisztítási és fertőtlenítési műveleteket.

(4) Amennyiben a járványhelyzet megköveteli, főként ha felmerül annak gyanúja, hogy a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok kontaminálódtak az (1) bekezdésben említett létesítmények vagy szállítóeszközök szomszédságában található gazdaságokban, a tagállamok biztosítják, hogy, a 2. cikk b) pontjának második mondatától eltérve, járványkitörést jelentsenek be az (1) bekezdésben említett létesítményben vagy szállítóeszközön, és a 10. és 21. cikkben előírt intézkedéseket alkalmazzák.

17. cikk

Az intézkedések felülvizsgálata

A Bizottság a lehető legkorábbi alkalommal áttekinti a 15. cikkben említett különleges esetekkel kapcsolatos helyzetet az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottságban. A ragadós száj- és körömfájás vírusa terjedésének megelőzéséhez szükséges intézkedéseket, különösen, amelyek a 45. cikkel összhangban történő régiókba sorolással és az 52. cikkel összhangban végzett sürgősségi vakcinázással kapcsolatosak, a 89. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

5. SZAKASZ

JÁRVÁNYTANILAG KÜLÖNBÖZŐ TERMELŐEGYSÉGEKBŐL ÁLLÓ GAZDASÁGOK ÉS KONTAKTGAZDASÁGOK

18. cikk

Járványtanilag különböző termelőegységekből álló gazdaságok

(1) Két vagy több elkülönült termelőegységből álló gazdaság esetén a hatáskörrel rendelkező hatóság – kivételes esetben és a kockázatok mérlegelése után – eltérhet a 10. cikk (1) bekezdésének a) pontjától a ragadós száj- és körömfájás által sújtott gazdaság egészséges termelőegységei tekintetében.

(2) Az (1) bekezdésben foglalt eltérés csak abban az esetben engedélyezhető, ha a hatósági állatorvos igazolja a 4. cikk (2) bekezdésében említett hivatalos vizsgálat során, hogy a ragadós száj- és körömfájás vírusának az (1) bekezdésben említett termelőegységek közötti terjedését megakadályozó alábbi feltételek legalább a lappangási idő kétszeresének megfelelő időtartamig fennálltak azt az időpontot megelőzően, amikor a ragadósszáj- és körömfájásjárvány-kitörést azonosították a gazdaságban:

a) az érintett termelőegységek szerkezete – az adminisztrációt is ideértve – és mérete lehetővé teszi a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok különböző állományainak teljesen elkülönült istállózását és tartását, a külön légteret is ideértve;

b) a különböző termelőegységek működése, és különösen az istállózás és legeltetés szervezése, a takarmányozás, a trágya eltávolítása teljesen elkülönült, és ezeket különböző személyek végzik;

c) a termelőegységekben használt gépeket, a ragadós száj- és körömfájásra nem fogékony fajba tartozó munkaállatokat, berendezéseket, felszereléseket, műszereket és fertőtlenítőeszközöket teljesen elkülönítve tartják.

(3) A tejjel kapcsolatban a 10. cikk (1) bekezdésének d) pontjától való eltérés engedélyezhető tejtermelő gazdaságoknak is, feltéve hogy:

a) a gazdaság megfelel a (2) bekezdésben megadott feltételeknek; és

b) a fejést minden egységben teljesen elkülönítve végzik; és

c) a kívánt felhasználástól függően a tejet alávetik a IX. melléklet A. részében vagy B. részében leírt valamely kezelésnek.

(4) Amennyiben eltérést engedélyeztek az (1) bekezdéssel összhangban, a tagállamok előre megállapítják az ilyen eltérés alkalmazásának részletes szabályait. A tagállamok bejelentik a Bizottságnak az eltérést, és részletesen ismertetik a hozott intézkedéseket.

19. cikk

Kontaktgazdaságok

(1) A gazdaság kontaktgazdaságnak minősül, ha a hatósági állatorvos a vizsgálat során megerősített adatok alapján megállapítja, illetve úgy véli, hogy a ragadósszáj- és körömfájás-vírust személyek, állatok, állati eredetű termékek vagy járművek mozgásának következtében vagy bármely egyéb módon behurcolhatták más gazdaságokból a 4. cikk (1) bekezdésében vagy a 10. cikk (1) bekezdésében említett gazdaságba, illetve a 4. cikk (1) bekezdésében vagy a 10. cikk (1) bekezdésében említett gazdaságból továbbhurcolhatták más gazdaságokba.

(2) A kontaktgazdaságokra a 4. cikk (3) bekezdésében és az 5. cikkben előírt intézkedések vonatkoznak, és ezeket mindaddig fenntartják, amíg az I. mellékletben foglalt meghatározással és a III. melléklet 2.1.1.1. pontjában előírt vizsgálati követelményekkel összhangban hivatalosan ki nem zárták a 4. cikkben említett ragadós száj- és körömfájás vírusa előfordulásának gyanúját ezekben a kontaktgazdaságokban.

(3) A hatáskörrel rendelkező hatóság a 2. cikk h) pontjában az érintett fajokra meghatározott lappangási idő tartamával megegyező hosszúságú időszakra megtiltja az állatok elszállítását a gazdaságból. A hatáskörrel rendelkező hatóság azonban – a 4. cikk (3) bekezdésének d) pontjától eltérve – engedélyezheti a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok hatósági felügyelet mellett a lehető legközelebbi kijelölt vágóhídra történő közvetlen szállítását, kényszervágás céljából.

Az ilyen eltérés engedélyezése előtt a hatósági állatorvos elvégzi legalább a III. melléklet 1. pontjában előírt klinikai vizsgálatokat.

(4) Amennyiben a hatáskörrel rendelkező hatóság úgy véli, hogy a járványhelyzet megengedi, az (1) bekezdésben előírt, kontaktgazdaságnak való minősítést a gazdaság egy meghatározott járványtani termelőegységére és az ebben tartott állatokra korlátozhatja, feltéve hogy a járványtani termelőegység megfelel a 18. cikkben foglaltaknak.

(5) Amennyiben nem zárható ki járványtani kapcsolat a ragadósszáj- és körömfájás-kitörés és a 15., illetve 16. cikkben említett létesítmények, illetve szállítóeszközök között, a tagállamok biztosítják, hogy a 4. cikk (2) és (3) bekezdésében előírt intézkedések vonatkozzanak az ilyen létesítményekre vagy szállítóeszközökre is. A hatáskörrel rendelkező hatóság határozhat úgy, hogy alkalmazza a 8. cikkben előírt intézkedéseket.

20. cikk

Az intézkedések koordinálása

A Bizottság felülvizsgálhatja a 18. és 19. cikkben említett gazdaságokkal kapcsolatos helyzetet az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottságban azzal a céllal, hogy a 89. cikk (3) bekezdésében említett eljárással összhangban elfogadja a tagállamok által a 18. és 19. cikk értelmében végrehajtott intézkedések koordinálásához szükséges intézkedéseket.

6. SZAKASZ

VÉDŐ- ÉS MEGFIGYELÉSI KÖRZET

21. cikk

Védő- és megfigyelési körzet létesítése

(1) A tagállamok – a 7. cikkben előírt intézkedések sérelme nélkül – azonnal meghozzák legalább az alábbi (2), (3) és (4) bekezdésben megállapított intézkedéseket azt követően, hogy a ragadósszáj- és körömfájásjárvány-kitörést megerősítették.

(2) A hatáskörrel rendelkező hatóság legalább 3 km sugarú védőkörzetet és legalább 10 km sugarú megfigyelési körzetet létesít az (1) bekezdésben említett ragadósszáj- és körömfájásjárvány-kitörés körül. E körzetek földrajzi határainak kijelölése során figyelembe veszik a közigazgatási határokat, a természetes akadályokat, a felügyeleti létesítményeket és a műszaki fejlődést, amely lehetővé teszi a ragadós száj- és körömfájás vírusa légi úton vagy bármely más eszközzel történő lehetséges szóródásának előrejelzését. A határok kijelölését szükség esetén felülvizsgálják ezeknek az elemeknek az ismeretében.

(3) A hatáskörrel rendelkező hatóság gondoskodik arról, hogy a védő- és megfigyelési körzetet a körzetekbe lépő utak mentén elhelyezett, megfelelő méretű tájékoztató táblák jelezzék.

(4) A ragadós száj- és körömfájás lehető legkorábbi felszámolásához szükséges valamennyi intézkedés teljes körű koordinációjának biztosítása érdekében a 74. és 76. cikkben említettek szerinti országos és helyi járványvédelmi központokat létesítenek. A 13. cikkben előírt járványtani nyomozás elvégzése céljából a 78. cikkben előírtak szerinti szakértői csoport segíti ezeket a központokat.

(5) A tagállamok haladéktalanul felkutatják a védőkörzetben lévő gazdaságban fellépett legkorábbi fertőzés becsült időpontját megelőző, legalább 21 napos időszak alatt kiszállított állatokat, és az állatok felkutatásának eredményéről tájékoztatják a többi tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát és a Bizottságot.

(6) A tagállamok együttműködnek a védőkörzetből származó, a ragadós száj- és körömfájás vírusának feltehető behurcolása, valamint a (2) bekezdésben előírt intézkedések hatálybalépése közötti időszakban előállított, a fertőzésre fogékony állatfaj egyedeiből származó hús, húsipari termékek, nyers tej és nyerstej-termékek felkutatásában. Az ilyen friss húst, húsipari termékeket, nyers tejet és nyerstej-termékeket a 25., 26., illetve 27. cikkel összhangban kezelik vagy visszatartják, amíg a ragadós száj- és körömfájás vírusával való esetleges kontaminációt hivatalosan ki nem zárják.

22. cikk

A védőkörzetben található gazdaságokban alkalmazandó intézkedések

(1) A tagállamok biztosítják, hogy legalább az alábbi intézkedéseket haladéktalanul alkalmazzák a védőkörzetben:

a) a lehető leghamarabb nyilvántartásba vesznek valamennyi olyan gazdaságot, amelyben fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat tartanak, és összeírják az ezekben lévő valamennyi állatot, és e nyilvántartásokat naprakészen vezetik;

b) valamennyi gazdaságban, ahol fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat tartanak, időszakosan állatorvosi ellenőrzést végeznek oly módon, amely kizárja az ezekben a gazdaságokban esetlegesen előforduló ragadósszáj- és körömfájás-vírus terjedését; az ellenőrzésnek elsősorban a vonatkozó dokumentumok, nevezetesen az a) albekezdésben említett feljegyzések és a ragadósszáj- és körömfájás-vírus behurcolásának vagy kijutásának megelőzésére alkalmazott intézkedések vizsgálatát kell magában kell foglalnia, valamint kiterjedhet a III. melléklet 1. pontjában leírtak szerinti klinikai vizsgálatra és a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból történő mintavételezésre a III. melléklet 2.1.1.1. pontjával összhangban;

c) a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok nem vihetők ki abból a gazdaságból, ahol tartják őket.

(2) Az (1) bekezdés c) pontjától eltérve, a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok hatósági felügyelet mellett, kényszervágás céljából közvetlenül az ugyanazon a védőkörzeten belül található vágóhídra vagy – ha a körzetben nincs vágóhíd – a hatáskörrel rendelkező hatóság által kijelölt, a körzeten kívül eső egyéb vágóhídra szállíthatók olyan szállítóeszközzel, amelyet minden szállítási művelet után hatósági ellenőrzés mellett kitisztítanak és fertőtlenítenek.

A hatáskörrel rendelkező hatóság csak azt követően engedélyezheti az első albekezdésben említett szállítást, ha megnyugtatónak találja a hatósági állatorvos által a III. melléklet 1. pontjával összhangban végzett, a fertőzésre fogékony állatfaj valamennyi, a gazdaságban található egyedére kiterjedő klinikai vizsgálat eredményeit, és miután úgy értékelte a járványtani körülményeket, hogy nem indokolt fertőzött vagy kontaminált állatok jelenlétére gyanakodni a gazdaságban. Az ilyen állatok húsa a 25. cikkben előírt intézkedések hatálya alá tartozik.

23. cikk

Az állatok és a belőlük származó termékek mozgása, illetve szállítása a védőkörzetben

A tagállamok biztosítják, hogy a következő tevékenységek végzése tilos a védőkörzetben:

a) a fertőzésre fogékony állatfaj egyedeinek a gazdaságok közötti mozgása és szállítása;

b) állatvásár, állatpiac, állatkiállítás és az állatok egyéb csoportosulása, beleértve a fertőzésre fogékony állatfaj egyedeinek összegyűjtését és szétoszlását;

c) mozgó mesterséges termékenyítő szolgáltatók működése fertőzésre fogékony fajba tartozó tenyészállatok számára;

d) fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok mesterséges termékenyítése és a belőlük történő petesejt- és embriógyűjtés.

24. cikk

További intézkedések és eltérések

(1) A hatáskörrel rendelkező hatóság a 23. cikkben foglalt tilalmakat kiterjesztheti az alábbiakra:

a) a fertőzésre nem fogékony állatfajok egyedeinek mozgása és szállítása a körzeten belül található gazdaságok között, vagy a védőkörzetből kifelé, illetve oda befelé irányuló mozgása;

b) valamennyi állatfaj egyedeinek szállítása a védőkörzeten keresztül;

c) olyan emberek összejövetelével járó események, akik érintkezhettek fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokkal, amennyiben fennáll a ragadós száj- és körömfájás vírusa terjedésének kockázata;

d) a ragadós száj- és körömfájásra nem fogékony fajba tartozó állatok mesterséges termékenyítése és a belőlük történő petesejt- és embriógyűjtés;

e) állatszállításra kialakított szállítóeszközök mozgatása;

f) a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok magánfogyasztásra történő levágása a gazdaságban;

g) a 33. cikkben említett áruk szállítása olyan gazdaságokba, ahol fogékony fajba tartozó állatokat tartanak.

(2) A hatáskörrel rendelkező hatóság engedélyezheti

a) valamennyi állatfaj egyedeinek a védőkörzeten keresztül való szállítását kizárólag a kiemelt főutakon és vasútvonalakon;

b) olyan, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok szállítását, amelyek esetében a hatósági állatorvos igazolta, hogy a védőkörzeten kívüli gazdaságokból érkeztek és kijelölt útvonalon közvetlenül a kijelölt vágóhídra szállítják őket azonnali vágás céljából, feltéve hogy a szállítóeszközt hatósági felügyelet mellett a szállítást követően kitisztították és fertőtlenítették a vágóhídon, továbbá a szállítóeszköznek ezt a fertőtlenítését feljegyezték annak menetlevelébe;

c) állatok mesterséges termékenyítését valamely gazdaságban, amelyet a gazdaság személyzete a gazdaságban lévő állatoktól levett vagy a gazdaságban tárolt vagy közvetlenül a termékenyítő központból a gazdaság külső határára szállított spermával végez;

d) lófélék mozgását és szállítását, figyelembe véve a VI. mellékletben felsorolt feltételeket;

e) a 33. cikkben említett árucikkek szállítását bizonyos feltételek mellett olyan gazdaságokba, ahol fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat tartanak.

25. cikk

A védőkörzetben előállított friss hússal kapcsolatos intézkedések

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a védőkörzetből származó, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból származó friss hús, darált hús és előkészített hús forgalomba hozatala ne legyen engedélyezett.

(2) A tagállamok biztosítják, hogy a védőkörzetben található létesítményekben előállított, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból származó friss hús, darált hús és előkészített hús forgalomba hozatala ne legyen engedélyezett.

(3) A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdésben említett friss húst, darált húst és előkészített húst megjelölik a 2002/99/EK irányelvvel összhangban és azt követően zárt konténerekben a hatáskörrel rendelkező hatóság által kijelölt létesítménybe szállítják, hogy ott húskészítménnyé alakítsák át az ezen irányelv VII. melléklete A. részének 1. pontjával összhangban végzett kezeléssel.

(4) A fentiektől eltérve, az (1) bekezdésben előírt tilalom nem vonatkozik olyan friss húsra, darált húsra és előkészített húsra, amelyet a védőkörzetben lévő gazdaságban fellépett legkorábbi fertőzés becsült időpontjánál legalább 21 nappal korábban állítottak elő, és amelyet az előállítása óta a fenti időpont után előállított húsoktól elkülönítve tároltak és szállítottak. Az ilyen húsokat a közösségi jogszabályokkal összhangban meghatározott, egyértelmű jelöléssel azonnal meg kell különböztetni azoktól a húsoktól, amelyek nem alkalmasak a védőkörzeten kívülre történő szállításra.

(5) A fentiektől eltérve, a (2) bekezdésben előírt tilalom az alábbi feltételek megléte mellett nem vonatkozik a védőkörzetben található létesítményből származó friss húsra, darált húsra és előkészített húsra:

a) a létesítmény szigorú állat-egészségügyi ellenőrzés mellett működik;

b) csak a (4) bekezdés szerinti friss húst, darált húst és előkészített húst, vagy olyan friss húst, darált húst és előkészített húst dolgoznak fel a létesítményben, amelyet a védőkörzeten kívül nevelt és levágott, vagy a létesítménybe szállított és ott levágott állatokból nyertek ki a 24. cikk (2) bekezdésének b) pontjában foglalt rendelkezésekkel összhangban;

c) valamennyi ilyen friss húst, darált húst és előkészített húst megjelölnek a 64/433/EGK irányelv I. mellékletének XI. fejezetének megfelelő állat-egészségügyi jelöléssel vagy – egyéb párosujjú patások húsa esetében – a 91/495/EGK irányelv I. mellékletének III. fejezetében előírt állat-egészségügyi jelöléssel vagy – darált hús és előkészített hús esetében – a 94/65/EK irányelv I. mellékletének VI. fejezetében előírt állat-egészségügyi jelöléssel;

d) a teljes termelési folyamat során valamennyi ilyen friss húst, darált húst és előkészített húst egyértelműen azonosítani kell, valamint elkülönítve kell szállítani és tárolni az olyan friss hústól, darált hústól vagy előkészített hústól, amely ezen irányelvvel összhangban nem szállítható a védőkörzeten kívülre.

(6) A hatáskörrel rendelkező hatóság tanúsítja, hogy a Közösségen belüli kereskedelembe szánt friss hús, darált hús és előkészített hús megfelel az (5) bekezdés feltételeinek. A hatáskörrel rendelkező hatóság felügyeli a feltételek teljesítésének helyi állat-egészségügyi hatóság által felvállalt ellenőrzését és – a Közösségen belüli kereskedelem esetében – eljuttatja azon létesítmények jegyzékét a többi tagállamnak és a Bizottságnak, amelyeket ilyen tanúsítás céljára jóváhagyott.

(7) Az (1) bekezdésben előírt tilalom alól a 89. cikk (3) bekezdésében említett eljárással összhangban elfogadott meghatározott feltételek teljesítése esetén engedélyezhető, különösen a 30 napot meghaladó ideig fennálló védőkörzetből származó, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatból előállított hús állat-egészségügyi jelölését illetően.

26. cikk

A védőkörzetben előállított húsipari termékekkel kapcsolatos intézkedések

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a védőkörzetből származó, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból származó húsipari termékek forgalomba hozatala ne legyen engedélyezett.

(2) A fentiektől eltérve, az (1) bekezdésben előírt tilalom nem vonatkozik olyan húsipari termékekre, amelyeket vagy alávetettek a VII. melléklet A. része 1. pontjában felsorolt valamelyik kezelésnek, vagy a 25. cikk (4) bekezdésében említett húsokból állítottak elő.

27. cikk

A védőkörzetben előállított tejjel és tejtermékekkel kapcsolatos intézkedések

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a védőkörzetből származó, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból származó tej és az ebből előállított tejtermékek forgalomba hozatala ne legyen engedélyezett.

(2) A tagállamok biztosítják, hogy a védőkörzetben lévő létesítményekben előállított, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból származó tej és tejtermékek forgalomba hozatala ne legyen engedélyezett.

(3) A fentiektől eltérve, az (1) bekezdésben előírt tilalom nem vonatkozik olyan, fertőzésre fogékony fajba tartozó, a védőkörzetből származó állatokból származó tejre és tejtermékekre, amelyeket a védőkörzetben lévő gazdaságban legkorábban történt fertőzés becsült időpontjánál legalább 21 nappal korábban állítottak elő, és amelyeket előállításuk óta a fenti időpontot követően előállított tejtől és tejtermékektől elkülönítve tároltak és szállítottak.

(4) A fentiektől eltérve, az (1) bekezdésben előírt tilalom nem vonatkozik olyan, fertőzésre fogékony fajba tartozó, védőkörzetből származó állatokból származó tejre és az ilyen tejből előállított tejtermékekre, amelyeket alávetettek a IX. melléklet A. vagy B. részében felsorolt kezelések egyikének, a tej vagy tejtermék felhasználásától függően. A kezelést a (6) bekezdésben megadott feltételek mellett, az (5) bekezdésben említett létesítményekben vagy – amennyiben nincs ilyen létesítmény a védőkörzetben – a védőkörzeten kívül található létesítményekben a (8) bekezdésben meghatározott feltételek mellett végzik el.

(5) A fentiektől eltérve, a (2) bekezdésben előírt tilalom nem vonatkozik olyan tejre és tejtermékekre, amelyeket a védőkörzetben lévő létesítményekben állítottak elő a (6) bekezdésben megadott feltételek mellett.

(6) A (4) és (5) bekezdésben említett létesítményeknek meg kell felelniük a következő feltételeknek:

a) a létesítmény állandó és szigorú hatósági ellenőrzés mellett működik;

b) az üzemben felhasznált összes tej megfelel a (3) és (4) bekezdésnek, vagy a nyers tejet a védőkörzeten kívüli állatokból nyerik ki;

c) a teljes termelési folyamat során a tejet egyértelműen azonosítják és elkülönítve szállítják, illetve tárolják az olyan nyers tejtől és nyerstej-termékektől, amelyeket nem a védőkörzeten kívülre történő szállításra szántak;

d) a nyers tejet a védőkörzeten kívül található gazdaságokból az üzemekbe olyan járművekben szállítják, amelyeket a szállítási műveletet megelőzően kitisztítottak és fertőtlenítettek, és amelyek a szállítást követően nem érintettek a védőkörzetben lévő olyan gazdaságokat, amelyekben fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat tartanak.

(7) A hatáskörrel rendelkező hatóság tanúsítja, hogy a Közösségen belüli kereskedelemre szánt tej megfelel a (6) bekezdésben foglalt feltételeknek. A hatáskörrel rendelkező hatóság felügyeli a feltételek teljesítésének helyi állat-egészségügyi hatóság által felvállalt ellenőrzését és – a Közösségen belüli kereskedelem esetében – eljuttatja azon létesítmények jegyzékét a többi tagállamnak és a Bizottságnak, amelyeket ilyen tanúsítás céljára jóváhagyott.

(8) A nyers tejnek a védőkörzetben található gazdaságokból a védőkörzeten kívül található létesítményekbe való szállítására és ennek a tejnek a feldolgozására a következő feltételek vonatkoznak:

a) a védőkörzetben tartott, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból kinyert nyers tejnek a védőkörzeten kívül található létesítményekben történő feldolgozását a hatáskörrel rendelkező hatóság engedélyezi;

b) az engedély utasításokat tartalmaz a kijelölt létesítménybe vezető szállítási útvonallal kapcsolatban és meghatározza azt;

c) a szállítást olyan járművekkel végzik, amelyeket a szállítási művelet előtt kitakarítottak és fertőtlenítettek, és amelyeket úgy alakítottak ki és tartanak karban, hogy szállítás közben nem szivárog belőlük a tej, és úgy vannak felszerelve, hogy a tej betöltése és lefejtése során elkerülhető az aeroszolszóródás;

d) mielőtt a jármű elhagyja a gazdaságot, ahol fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból gyűjtötték be a tejet, megtisztítják és fertőtlenítik az összekötő csöveket, a gumikat, a sárhányókat, a gépkocsi alsó részeit és minden olyan helyet, ahová a tej kifolyt, és az utolsó fertőtlenítés után, valamint a védőkörzet elhagyása előtt a jármű nem érinthet a védőkörzetben lévő olyan gazdaságot, amelyben fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat tartanak;

e) a szállítóeszköz szigorúan egy meghatározott földrajzi vagy közigazgatási területhez tartozik, eszerint van megjelölve és más területre csak hatósági felügyelet mellett végzett tisztítás és fertőtlenítés után vihető.

(9) A védőkörzetben található gazdaságokban tartott, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok nyerstej-mintáinak a ragadós száj- és körömfájás diagnosztizálására engedélyezett állat-egészségügyi diagnosztikai laboratóriumon kívüli egyéb laboratórium számára történő begyűjtése, odaszállítása és a tej ilyen laboratóriumban való feldolgozása tilos.

28. cikk

Fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból gyűjtött spermával, petesejtekkel és embriókkal kapcsolatos intézkedések a védőkörzetben

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a védőkörzetből származó, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból származó sperma, petesejtek és embriók forgalomba hozatala ne legyen engedélyezett.

(2) A fentiektől eltérve, az (1) bekezdésben előírt tilalom nem vonatkozik olyan fagyasztott spermára, petesejtekre és embriókra, amelyeket a körzetben lévő gazdaságban történt, ragadós száj- és körömfájás vírusával való legkorábbi fertőzés becsült időpontjánál legalább 21 nappal korábban gyűjtöttek be és tároltak.

(3) A (2) bekezdésben említett fertőzés időpontját követően, a közösségi jogszabályokkal összhangban begyűjtött mélyhűtött spermát külön kell gyűjteni, és azt csak azután lehet forgalomba bocsátani, hogy

a) a ragadósszáj- és körömfájásjárvány-kitöréssel kapcsolatos valamennyi intézkedést visszavonták a 36. cikkel összhangban; és

b) a spermagyűjtő központban tartott valamennyi állaton klinikai vizsgálatot végeztek és a III. melléklet 2.2. pontjával összhangban vett mintákat szerológiai vizsgálatnak vetették alá annak alátámasztására, hogy az érintett spermagyűjtő központban nincs fertőzés; és

c) a donor állaton a ragadós száj- és körömfájás vírusa ellen termelődött ellenanyagok kimutatására irányuló szerológiai vizsgálatot végeztek legkorábban 28 nappal a sperma begyűjtését követően, és ez negatív eredményt adott.

29. cikk

Fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok védőkörzetben termelődött trágyájának szállítása és kiszórása

(1) A tagállamok megtiltják a védőkörzetben található azon gazdaságokból és a 16. cikkben említett azon létesítményekből vagy szállítóeszközből kikerülő istállótrágya szállítását és kiszórását a védőkörzeten belül, ahol fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat tartanak.

(2) Az (1) bekezdésben előírt tilalomtól eltérve a hatáskörrel rendelkező hatóság engedélyezheti a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok trágyájának a védőkörzetben található gazdaságból való kiszállítását egy kijelölt üzembe kezelés céljából az 1774/2002/EK rendelet VIII. melléklete III. fejezete A. része II. szakaszának 5. pontjával összhangban, vagy köztes tárolás céljára.

(3) Az (1) bekezdésben előírt tilalomtól eltérve a hatáskörrel rendelkező hatóság engedélyezheti a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok trágyájának a védőkörzetben található, a 4. vagy 10. cikkben előírt intézkedések hatálya alá nem tartozó gazdaságokból történő kiszállítását, hogy azt az erre kijelölt földekre szórják ki, az alábbi feltételekkel:

a) a teljes trágyamennyiség a védőkörzetben lévő gazdaságban legkorábban történt fertőzés becsült időpontjánál legalább 21 nappal korábban képződött, és a trágyát a talajhoz közel szórják ki, kellő távolságra az olyan gazdaságoktól, ahol fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat tartanak, és a kiszórt trágyát azonnal beforgatják a talajba; vagy

b) szarvasmarhafélék vagy sertések trágyája esetében:

i. a gazdaságban lévő összes állatra kiterjedő hatósági állatorvosi vizsgálat kizárta a ragadós száj- és körömfájás vírusával való fertőzöttségre gyanús állatok jelenlétét; és

ii. a teljes trágyamennyiség legalább 4 nappal az i. pontban említett vizsgálat előtt keletkezett; és

iii. a trágyát beforgatják a talajba a származási gazdasághoz közel fekvő, erre kijelölt földeken, de elég messze azoktól a védőkörzetben található gazdaságoktól, ahol fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat tartanak.

(4) A tagállamok biztosítják, hogy szigorú intézkedések vonatkozzanak a trágya olyan gazdaságokból való kiszállításának engedélyezésére, ahol fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat tartanak, hogy elkerülhető legyen a ragadós száj- és körömfájás vírusának terjedése, különösen a szivárgásmentes szállítójárművek berakodást követő és a gazdaság elhagyása előtti tisztításának és fertőtlenítésének biztosításával.

30. cikk

Fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok nyersbőrével és irhájával kapcsolatos intézkedések a védőkörzetben

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a védőkörzetből származó, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok nyersbőrének és irhájának forgalomba hozatala ne legyen engedélyezett.

(2) A fentiektől eltérve, az (1) bekezdésben előírt tilalom nem vonatkozik olyan nyersbőrre és irhára,

a) amelyet a 10. cikk (1) bekezdésében említett gazdaságban történt fertőzés becsült időpontjánál legalább 21 nappal korábban állítottak elő, és elkülönítve tároltak az ezt az időpontot követően előállított nyersbőrtől; vagy

b) amely megfelel a VII. melléklet A. részének 2. pontjában megállapított követelményeknek.

31. cikk

A védőkörzetben előállított juhgyapjúval, kérődzők szőrével és sertéssörtével kapcsolatos intézkedések

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a védőkörzetből származó juhgyapjú, kérődzők szőre és sertéssörte forgalomba hozatala ne legyen engedélyezett.

(2) A fentiektől eltérve, az (1) bekezdésben előírt tilalom nem vonatkozik olyan kezeletlen gyapjúra, szőrre, sörtére,

a) amelyet a 10. cikk (1) bekezdésében említett gazdaságban történt fertőzés becsült időpontjánál legalább 21 nappal korábban állítottak elő, és amelyet elkülönítve tároltak az ezt az időpontot követően előállított gyapjútól, szőrtől, sörtétől; vagy

b) amely megfelel a VII. melléklet A. részének 3. pontjában megállapított követelményeknek.

32. cikk

A védőkörzetben előállított egyéb állati termékekkel kapcsolatos intézkedések

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból származó, a 25–31. cikkben nem említett állati termékek forgalomba hozatala ne legyen engedélyezett.

(2) A fentiektől eltérve, az (1) bekezdésben előírt tilalom nem vonatkozik az (1) bekezdésben említett olyan termékekre:

a) amelyeket a 10. cikk (1) bekezdésében említett gazdaságban történt fertőzés becsült időpontját legalább 21 nappal megelőzően állítottak elő, és amelyeket elkülönítve tároltak és szállítottak az ezt az időpontot követően előállított termékektől; vagy

b) amelyeket kezelésnek vetettek alá a VII. melléklet A. részének 4. pontjával összhangban; vagy

c) amelyek meghatározott termékek esetén megfelelnek a VII. melléklet A. része 5–9. pontja megfelelő követelményeinek; vagy

d) amelyek olyan összetett termékek, amelyeket nem kell további kezelésnek alávetni, mivel olyan állati eredetű termékeket tartalmaznak, amelyeken vagy végeztek már valamely, az esetlegesen előforduló ragadósszáj- és körömfájás-vírus elpusztítását biztosító kezelést, vagy olyan állatokból nyerték ki, amelyekre nem vonatkoznak korlátozások ennek az irányelvnek a rendelkezései alapján; vagy

e) amelyek csomagolt termékek, amelyeket mint in vitro diagnosztikumokat vagy laboratóriumi reagenseket kívánnak felhasználni.

33. cikk

A védőkörzetben előállított takarmánnyal, szálastakarmánnyal, szénával és szalmával kapcsolatos intézkedések

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a védőkörzetből származó takarmány, szálastakarmány, széna és szalma forgalomba hozatala ne legyen engedélyezett.

(2) A fentiektől eltérve, az (1) bekezdésben előírt tilalom nem vonatkozik az olyan takarmányra, szálastakarmányra, szénára és szalmára, amelyet

a) a 10. cikk (1) bekezdésében említett gazdaságban történt fertőzés becsült időpontjánál legalább 21 nappal korábban állítottak elő, és amelyet elkülönítve tároltak és szállítottak az ezt az időpontot követően előállított takarmánytól, szálastakarmánytól, szénától és szalmától; vagy

b) a védőkörzetben kívánnak felhasználni, a hatáskörrel rendelkező hatóság engedélyétől függően; vagy

c) olyan létesítményben állítottak elő, ahol nem tartanak fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat; vagy

d) olyan létesítményben állítottak elő, ahol nem tartanak fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat, és a nyersanyagot a c) bekezdésben említett vagy a védőkörzeten kívüli létesítményből szerzik be.

(3) A fentiektől eltérve, az (1) bekezdésben előírt tilalom nem vonatkozik az olyan, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat tartó gazdaságokban termelt takarmányra, szálastakarmányra, szénára és szalmára, amely megfelel a VII. fejezet B. része 1. pontja előírásainak.

34. cikk

Eltérések engedélyezése és kiegészítő tanúsítvány

(1) A 24–33. cikkben előírt tilalmaktól való eltérést a hatáskörrel rendelkező hatóság csak azután engedélyezheti, kifejezetten az adott esetre vonatkozó határozattal, hogy ő maga is meggyőződött arról, hogy valamennyi vonatkozó előírást kellően hosszú ideig teljesítettek, mielőtt a termékek elhagyják a védőkörzetet, és nem áll fenn a ragadósszáj- és körömfájás-vírus terjedésének kockázata.

(2) A 25–33. cikkben foglalt tilalmaktól való eltéréshez szükséges, hogy a Közösségen belüli kereskedelem esetében a hatáskörrel rendelkező hatóság kiegészítő tanúsítványt bocsásson ki.

(3) A (2) bekezdésben előírt intézkedések részletes végrehajtási szabályai a 89. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően fogadhatók el.

35. cikk

A tagállamok által a védőkörzetben alkalmazott további intézkedések

A védőkörzetben az ezzel az irányelvvel összhangban alkalmazandó intézkedéseken kívül a tagállamok további olyan nemzeti intézkedéseket hozhatnak, amelyeket szükségesnek és arányosnak ítélnek meg a ragadós száj- és körömfájás vírusának leküzdésére, figyelembe véve az érintett terület sajátos járványtani, állattenyésztési, gazdasági és társadalmi viszonyait. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot az ilyen kiegészítő intézkedésekről.

36. cikk

A védőkörzetben alkalmazott intézkedések visszavonása

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a védőkörzetben alkalmazott intézkedések érvényben maradnak, amíg a következő követelmények nem teljesülnek:

a) legalább 15 nap eltelt a 10. cikk (1) bekezdésében említett gazdaságban lévő valamennyi, fertőzésre fogékony fajba tartozó állat leölése és biztonságos ártalmatlanítása, valamint a gazdaságban a 11. cikkel összhangban végzett előzetes tisztítás és fertőtlenítés befejezése óta;

b) vizsgálatot végeztek a védőkörzeten belül található valamennyi olyan gazdaságban, amelyben fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat tartanak, és a vizsgálat negatív eredményt hozott.

(2) A védőkörzetre meghatározott intézkedések visszavonását követően a megfigyelési körzetben a 37–42. cikkben előírtak szerint alkalmazott intézkedéseket még legalább 15 napig alkalmazzák, amíg vissza nem vonják ezen intézkedéseket a 44. cikkel összhangban.

(3) Az (1) bekezdés b) pontjában említett vizsgálatot a fertőzés hiányának alátámasztása érdekében végzik el, legalább a III. melléklet 1. pontja kritériumainak megfelelően, és az kiterjed a III. melléklet 2.3. pontjában előírt intézkedésekre is a III. melléklet 2.1.1. és a 2.1.3. pontjában megadott kritériumok alapján.

37. cikk

A megfigyelési körzetben alkalmazandó intézkedések

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a 22. cikk (1) bekezdésében előírt intézkedéseket alkalmazzák a megfigyelési körzetben.

(2) A 22. cikk (1) bekezdésének c) pontjában foglalt tilalomtól eltérve, és amennyiben nem áll rendelkezésre vágási kapacitás a megfigyelési körzetben, vagy az nem elégséges, a hatáskörrel rendelkező hatóság engedélyezheti a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok kiszállítását a megfigyelési körzetben lévő gazdaságokból, hogy azokat közvetlenül és hatósági felügyelet mellett a megfigyelési körzeten kívül eső valamely vágóhídra szállítsák és levágják, a következő feltételekre is figyelemmel:

a) a 22. cikk (1) bekezdésében említett feljegyzéseket hatóságilag ellenőrizték, és a gazdaság járványügyi helyzete nem veti fel a ragadós száj- és körömfájás vírusával való fertőzés vagy kontamináció gyanúját; és

b) a gazdaságban található valamennyi, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatot negatív eredménnyel megvizsgált a hatósági állatorvos; és

c) a III. melléklet 2.2. pontjában említett statisztikai paraméterek figyelembevételével alapos klinikai vizsgálatnak vetettek alá meghatározott reprezentatív számú állatot, hogy kizárják a klinikailag megfertőződött állatok jelenlétét vagy annak gyanúját; és

d) a vágóhidat a hatáskörrel rendelkező hatóság jelöli ki, és az a megfigyelési körzethez a lehető legközelebb található; és

e) az ilyen állatokból előállított húst a 39. cikkben leírt kezelésnek vetik alá.

38. cikk

A fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok mozgása a megfigyelési övezetben

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat nem visznek ki a megfigyelési körzeten belüli gazdaságokból.

(2) A fentiektől eltérve, az (1) bekezdésben említett tilalom nem vonatkozik az állat valamelyik alábbi céllal történő mozgatására:

a) az állatoknak a megfigyelési körzetben található legelőre való terelésére anélkül, hogy azok érintkeznének egyéb gazdaságok fertőzésre fogékony fajba tartozó állataival, legkorábban 15 nappal azt követően, hogy az utolsó ragadósszáj- és körömfájás-kitörést feljegyezték a védőkörzetben;

b) az állatoknak hatósági felügyelet mellett és közvetlenül az ugyanabban a körzetben található valamely vágóhídra kényszervágás céljából történő szállítására;

c) az állatoknak a 37. cikk (2) bekezdésével összhangban történő szállítására;

d) az állatoknak a 24. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontjával összhangban történő szállítására.

(3) A hatáskörrel rendelkező hatóság csak azután engedélyezheti az állatoknak a (2) bekezdés a) pontjában említett mozgatását, hogy a hatósági állatorvos megvizsgálta a gazdaságban található valamennyi, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatot – a III. melléklet 2.2. pontjával összhangban vett minták vizsgálatát is ideértve – és kizárta a fertőzöttségre vagy kontaminációra gyanús állatok jelenlétét.

(4) A hatáskörrel rendelkező hatóság csak azt követően engedélyezheti az állatoknak a (2) bekezdés b) pontjában előírt mozgatását, hogy a 37. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontjában előírt intézkedéseket kielégítő eredménnyel végrehajtották.

(5) A tagállamok haladéktalanul felkutatják azokat a fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokat, amelyeket a megfigyelési körzetben lévő gazdaságban fellépett legkorábbi fertőzés becsült időpontját megelőző legalább 21 napos időtartam során szállítottak ki a megfigyelési körzetből, és az állatok felkutatásának eredményéről tájékoztatják más tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságait.

39. cikk

A megfigyelési körzetből származó, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok friss húsával és ilyen húsból előállított húsipari termékekkel kapcsolatban alkalmazandó intézkedések

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a megfigyelési körzetből származó, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból származó friss hús, darált hús és előkészített hús, valamint az ilyen húsokból előállított húsipari termékek forgalomba hozatala ne legyen engedélyezett.

(2) A tagállamok biztosítják, hogy a megfigyelési körzetben található létesítményekben előállított, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból származó friss hús, darált hús, előkészített hús és húsipari termékek forgalomba hozatala ne legyen engedélyezett.

(3) A fentiektől eltérve, az (1) bekezdésben előírt tilalom nem vonatkozik olyan friss húsra, darált húsra és előkészített húsra, amelyet a megfelelő védőkörzetben lévő gazdaságban fellépett legkorábbi fertőzés becsült időpontjánál legalább 21 nappal korábban állítottak elő, és amelyet az előállítása óta a fenti időpont után előállított húsoktól elkülönítve tároltak és szállítottak. Az ilyen húsokat a közösségi jogszabályokkal összhangban meghatározott, egyértelmű jelöléssel azonnal meg kell különböztetni azoktól a húsoktól, amelyek nem alkalmasak a megfigyelési körzeten kívülre történő szállításra.

(4) A fentiektől eltérve, az (1) bekezdésben előírt tilalmat nem kell alkalmazni az olyan állatokból előállított friss húsra, darált húsra és előkészített húsra, amelyeket legalább olyan szigorú feltételek mellett szállítottak vágóhídra, mint a 37. cikk (2) bekezdésének a)–e) pontjában előírtak, azzal a feltétellel, hogy a húsra vonatkoznak az (5) bekezdésben előírt intézkedések.

(5) A fentiektől eltérve, a (2) bekezdésben előírt tilalom az alábbi feltételek megléte mellett nem vonatkozik a megfigyelési körzetben található létesítményből származó friss húsra, darált húsra és előkészített húsra:

a) a létesítmény szigorú állat-egészségügyi ellenőrzés mellett működik;

b) csak a (4) bekezdés szerinti és a VIII. melléklet B. részében előírt kiegészítő feltételek alá eső friss húst, darált húst és előkészített húst vagy olyan friss húst, darált húst és előkészített húst dolgoznak fel a létesítményben, amelyet a megfigyelési körzeten kívül nevelt és levágott vagy a 24. cikk (2) bekezdésének b) pontjában foglalt rendelkezésekkel összhangban szállított állatokból nyertek ki;

c) valamennyi ilyen friss húst, darált húst és előkészített húst megjelölnek a 64/433/EGK irányelv I. mellékletének XI. fejezetének megfelelő állat-egészségügyi jelöléssel vagy – egyéb párosujjú patások húsa esetében – a 91/495/EGK irányelv I. mellékletének III. fejezetében előírt állat-egészségügyi jelöléssel vagy – darált hús és előkészített hús esetében – a 95/65/EK irányelv I. mellékletének VI. fejezetében előírt állat-egészségügyi jelöléssel;

d) a teljes termelési folyamat során valamennyi ilyen friss húst, darált húst és előkészített húst egyértelműen azonosítani kell, valamint elkülönítve kell szállítani és tárolni az olyan friss hústól, darált hústól vagy előkészített hústól, amely ezen irányelvvel összhangban nem szállítható a megfigyelési körzeten kívülre.

(6) A fentiektől eltérve, az (1) bekezdésben előírt tilalom nem vonatkozik a megfigyelési körzetből származó, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból kinyert olyan húsból előállított húsipari termékekre, amelyeket a 2002/99/EK irányelvben előírt állat-egészségügyi jelöléssel láttak el és hatósági felügyelet mellett szállítottak valamely kijelölt üzembe kezelésre a VII. melléklet A. részének 1. pontjával összhangban.

(7) A fentiektől eltérve, a (2) bekezdésben előírt tilalom nem vonatkozik olyan húsipari termékekre, amelyeket a megfigyelési körzetben található üzemekben állítottak elő, és amelyek vagy megfelelnek a (6) bekezdésben foglalt rendelkezéseknek, vagy amelyeket az (5) bekezdésben foglaltaknak megfelelő húsokból állítottak elő.

(8) A hatáskörrel rendelkező hatóság tanúsítja, hogy a Közösségen belüli kereskedelembe szánt friss hús, darált hús és előkészített hús megfelel az (5) és a (7) bekezdés feltételeinek. A hatáskörrel rendelkező hatóság felügyeli a feltételek teljesítésének a helyi állat-egészségügyi hatóság által vállalt ellenőrzését és – a Közösségen belüli kereskedelem esetében – eljuttatja azon üzemek jegyzékét a többi tagállamnak és a Bizottságnak, amelyeket ilyen tanúsítás céljára jóváhagyott.

(9) Az (1) bekezdésben előírt tilalomtól a 89. cikk (3) bekezdésében említett eljárással összhangban elfogadott meghatározott feltételek teljesítése esetén engedélyezhető eltérés, különösen a 30 napot meghaladó ideig fennálló megfigyelési körzetből származó, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatból előállított hús állat-egészségügyi jelölését illetően.

40. cikk

A fertőzésre fogékony fajba tartozó állatok megfigyelési körzetben előállított tejével és tejtermékeivel kapcsolatban alkalmazandó intézkedések

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a megfigyelési körzetből származó, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból származó tej és az ebből előállított tejtermékek forgalomba hozatala ne legyen engedélyezett.

(2) A tagállamok biztosítják, hogy a megfigyelési körzetben előállított, fertőzésre fogékony fajba tartozó állatokból származó tej és tejtermékek forgalomba hozatala ne legyen engedélyezett.

(3) A fentiektől eltérve, az (1) bekezdésben előírt tilalom nem vonatkozik olyan, fertőzésre fogékony fajba tartozó, a megfigyelési körzetből származó állatokból származó tejre és tejtermékekre, amelyeket a megfelelő védőkörzetben lévő gazdaságban legkorábban történt fertőzés becsült időpontjánál legalább 21 nappal korábban állítottak elő, és amelyeket előállításuk óta a fenti időpontot követően előállított tejtől és tejtermékektől elkülönítve tároltak és szállítottak.

(4) A fentiektől eltérve, az (1) bekezdésben előírt tilalom nem vonatkozik olyan, fertőzésre fogékony fajba tartozó, a megfigyelési körzetből származó állatokból származó tejre és az ilyen tejből előállított tejtermékekre, amelyeket alávetettek a IX. melléklet A. vagy B. részében felsorolt kezelések egyikének, a tej vagy tejtermék felhasználásától függően. A kezelést a (6) bekezdésben megadott feltételek mel