HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 219/1

A TANÁCS (EU) 2016/1351 HATÁROZATA

(2016. augusztus 4.)

az Európai Védelmi Ügynökség személyzeti szabályzatáról és a 2004/676/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Védelmi Ügynökség jogállásának, székhelyének és működési szabályainak meghatározásáról szóló, 2015. október 12-i (KKBP) 2015/1835 tanácsi határozatra (1) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

(1) A Tanácsnak egyhangúlag meg kell állapítania a közvetlenül az Európai Védelmi Ügynökség (a továbbiakban: Ügynökség) által, határozott idejű szerződéssel, a részt vevő tagállamok állampolgárai közül kiválasztott alkalmazottakra vonatkozó személyzeti szabályzatot.

(2) A személyzeti szabályzatnak biztosítania kell az Ügynökség részére olyan személyek munkáját, akik megfelelnek az alkalmasság és teljesítmény legmagasabb követelményeinek, és akiket a lehető legszélesebb földrajzi alapon, valamennyi részt vevő tagállamból, valamint az uniós intézményekből jelentkezők közül választanak ki.

(3) Mivel az e határozatban foglalt szabályoknak a 2004/676/EK tanácsi határozatban (2) megállapított szabályok helyébe kell lépniük, ez utóbbi határozatot hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

I. CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

(1) E személyzeti szabályzat az Európai Védelmi Ügynökséggel szerződéses viszonyban álló személyzetre alkalmazandó (a továbbiakban: alkalmazottak).

Az állomány a következőkből áll:

— ideiglenes alkalmazottak,

— szerződéses alkalmazottak,

— szaktanácsadók.

(2) E személyzeti szabályzat alkalmazásában a szerződéskötésre jogosult hatóságot (a továbbiakban: a szerződéskötésre jogosult hatóság) a (KKBP) 2015/1835 határozat megfelelő rendelkezéseivel összhangban kell meghatározni.

(3) E személyzeti szabályzatban a férfi alkalmazottakra tett hivatkozások egyúttal a női alkalmazottakra tett hivatkozásnak is értendők, illetve fordítva, kivéve, ha a kontextus egyértelműen jelzi az ellenkezőjét.

2. cikk

Azon alkalmazott, akinek szerződése több mint egy évre szól, választójoggal rendelkezik és választható a 138. cikkben meghatározott személyzeti bizottságba.

Az egy évnél rövidebb szerződéssel rendelkező alkalmazott is rendelkezik választójoggal, ha legalább hat hónapja alkalmazásban áll.

II. CÍM

IDEIGLENES ALKALMAZOTTAK

1. FEJEZET

Általános rendelkezések

3. cikk

E személyzeti szabályzat alkalmazásában „ideiglenes alkalmazottak” az Ügynökség költségvetésében engedélyezett álláshely-kereten belüli álláshelyek ideiglenes betöltésére felvett alkalmazottak.

E személyzeti szabályzat alkalmazásában „szaktanácsadó” a különleges képesítései következtében – bármely más minőségben esetlegesen folytatott jövedelemszerző tevékenysége mellett – az Ügynökség segítésére rendszeresen vagy meghatározott időre alkalmazott személy, akit a költségvetés megfelelő szakaszának e célra elkülönített teljes előirányzatából fizetnek.

4. cikk

Az Ügynökség ügyvezető igazgatója és az Ügynökség ügyvezető igazgatójának helyettese kivételével, akikre a (KKBP) 2015/1835 határozat 10. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezések vonatkoznak, az ideiglenes alkalmazottak legfeljebb négy évre alkalmazhatók, de alkalmazásuk bármilyen, ennél rövidebb időtartamra is korlátozható.

A szerződésüket legfeljebb egyszer, legfeljebb négyéves időtartamra lehet meghosszabbítani. Az irányítóbizottság állapítja meg az e cikk végrehajtására vonatkozó általános rendelkezéseket.

5. cikk

Az ideiglenes alkalmazottak felvételére kizárólag e személyzeti szabályzat rendelkezéseinek megfelelően, az Ügynökség költségvetésében engedélyezett ideiglenesálláshely-kereten belül megüresedett álláshelyek betöltése céljából kerülhet sor.

6. cikk

(1) E személyzeti szabályzat alkalmazása során tilos bármilyen, nemen, fajon, bőrszínen, etnikai vagy társadalmi származáson, genetikai tulajdonságokon, nyelven, valláson vagy meggyőződésen, politikai vagy más nézeteken, nemzeti kisebbséghez tartozáson, tulajdonon, születésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés.

E személyzeti szabályzat alkalmazásában az élettársi kapcsolatokat házasságként kell kezelni, feltéve, hogy a IV. melléklet 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában felsorolt valamennyi feltétel teljesül.

(2) Annak érdekében, hogy a munkavégzés során a férfiak és a nők közötti teljes egyenlőséget a gyakorlatban is biztosítsák, ami e személyzeti szabályzat valamennyi aspektusának végrehajtása során figyelembe veendő, lényegi elem, az egyenlő bánásmód elve nem akadályozhatja azt, hogy az Ügynökség sajátos előnyöket biztosító intézkedéseket tartson fenn vagy fogadjon el az alulreprezentált nem szakmai tevékenységének megkönnyítése érdekében, vagy abból a célból, hogy kiküszöbölje, illetve ellensúlyozza a szakmai előmenetelben megmutatkozó hátrányokat.

(3) Az Ügynökség – a személyzeti bizottsággal folytatott konzultációt követően – az e személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó területeken meghatározza a nők és a férfiak esélyegyenlőségének elősegítésére irányuló intézkedéseket, valamint elfogadja a megfelelő rendelkezéseket, nevezetesen az olyan de facto egyenlőtlenségek orvoslása érdekében, amelyek e területeken a nők esélyeit gátolják.

(4) Az (1) bekezdés alkalmazásában fogyatékossággal élő személy minden olyan személy, aki hosszan tartó fizikai, értelmi, szellemi vagy érzékszervi károsodással él, amely számos egyéb akadállyal együtt korlátozhatja az adott személy teljes, hatékony és másokkal egyenlő társadalmi szerepvállalását. A károsodást a 38. cikkben előírt eljárás szerint kell meghatározni.

A fogyatékossággal élő személy akkor felel meg a 37. cikk (2) bekezdésének d) pontjában megállapított feltételeknek, ha – miután igényeihez ésszerűen alkalmazkodtak – teljesíteni tudja a munkakör alapvető feladatait.

A munkakör alapvető feladataihoz viszonyítva az „ésszerű alkalmazkodás”; olyan megfelelő – szükség szerinti – intézkedéseket jelent, amelyek lehetővé teszik a fogyatékossággal élő személy számára a foglalkoztatáshoz való hozzáférést, az abban való részvételt és előrehaladást, illetve képzés elvégzését, kivéve, ha az ilyen intézkedések aránytalanul nagy terhet rónának a munkáltatóra.

Az egyenlő bánásmód elve nem akadályozhatja azt, hogy a szerződéskötésre jogosult hatóság sajátos előnyöket biztosító intézkedéseket tartson fenn vagy fogadjon el a fogyatékossággal élő személyek foglalkoztatásának megkönnyítése érdekében, vagy abból a célból, hogy kiküszöbölje, illetve ellensúlyozza a szakmai előmenetelükben megmutatkozó hátrányokat.

(5) Ha az e személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személyek – akik úgy vélik, hogy velük helytelenül bántak, mivel az egyenlő bánásmód e cikkben foglalt elvét nem alkalmazták rájuk – olyan tényeket állítanak, amelyek alapján feltételezhető, hogy közvetlen vagy közvetett megkülönböztetésnek voltak kitéve, az Ügynökséget terheli annak bizonyítása, hogy az egyenlő bánásmód elve nem sérült. E rendelkezés nem alkalmazandó a fegyelmi eljárások esetén.

(6) Tiszteletben tartva a megkülönböztetésmentesség elvét és az arányosság elvét, ezek alkalmazásának bármely korlátozását tárgyilagos és ésszerű okokkal kell indokolni, és az ilyen korlátozásoknak a személyzeti politika keretében az általános érdekekbe tartozó jogos célkitűzéseket kell szolgálniuk. Az ilyen célkitűzések indokolhatják különösen egy kötelező nyugdíjkorhatár és az öregségi nyugdíjhoz szükséges minimumkorhatár megállapítását.

7. cikk

(1) Az aktív állományban lévő ideiglenes alkalmazottak jogosultak az Ügynökség által elfogadott szociális jellegű intézkedések – így a munka és a családi élet összeegyeztetését elősegítő különös intézkedések – és a személyzeti bizottság által biztosított szolgáltatások igénybevételére. A volt ideiglenes alkalmazottak korlátozott mértékben vehetik igénybe az egyes szociális jellegű különös intézkedéseket.

(2) Az aktív állományban lévő ideiglenes alkalmazottak számára megfelelő egészségügyi és biztonsági normákra épülő munkakörülményeket kell teremteni, amelyek megfelelnek legalább azoknak a minimumkövetelményeknek, amelyek a Szerződések alapján az e területeken elfogadott intézkedések értelmében alkalmazandók.

8. cikk

(1) Az e személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó álláshelyeket a vonatkozó feladatok természetére és fontosságára tekintettel a tanácsosok besorolási csoportjába (a továbbiakban: AD), az asszisztensek besorolási csoportjába (a továbbiakban: AST), valamint a titkárok és irodai alkalmazottak besorolási csoportjába (a továbbiakban „AST/SC”) kell sorolni.

(2) Az AD besorolási csoport tizenkét besorolási fokozatot tartalmaz, amelyek az igazgatási, tanácsadói, nyelvi és tudományos feladatokat fedik le. Az AST besorolási csoport tizenegy besorolási fokozatot tartalmaz, amelyek a végrehajtási, technikai és irodai feladatokat fedik le. Az AST/SC besorolási csoport hat besorolási fokozatot tartalmaz, amelyek az irodai és a titkári feladatokat fedik le.

(3) A kinevezéshez legalább a következők szükségesek:

a) az AST és az AST/SC besorolási csoportban: i. oklevéllel igazolt, a középfokúnál magasabb szintű oktatásban szerzett végzettség; ii. a középfokúnál magasabb szintű oktatáshoz hozzáférést biztosító, oklevéllel igazolt középfokú végzettség, és legalább hároméves, megfelelő szakmai tapasztalat, vagy iii. amennyiben a szolgálat érdekei ezt indokolják, szakképzés vagy azzal egyenértékű szintű szakmai tapasztalat;

b) az AD besorolási csoportban az 5. és 6. besorolási fokozat esetében: i. oklevéllel igazolt, legalább hároméves befejezett egyetemi tanulmányoknak megfelelő végzettség, vagy ii. amennyiben a szolgálat érdekei ezt indokolják, azzal egyenértékű szintű szakképzés;

c) az AD besorolási csoportban a 7–16. besorolási fokozat esetében: i. oklevéllel igazolt, egyetemi végzettségnek megfelelő végzettség, ha az egyetemi alapképzés időtartama négy év vagy annál több; ii. oklevéllel igazolt, befejezett egyetemi tanulmányoknak megfelelő végzettség és legalább egyéves megfelelő szakmai tapasztalat, ha az egyetemi képzés szokásos ideje legalább három év, vagy iii. amennyiben a szolgálat érdekei ezt indokolják, azzal egyenértékű szintű szakképzés.

(4) A beosztástípusokat a VI. mellékletben szereplő táblázat tartalmazza. E táblázatra tekintettel a szerződéskötésre jogosult hatóság – a személyzeti bizottsággal folytatott konzultációt követően – meghatározhatja az egyes beosztásokhoz kapcsolódó feladatokat és hatásköröket.

9. cikk

(1) A szerződéskötésre jogosult hatóság kizárólag a szolgálat érdekei szerint eljárva és állampolgárságra való tekintet nélkül kinevezéssel vagy áthelyezéssel osztja be az egyes ideiglenes alkalmazottakat a saját besorolási csoportjukon belüli besorolási fokozatuknak megfelelő álláshelyre.

Az ideiglenes alkalmazott kérheti az Ügynökségen belüli áthelyezését.

(2) Az ideiglenes alkalmazottat ideiglenesen a besorolási csoportján belüli olyan besorolási fokozatba tartozó beosztás betöltésére utasíthatják, amely magasabb a saját besorolási fokozatánál. Az ilyen ideiglenes beosztásba helyezés negyedik hónapjának kezdetétől az érintett személyt kiegészítő juttatás illeti meg, amely a tényleges besorolási fokozata és fizetési fokozata szerinti díjazás, illetve azon díjazás közötti különbözettel egyenlő, amelyet az ideiglenesen betöltött beosztásba való kinevezés esetén e beosztásnak megfelelő besorolási fokozata szerinti fizetési fokozatra tekintettel kapna.

Az ideiglenes kinevezés időtartama nem haladhatja meg az egy évet, kivéve, ha a kinevezés közvetlenül vagy közvetve olyan ideiglenes alkalmazott helyettesítésére irányul, akit szolgálati érdekből egy másik beosztásba rendeltek ki, katonai szolgálatra hívtak be, illetve aki elhúzódó betegszabadságon van.

10. cikk

(1) Az ideiglenes alkalmazott szerződésében meg kell határozni a besorolási fokozatot és fizetési fokozatot, amelyben az érintettet alkalmazzák.

(2) Az ideiglenes alkalmazottnak az alkalmazásának megfelelő besorolási fokozatnál magasabb besorolási fokozatba tartozó beosztásba történő kinevezését a szolgálati szerződését kiegészítő megállapodásban kell rögzíteni.

2. FEJEZET

Jogok és kötelezettségek

11. cikk

(1) Az ideiglenes alkalmazott feladatainak ellátása során kizárólag az Ügynökség érdekeit tartja szem előtt, és ennek megfelelő magatartást tanúsít; az Ügynökségen kívül egyetlen kormánytól, hatóságtól, szervezettől vagy személytől sem kérhet vagy fogadhat el utasításokat. Feladatait objektíven, pártatlanul, valamint az Ügynökség iránti elkötelezettségének megfelelően látja el.

(2) Az ideiglenes alkalmazott a szerződéskötésre jogosult hatóság engedélye nélkül egyetlen kormánytól vagy az Ügynökségen kívüli más helyről sem fogadhat el semmiféle elismerést, kitüntetést, kedvezményt, ajándékot vagy fizetséget, kivéve, ha azzal a kinevezését megelőzően, illetve katonai vagy egyéb állampolgári kötelezettség teljesítése céljából biztosított külön szabadsága során nyújtott szolgálatait ismerik el.

Az ideiglenes alkalmazott felvétele előtt a szerződéskötésre jogosult hatóság megvizsgálja, hogy a jelöltnek vannak-e olyan személyes érdekeltségei, amelyek csorbíthatják függetlenségét, vagy hogy fennáll-e bármiféle összeférhetetlenség. Ennek érdekében a jelöltnek külön formanyomtatványon tájékoztatnia kell a szerződéskötésre jogosult hatóságot bármely fennálló vagy esetlegesen lehetséges összeférhetetlenségről. Ilyen esetekben a szerződéskötésre jogosult hatóság ezt egy megfelelően indokolt véleményben figyelembe veszi. Szükség esetén a szerződéskötésre jogosult hatóság megteszi a 12. cikk (2) bekezdésében említett intézkedéseket.

Ezt a cikket értelemszerűen alkalmazni kell a személyes okokkal indokolt szabadságról visszatérő ideiglenes alkalmazottakra.

12. cikk

(1) További eltérő rendelkezés hiányában az ideiglenes alkalmazott feladatainak ellátása során nem foglalkozik olyan kérdéssel, amelyhez közvetve vagy közvetlenül személyes érdeke – különösen családi vagy anyagi érdeke – fűződik, és ami csorbítaná függetlenségét.

(2) Bármely ideiglenes alkalmazott, akinek feladatai ellátása során ilyen, az (1) bekezdésben említett kérdéssel kell foglalkoznia, köteles haladéktalanul tájékoztatni erről a szerződéskötésre jogosult hatóságot. A szerződéskötésre jogosult hatóság meghozza a megfelelő intézkedéseket, és különösképpen felmentheti az ideiglenes alkalmazottat az ilyen kérdésben való felelőssége alól.

(3) Az ideiglenes alkalmazott sem közvetlenül sem közvetve nem tarthat, illetve nem szerezhet meg olyan fajtájú vagy mértékű részesedést az Ügynökség hatáskörébe tartozó vagy azzal üzleti tevékenységet folytató vállalkozásokban, amely feladatainak ellátása során csorbíthatja függetlenségét.

13. cikk

Az ideiglenes alkalmazottnak tartózkodnia kell minden olyan tevékenységtől vagy magatartástól, amely rossz fényt vethet a beosztására.

14. cikk

(1) Az ideiglenes alkalmazottnak tartózkodnia kell a pszichológiai vagy szexuális zaklatás bármely formájától.

(2) A pszichológiai vagy szexuális zaklatás áldozatává vált ideiglenes alkalmazottat emiatt semmilyen hátrány nem érheti az Ügynökség részéről. A pszichológiai vagy szexuális zaklatást bizonyítékkal alátámasztó ideiglenes alkalmazottat emiatt semmilyen hátrány nem érheti az Ügynökség részéről, feltéve, hogy az alkalmazott becsületesen járt el.

(3) „Pszichológiai zaklatás”: bármely olyan helytelen magatartás, amely egy időszak során ismétlődően vagy rendszeresen előfordul, és olyan fizikai magatartást, szóbeli vagy írott nyelvhasználatot, gesztusokat vagy más cselekvéseket tartalmaz, amelyek szándékosak, és alkalmasak arra, hogy bármely másik személy személyiségét, méltóságát, fizikai vagy pszichológiai integritását aláássák.

(4) „Szexuális zaklatás”: olyan, szexuális magatartás, amely azon személy számára, akire irányul, nem kívánatos, és amelynek célja vagy hatása az említett személy megsértése, illetve megfélemlítő, ellenséges, bántó vagy zavarba ejtő közeg megteremtése. A szexuális zaklatás a nemen alapuló hátrányos megkülönböztetésnek minősül.

15. cikk

(1) A 17. cikkre is figyelemmel, amennyiben az ideiglenes alkalmazott külső tevékenységben kíván részt venni – függetlenül attól, hogy az fizetett-e vagy sem – illetve bármilyen, az Ügynökségen kívüli megbízást kíván ellátni, ehhez azt megelőzően be kell szereznie a szerződéskötésre jogosult hatóság engedélyét. Az engedély kizárólag abban az esetben utasítható el, ha a kérdéses tevékenység vagy megbízás akadályozhatja az ideiglenes alkalmazottat feladatai ellátásában, vagy az összeegyeztethetetlen az Ügynökség érdekeivel.

(2) Az ideiglenes alkalmazott köteles értesíteni a szerződéskötésre jogosult hatóságot bármely külső tevékenységben vagy megbízásban bekövetkezett változásról, amely azt követően történt, hogy az ideiglenes alkalmazott az (1) bekezdés szerint a szerződéskötésre jogosult hatóság engedélyét kérte. Az engedély visszavonható, amennyiben a tevékenység vagy megbízás többé nem felel meg az (1) bekezdés utolsó mondatában említett feltételeknek.

16. cikk

Amennyiben az ideiglenes alkalmazott házastársa jövedelemszerző tevékenységet folytat, az ideiglenes alkalmazott erről köteles tájékoztatni a szerződéskötésre jogosult hatóságot. Ha a tevékenység jellege összeférhetetlennek bizonyul az ideiglenes alkalmazott feladataival, és az ideiglenes alkalmazott nem tud kötelezettséget vállalni arra, hogy az határozott időn belül megszűnik, a szerződéskötésre jogosult hatóság a személyzeti bizottsággal folytatott konzultációt követően határoz arról, hogy az ideiglenes alkalmazott megtartsa-e továbbra is a beosztását vagy áthelyezzék-e őt egy másik beosztásba.

17. cikk

(1) A közhivatalt betölteni szándékozó ideiglenes alkalmazott köteles értesíteni ezen szándékáról a szerződéskötésre jogosult hatóságot. A szerződéskötésre jogosult hatóság a szolgálat érdekeit szem előtt tartva határoz arról, hogy az érintett ideiglenes alkalmazott

a) személyes okokkal indokolt szabadság kérelmezésére kapjon-e felszólítást, vagy

b) éves szabadságot kapjon-e, vagy

c) engedélyezzék-e számára, hogy feladatait részmunkaidőben végezze el, vagy

d) változatlanul folytathatja-e feladatainak ellátását.

(2) A közhivatal betöltésére megválasztott vagy kinevezett ideiglenes alkalmazottnak haladéktalanul tájékoztatnia kell erről a szerződéskötésre jogosult hatóságot. A szerződéskötésre jogosult hatóság – a szolgálat érdekeinek, a hivatal jelentőségének, az azzal járó feladatoknak, valamint az e feladatok végrehajtása során felmerülő díjazás és költségtérítés figyelembevételével – meghozza az (1) bekezdésben említett valamely döntést. Ha az ideiglenes alkalmazottat személyes okokkal indokolt szabadság kérelmezésére szólítják fel, vagy engedélyezik számára, hogy feladatait részmunkaidőben végezze el, az ilyen szabadság vagy részmunkaidőben végzett munka idejének egyeznie kell az ideiglenes alkalmazott hivatali idejével.

18. cikk

Az ideiglenes alkalmazott a szolgálati jogviszonyának megszűnését követően is köteles tisztességes és körültekintő magatartást tanúsítani bizonyos megbízatások vagy előnyök elfogadásával kapcsolatban.

A szolgálati jogviszonyának megszűnését követő két éven belül foglalkozásszerű tevékenységet folytatni kívánó ideiglenes alkalmazottnak – függetlenül attól, hogy e tevékenység jövedelemszerzésre irányul-e vagy sem – külön formanyomtatványon tájékoztatnia kell erről az Ügynökséget. Amennyiben e tevékenység az ideiglenes alkalmazott által a szolgálati jogviszony utolsó három évében végzett munkával kapcsolatos, és az Ügynökség jogos érdekeivel való összeütközéshez vezethet, a szerződéskötésre jogosult hatóság a szolgálat érdekeire figyelemmel megtilthatja az alkalmazottnak, hogy elvállalja azt, vagy az általa megfelelőnek vélt feltételekkel beleegyezését adhatja. A szerződéskötésre jogosult hatóság a személyzeti bizottsággal folytatott konzultációt követően, a tájékoztatástól számított harminc munkanapon belül értesítést küld döntéséről. Ha ezen időtartam végéig nem került sor az értesítésre, ez hallgatólagos beleegyezésnek tekintendő.

A korábbi magas beosztású ideiglenes alkalmazottak esetében a szerződéskötésre jogosult hatóság a szolgálatból való kilépést követő tizenkét hónapig elvileg megtiltja, hogy a korábbi magas beosztású ideiglenes alkalmazott lobbitevékenységet vagy tanácsadást folytasson az Ügynökség személyzetével kapcsolatban vállalkozása, ügyfelei vagy munkáltatói részére a szolgálatban töltött utolsó három év során a felelőssége alá tartozó ügyek kapcsán.

A (KKBP) 2015/1835 határozat 31. cikkével összhangban az Ügynökség évente információkat tesz közzé az előző albekezdés végrehajtására vonatkozóan, ideértve a vizsgált esetek jegyzékét is.

19. cikk

(1) Az ideiglenes alkalmazott tartózkodik a feladatainak ellátása során tudomására jutott információk jogosulatlan nyilvánosságra hozatalától, kivéve, ha az említett információt már nyilvánosságra hozták, vagy az a nyilvánosság számára hozzáférhető.

(2) Az ideiglenes alkalmazottat ez a kötelezettség a szolgálati jogviszonyának megszűnését követően is terheli.

20. cikk

(1) Az ideiglenes alkalmazottnak a lojalitás és a pártatlanság elveinek kellő tiszteletben tartásával joga van a véleménynyilvánítás szabadságához.

(2) A 13. és 19. cikk sérelme nélkül azon ideiglenes alkalmazott, aki akár egyedül, akár másokkal együtt nyilvánosságra kíván hozni vagy hozatni bármely, az Ügynökség tevékenységével kapcsolatos ügyet, köteles erről tájékoztatni a szerződéskötésre jogosult hatóságot.

Ha a szerződéskötésre jogosult hatóság bizonyítani tudja, hogy az ügy komolyan sértheti az Ügynökség jogos érdekeit, a tájékoztatás kézhezvételétől számított harminc munkanapon belül döntéséről írásban tájékoztatja az ideiglenes alkalmazottat. Ha a megadott időtartamon belül ilyen döntésről nem érkezik értesítés, az úgy tekintendő, hogy a szerződéskötésre jogosult hatóságnak nincs ellenvetése.

21. cikk

(1) Az ideiglenes alkalmazott által feladatainak ellátása során készített valamennyi írásos anyaggal vagy más munkával kapcsolatos minden jog az Ügynökség tulajdona, amelynek tevékenységéhez ezen írásos anyag vagy munka kapcsolódik. Az Ügynökség jogosult az ilyen munkák szerzői jogát megszerezni.

(2) Az ideiglenes alkalmazottnak a feladatai ellátása során vagy azzal kapcsolatban kidolgozott találmánya az Ügynökség vitathatatlan tulajdonát képezi. Az Ügynökség az adott találmányra saját költségére minden országban szabadalmat igényelhet és szerezhet. Az ideiglenes alkalmazott által az Ügynökség tevékenységével kapcsolatban egy évvel a szolgálati idejének lejártát követően kidolgozott találmányt, ellenkező bizonyításig, úgy kell tekinteni, hogy azt az alkalmazott a feladatainak ellátása során vagy azzal kapcsolatban dolgozta ki. Amennyiben a találmányokat szabadalmaztatják, a feltaláló vagy feltalálók nevét fel kell tüntetni.

(3) Az Ügynökség adott esetben általa meghatározott összegű jutalmat adhat a szabadalmazott találmányt kidolgozó ideiglenes alkalmazottnak.

22. cikk

(1) Az ideiglenes alkalmazott bírósági eljárás során a szerződéskötésre jogosult hatóság engedélye nélkül semmilyen alapon nem adhat ki semmilyen olyan információt, amelyről feladataival összefüggésben van tudomása. Az engedély csak akkor tagadható meg, ha az Ügynökség érdekei úgy kívánják, és annak megtagadása nem jár büntetőjogi következményekkel az ideiglenes alkalmazottra nézve. Az ideiglenes alkalmazottat ez a kötelezettség a szolgálati jogviszonyának megszűnését követően is terheli.

(2) Az (1) bekezdés rendelkezései nem alkalmazandók azon ideiglenes alkalmazottra vagy volt ideiglenes alkalmazottra, aki az Európai Unió Bírósága vagy az Ügynökség fegyelmi tanácsa előtt tesz tanúvallomást olyan ügyben, amely az Ügynökség, illetve az Európai Unió alkalmazottját vagy volt alkalmazottját érinti.

23. cikk

Az ideiglenes alkalmazottnak az alkalmazás helyén vagy olyan helyen kell laknia, amely nincs nagyobb távolságra az alkalmazás helyétől, mint amely feladatainak megfelelő ellátásával összeegyeztethető. Az ideiglenes alkalmazott tájékoztatja lakcíméről a szerződéskötésre jogosult hatóságot, és bármely lakcímváltozásról haladéktalanul értesíti.

24. cikk

Az ideiglenes alkalmazott beosztásától függetlenül segíti és tanácsaival támogatja feletteseit; az ideiglenes alkalmazott felelős a rábízott feladatok végrehajtásáért.

A szolgálat bármely részlegét irányító ideiglenes alkalmazott felelősséggel tartozik feletteseinek a ráruházott hatáskörök ellátásáért, illetve az általa adott utasítások végrehajtásáért. Beosztottainak felelőssége semmiképpen sem mentesíti az ideiglenes alkalmazottat saját felelőssége alól.

25. cikk

(1) Amennyiben az ideiglenes alkalmazott olyan utasítást kap, amelyet szabálytalannak tart, vagy amelynek végrehajtása súlyos következményekkel járhat, arról köteles tájékoztatni közvetlen felettesét, aki – amennyiben a tájékoztatás írásban érkezett – erre írásban válaszol. A (2) bekezdésre is figyelemmel, ha a közvetlen felettes megerősíti az utasítást, és az ideiglenes alkalmazott úgy véli, hogy e megerősítés nem ad ésszerű választ aggodalma alapjaira, írásban a hivatali hierarchiában közvetlenül következő feletteshez fordul e kérdéssel. Ha ez utóbbi az utasítást írásban megerősíti, az ideiglenes alkalmazott köteles azt teljesíteni, kivéve, ha ez nyilvánvalóan törvénytelen, vagy a vonatkozó biztonsági előírásokba ütközik.

(2) Ha a közvetlen felettes úgy ítéli meg, hogy az utasítást azonnal végre kell hajtani, az ideiglenes alkalmazott köteles azt teljesíteni, kivéve, ha ez nyilvánvalóan törvénytelen, vagy a vonatkozó biztonsági előírásokba ütközik. Az ideiglenes alkalmazott kérelmére a közvetlen felettes köteles ezen utasítást írásba adni.

(3) Amennyiben az ideiglenes alkalmazott olyan utasításról tájékoztatja feletteseit, amelyet szabálytalannak tart, vagy amelynek teljesítése súlyos következményekkel járhat, ezzel kapcsolatban nem érheti sérelem.

26. cikk

Az ideiglenes alkalmazott kötelezhető arra, hogy egészben vagy részben térítse meg az Ügynökségnek a feladatai ellátása során vagy azzal kapcsolatban súlyos kötelezettségszegéssel okozott kárt.

A szerződéskötésre jogosult hatóság indokolással ellátott határozatot hoz a fegyelmi ügyek vonatkozásában megállapított eljárásnak megfelelően.

Az Európai Unió Bírósága az e rendelkezésből eredő jogviták tekintetében korlátlan felülvizsgálati jogkörrel rendelkezik.

27. cikk

(1) Bármely ideiglenes alkalmazott, akinek feladatai ellátása során vagy azzal kapcsolatban tudomására jutnak olyan tények, amelyek alapján vélelmezhető olyan, esetlegesen folytatott törvénytelen tevékenység, beleértve a csalást vagy korrupciót, amely károsíthatja az Ügynökség érdekeit, vagy a szakmai feladatok ellátásával kapcsolatos olyan viselkedés, amely komolyan hátráltatja, hogy az Ügynökség ideiglenes alkalmazottja teljesítse kötelezettségeit, köteles haladéktalanul tájékoztatni közvetlen felettesét, az Ügynökség ügyvezető igazgatóját, vagy ha hasznosnak ítéli meg, az Ügynökség vezetőjét.

Az első albekezdésben említett tájékoztatást írásban kell benyújtani.

Ezt a bekezdést kell alkalmazni olyan esetekben is, ha az Ügynökség szolgálatában álló vagy részére munkát végző bármely más személy követ el hasonló súlyos kötelezettségszegést.

(2) Az ideiglenes alkalmazottat az Ügynökség részéről semmiféle hátrány nem érheti amiatt, hogy az (1) bekezdésben említett információt közölte, feltéve, hogy észszerűen és becsületesen járt el.

(3) Az (1)–(3) bekezdést nem kell alkalmazni a – függőben lévő vagy lezárt – jogi ügyekben az eljárás céljára megőrzött vagy az eljárás folyamán létrehozott, illetve az ideiglenes alkalmazottnak átadott bármilyen formátumú iratokra és egyéb irattári anyagokra, jelentésekre, feljegyzésekre vagy információkra.

28. cikk

(1) Azt az ideiglenes alkalmazottat, aki a 27. cikkben meghatározott információkat közöl az Európai Unió Tanácsának elnökével, az Európai Parlament elnökével vagy az európai ombudsmannal, az Ügynökség részéről nem érhetik sérelmes hatások, feltéve, hogy mindkét alábbi feltétel teljesül:

a) az ideiglenes alkalmazott jóhiszeműen úgy véli, hogy a közölt információ és annak bármely állítása alapjában véve igaz, valamint

b) az ideiglenes alkalmazott korábban az Ügynökség tudomására hozta ugyanezt az információt, és lehetővé tette az Ügynökség számára, hogy az Ügynökség által megszabott időtartamon belül – az eset összetettségétől függően – megtegye a megfelelő intézkedést. Az ideiglenes alkalmazottat hatvan napon belül kellő módon tájékoztatják ezen időtartam hosszáról.

(2) Az (1) bekezdésben említett időszakot nem kell alkalmazni abban az esetben, ha az ideiglenes alkalmazott bizonyítani tudja, hogy az eset körülményeire tekintettel az nem ésszerű.

(3) Az (1)–(3) bekezdést nem kell alkalmazni a – függőben lévő vagy lezárt – jogi ügyekben az eljárás céljára megőrzött vagy az eljárás folyamán létrehozott, illetve az ideiglenes alkalmazottnak átadott bármilyen formátumú iratokra és egyéb irattári anyagokra, jelentésekre, feljegyzésekre vagy információkra.

(4) A 29. és a 168. cikkel összhangban az Ügynökség eljárást vezet be az ideiglenes alkalmazottak azzal kapcsolatban tett panaszainak kezelésére, hogy a 27. vagy az e cikkben előírt kötelezettségeik teljesítését követően vagy annak következtében milyen módon jártak el velük szemben. Az Ügynökség biztosítja az ilyen panaszok bizalmas kezelését, a körülmények által indokolt esetben a 168. cikkben meghatározott határidők lejárta előtt is.

A szerződéskötésre jogosult hatóság belső szabályokat állapít meg többek között az alábbiakról:

— tájékoztatás nyújtása a 27. cikk (1) bekezdésében vagy az e cikkben említett ideiglenes alkalmazottak számára az általuk jelentett ügy intézésével kapcsolatban,

— ezen alkalmazottak jogos érdekeinek és magánéletének védelme, valamint

— az e bekezdés első albekezdésében említett panaszok kezelésére vonatkozó eljárás.

29. cikk

Az Ügynökség segítséget nyújt minden ideiglenes alkalmazottnak, különösen olyan személy elleni eljárásban, aki az alkalmazott vagy családtagjai sérelmére, az alkalmazott beosztása vagy feladatainak ellátása miatt fenyegetést, becsületsértést, rágalmazást, illetve bármely személy vagy vagyon elleni támadást követett el.

Az Ügynökség megtéríti az ideiglenes alkalmazottnak az ilyen esetben elszenvedett kárt, amennyiben azt nem az ideiglenes alkalmazott szándékos vagy súlyosan gondatlan magatartása okozta, és az elkövetőtől nem tudott kártérítést kapni.

30. cikk

Az Ügynökség továbbképzést és oktatást tesz lehetővé az ideiglenes alkalmazott számára, amely összeegyeztethető a szolgálat megfelelő működésével, és összhangban van saját érdekeivel is.

Az ilyen képzést és oktatást figyelembe veszik az előmenetel során.

31. cikk

Az ideiglenes alkalmazottak jogosultak az egyesülési jog gyakorlására; tagjai lehetnek különösen szakszervezeteknek vagy személyzeti szervezeteknek.

32. cikk

Az ideiglenes alkalmazottak benyújthatnak a szerződéskötésre jogosult hatóságnak az e személyzeti szabályzat körébe tartozó kérdésekkel kapcsolatos kérelmeket.

Az e személyzeti szabályzat alapján egy meghatározott személyre vonatkozóan hozott minden határozatot írásban haladéktalanul közölni kell az érintett ideiglenes alkalmazottal. Az ideiglenes alkalmazottat hátrányosan érintő minden határozatnak tartalmaznia kell az alapjául szolgáló indokokat.

Az ideiglenes alkalmazott kinevezésére, beiktatására, előléptetésére, áthelyezésére, hivatali státuszának meghatározására és szolgálati jogviszonyának megszüntetésére vonatkozó határozatokat közzé kell tenni az Ügynökségen belül. A közzétételnek valamennyi alkalmazott számára megfelelő ideig hozzáférhetőnek kell lennie.

33. cikk

Az ideiglenes alkalmazott személyi aktája az alábbiakat tartalmazza:

a) a hivatali státuszára vonatkozó összes iratot, valamint az alkalmasságára, teljesítményére és magatartására vonatkozó összes értékelést;

b) az ideiglenes alkalmazott ezen iratokkal kapcsolatban tett valamennyi észrevételét.

Az iratokat sorrendben kell iktatni, számozni és irattározni; az a) pontban említett iratokra az Ügynökség nem hivatkozhat, illetve azokat nem használhatja fel az ideiglenes alkalmazottal szemben, ha azokról a személyi aktába való felvételük előtt az ideiglenes alkalmazottat nem tájékoztatták.

Valamennyi iratnak az ideiglenes alkalmazottal való közlését az ideiglenes alkalmazott aláírásával kell igazolni, vagy annak hiányában ajánlott levél útján kell kézbesíteni az ideiglenes alkalmazott által utolsóként megadott címre.

Az ideiglenes alkalmazott személyi aktája nem tartalmazhat hivatkozást az ideiglenes alkalmazott politikai, szakszervezeti, világnézeti vagy vallási tevékenységeire vagy meggyőződésére, illetve faji vagy etnikai származására vagy szexuális irányultságára.

A negyedik bekezdés ugyanakkor nem gátolja azt, hogy az ideiglenes alkalmazott számára ismert azon adminisztratív határozatokat vagy iratokat beillesszék az aktájába, amelyek e személyzeti szabályzat végrehajtásához szükségesek.

Minden ideiglenes alkalmazottnak csak egy személyi aktája lehet.

Az ideiglenes alkalmazott még szolgálati jogviszonyának megszűnését követően is jogosult betekinteni a személyi aktájában lévő összes iratba, és azokról másolatokat készíthet.

A személyi akta bizalmasan kezelendő, és abba csak a hivatal helyiségeiben vagy biztonságos elektronikai eszközt használva lehet betekinteni. Amennyiben azonban az ideiglenes alkalmazott ellen keresetet indítanak, személyi aktáját továbbítani kell a fellebbezési tanácsnak.

34. cikk

Az Ügynökség által megállapított szabályoknak megfelelően az ideiglenes alkalmazottak jogosultak betekinteni az egészségügyi aktájukba.

35. cikk

A 26. cikkben előírtak szerint a súlyos kötelezettségszegés miatt az Ügynökség által elszenvedett kár esetén hozandó bármely határozatot a szerződéskötésre jogosult hatóságnak kell meghoznia, a súlyos kötelezettségszegés miatti elbocsátás esetén előírt követelmények figyelembevételét követően.

Az egyes ideiglenes alkalmazottakra vonatkozó határozatokat a 32. cikkben előírtak szerint közzé kell tenni.

36. cikk

Az ideiglenes alkalmazottakat megillető kiváltságok és mentességek biztosítása kizárólag az Ügynökség érdekében történik. Az ideiglenes alkalmazottak nem mentesülnek sem magánjellegű kötelezettségeik teljesítése, sem a hatályos jogszabályok és rendőrségi előírások betartása alól.

Az érintett ideiglenes alkalmazott haladéktalanul köteles tájékoztatni az Ügynökséget, ha e kiváltságok és mentességek vita tárgyát képezik.

Az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyve által biztosított laissez-passer azon ideiglenes alkalmazottak számára kerül kiállításra, akik esetében ezt a szolgálati érdekek megkövetelik.

3. FEJEZET

Alkalmazási feltételek

37. cikk

(1) Az ideiglenes alkalmazottak felvétele során arra kell törekedni, hogy az Ügynökség részére olyan személyek munkáját biztosítsák, akik megfelelnek az alkalmasság, a teljesítmény és a tisztesség legmagasabb követelményeinek, és akiket az Ügynökség munkájában részt vevő tagállamok állampolgárai közül a lehető legszélesebb földrajzi alapon választottak ki.

Az ideiglenes alkalmazottakat faji, politikai, világnézeti vagy vallási meggyőződésen, nemen vagy nemi irányultságon alapuló megkülönböztetés, valamint családi állapotukra vagy helyzetükre való tekintet nélkül kell kiválasztani.

Semmilyen álláshely sem tartható fenn valamely tagállam állampolgárai számára. Az uniós polgárok egyenlőségének elve mindazonáltal lehetővé teszi az Ügynökség számára, hogy objektív körülmények által nem igazolt, az ideiglenes alkalmazottak nemzetiség szerinti megoszlása tekintetében jelentős egyensúlyhiány észlelése esetén megfelelő intézkedéseket fogadjon el. Az említett megfelelő intézkedéseknek igazoltnak kell lenniük és nem vezethetnek az érdem alapú kiválasztástól eltérő felvételi követelményekhez. Mielőtt a szerződéskötésre jogosult hatóság elfogadja az említett megfelelő intézkedéseket, az irányítóbizottság általános rendelkezéseket fogad el e bekezdés érvényre juttatása céljából.

(2) Az ideiglenes alkalmazott kizárólag azzal a feltétellel alkalmazható, hogy:

a) valamely részt vevő tagállam teljes jogú állampolgára;

b) a katonai szolgálatra vonatkozó jogszabályokban rá nézve előírt minden kötelezettségnek eleget tett;

c) megfelel a feladatainak ellátásához szükséges erkölcsi követelményeknek;

d) fizikailag alkalmas feladatainak ellátására; valamint

e) tanúbizonyságot tesz a részt vevő tagállamok egyik hivatalos nyelvének alapos ismeretéről, továbbá a részt vevő tagállamok egy további hivatalos nyelvének olyan szintű ismeretéről, amely a feladatkör ellátásához szükséges.

(3) A szerződéskötésre jogosult hatóság a (KKBP) 2015/1835 határozat keretében szükség esetén az ideiglenes alkalmazottak felvételi eljárásaira vonatkozó egyedi rendelkezéseket fogad el.

38. cikk

Az ideiglenes alkalmazottat felvétele előtt az Ügynökség által megbízott orvos megvizsgálja annak érdekében, hogy az Ügynökség meggyőződhessen arról, hogy a jelölt megfelel a 37. cikk (2) bekezdésének d) pontjában előírt követelményeknek.

Amennyiben az első albekezdésben előírt orvosi vizsgálat eredményeképpen kedvezőtlen orvosi vélemény születik, az erről a véleményről az Ügynökség által adott értesítést követő 20 napon belül a jelölt kérheti, hogy az orvosi leleteit nyújtsák be véleményezésre egy három orvosból álló orvosi bizottságnak, akiket a szerződéskötésre jogosult hatóság választ ki az Ügynökség orvosai közül. Az orvosi bizottság meghallgatja az első, kedvezőtlen orvosi véleményért felelős ügynökségi orvost. A jelölt elküldheti az orvosi bizottságnak egy általa választott orvos véleményét. Amennyiben az orvosi bizottság véleménye megerősíti az első bekezdésben előírt orvosi vizsgálat következtetéseit, a díjak és a járulékos költségek 50 %-át a jelölt fizeti.

39. cikk

(1) Az ideiglenes alkalmazottak részére legfeljebb kilenc hónapos próbaidő köthető ki.

Amennyiben a próbaidő során az ideiglenes alkalmazott feladatait betegség, az 52. cikk szerinti szülési szabadság, illetve baleset következtében egy hónapig vagy annál hosszabb ideig nem tudja ellátni, a szerződéskötésre jogosult hatóság a megfelelő időtartammal meghosszabbíthatja próbaidejét. A próbaidő teljes időtartama semmilyen körülmények között nem haladhatja meg a 15 hónapot.

(2) Az ideiglenes alkalmazottról a próbaidő alatt bármikor készíthető értékelés, ha munkája nyilvánvalóan nem megfelelő.

Ezt az értékelést közölni kell az érintett személlyel, aki jogosult észrevételeit nyolc munkanapon belül írásban benyújtani. Az ideiglenes alkalmazott közvetlen felettese haladéktalanul eljuttatja az értékelést és az észrevételeket a szerződéskötésre jogosult hatóságnak. Az értékelés alapján a szerződéskötésre jogosult hatóság dönthet úgy, hogy egy hónapos felmondási idővel még a próbaidő letelte előtt elbocsátja az ideiglenes alkalmazottat, illetve kivételes körülmények esetén dönthet úgy is, hogy legfeljebb hat hónappal meghosszabbítja a próbaidőt, és az ideiglenes alkalmazottat a próbaidő fennmaradó részére egy másik osztályra osztja be.

(3) A próbaidő letelte előtt legalább egy hónappal értékelést kell készíteni arról, hogy a szóban forgó ideiglenes alkalmazott képes-e a beosztásával járó feladatoknak eleget tenni, továbbá munkája hatékonyságáról és a szolgálat során tanúsított magatartásáról. Az értékelést ismertetni kell az érintett személlyel, aki jogosult észrevételeit nyolc munkanapon belül írásban benyújtani.

Amennyiben az értékelés az ideiglenes alkalmazott elbocsátására vagy – kivételes esetben – a próbaidő meghosszabbítására vonatkozó ajánlást tartalmaz, az értékelést és az észrevételeket az ideiglenes alkalmazott közvetlen felettese haladéktalanul eljuttatja a szerződéskötésre jogosult hatóságnak.

Azt az ideiglenes alkalmazottat, akinek a munkája nem bizonyult megfelelőnek az adott beosztásban, el kell bocsátani.

A végső döntést az e bekezdésben említett értékelés, valamint a szerződéskötésre jogosult hatóság számára az ideiglenes alkalmazottnak a II. cím 2. fejezetével összefüggésben tanúsított magatartása kapcsán rendelkezésre álló adatok alapján kell meghozni.

40. cikk

(1) Az ideiglenes alkalmazottat a besorolási fokozatának első fizetési fokozatába kell felvenni.

A szerződéskötésre jogosult hatóság az érintett személy szakmai tapasztalatának figyelembevételére besorolási fokozatában további, de legfeljebb huszonnégy hónap szolgálati idő figyelembevételét is engedélyezheti. E cikk érvényre juttatása érdekében általános végrehajtási rendelkezéseket kell elfogadni.

(2) Az az ideiglenes alkalmazott, aki két év szolgálati időt letöltött besorolási fokozatának valamely fizetési fokozatában, automatikusan ugyanazon besorolási fokozat következő fizetési fokozatába lép, kivéve, ha teljesítményét a 41. cikkben említett éves értékelés nem kielégítőnek értékelte. Az ideiglenes alkalmazott legkésőbb négy éven belül besorolási fokozatának következő fizetési fokozatába lép.

Ha egy ideiglenes alkalmazottat egységvezetővé, igazgatóvá vagy főigazgatóvá neveznek ki, és feltéve, hogy az első kilenc hónapban új feladatait megfelelően teljesítette, a kinevezés hatálybalépésekor visszamenőleges hatállyal egy fizetési fokozattal előléptetik a besorolási fokozatán belül. Ez az előléptetés a havi alapilletményének az egyes besorolási fokozatok első és második fizetési fokozata közötti százaléknak megfelelő növekedéséhez vezet.

(3) Amennyiben egy ideiglenes alkalmazottat a 10. cikk (2) bekezdésében meghatározottak szerint magasabb besorolási fokozatnak megfelelő beosztásba neveznek ki, az új besorolási fokozatának első fizetési fokozatába kell helyezni. Az AD 9–AD 13 besorolási fokozatba tartozó, egységvezetői feladatokat ellátó ideiglenes alkalmazottat azonban a magasabb besorolási fokozatba történő kinevezéskor az új besorolási fokozatának második fizetési fokozatába kell helyezni. Ugyanezen szabályokat kell alkalmazni az olyan ideiglenes alkalmazottakra, akiket előléptetéssel igazgatóvá vagy annál magasabb beosztásba neveznek ki.

41. cikk

Minden ideiglenes alkalmazott alkalmasságáról, teljesítményéről és feladatai teljesítése során tanúsított magatartásáról éves értékelést kell készíteni. Az értékelés megállapítja, hogy az alkalmazott teljesítményének szintje kielégítő volt-e. A szerződéskötésre jogosult hatóság megállapítja az értékelési eljárás során való fellebbezéshez fűződő jogra vonatkozó rendelkezéseket, amely jogot a 168. cikk (2) bekezdésében említett panasz benyújtása előtt kell gyakorolni.

Az értékelést ismertetni kell az ideiglenes alkalmazottal. Az ideiglenes alkalmazottnak jogában áll az értékeléssel kapcsolatban bármilyen, általa fontosnak tartott észrevételt tenni.

4. FEJEZET

Munkafeltételek

A. szakasz

Szülői vagy családi okokkal indokolt szabadság

42. cikk

Az ideiglenes alkalmazott minden gyermek után hat hónapig terjedő alapilletmény nélküli szülői szabadságra jogosult, amelyet a gyermek születését vagy örökbefogadását követő első tizenkét év során vehet ki. A szabadság időtartama ennek kétszerese lehet a szerződéskötésre jogosult hatóság által elfogadott általános végrehajtási rendelkezések szerint egyedülállóként elismert szülők, valamint az orvos tisztviselő által elismert fogyatékossággal vagy súlyos betegséggel élő eltartott gyermek szülei esetében. Az egy alkalommal kivett szabadság legrövidebb időtartama egy hónap.

A szülői szabadság időtartama alatt az ideiglenes alkalmazott szociális biztonsági rendszerbeli tagsága továbbra is fennáll; emellett fennmarad a nyugdíjjogosultság megszerzésére, az eltartott gyermek után járó támogatásra és az iskoláztatási támogatásra való jogosultsága is. Az ideiglenes alkalmazott beosztását megtartja, és továbbra is jogosult magasabb fizetési fokozatba lépésre vagy magasabb besorolási fokozatba lépésre. A szabadság kivehető teljes munkaidős vagy félmunkaidős szabadságként. A szülői szabadság félmunkaidős szabadságként való kivétele esetén az első bekezdésben előírt maximum időszak megkétszereződik. A szülői szabadság időtartama alatt az ideiglenes alkalmazott havi 919,02 EUR támogatásra, félmunkaidős szabadság esetén annak 50 %-ára jogosult, más jövedelemszerző tevékenységet viszont nem folytathat. A 68. és 69. cikkben meghatározott szociális biztonsági rendszerbe befizetendő teljes hozzájárulást az Ügynökség viseli, amelynek összegét az ideiglenes alkalmazott alapilletménye alapján kell kiszámítani.

A félmunkaidős szabadság esetében azonban ezt a rendelkezést csak a teljes alapilletmény és az arányosan csökkentett alapilletmény közötti különbségre kell alkalmazni. Az alapilletménynek az ideiglenes alkalmazott által valójában megkapott része tekintetében a hozzájárulást ugyanazon százalék alapján kell kiszámítani, mintha az ideiglenes alkalmazott teljes munkaidőben dolgozna.

A támogatás összege havi 1 225,36 EUR vagy félmunkaidős szabadság esetén ezen összeg 50 %-a az első bekezdésben említett egyedülálló szülők, valamint az orvos tisztviselő által elismert fogyatékossággal vagy súlyos betegséggel élő eltartott gyermek szülei esetében és a szülői szabadság első három hónapjában, amennyiben a szabadságot az apa veszi ki a szülési szabadság során, vagy bármelyik szülő közvetlenül a szülési szabadságot követően, vagy az örökbefogadási szabadság során vagy közvetlenül azt követően.

A szülői szabadság további hat hónappal meghosszabbítható; az ezen időszakra eső támogatás a második bekezdésben említett összeg 50 %-ára korlátozódik. Az első bekezdésben említett egyedülálló szülők esetében a szülői szabadság további tizenkét hónappal meghosszabbítható; az ezen időszakra eső támogatás a negyedik bekezdésben említett összeg 50 %-ára korlátozódik.

Az e cikkben említett összegeket a díjazással összhangban kell aktualizálni.

43. cikk

Az ideiglenes alkalmazott házastársának, felmenő vagy lemenő ági rokonának vagy testvérének orvosilag igazolt súlyos betegsége vagy fogyatékossága esetén az ideiglenes alkalmazott fizetés nélküli családi okokkal indokolt szabadságra jogosult. Az ilyen szabadság teljes időtartama az ideiglenes alkalmazott teljes pályafutása során nem haladhatja meg a kilenc hónapot.

A 42. cikk második bekezdését alkalmazni kell.

B. szakasz

Munkaidő

44. cikk

(1) Az aktív foglalkoztatásban álló ideiglenes alkalmazottak mindenkor az Ügynökség rendelkezésére állnak.

(2) A rendes munkaidő heti 40–42 óra között lehet, a napi munkaidőt a szerződéskötésre jogosult hatóság határozza meg. Ugyanezen kereteken belül a szerződéskötésre jogosult hatóság a személyzeti bizottsággal folytatott konzultációt követően meghatározhatja az egyes feladatokkal megbízott egyes ideiglenes alkalmazotti csoportok munkaidő-rendjét.

(3) Ezen kívül az ideiglenes alkalmazott szolgálati érdekek vagy biztonsági előírások miatt kötelezhető arra, hogy munkahelyén vagy otthonában a rendes munkaidején túl készenléti szolgálatban álljon. A szerződéskötésre jogosult hatóság az e bekezdés alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat a személyzeti bizottsággal folytatott konzultációt követően állapítja meg.

(4) A szerződéskötésre jogosult hatóság rugalmas munkaidőt vezethet be. Rugalmas munkaidő esetén az AD/AST 9 vagy magasabb besorolási fokozatban lévő ideiglenes alkalmazottak számára teljes munkanapokat nem lehet kiadni. A rugalmas munkaidő nem alkalmazandó azon ideiglenes alkalmazottak tekintetében, akikre vonatkozik a 40. cikk (2) bekezdése. Ezek az ideiglenes alkalmazottak felettesükkel egyeztetve osztják be munkaidejüket.

45. cikk

(1) Az ideiglenes alkalmazott kérelmezheti részmunkaidős foglalkoztatását. Amennyiben ez összeegyeztethető a szolgálati érdekekkel, a szerződéskötésre jogosult hatóság az erre vonatkozó engedélyt megadhatja.

(2) Az ideiglenes alkalmazott az alábbi esetekben jogosult az engedélyre:

a) 9 évesnél fiatalabb eltartott gyermek gondozása érdekében;

b) 9 és 12 év közötti eltartott gyermek gondozása érdekében, ha a munkaidő csökkentése nem haladja meg a rendes munkaidő 20 %-át;

c) eltartott gyermek gondozása érdekében – a gyermek 14 éves koráig –, ha az ideiglenes alkalmazott egyedülálló szülő;

d) súlyos nehézségek esetén, eltartott gyermek gondozása érdekében annak 14 éves koráig, ha a munkaidő csökkentése nem haladja meg a rendes munkaidő 5 %-át. Ilyen esetben az I. melléklet 3. cikkének első két bekezdése nem alkalmazandó. Amennyiben mindkét szülő az Unió szolgálatában áll, csak az egyikük jogosult ilyen csökkentésre;

e) súlyosan beteg vagy fogyatékkal élő házastárs, felmenő vagy lemenő ági rokon vagy testvér gondozása érdekében;

f) továbbképzésen való részvétel céljából, vagy

g) a nyugdíjkorhatár elérése előtti utolsó három év során, de az 58. életév betöltése előtt nem.

Amennyiben továbbképzésben való részvétel céljából vagy a nyugdíjkorhatár betöltése előtti utolsó három év során, de nem az 58. életév betöltése előtt kérelmezik a részmunkaidős munkavégzés engedélyezését, a szerződéskötésre jogosult hatóság csak kivételes körülmények esetén és a szolgálathoz kapcsolódó, kényszerítő okok miatt tagadhatja meg az engedélyt, vagy halaszthatja el hatálybalépésének napját.

Amennyiben az ilyen engedélyre való jogosultságot a súlyosan beteg vagy fogyatékkal élő házastárs, felmenő vagy lemenő ági rokon vagy testvér gondozása érdekében, illetve továbbképzésben való részvétel céljából gyakorolják, az ilyen időszakok összessége az ideiglenes alkalmazott pályafutása során nem haladhatja meg az öt évet.

(3) A szerződéskötésre jogosult hatóság az ideiglenes alkalmazott kérelmére hatvan napon belül választ ad.

(4) A részmunkaidős munkavégzésre, valamint az engedély megadására vonatkozó eljárást az I. melléklet állapítja meg.

46. cikk

Az ideiglenes alkalmazott engedélyt kérhet arra, hogy megosztott foglalkoztatás formájában a szerződéskötésre jogosult hatóság által az e célra meghatározott beosztásban félmunkaidőben dolgozzon. A megosztott foglalkoztatással történő félmunkaidős munkavégzés engedélyezésére nem vonatkozik időbeli korlátozás. A szerződéskötésre jogosult hatóság azonban az engedélyt a szolgálat érdekében az ideiglenes alkalmazott hat hónapos előzetes értesítésével visszavonhatja. A szerződéskötésre jogosult hatóság az ideiglenes alkalmazott kérelmére és legalább hat hónapos előzetes értesítéssel hasonlóképpen visszavonhatja az engedélyt. Ebben az esetben az ideiglenes alkalmazottat más beosztásba lehet helyezni.

Az 54. cikket, és az I. melléklet 3. cikkét – a második bekezdés harmadik mondatának kivételével – kell alkalmazni.

A szerződéskötésre jogosult hatóság megállapíthatja az e cikk alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat.

47. cikk

Az ideiglenes alkalmazott csak kivételesen, sürgős vagy nagy mennyiségű munka esetén kötelezhető túlórára; éjszakai munkavégzés és a vasárnapokon vagy munkaszüneti napokon történő munkavégzés kizárólag a szerződéskötésre jogosult hatóság által előírt eljárás szerint engedélyezhető. A túlórák száma, amelyek elvégzésére az ideiglenes alkalmazott felkérhető, nem haladhatja meg félévente a 150 órát.

Az AD besorolási csoportba, továbbá az AST 5–11. besorolási csoportba tartozó ideiglenes alkalmazottak által teljesített túlóra nem jogosít fel kompenzációs szabadságra vagy díjazásra.

Az AST 1–4. besorolási fokozatba tartozó ideiglenes alkalmazottak az általuk teljesített túlórák alapján a III. melléklet rendelkezései szerint kompenzációs szabadságra, illetve amennyiben szolgálati okokból a kompenzációs szabadság biztosítására a túlórák teljesítését követő hónapban nincs lehetőség, díjazásra jogosultak.

48. cikk

Azon ideiglenes alkalmazott, akinek szolgálati érdekek vagy biztonsági előírások miatt éjszaka, szombaton, vasárnap vagy munkaszüneti napokon rendszeresen dolgoznia kell, külön juttatásokra jogosult, ha olyan váltott műszakban dolgozik, amelyet az Ügynökség a szolgálati követelmények vagy a biztonsági előírások miatt rendel el, és amelyet rendszeresnek és állandó jellegűnek minősít.

A fenti juttatásokra jogosult ideiglenes alkalmazottak besorolási osztályait, továbbá a juttatások mértékét és feltételeit a szerződéskötésre jogosult hatóság határozza meg.

A váltott műszakban dolgozó ideiglenes alkalmazott rendes munkaideje nem haladhatja meg a rendes éves összmunkaidőt.

49. cikk

Az ideiglenes alkalmazott külön juttatásokra jogosult, ha a szerződéskötésre jogosult hatóság határozata értelmében szolgálati érdekek vagy biztonsági előírások miatt a rendes munkaidőn túl munkahelyén vagy otthonában készenlétben kell maradnia.

A fenti juttatásokra jogosult ideiglenes alkalmazottak besorolási osztályait, továbbá a juttatások feltételeit és mértékét a szerződéskötésre jogosult hatóság határozza meg.

50. cikk

Egyes ideiglenes alkalmazottak számára a különösen nagy megterhelést jelentő munkakörülmények kompenzálása céljából különleges támogatás nyújtható.

A támogatásra jogosultak besorolási osztályait, továbbá az ilyen különleges támogatás mértékét és feltételeit a szerződéskötésre jogosult hatóság határozza meg.

C. szakasz

Szabadság

51. cikk

Az ideiglenes alkalmazottak az uniós intézmények által közös megegyezéssel megállapított szabályokkal összhangban naptári évenként legalább 24 munkanap és legfeljebb 30 munkanap éves szabadságra jogosultak.

Az éves szabadság mellett az ideiglenes alkalmazott kérelem alapján kivételesen külön szabadságra is engedélyt kaphat. Az ilyen szabadságra vonatkozó szabályokat a II. melléklet állapítja meg.

52. cikk

Az 51. cikkben meghatározott szabadságon kívül a terhes nők orvosi igazolás bemutatása alapján húsz hét szabadságra jogosultak. A szabadság legkorábban az igazolásban feltüntetett várható szülési időpont előtt hat héttel kezdődik és legkorábban 14 héttel a szülés időpontját követően ér véget. Ikerszülés, koraszülés, illetve fogyatékossággal születő gyermek estén ez az időtartam huszonnégy hét. E rendelkezés alkalmazásában a koraszülés a terhesség 34. hetének végét megelőzően bekövetkezett szülés.

53. cikk

(1) Azon ideiglenes alkalmazott, aki bizonyítja, hogy feladatait betegség vagy baleset következtében nem tudja ellátni, betegszabadságra jogosult.

Az érintett ideiglenes alkalmazott köteles munkaképtelenségéről a lehető leghamarabb tájékoztatni az Ügynökséget, és egyidejűleg közölni tartózkodási helyét. Amennyiben az ideiglenes alkalmazott három napnál tovább marad távol, orvosi igazolást kell bemutatnia. Az igazolást legkésőbb a távolmaradás ötödik napján el kell küldeni, amely dátumot a postai bélyegző igazolja. Ennek hiányában az ideiglenes alkalmazott távolmaradását igazolatlannak kell tekinteni kivéve, ha az ideiglenes alkalmazott rajta kívül álló okok miatt mulasztotta el az igazolás elküldését.

Az ideiglenes alkalmazott bármikor kötelezhető arra, hogy az Ügynökség által szervezett orvosi vizsgálatnak vesse alá magát. Amennyiben a vizsgálatra az ideiglenes alkalmazottnak felróható okból nem kerülhet sor, a távolmaradást attól az időponttól kell igazolatlannak tekinteni, amikorra a vizsgálat időpontját kitűzték.

Amennyiben a vizsgálat során megállapítják, hogy az ideiglenes alkalmazott el tudja látni feladatait, a távolmaradást – az ötödik albekezdésre is figyelemmel – a vizsgálat időpontjától kezdődően igazolatlannak kell tekinteni.

Amennyiben az ideiglenes alkalmazott úgy véli, hogy a szerződéskötésre jogosult hatóság által szervezett vizsgálat eredménye orvosi szempontból nem indokolt, az ideiglenes alkalmazott vagy a nevében eljáró orvos két napon belül kérelmezheti az Ügynökségtől, hogy az ügyet véleményezésre terjesszék független orvos elé.

Az Ügynökség a kérelmet azonnal továbbküldi az ideiglenes alkalmazott orvosa és az Ügynökség orvosa közötti megegyezés alapján kiválasztott orvosnak. Amennyiben a kérelem benyújtását követő öt napon belül ilyen megegyezés nem születik, az Ügynökség kiválaszt egy személyt a szerződéskötésre jogosult hatóság és a személyzeti bizottság közös megegyezésével erre a célra évente összeállítandó, független orvosokat tartalmazó listáról. Az ideiglenes alkalmazott két munkanapon belül kifogást emelhet az Ügynökség választásával szemben, amely esetben az Ügynökség egy másik személyt választ a listáról, amely választás végleges.

A független orvosnak az ideiglenes alkalmazott orvosával és az Ügynökség orvosával folytatott konzultációt követően adott véleménye kötelező erejű. Amennyiben a független orvos véleménye megerősíti az Ügynökség által szervezett orvosi vizsgálat következtetéseit, a távolmaradást az orvosi vizsgálat időpontjától kezdődően igazolatlannak kell tekinteni. Amennyiben a független orvos véleménye nem erősíti meg a vizsgálat következtetéseit, a távolmaradást minden szempontból igazoltnak kell tekinteni.

(2) Ha egy 12 hónapos időszakban az ideiglenes alkalmazott betegség miatt legfeljebb három napos hiányzásai összesen több mint tizenkét napot tesznek ki, ezt követően betegség miatt csak orvosi igazolással maradhat távol. Az ideiglenes alkalmazott távolmaradását orvosi igazolás hiányában a betegség miatti távolmaradás tizenharmadik napjától igazolatlannak kell tekinteni.

(3) A fegyelmi eljárásra vonatkozó szabályok alkalmazásának sérelme nélkül, adott esetben minden, az (1) és (2) bekezdés szerinti igazolatlan távolmaradást le kell vonni az érintett ideiglenes alkalmazott éves szabadságából. Amennyiben az ideiglenes alkalmazott már nem rendelkezik kivehető szabadsággal, a megfelelő időszakra vonatkozóan elveszti a díjazását.

(4) A szerződéskötésre jogosult hatóság a rokkantsági bizottság elé terjesztheti minden olyan ideiglenes alkalmazott ügyét, akinek bármely három éves időszak alatt az összesített betegszabadsága meghaladja a 12 hónapot.

(5) Az ideiglenes alkalmazott kötelezhető arra, hogy az ügynökségi orvos vizsgálatát követően betegszabadságra menjen, ha ezt egészségi állapota megköveteli vagy ha háztartásának egyik tagja fertőző betegségben szenved.

Vitás esetben az (1) bekezdés ötödik–hetedik albekezdésében meghatározott eljárást kell alkalmazni.

(6) Az ideiglenes alkalmazottaknak minden évben az Ügynökség orvosa vagy egy általuk választott orvos által elvégzett egészségügyi vizsgálaton kell átesniük.

Utóbbi esetben az orvosi díjat egy, a szerződéskötésre jogosult hatóság által legfeljebb hároméves időszakra meghatározott maximális összegig az Ügynökség fizeti.

54. cikk

A részmunkaidős munkavégzésre engedélyt kapott ideiglenes alkalmazott éves szabadsága az ilyen engedély időtartama alatt arányosan csökken.

55. cikk

Betegség vagy baleset kivételével az ideiglenes alkalmazott közvetlen felettesének előzetes engedélye nélkül nem maradhat távol. Bármely, adott esetben alkalmazandó fegyelmi intézkedés sérelme nélkül, minden szabályosan megállapított, jogosulatlan távolmaradást le kell vonni az érintett ideiglenes alkalmazott éves szabadságából. Ha az ideiglenes alkalmazott felhasználta az éves szabadságát, elveszti jogosultságát a díjazásának azonos időtartamra eső részére.

Ha az ideiglenes alkalmazott a betegszabadságát az alkalmazási helyétől eltérő helyen kívánja tölteni, a szerződéskötésre jogosult hatóság előzetes engedélyét kell kérnie.

A külön szabadság, a szülői és a családi okokkal indokolt szabadság időtartama nem haladhatja meg a szerződés időtartamát.

Az 53. cikkben meghatározott fizetett betegszabadság időtartama azonban nem haladhatja meg a három hónapot, illetve – amennyiben ez utóbbi a hosszabb – azt az időtartamot, amennyit az ideiglenes alkalmazott munkában töltött. A betegszabadság időtartama nem haladhatja meg a szerződés időtartamát.

A fenti határidők lejártakor azon ideiglenes alkalmazottat, akinek a szerződése nem szűnt meg – annak ellenére, hogy nem tud munkába állni – fizetés nélküli szabadságra kell helyezni.

Ha azonban az ideiglenes alkalmazottnál foglalkozási betegség alakul ki, vagy feladatai ellátása során balesetet szenved, teljes díjazása munkaképtelenségének időtartama alatt mindaddig megilleti, amíg a 77. cikk szerinti rokkantsági támogatásra való jogosultságot meg nem kapja.

D. szakasz

Munkaszüneti napok

56. cikk

A munkaszüneti napok listáját az Ügynökség állítja össze.

57. cikk

Kivételes esetben és saját kérésére az ideiglenes alkalmazott részére kényszerítő személyes okokkal indokolt fizetés nélküli szabadság engedélyezhető. A 15. cikk a személyes okokkal indokolt fizetés nélküli szabadság ideje alatt is alkalmazandó.

A 15. cikk szerinti engedély ideiglenes alkalmazottnak nem adható olyan foglalkozásszerű tevékenység folytatása céljára – függetlenül attól, hogy az jövedelemszerző-e vagy sem –, amely lobbizással vagy az Ügynökségnek nyújtott tanácsadással jár, illetve az Ügynökség jogos érdekeivel való összeütközéshez vagy ennek lehetőségéhez vezethet.

Az ilyen szabadság időtartamát a szerződéskötésre jogosult hatóság határozza meg, amely időtartam nem haladhatja meg az érintett ideiglenes alkalmazott által már ledolgozott idő egynegyedét, illetve:

— a három hónapot, amennyiben az ideiglenes alkalmazott szolgálati ideje kevesebb, mint négy év,

— minden más esetben a tizenkét hónapot.

A harmadik bekezdéssel összhangban engedélyezett szabadság időtartamát a 40. cikk (2) bekezdése első albekezdésének alkalmazása során nem kell figyelembe venni.

Mindaddig, amíg az ideiglenes alkalmazott fizetés nélküli szabadságon van, fel kell függeszteni tagságát a 68. cikk szerinti szociális biztonsági rendszerben.

Azon ideiglenes alkalmazott azonban, aki nem végez jövedelemszerző tevékenységet, legkésőbb a fizetés nélküli szabadságának kezdetét követő egy hónapon belül kérelmezheti, hogy a 67. cikkben említett kockázatokkal szemben továbbra is részesüljön biztosításban, feltéve, hogy szabadsága időtartama alatt viseli az abban a cikkben előírt járulékok költségének felét; a járulékot az ideiglenes alkalmazott utolsó alapilletménye alapján kell kiszámítani.

Ezen túlmenően azon ideiglenes alkalmazott, aki bizonyítja, hogy más nyugdíjrendszerben nem tud nyugdíjjogosultságot szerezni, kérelmezheti, hogy fizetés nélküli szabadságának időtartama alatt további nyugdíjjogosultságot szerezzen, feltéve, hogy viseli a 90. cikkben megállapított mérték háromszorosával megegyező járulékköltséget; a járulékokat az alkalmazott besorolási fokozatának és fizetési fokozatának megfelelő alapilletmény alapján kell kiszámítani.

A szülési szabadságot és annak kifizetését biztosítani kell azon nők számára, akik esetében ez a szabadság a szerződésük lejárta előtt kezdődik meg.

58. cikk

Azon ideiglenes alkalmazott, akit katonai szolgálatra, alternatív szolgálatra vagy tartalékos gyakorlatra hívnak be, illetve akit katonai szolgálatra hívnak vissza, nemzeti szolgálati szabadságban részesül; e szabadság semmilyen körülmények között sem haladhatja meg a szerződés időtartamát.

Azon ideiglenes alkalmazott, akit katonai szolgálatra vagy alternatív szolgálatra hívnak be, díjazását nem kapja, de megőrzi az e szolgálati szabályzat szerinti jogát a magasabb fizetési fokozatba lépéshez. Ugyancsak megőrzi a távozási díjhoz való jogát, amennyiben katonai vagy alternatív szolgálatának letöltése után nyugdíjjárulékait visszamenőlegesen megfizeti.

Azon ideiglenes alkalmazott, akit tartalékos gyakorlatra hívnak be, vagy katonai szolgálatra visszahívnak, a gyakorlat vagy a visszahívás időtartama alatt folyamatosan kapja díjazását, amelyet azonban a zsoldjának összegével csökkentenek.

5. FEJEZET

Díjazás és költségtérítés

59. cikk

Az ideiglenes alkalmazott díjazása alapilletményből, családi támogatásokból és egyéb támogatásokból áll.

60. cikk

(1) Az ideiglenes alkalmazottak díjazását euróban kell kifejezni. A súlyozásokat, a levonásokat, a díjazás éves felülvizsgálatát és a kiigazításokat az Európai Unió tisztviselőinek – a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben (3) foglalt – személyzeti szabályzat (a továbbiakban: az uniós személyzeti szabályzat) 63., 64., 65., 65a. és 66a. cikkében foglalt szabályoknak megfelelően kell meghatározni. Az uniós személyzeti szabályzatban meghatározott levonások az Ügynökség költségvetését illetik a betegbiztosítási, a balesetbiztosítási és a munkanélküli-biztosítási rendszerekbe fizetendő járulékok kivételével.

(2) Az alapilletményeket az uniós személyzeti szabályzat 66. cikkében foglalt szabályoknak megfelelően kell meghatározni.

(3) A családi támogatások a következők:

a) háztartási támogatás;

b) eltartott gyermek után nyújtott támogatás;

c) iskoláztatási támogatás.

(4) Az e cikkben meghatározott családi támogatásokban részesülő ideiglenes alkalmazottaknak be kell jelenteniük a más forrásból származó hasonló természetű támogatásokat; ez utóbbi támogatásokat a IV. melléklet 1., 2. és 3. cikke szerint kifizetett támogatásokból le kell vonni.

(5) Az eltartott gyermek után nyújtott támogatás olyan orvosi igazolások alapján, amelyek szerint az érintett gyermek olyan szellemi vagy testi fogyatékosságban szenved, amely az ideiglenes alkalmazottra súlyos anyagi terhet ró, a szerződéskötésre jogosult hatóság különleges, indokolással ellátott határozatával megkétszerezhető.

(6) Amennyiben a IV. melléklet 1., 2. és 3. cikke értelmében az ilyen családi támogatásokat az ideiglenes alkalmazottól eltérő személynek folyósítják, e támogatásokat azon ország pénznemében kell folyósítani, ahol ez a személy lakóhellyel rendelkezik, és adott esetben az uniós személyzeti szabályzat 63. cikk második bekezdésében említett átváltási árfolyamok alapján kell kiszámítani. A támogatásokra, amennyiben az ország az Unión belül található, az adott országra előírt súlyozást kell alkalmazni, vagy, ha a lakóhely szerinti ország az Unión kívül található, egy százzal egyenlő súlyozást kell alkalmazni.

A (4) és az (5) bekezdést kell alkalmazni, amennyiben a családi támogatásokat ilyen személynek folyósítják.

(7) A külföldi munkavégzési támogatás azon alapilletmény, háztartási támogatás és eltartott gyermek után nyújtott támogatás összegének 16 %-ával egyenlő, amelyre az ideiglenes alkalmazott jogosult. A külföldi munkavégzési támogatás nem lehet havi 509,43 eurónál kevesebb.

(8) Az ideiglenes alkalmazott halála esetén a túlélő házastárs vagy az eltartott gyermekek a haláleset hónapját követő harmadik hónap végéig az elhunyt teljes díjazását megkapják.

Rokkantsági támogatásra jogosult személy halála esetén a fenti rendelkezéseket az elhunyt rokkantsági támogatása tekintetében is alkalmazni kell.

61. cikk

A családi támogatások és a külföldi munkavégzési támogatás kifizetését a IV. melléklet 1., 2., 3. és 4. cikkének megfelelően kell meghatározni.

62. cikk

A 63–66. cikkre is figyelemmel az ideiglenes alkalmazott a IV. melléklet 5–16. cikkének megfelelően jogosult a szolgálatba lépéssel, áthelyezéssel vagy a szolgálati jogviszony megszüntetésével kapcsolatos, valamint a feladatainak ellátása során vagy azokkal kapcsolatban felmerült költségei megtérítésére.

63. cikk

A tizenkét hónapnál nem rövidebb időtartamra foglalkoztatott ideiglenes alkalmazott jogosult a költözési költségeinek a IV. melléklet 9. cikkében meghatározottak szerinti megtérítésére.

64. cikk

(1) Az egy évnél nem rövidebb időtartamra foglalkoztatott ideiglenes alkalmazott a IV. melléklet 5. cikkében meghatározottak szerinti beilleszkedési támogatásra jogosult; a támogatás összege a következők szerint alakul:

ha a várható szolgálati idő egy évnél nem, de két évnél rövidebb: egyharmada a IV. melléklet 5. cikkében megállapított mértéknek ha a várható szolgálati idő két évnél nem, de három évnél rövidebb: kétharmada ha a várható szolgálati idő három év, vagy annál hosszabb: háromharmada

(2) A IV. melléklet 6. cikkében meghatározott újrabeilleszkedési támogatásra azon ideiglenes alkalmazott jogosult, aki négy év szolgálati időt teljesített. Azon ideiglenes alkalmazott, aki több mint egy, de kevesebb mint négy év szolgálati időt teljesített, a szolgálati idejével arányos újrabeilleszkedési támogatásra jogosult, a töredékévek figyelmen kívül hagyásával.

(3) Az (1) bekezdésben meghatározott beilleszkedési támogatás, illetve a (2) bekezdésben meghatározott újrabeilleszkedési támogatás nem lehet kevesebb, mint:

a) 1 123,91 EUR azon ideiglenes alkalmazott esetében, aki háztartási támogatásra jogosult;

b) 668,27 EUR azon ideiglenes alkalmazott esetében, aki háztartási támogatásra nem jogosult.

Abban az esetben, ha mindkét házastárs az Ügynökség ideiglenes alkalmazottja, és mindketten jogosultak a beilleszkedési támogatásra vagy az újrabeilleszkedési támogatásra, azt csak a magasabb alapilletménnyel rendelkező személynek kell kifizetni.

Abban az esetben, ha az Ügynökség ideiglenes alkalmazottjának férje vagy feleség az Uniónak olyan tisztviselője vagy egyéb alkalmazottja, aki jogosult a beilleszkedési támogatásra vagy az újrabeilleszkedési támogatásra, és az alapilletménye magasabb, az ilyen támogatást az ideiglenes alkalmazottnak nem kell kifizetni.

65. cikk

A napidíj összegét a IV. melléklet 10. cikke állapítja meg. Az a tizenkét hónapnál rövidebb, határozott időtartamra foglalkoztatott ideiglenes alkalmazott azonban, aki bizonyítékkal támasztja alá, hogy tartózkodási helyén nem lakhat tovább, munkaszerződésének időtartama alatt, vagy legfeljebb egy éven át napidíjra jogosult.

66. cikk

A IV. melléklet 8. cikkét – az alkalmazás helye és a származási hely között felmerülő utazási költségek éves kifizetéséről – csak azon ideiglenes alkalmazottak vonatkozásában kell alkalmazni, akik legalább kilenc hónap szolgálati időt teljesítettek.

67. cikk

Az így kifizetendő összegeket a IV. melléklet 17. és 18. cikke állapítja meg.

6. FEJEZET

Szociális biztonsági ellátások

A. szakasz

Betegség- és balesetbiztosítás, szociális biztonsági ellátások

68. cikk

Az ideiglenes alkalmazott a 17. és 57. cikkben említett alkalmazásának, betegszabadságának és fizetés nélküli szabadságának az időtartama alatt az e cikkekben megállapított feltételekkel összhangban, illetve rokkantsági támogatás folyósítása idején, valamint az ideiglenes alkalmazott házastársa – amennyiben ez utóbbi bármely más jogszabály vagy előírás értelmében hasonló jellegű és mértékű ellátásra nem jogosult –, gyermekei és a IV. melléklet 2. cikkének értelmében vett más eltartottjai, továbbá a túlélő hozzátartozói nyugdíjban részesülők betegségbiztosításra jogosultak az uniós intézmények által az uniós személyzeti szabályzat 72. cikke alapján közös megegyezéssel kidolgozott szabályok szerint.

69. cikk

Az ideiglenes alkalmazott a 17. és 57. cikkben említett alkalmazásának, betegszabadságának és fizetés nélküli szabadságának az időtartama alatt – az e cikkekben megállapított feltételekkel összhangban – a szolgálatba lépésének napjától kezdve foglalkozási megbetegedési és baleseti kockázat elleni biztosításban részesül az uniós intézmények által az uniós személyzeti szabályzat 73. cikke alapján közös megegyezéssel kidolgozott szabályok szerint. Az ideiglenes alkalmazott a nem foglalkozási kockázat elleni biztosítás költségéhez alapilletményének legfeljebb 0,1 %-át kitevő mértékben járul hozzá.

70. cikk

(1) Az ideiglenes alkalmazottnak és az Ügynökségnek a betegség- és balesetbiztosítási rendszerbe fizetendő járulékai teljes mértékben az uniós személyzeti szabályzatban megállapított betegség- és balesetbiztosítási rendszerbe fizetendők.

(2) Ha azonban a 37. cikkben meghatározott orvosi vizsgálat megállapítja, hogy az ideiglenes alkalmazott valamilyen betegségben vagy rokkantságban szenved, a szerződéskötésre jogosult hatóság úgy határozhat, hogy az e betegségből vagy rokkantságból fakadó költségek nem tartoznak a 68. cikkben meghatározott költségtérítés körébe.

Ha az ideiglenes alkalmazott igazolja, hogy semmilyen más, törvény vagy rendelet által létrehozott betegségbiztosítási rendszer keretében nem részesülhet biztosításban, legkésőbb a szerződése lejártát követő egy hónapon belül benyújtandó kérelme alapján legfeljebb a szerződése lejártát követő hat hónapon keresztül továbbra is részesülhet a 68. és 69. cikk szerinti betegségbiztosításban.

A 68. cikk (2) bekezdésében meghatározott járulékokat az ideiglenes alkalmazott utolsó alapilletménye alapján kell kiszámítani, és azok fele az ideiglenes alkalmazottat terheli.

(3) A szerződéskötésre jogosult hatóság az Ügynökség által megbízott orvos javaslata alapján úgy határozhat, hogy a kérelem benyújtására rendelkezésre álló egy hónapos határidő, valamint a (2) bekezdésben meghatározott hat hónapos korlátozás nem alkalmazandó, ha az érintett személy az alkalmazása során szerzett olyan súlyos vagy elhúzódó betegségben szenved, amelyet a (2) bekezdésben meghatározott hat hónapos időtartam lejárta előtt bejelentett az Ügynökségnek, feltéve, hogy az érintett személy aláveti magát az Ügynökség által elrendelt orvosi vizsgálatnak.

71. cikk

(1) Az a volt ideiglenes alkalmazott, aki az Ügynökséggel fennálló szolgálati jogviszonyának megszűnését követően munkanélkülivé válik, és:

— aki az Ügynökségtől nem részesül rokkantsági támogatásban,

— akinek a szolgálati jogviszonya nem lemondással vagy fegyelmi okokból történő szerződésbontással szűnt meg,

— akinek a szolgálati jogviszonya legalább hat hónapig tartott,

— akinek a lakóhelye valamelyik tagállamban található,

az e cikkben meghatározott feltételek mellett havi álláskeresési járadékra jogosult.

Amennyiben ez a személy álláskeresési ellátásra jogosult valamely nemzeti rendszerben, azt köteles az Ügynökségnek bejelenteni. Ebben az esetben a fenti ellátások összegét le kell vonni a (3) bekezdés alapján fizetendő álláskeresési járadék összegéből.

(2) A volt ideiglenes alkalmazott álláskeresési járadékra akkor jogosult, ha:

a) a lakóhelye szerinti uniós tagállam foglalkoztatási hatóságai a saját kérésére munkakeresőként nyilvántartásba vették;

b) teljesíti azokat a kötelezettségeket, amelyeket a szóban forgó tagállam joga ír elő az e jog alapján álláskeresési ellátásban részesülő személyekre vonatkozóan;

c) az Ügynökségnek minden hónapban az illetékes nemzeti foglalkoztatási hatóság által kiállított igazolást küld, amely tanúsítja, hogy eleget tett az a) és b) pontban említett kötelezettségeknek és feltételeknek.

Az Ügynökség akkor is megadhatja vagy fenntarthatja az álláskeresési járadékot, ha a b) pontban említett nemzeti kötelezettségeket betegség, baleset, szülés vagy rokkantság esetén, vagy más, hasonlónak ítélt helyzetben nem teljesítették, illetve ha az említett kötelezettségek teljesítése tekintetében hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóság felmentést adott.

A szerződéskötésre jogosult hatóság megállapítja az e cikk alkalmazásához szükségesnek ítélt rendelkezéseket.

(3) Az álláskeresési járadék összegét a volt ideiglenes alkalmazottat a szolgálati jogviszonya megszűnésének időpontjában megillető alapilletmény alapján kell megállapítani. Az álláskeresési járadék a következőképpen alakul:

a) az első 12 hónapos időszakra az alapilletmény 60 %-a,

b) a 13. hónaptól a 24. hónapig tartó időszakra az alapilletmény 45 %-a.

Az így kiszámított összegek nem lehetnek alacsonyabbak 1 347,89 EUR-nál, és nem haladhatják meg a 2 695,79 EUR-t, kivéve az első hat hónapos időszakot, amikor is csak az ezen albekezdésben meghatározott alsó összeghatár alkalmazandó, de a felső összeghatár nem. Ezeket az összeghatárokat a személyzeti szabályzat 65. cikkében foglalt szabályok alapján ugyanúgy kell kiigazítani, mint az uniós személyzeti szabályzat 66. cikkében foglalt illetménytáblázatot.

(4) Az álláskeresési járadék a volt ideiglenes alkalmazott részére a szolgálati jogviszony megszűnésétől számított legfeljebb 24 hónapig folyósítható, és ez az időszak semmi esetre sem haladhatja meg a szolgálati jogviszonyban töltött tényleges idő egyharmadát. Ha azonban a volt ideiglenes alkalmazott ezen időszak alatt már nem teljesíti az (1) és (2) bekezdésben megállapított feltételeket, az álláskeresési járadék folyósítását fel kell függeszteni. A folyósítás folytatódik, ha a volt ideiglenes alkalmazott ezen időszak lejárta előtt ismét teljesíti az említett feltételeket, és nem szerez jogosultságot nemzeti álláskeresési ellátásra.

(5) Az álláskeresési járadékra jogosult volt ideiglenes alkalmazott – az uniós személyzeti szabályzat 67. cikkében meghatározott szabályoknak megfelelően – családi támogatásokra is jogosult. A háztartási támogatást a IV. melléklet 1. cikkében megállapított feltételek szerint, az álláskeresési járadék alapján kell kiszámítani.

Az érintett személy köteles bejelenteni valamennyi más forrásból származó, számára vagy házastársa számára folyósított azonos jellegű támogatást; ezeket a támogatásokat le kell vonni az e cikk alapján járó támogatások összegéből.

Az álláskeresési járadékra jogosult volt ideiglenes alkalmazott – a 68. cikkben meghatározottak szerint – jogosult betegségbiztosításra is, járulékfizetési kötelezettség nélkül.

(6) Az álláskeresési járadék és a családi támogatások a Munkanélküli Különalapból euróban kerülnek kifizetésre. Ezekre korrekciós együttható nem alkalmazandó.

(7) A munkanélküli-biztosítási rendszer finanszírozásához az ideiglenes alkalmazottak egyharmad részben járulnak hozzá. A hozzájárulást az érintett személy – 1 225,36 EUR összegű átalánylevonás utáni – alapilletményének 0,81 %-ában kell megállapítani, az uniós személyzeti szabályzat 64. cikkében meghatározott korrekciós együtthatók figyelembevétele nélkül.

A hozzájárulást havonta le kell vonni az érintett személy illetményéből, és azt az Ügynökség által fedezendő fennmaradó kétharmad résszel együtt be kell fizetni az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó – a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendeletben foglalt – alkalmazási feltételek 28a. cikkének megfelelően létrehozott Munkanélküli Különalapba.

(8) A munkanélkülivé vált volt ideiglenes alkalmazottak részére folyósított álláskeresési járadékokra a 260/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet (4) az irányadó.

(9) A foglalkoztatás és a munkanélküliség terén illetékes, a nemzeti jogszabályaikkal összhangban eljáró nemzeti hatóságok, valamint az Ügynökség hatékonyan együttműködnek egymással e cikk megfelelő alkalmazása érdekében.

(10) E cikk alkalmazásának részletes szabályaira az uniós intézmények által közös megegyezéssel megállapított szabályok az irányadók, a (2) bekezdés harmadik albekezdésében foglalt rendelkezések sérelme nélkül.

72. cikk

(1) Ha az ideiglenes alkalmazottnak gyermeke születik, a gyermek gondozását ténylegesen ellátó személyt 198,31 EUR összegű támogatás illeti meg.

Ugyanez a támogatás illeti meg azt az ideiglenes alkalmazottat, aki olyan öt éves kor alatti gyermeket fogad örökbe, aki a IV. melléklet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében vett eltartottnak minősül.

(2) A támogatás akkor is jár, ha a terhesség a hetedik hónapot követően megszakad.

(3) A gyermekszületési támogatás jogosultja köteles bejelenteni az ugyanazon gyermek után más forrásokból kapott bármilyen hasonló támogatást; ennek összegét az (1) bekezdésben meghatározott támogatásból le kell vonni. A támogatás abban az esetben is csak egyszer fizethető ki, ha mindkét szülő az Ügynökség ideiglenes alkalmazottja.

73. cikk

Az ideiglenes alkalmazott, az ideiglenes alkalmazott házastársa vagy eltartott gyermeke, illetve a IV. melléklet 2. cikkének értelmében vett bármely más, az ideiglenes alkalmazott háztartásában élő eltartott személy halála esetén az Ügynökség fedezi a holttestnek az ideiglenes alkalmazott alkalmazási helyéről a származási helyére történő hazaszállítását.

Amennyiben azonban az ideiglenes alkalmazott kiküldetés során halálozik el, az Ügynökség a holttestnek az elhalálozás helyéről az ideiglenes alkalmazott származási helyére történő hazaszállítását fedezi.

74. cikk

Az ideiglenes alkalmazott szerződéses jogviszonyának ideje alatt vagy a szerződéses jogviszonyának megszűnését követően részesülhet ajándékban, kölcsönben vagy előlegben, amennyiben munkaképtelenné válik egy olyan súlyos, elhúzódó betegség következtében, amelyet a munkaviszonya során szerzett, illetve olyan baleset vagy rokkantság következtében, amely a munkaviszonya során érte őt, illetve akkor alakult ki, és amennyiben igazolja, hogy a betegséget, illetve a balesetet más szociális biztonsági rendszer nem fedezi.

B. szakasz

Rokkantság és halál esetére szóló biztosítás

75. cikk

Az ideiglenes alkalmazottak az alábbi rendelkezéseknek megfelelően biztosításra jogosultak az alkalmazásuk során bekövetkezett rokkantság és elhalálozás esetére.

Az ideiglenes alkalmazott munkaviszonyához kapcsolódó díjazás e személyzeti szabályzat értelmében történő felfüggesztése esetén az e szakasz szerinti kifizetéseket és ellátásokat fel kell függeszteni.

76. cikk

Amennyiben az ideiglenes alkalmazott felvétele előtt végzett orvosi vizsgálat betegséget vagy rokkantságot mutat ki, a szerződéskötésre jogosult hatóság úgy határozhat, hogy az e betegségből vagy rokkantságból eredő kockázatok tekintetében az ideiglenes alkalmazott részére a rokkantsággal vagy az elhalálozással kapcsolatosan biztosított ellátásokat csak az Ügynökségnél való munkába állásától számított ötéves időtartam elteltével nyújtja.

Az ideiglenes alkalmazott az említett határozat ellen az Ügynökség által létrehozandó rokkantsági bizottságnál élhet jogorvoslattal. Az Ügynökség és az Európai Unió Tanácsa közötti megállapodás alapján az Ügynökség a Tanács rokkantsági bizottságát is igénybe veheti.

77. cikk

(1) Az az ideiglenes alkalmazott, aki teljes rokkantságban szenved és aki ezért az Ügynökséggel fennálló munkaviszonyának felfüggesztésére kényszerül, rokkantságának idejére rokkantsági támogatásra jogosult, melynek összege az alábbiak szerint kerül megállapításra.

Amikor a rokkantsági támogatásban részesülő ideiglenes alkalmazott betölti a 66. életévét, a távozási díjra vonatkozó általános szabályokat kell alkalmazni. A távozási díj összege az ideiglenes alkalmazott rokkanttá válásának időpontjában betöltött besorolási fokozatnak és fizetési fokozatnak megfelelő illetményen alapul.

(2) A rokkantsági támogatás az ideiglenes alkalmazott utolsó alapilletményének 70 %-a. Nem lehet azonban kevesebb, mint a létminimum, vagyis az 1. besorolási fokozat első fizetési fokozatába tartozó uniós ideiglenes alkalmazott alapilletménye. A rokkantsági támogatás után az említett támogatás alapján kiszámított járulékokat kell fizetni a nyugdíjrendszerbe.

(3) Amennyiben az ideiglenes alkalmazott rokkantsága olyan balesetből származik, amely feladatainak ellátása során vagy azzal kapcsolatban következett be, foglalkozási megbetegedés, illetve közérdekből tett cselekedet következménye, vagy amiatt következett be, hogy az ideiglenes alkalmazott egy másik emberi élet megmentése érdekében saját életét kockáztatta, a rokkantsági támogatás nem lehet kevesebb, mint a létminimum 120 %-a. Ilyen esetekben a nyugdíjjárulékokat az Ügynökség költségvetéséből kell fedezni.

(4) Az ideiglenes alkalmazott által szándékosan előidézett rokkantság esetén a szerződéskötésre jogosult hatóság úgy határozhat, hogy a szóban forgó ideiglenes alkalmazott kizárólag a 86. cikkben meghatározott juttatásban részesüljön.

(5) A rokkantsági támogatásra jogosult személyt a 60. cikk (3) bekezdése szerinti családi támogatások is megilletik; a IV. melléklet rendelkezéseivel összhangban a háztartási támogatást a jogosultnak járó rokkantsági támogatás alapján kell megállapítani.

78. cikk

(1) A rokkantságot a 76. cikkben meghatározott rokkantsági bizottság állapítja meg.

(2) Az Ügynökség a rokkantsági támogatás jogosultját időszakos felülvizsgálatnak vetheti alá annak megállapítása érdekében, hogy a jogosult változatlanul megfelel-e a támogatás folyósítási feltételeinek. Amennyiben a rokkantsági bizottság azt állapítja meg, hogy ezek a feltételek már nem teljesülnek, az ideiglenes alkalmazottnak ismét szolgálatba kell lépnie az Ügynökségnél, feltéve, hogy a szerződése nem járt le.

Amennyiben azonban az érintett személy foglalkoztatása az Ügynökségnél lehetetlennek bizonyul, úgy a szerződés megszüntethető azon összeg folyósítása mellett, amelyet a felmondási idő alatt folyósítottak volna, illetve adott esetben azon kompenzáció mellett, amelyet a 96. cikk a szerződés megszűnése esetére határoz meg. A 86. cikk ugyancsak alkalmazandó.

79. cikk

Az elhunyt ideiglenes alkalmazottnak az V. melléklet 3. fejezetében megállapított szabályok szerint meghatározott jogutódai a 80–83. cikkben meghatározott túlélő hozzátartozói nyugdíjra jogosultak.

Amennyiben a rokkantsági támogatásban részesülő volt ideiglenes alkalmazott elhalálozik, az elhunyt ideiglenes alkalmazottnak az V. melléklet 3. fejezetében meghatározott jogutódjai a szóban forgó mellékletben meghatározottak szerint túlélő hozzátartozói nyugdíjra jogosultak.

Amennyiben az ideiglenes alkalmazott vagy a rokkantsági támogatásban részesülő volt ideiglenes alkalmazott tartózkodási helye több mint egy év óta ismeretlen, az e személy házastársának vagy eltartottjaként elismert személyeknek járó ideiglenes nyugdíjakat az uniós személyzeti szabályzat VIII. mellékletének 5. és 6. fejezetében foglalt szabályok szerint kell meghatározni.

80. cikk

A hozzátartozói nyugdíj folyósítása iránti jogosultság az elhalálozás napját követő hónap első napján, illetve adott esetben az azon időszakot követő hónap első napján kezdődik, amely időszak alatt az elhunyt túlélő házastársa, árvái vagy eltartottai a 60. cikk (8) bekezdése alapján az elhunyt javadalmazásában részesülnek.

81. cikk

Az ideiglenes alkalmazott túlélő házastársa az V. melléklet 3. fejezetének megfelelően túlélő hozzátartozói nyugdíjra jogosult. A nyugdíj nem lehet kevesebb sem az ideiglenes alkalmazott utolsó havi alapilletményének 35 %-ánál, sem az 1. besorolási fokozat első fizetési fokozatába tartozó uniós ideiglenes alkalmazott alapilletményénél.

A túlélő hozzátartozói nyugdíjra jogosult személy a IV. mellékletben megállapított feltételekkel jogosult a 60. cikk (3) bekezdésében meghatározott családi támogatásokra. Az eltartott gyermek után járó támogatás azonban a 60. cikk (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott támogatás összegének a kétszerese.

82. cikk

Amennyiben az ideiglenes alkalmazott vagy a rokkantsági támogatásra jogosult személy túlélő hozzátartozói nyugdíjra jogosult házastárs nélkül hal meg, a halálának időpontjában általa eltartottnak minősülő, a IV. melléklet 2. cikkének értelmében vett eltartott gyermekek az V. melléklet 7. cikkének megfelelően árvasági nyugdíjra jogosultak.

A túlélő hozzátartozói nyugdíjra jogosult házastárs halála vagy ismételt házasságkötése esetén a gyermekeket – a fenti feltételek teljesülése esetén – ugyanez a nyugdíjjogosultság illeti meg.

Amennyiben az ideiglenes alkalmazott vagy a rokkantsági támogatásra jogosult személy elhalálozik, azonban az e cikk első bekezdésében foglalt feltételek nem teljesülnek, a IV. melléklet 2. cikkének értelmében vett eltartott gyermekek az V. melléklet 10. cikkével összhangban árvasági nyugdíjra jogosultak; ennek a nyugdíjnak az összege mindazonáltal az említett cikk szerint kiszámított nyugdíj összegének a felével egyenlő.

A IV. melléklet 2. cikke (4) bekezdésének értelmében vett eltartott gyermeknek minősülő személy árvasági nyugdíja nem haladhatja meg az eltartott gyermek után járó támogatás kétszeresét.

Örökbefogadott gyermek esetén azon vér szerinti szülő halála, akinek helyébe az örökbefogadó szülő lépett, nem biztosít alapot az árvasági nyugdíj folyósítására.

Az árvák jogosultak a IV. melléklet 3. cikke szerinti iskoláztatási támogatásra.

83. cikk

Válás esetén, illetőleg amennyiben a túlélőknek egynél több kategóriája is jogosult a túlélő hozzátartozói nyugdíj kérelmezésére, a nyugdíjat az V. mellékletben meghatározott módon kell felosztani.

84. cikk

(1) Minden egyéb – különösen a túlélő hozzátartozói nyugdíjra jogosult személyeknek folyósítandó összegek alsó határára vonatkozó – rendelkezés ellenére, az özvegy és más jogosult személyek részére túlélő hozzátartozói nyugdíjként, valamint családi támogatásként folyósítandó összeg az adó kifizetése és az egyéb kötelező levonások után együttesen nem haladhatja meg:

a) az aktív foglalkoztatásban lévő, a személyes okokkal indokolt szabadságát töltő, a katonai szolgálat miatt szabadságon lévő, a szülői szabadságát vagy családi szabadságát igénybe vevő ideiglenes alkalmazott halála esetén azon díjazást, amelyben az ideiglenes alkalmazott akkor részesült volna, ha változatlan besorolási fokozat és fizetési fokozat mellett továbbra is szolgálati jogviszonyban marad, valamint az ilyen esetben őt megillető családi támogatásokat, az adók és egyéb kötelező levonások után;

b) azon távozási díjat, amely a fenti a) pontban említett ideiglenes alkalmazottat – az elhalálozása időpontjában irányadó besorolási fokozat és fizetési fokozat szerint – attól az időponttól kezdődően illette volna meg, amikor betöltötte 66. életévét, valamint minden olyan családi támogatást, amelyet a részére folyósítottak volna, az adók és egyéb kötelező levonások után;

c) a rokkantsági támogatásra jogosult volt ideiglenes alkalmazott halála esetén azon nyugdíj összegét, amelyre – amennyiben életben marad – jogosult lett volna, a b) pontban említett támogatások és levonások figyelembevételével.

(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában figyelmen kívül kell hagyni azokat a súlyozásokat, amelyek az említett összegeket érinthetik.

(3) Az (1) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott legnagyobb összegeket a túlélő hozzátartozói nyugdíjra jogosult személyek között jogosultságuk arányában kell felosztani, figyelmen kívül hagyva ebből a szempontból az (1) bekezdést.

Az így felosztott összegekre a 85. cikk (1) bekezdésének második és harmadik albekezdését kell alkalmazni.

85. cikk

(1) Az e személyzeti szabályzatban meghatározott nyugdíjakat a nyugdíjjogosultság első hónapjának első napján hatályos illetménytáblázatok alapján kell kiszámítani.

A nyugdíjakra nem alkalmazandó korrekciós együttható.

Az euróban kifejezett nyugdíjakat az V. melléklet 29. cikkében említett pénznemek valamelyikében kell folyósítani.

(2) Amennyiben a 60. cikkel összhangban a díjazások kiigazítására kerül sor, ugyanez a kiigazítás a nyugdíjakra is alkalmazandó.

(3) A rokkantsági támogatás jogosultjára az (1) és (2) bekezdés rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók.

C. szakasz

Távozási díj

86. cikk

A szolgálati jogviszony megszűnésekor az V. melléklet 1. cikkének megfelelően az ideiglenes alkalmazott távozási díjra vagy öregségi nyugdíjjogosultságainak biztosításmatematikai egyenértékére jogosult.

87. cikk

Amennyiben az ideiglenes alkalmazott élt a 91. cikkben biztosított lehetőséggel, távozási díját arányosan csökkenteni kell azon időszak tekintetében, amelynek során az említett cikk szerinti kifizetésekre sor került.

Az e cikk első bekezdése nem alkalmazandó arra az ideiglenes alkalmazottra, aki attól az időponttól számított három hónapon belül, hogy ezt a személyzeti szabályzatot alkalmazták rá, kérelmezi, hogy engedélyezzék számára ezeknek az összegeknek – a 88. cikkben megállapított eljárás alapján felülvizsgálható – évi 3,5 %-os kamatos kamattal együtt történő visszafizetését.

88. cikk

(1) A kamatos kamat kiszámításához a (2) és (3) bekezdésben említett effektív kamatlábat kell alkalmazni, amelyet az ötévenkénti biztosításmatematikai értékelés alkalmával szükség szerint felül kell vizsgálni.

(2) A biztosításmatematikai számításoknál figyelembe veendő kamatlábak a tagállamok hosszú lejáratú államadósságának az Európai Bizottság által közzétett éves kamatátlagán alapulnak. A biztosításmatematikai számításokhoz szükséges reálkamatláb kiszámításához megfelelő fogyasztóiár-indexet kell használni.

(3) A biztosításmatematikai számításokhoz figyelembe veendő effektív éves kamatláb a tárgyévet megelőző 12 év átlagos reálkamatlábainak átlaga.

D. szakasz

A rokkantsági és életbiztosítási rendszer, valamint a nyugdíjrendszer finanszírozása

89. cikk

(1) A B. és C. szakaszban meghatározott szociális biztonsági rendszer keretében folyósított ellátásokat az Ügynökség költségvetéséből kell fedezni. Az Ügynökségben részes tagállamok az ilyen kiadások finanszírozására megállapított táblázattal összhangban együttesen biztosítják az ellátások folyósítását.

(2) Az illetményekből és a rokkantsági támogatásokból minden esetben le kell vonni a B. szakaszban meghatározott szociális biztonsági rendszerbe fizetendő járulékot.

(3) A B. és C. szakaszban meghatározott szociális biztonsági rendszer finanszírozását a 90. cikk, valamint az V. melléklet 21. és 22. cikke határozza meg.

(4) Az ideiglenes személyzet és az Ügynökség által a B. és C. szakaszban meghatározott szociális biztonsági rendszerbe fizetendő járulékokat teljes mértékben az Ügynökség költségvetésébe kell befizetni.

90. cikk

Az ideiglenes alkalmazottak a nyugdíjrendszer finanszírozásához a költségek egyharmadával járulnak hozzá. A járulék az ideiglenes alkalmazott alapilletményének a 60. cikkben meghatározott súlyozás figyelmen kívül hagyásával számított 10,3 %-a. A járulékot az ideiglenes alkalmazott illetményéből havonta kell levonni. A járulékot az uniós személyzeti szabályzat XII. mellékletében megállapított szabályoknak megfelelően kell kiigazítani.

91. cikk

Az Ügynökség által meghatározott feltételekkel összhangban az ideiglenes alkalmazott kérheti, hogy az Ügynökség teljesítsen minden olyan kifizetést, amelyet az alkalmazottnak származási országában a nyugdíjjogosultság megszerezéséhez vagy fenntartásához teljesítenie kell. Az Ügynökség – az ideiglenes alkalmazott erre vonatkozó kérelmének hiányában is – határozhat úgy, hogy teljesít bármely olyan kifizetést, amelyet az ideiglenes alkalmazottnak származási országában a nyugdíjjogosultság megszerzéséhez vagy fenntartásához teljesítenie kell. Ilyen esetben az Ügynökségnek kellően indokolnia kell döntését.

Az ilyen kifizetések nem haladhatják meg a 90. cikkben meghatározott százalékérték kétszeresét, és azokat az Ügynökség költségvetéséből kell fedezni.

E. szakasz

Az ideiglenes alkalmazott ellátási jogosultságainak megállapítása

92. cikk

A rokkantsági rendszert és a túlélő hozzátartozói nyugdíjrendszert az V. melléklet 19–23. cikke határozza meg.

F. szakasz

Az ellátások folyósítása

93. cikk

(1) Az ellátások folyósítására az e személyzeti szabályzat 84. és 85. cikkének, valamint az V. melléklet 28. cikkének megfelelően kerül sor.

(2) Azon összegeket, amelyekkel az ideiglenes alkalmazott az e biztosítási rendszer szerinti ellátások folyósítására való jogosultságának időpontjában az Ügynökségnek tartozik, le kell vonni az őt vagy jogutódait megillető ellátásból. A levonás több hónapra felosztható.

G. szakasz

Jogátruházás az ügynökség javára

94. cikk

(1) Ha a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személy halálát, baleseti sérülését vagy megbetegedését harmadik személy okozza, a halált, sérülést vagy betegséget okozó események következtében – a személyzeti szabályzat szerint rá háruló kötelezettségek korlátai között – az Ügynökségre szállnak át az áldozat vagy az áldozat jogutódainak jogai, ideértve a harmadik féllel szembeni keresetindítás jogát is.

(2) Az (1) bekezdésben meghatározott jogátruházás többek között a következőkre terjed ki:

— azon díjazás, amelyet az ideiglenes munkaképtelenség időtartama alatt az ideiglenes alkalmazott részére az 53. cikknek megfelelően folytatólagosan folyósítanak,

— azon kifizetések, amelyeket az ideiglenes alkalmazott halálát vagy a rokkantsági támogatásra jogosult személy halálát követően, a 60. cikk (8) bekezdésének megfelelően folyósítanak,

— azon ellátások, amelyeket a betegség- és balesetbiztosításra vonatkozó 68. és 69. cikk, valamint azok végrehajtási szabályai értelmében folyósítanak,

— a 73. cikkben említett, a holttest szállításával kapcsolatos költségek,

— azon kiegészítő családi támogatások, amelyeket a 60. cikk (5) bekezdésének és a IV. melléklet 2. cikke (3) és (5) bekezdésének megfelelően a súlyos betegségben, fogyatékosságban vagy rokkantságban szenvedő eltartott gyermek után folyósítanak,

— azon rokkantsági támogatások, amelyeket az ideiglenes alkalmazottat feladatai ellátásában akadályozó, tartós rokkantságot eredményező baleset vagy betegség esetén folyósítanak,

— azon túlélő hozzátartozói nyugdíjak, amelyeket az ideiglenes alkalmazott vagy volt ideiglenes alkalmazott halála, illetve az ideiglenes alkalmazott vagy volt ideiglenes alkalmazott nyugdíjra jogosult házastársának halála esetén folyósítanak, ha a házastárs nem ideiglenes alkalmazott,

— azon árvasági nyugdíjak, amelyeket az ideiglenes alkalmazott vagy a volt ideiglenes alkalmazott gyermekének részére annak korától függetlenül folyósítanak, amennyiben a gyermek súlyos betegsége, fogyatékossága vagy rokkantsága folytán az őt eltartó személy halálát követően nem képes a megélhetéséhez szükséges jövedelmet biztosítani.

(3) Az Ügynökségre történő jogátruházás mindazonáltal nem terjed ki azokra a 69. cikk szerinti juttatásokon túlmenő kártérítési igényekre, amelyek tisztán személyes kárból származnak, mint a nem vagyoni kár, a fájdalomdíj, a testi torzulás és az életminőség-romlás miatti károk megtérítése iránti igények.

(4) Az (1), (2) és (3) bekezdésben foglalt rendelkezések nem gátolják az Ügynökséget a közvetlen keresetindításban.

7. FEJEZET

Túlfizetések visszatérítése

95. cikk

Minden túlfizetett összeget vissza kell téríteni, amennyiben a kedvezményezett tudatában van annak, hogy a kifizetésnek nem volt jogos indoka, illetve amennyiben a túlfizetés ténye olyannyira nyilvánvaló volt, hogy a kedvezményezettnek tudnia kellett róla.

A túlfizetett összeget az összeg kifizetésének napjától számított öt éven belül kell visszaigényelni. Amennyiben a szerződéskötésre jogosult hatóság megállapítja, hogy a kedvezményezett a kérdéses összeg megszerzése érdekében szándékosan félrevezette az adminisztrációt, úgy ez az összeg az említett időszak lejárta után is visszaigényelhető.

8. FEJEZET

A munkaviszony megszűnése

96. cikk

Az ideiglenes alkalmazott munkaviszonya (az elhalálozás okán történt megszűnés esetén kívül) megszűnik:

a) annak a hónapnak a végén, amikor az ideiglenes alkalmazott betölti a 66. életévét;

b) határozott időre szóló szerződés esetén: i. a szerződésben meghatározott napon; ii. a szerződésben meghatározott felmondási idő végén, ha szerződés biztosítja az ideiglenes alkalmazottnak vagy az Ügynökségnek a korábbi megszüntetés lehetőségét. A felmondási idő szolgálati évenként nem lehet kevesebb, mint egy hónap, azzal a kikötéssel, hogy minimum egy, maximum három hónap lehet. Azon ideiglenes alkalmazott esetében, akinek a szerződését megújították, a felmondási idő legfeljebb hat hónap lehet. A felmondási idő azonban nem kezdődhet orvosi igazolással alátámasztott terhesség, szülési szabadság vagy betegszabadság ideje alatt, feltéve, hogy ez a betegszabadság nem tart tovább három hónapnál. Ezen túlmenően a felmondási időt az orvosi igazolással alátámasztott terhesség, a szülési szabadság vagy – a fent említett korlátokra is figyelemmel – a betegszabadság idejére fel kell függeszteni. Ha az Ügynökség mondja fel a szerződést, az ideiglenes alkalmazott kompenzációra jogosult, melynek összege a szolgálati jogviszony megszűnése és a szerződés lejárta közötti időszakra számított alapilletmény egyharmada; iii. ha az ideiglenes alkalmazott már nem felel meg a 37. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételeknek, az említett rendelkezés értelmében engedélyezhető kivétel lehetőségére is figyelemmel. Amennyiben a kivételt nem engedélyezik, az ezen cikk b) pontja ii. alpontjában említett felmondási időt kell alkalmazni.

97. cikk

Az Ügynökség felmondási idő nélkül megszüntetheti a munkaviszonyt:

a) a próbaidő alatt vagy végén, a 39. cikkel összhangban;

b) amennyiben az ideiglenes alkalmazott az 53. cikk szerinti fizetett betegszabadságát követően nem tud munkába állni. Ez esetben az ideiglenes alkalmazott támogatást kap, melynek összege a két napra járó alapilletménye és családi támogatása megszorozva a szolgálati jogviszonyban eltöltött hónapok számával.

98. cikk

(1) Az V. címben meghatározott fegyelmi eljárás lefolytatását követően a munkaviszony felmondási idő nélkül is megszüntethető fegyelmi okból, ha az ideiglenes alkalmazott szándékosan vagy gondatlanságból súlyosan megsz