A Bizottság határozata

(2001. augusztus 10.)

a tagállamok által az 1999/94/EK irányelv 9. cikkének megfelelően kitöltendő jelentés formátumáról

(az értesítés a C(2001) 1883. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2001/677/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az új személygépkocsik forgalmazása alkalmával a tüzelőanyag-fogyasztásról és CO2-kibocsátásról szóló vásárlói információk rendelkezésre állásáról szóló, 1999. december 13-i 1999/94/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre [1] és különösen annak 9. cikkére,

mivel:

(1) A tagállamok 2003. december 31-ig az 1999/94/EK irányelv rendelkezéseinek hatékonyságáról szóló jelentést adnak át a Bizottságnak a 2001. január 18-a és 2002. december 31-e közötti időszakra vonatkozóan.

(2) E jelentés formátumát legkésőbb 2001. január 18-ig meg kell állapítani.

(3) Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az 1999/94/EK irányelv 10. cikkével létrehozott bizottság véleményével.

(4) A jelentési mintában szereplő kérdésekre adott válaszok a megfelelő nemzeti módszerek alkalmazásával gyűjtött adatokon és információkon alapulnak, és a lehető legátfogóbbak,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az 1999/94/EK irányelv 9. cikkében előírt jelentésüket a tagállamok a mellékletnek megfelelő formátumban adják át a Bizottságnak.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2001. augusztus 10-én.

a Bizottság részéről

Margot Wallström

a Bizottság tagja

[1] HL L 12., 2000.1.18., 16. o.

--------------------------------------------------

MELLÉKLET

A tagállamok által az 1999/94/EK irányelv 9. cikkének megfelelően kitöltendő jelentés formátuma

GLOSSZÁRIUM

A következő meghatározások kizárólag e jelentés céljából irányadóak.

Gépjármű-besorolási rendszer: a személygépkocsik típus vagy piaci szegmens (például családi, mini, egyterű, limuzin, sportautó vagy egyéb paraméterek) szerinti besorolására szolgáló rendszer.

Kereskedelmi fogyasztó: olyan gazdálkodó szervezet vagy magánszemély, amely/aki az általa vásárolt vagy lízingelt gépjárművet elsősorban üzleti célra kívánja használni.

Eladó: az a kereskedőt képviselő személy, akin keresztül a vásárló megvásárolja vagy lízingeli a gépjárművet.

Kereskedő: olyan gazdálkodó szervezet, amelytől a vásárló megvásárolja vagy lízingeli a gépjárművet.

Több gyártó márkakereskedője: olyan kereskedő, amely több márkát értékesít (vagyis több gyártó autóit értékesíti).

Eladási hely: olyan hely – például autószalon vagy udvar –, ahol új személygépkocsikat mutatnak be, vagy kínálnak eladásra vagy lízingelésre potenciális ügyfeleknek. Ebbe a meghatározásba beletartoznak azok a kereskedelmi vásárok is, ahol új személygépkocsikat mutatnak be a nyilvánosságnak.

Magánfogyasztó: olyan magánszemély, aki az általa vásárolt vagy lízingelt gépjárművet nem üzleti célra kívánja használni.

Egyetlen gyártó márkakereskedője: olyan kereskedő, amely csak egy márkát értékesít (vagyis csak egyetlen gyártó autóit értékesíti).

(K) Kötelező

(F) Fakultatív

A. A JELENTÉST BENYÚJTÓ INTÉZMÉNY(EK) ADATAI [1]

KÖTELEZŐ ADATOK

1. Az űrlapot kitöltő személy neve:

2. Az űrlapot kitöltő személy beosztása:

3. A szervezet neve és a szervezet részlege:

4. A szervezet típusa:

5. Cím:

6. Telefon (nemzetközi előhívó számmal):

7. Fax (nemzetközi előhívó számmal):

8. E-mail:

9. Az irányelv 8. cikke alapján jelölték-e ki az intézményt?

B. A VÉGREHAJTÁS KÖRNYEZETE

1. Részletezze azokat a szabályozó intézkedéséket vagy piaci intézkedéseket, amelyek hatással vannak az új személygépkocsik kiválasztására, illetve egyéb módon befolyásolhatják az irányelvben meghatározott információkra adott válaszokat. (K)

1.1. Röviden vázolja a tagállamában a személygépkocsikkal vagy a tüzelőanyaggal kapcsolatban alkalmazott gazdaságpolitikai intézkedéseket. Részletezze ezeket az intézkedéseket és azok alkalmazási módját. Jelezze egyértelműen, hogy ezeknek a gazdasági intézkedéseknek az alkalmazása hatással van-e – és ha igen, hogyan – az új személygépkocsi(ka)t lízingelő vagy vásárló gazdálkodó szervezetekre és magánfogyasztókra (például a cégautó után járó adókedvezmény). (K)

1.2. Vonatkoznak-e az 1.1. kérdésre adott válaszban leírt gazdaságpolitikai intézkedések a címkére, az útmutatóra vagy a hirdetményre? Amennyiben igen, részletezze. (K)

1.3. A fent említetteken kívül vannak-e olyan személygépkocsikkal kapcsolatos kormányzati rendelkezések vagy piaci szabályozások, amelyek hatással lehetnek az új személygépkocsik kiválasztására, illetve befolyásolhatják az irányelvben meghatározott információkra adott válaszokat? Amennyiben igen, részletezze. (K)

1.4. A fent említetteken kívül tud-e olyan személygépkocsikkal kapcsolatos nem kormányzati piaci szabályozásról, amely hatással lehet az új személygépkocsik kiválasztására, illetve befolyásolhatja az irányelvben meghatározott információkra adott válaszokat? Amennyiben igen, részletezze. (K),

2. Részletezze azokat a párhuzamos vagy korábbi tájékozódást szolgáló kezdeményezéseket, amelyek célja az volt, hogy felhívják a figyelmet a tüzelőanyag-fogyasztással kapcsolatos kérdésekre. (K)

2.1. Röviden részletezze azokat a kezdeményezéseket vagy programokat, amelyeket az irányelv rendelkezéseinek a tagállamában való átültetése előtt vezettek be annak érdekében, hogy felhívja a gépjárművezetők figyelmét a tüzelőanyag-fogyasztással kapcsolatos kérdésekre (például tüzelőanyag-fogyasztásra utaló címkézési rendszer, televíziós és rádiós kampányok). (K)

2.1.1. Ezekkel a bevezetett programokkal kapcsolatban jelezze azt az időtartamot, ameddig a kezdeményezéseket vagy programokat alkalmazták. (K)

2.1.2. Ezekkel a bevezetett programokkal kapcsolatban röviden vázolja, hogy utólag hatékonynak tekintik-e ezeket a programokat, valamint hogy a levont következtetések szerint a kezdeményezéseknek miért volt, vagy miért nem volt hatása (lásd fent). Ehelyett az elkészült – az említett kért információknak megfelelő – értékelő jelentéseket is be lehet nyújtani. (K)

2.2. Az 1999/94/EK irányelvben meghatározott rendelkezések kiegészítése érdekében alkalmaztak-e egyéb információs "eszközt" (például televíziós, rádiós vagy sajtókampányok; figyelemfelkeltő napok, konferenciák)? Az egyes alkalmazott eszközök tekintetében pontosítsa az eszköz(ök) típusát, az alkalmazott médiát, az alkalmazás időtartamát, a becsült költségeket és az elért emberek becsült számát. (K)

3. Mutassa be röviden a személygépkocsi-piac szerkezetét. (K)

3.1. A tagállamban nyilvántartott kereskedők száma. (K)

3.2. A gyártótól független (vagyis nem egy gyártó tulajdonában levő) és nem független (vagyis egy gyártó tulajdonában levő) kereskedők százalékos aránya. (K)

3.3. Az egyetlen gyártó és a több gyártó márkakereskedőinek százalékos aránya. (K)

3.4. A magánfogyasztók által bejegyzett (vásárolt vagy lízingelt) új személygépkocsik százalékos aránya. (F)

3.5. A kereskedelmi fogyasztók által bejegyzett (vásárolt vagy lízingelt) új személygépkocsik százalékos aránya. (F)

C. AZ IRÁNYELV RENDELKEZÉSEI ÉS VÉGREHAJTÁSUK HATÉKONYSÁGÁNAK ÉRTÉKELÉSE

1. Végzett-e az 1999/94/EK irányelv hatékonyságára vonatkozóan tanulmányokat a személygépkocsikból származó teljes vagy fajlagos CO2-kibocsátások csökkentésével kapcsolatban? Adja meg a tanulmányok eredményét és adatait. (F)

2. Végzett-e tanulmányokat az irányelv végrehajtásának költségeiről és hasznáról (például az eladók, a kormány vagy a gépkocsi-gyártók szempontjából) az útmutató, a címke és a poszterek előállítása és terjesztése tekintetében? (F)

2.1. Nyújtsa be a költségbecslések vagy a költség-haszon elemzések eredményeit, és egyértelműen tüntesse fel az alkalmazott alapfeltevéseket és módszereket. A becsült költségeknek kizárólag azokra a többletköltségekre kell vonatkoznia, amelyeket akkor költötték volna el, ha az irányelv nem lenne érvényes. (F)

2.2. Elfogadhatónak tartja-e az összes testület a költségeket? Amennyiben nem, részletezze. (F)

2.3. A tervei szerint hogyan lehetne csökkenteni a költségeket, ha egyáltalán van erre lehetőség? (F)

3. Az irányelv hatékonyságának értékelése a vásárlók tájékoztatása és befolyásolása tekintetében. (K)

Értékelési módszerek

3.1. Az irányelv rendelkezéseinek átültetése előtt értékelte-e a tagállama a tüzelőanyag-fogyasztással kapcsolatos fogyasztói tudatosságot? Amennyiben igen, adja meg az eredményeket, a levont következtetéseket, az alkalmazott értékelési módszereket és a becsült megbízhatóságot. Amennyiben felmérést végeztek, akkor adja meg a megkérdezettek számát és a becsült megbízhatóságot és reprezentativitást. Adja meg azt az időtartamot is, amely alatt a felmérések készültek. (K)

3.2. Sor került-e az útmutató, a címke vagy a poszter különböző formáinak helyszíni körülmények közötti próbájára? Amennyiben igen, számoljon be a próba módszereiről és körülményeiről, valamint a próba eredményeiről. (K)

3.3. A tagállama értékelte-e az irányelv rendelkezéseinek hatékonyságát (címke, útmutató, poszter és promóciós anyag) azzal kapcsolatban, hogy a fogyasztók megalapozott döntés alapján választhatnak-e? A tagállama értékelte-e, hogy a fogyasztók hogyan fogadták az irányelvben meghatározott tüzelőanyag-fogyasztási információkat, és hogyan reagáltak azokra? Amennyiben igen, akkor adja meg az elvégzett értékelésekre vonatkozó adatokat, az alkalmazott értékelési módszereket és a becsült megbízhatóságot. Amennyiben felmérést végeztek, akkor adja meg a megkérdezettek számát és a becsült megbízhatóságot és reprezentativitást. Adja meg azt az időtartamot is, amely alatt a felmérések készültek. (K)

Fogyasztói tudatosság és megértés a tüzelőanyag-fogyasztási kérdésekkel kapcsolatban

3.4. Mennyire fejlett a fogyasztók tüzelőanyag-fogyasztással kapcsolatos tudatossága és megértése? (F)

3.4.1. Hogyan értékelik a magán- és kereskedelmi fogyasztók a különböző figyelembe vehető tényezőket – így például a tüzelőanyag-fogyasztást – a lízingelendő vagy megvásárlandó új személygépkocsi kiválasztásakor? (F)

3.4.2. A magán- és kereskedelmi fogyasztók szerint mekkora az azonos méretű személygépkocsik tüzelőanyag-fogyasztása közötti különbség? (F)

3.4.3. Hogyan változik a kereskedelmi fogyasztók által a tüzelőanyag-fogyasztásnak tulajdonított jelentőség a személygépkocsi tervezett felhasználása, a gépjárművezető, a tüzelőanyag-költségeken kívüli gazdasági tényezők, a szervezet környezetvédelmi politikája, illetve egyéb fontos tényezők függvényében? (F)

3.4.4. Mennyire vannak tudatában a magán- és kereskedelmi fogyasztók a globális felmelegedés és a klímaváltozás kérdéseinek, valamint e tényezők és a tüzelőanyag-felhasználás (fosszilis tüzelőanyag) közötti kapcsolattal? (F)

3.4.5. Hogyan változik a tüzelőanyag-fogyasztással kapcsolatos fogyasztói tudatosság és megértés az adott fogyasztó társadalmi-gazdasági hovatartozása, életkora, neme, a fogyasztók által a tüzelőanyag-költségeknek és a gépjárműadóknak tulajdonított jelentőség és egyéb fontosnak tartott tényezők függvényében? (F)

3.4.6. Az eladók szerint mekkora jelentőséget tulajdonítanak a tüzelőanyag-fogyasztásnak a magán- és kereskedelmi fogyasztók? (F)

3.4.7. Az eladók szerint milyen gyakran érdeklődnek a magán- és kereskedelmi fogyasztók a tüzelőanyag-fogyasztásról? (F)

Fogyasztói magatartás a tüzelőanyag-fogyasztással kapcsolatos információforrásokkal szemben

3.5. Hogyan viszonyulnak magán- és kereskedelmi fogyasztók a tüzelőanyag-fogyasztással kapcsolatos információforrásokhoz? (F)

3.5.1. Mely információforrásokat tartják fontosnak a magán- és kereskedelmi fogyasztók az új személygépkocsik vásárlásakor vagy lízingelésekor, beleértve az irányelvben meghatározott tüzelőanyag-fogyasztási információforrásokat is? (F)

3.5.2. Milyen könnyen tudták a magán- és kereskedelmi fogyasztók megszerezni a tüzelőanyag-fogyasztási adatokat, és összehasonlítani a különböző személygépkocsik tüzelőanyag-fogyasztását? (F)

3.5.3. Milyen könnyen tudták a magán- és kereskedelmi fogyasztók megszerezni a környezetihatás-adatokat, és összehasonlítani a különböző személygépkocsik környezetihatás-adatait? (F)

Az irányelv rendelkezéseinek általános hatékonysága

3.6. Összességében mennyire hatékonyak az irányelv rendelkezései (címkék, útmutatók, poszterek és promóciós anyag) abban, hogy a fogyasztók megalapozott döntés alapján választhassanak? (K)

3.6.1. Összességében mennyire tekintik informatívnak a magán- és kereskedelmi fogyasztók a tüzelőanyag-fogyasztással kapcsolatos információs rendszert (címkék, útmutatók, poszterek és promóciós anyag)? Mindez hogyan változik a tüzelőanyag-fogyasztással kapcsolatos fogyasztói tudatosság, az adott fogyasztó társadalmi-gazdasági hovatartozása, életkora, neme, a fogyasztók által a tüzelőanyag-költségeknek és a gépjárműadóknak tulajdonított jelentőség és egyéb fontosnak tartott tényezők függvényében? (F)

3.7. Az irányelv rendelkezései összességében mennyire befolyásolják a fogyasztói magatartást? (K)

3.7.1. A magán- és kereskedelmi fogyasztók (és az eladók) szerint összességében mennyire meggyőző a tüzelőanyag-fogyasztási információs rendszer (címkék, útmutatók, poszterek és promóciós anyag)? Hogyan változik a fogyasztói reakció a tüzelőanyag-fogyasztással kapcsolatos fogyasztói tudatosság, az adott fogyasztó társadalmi-gazdasági hovatartozása, életkora, neme, a fogyasztók által a tüzelőanyag-költségeknek és a gépjárműadóknak tulajdonított jelentőség és egyéb fontosnak tartott tényezők függvényében? (F)

3.7.2. Az irányelvben meghatározott tüzelőanyag-fogyasztási információs rendszerből szerzett információk következtében hogyan módosul személygépkocsi kiválasztásakor a magánfogyasztók magatartása? Hogyan változik a fogyasztói reakció a tüzelőanyag-fogyasztással kapcsolatos fogyasztói tudatosság, az adott fogyasztó társadalmi-gazdasági hovatartozása, életkora, neme, a fogyasztók által a tüzelőanyag-költségeknek és a gépjárműadóknak tulajdonított jelentőség és egyéb fontosnak tartott tényezők függvényében? (F)

Az útmutató hatékonysága

3.8. Mennyire hatékony az útmutató abban, hogy a fogyasztók megalapozott döntés alapján választhassanak? (K)

3.8.1. A magán- és kereskedelmi fogyasztók hány százaléka tud az útmutatóról, és hogyan hívták fel a figyelmüket az útmutatóra? (F)

3.8.2. Hogyan kapják meg az útmutatókat a magán- és kereskedelmi fogyasztók? Azok a magán- és kereskedelmi fogyasztók, amelyek tudnak az útmutatóról, miért nem kapják meg azt? A magán- és kereskedelmi fogyasztók hány százaléka állítja, hogy kérésre sem kapott útmutatót az eladási helyen? (F)

3.8.3. A magán- és kereskedelmi fogyasztók hány százaléka veszi figyelembe az útmutatóban található információkat? (F)

3.8.4. A magán- és kereskedelmi fogyasztók (és az eladók) szerint mennyire egyértelmű és érthető az útmutató? (F)

3.8.5. Hasznosnak tartják-e a magán- és kereskedelmi fogyasztók (és az eladók) az útmutatót? (F)

3.8.6. A magán- és kereskedelmi fogyasztók (és az eladók) szerint javítható-e az útmutató, és milyen javításokat javasolnak? (F)

3.9. Mennyire meggyőző az útmutató? (K)

3.9.1. A magán- és kereskedelmi fogyasztók (és az eladók) szerint mennyire segíti elő az útmutató a hatékony tüzelőanyag-felhasználású személygépkocsik forgalmazását? (F)

A címke hatékonysága

3.10. Mennyire hatékony a címke abban, hogy a fogyasztók megalapozott döntés alapján választhassanak? (K)

3.10.1. A magán- és kereskedelmi fogyasztók hány százaléka látja a címkét a személygépkocsin vagy annak közelében? (F)

3.10.2. A magán- és kereskedelmi fogyasztók hány százaléka állítja, hogy az eladó felhívta a figyelmet a címkére? A magán- és kereskedelmi fogyasztók hány százaléka állítja, hogy az eladó elmagyarázta nekik a címkét? E fogyasztók hány százaléka kérte az eladótól, hogy magyarázza el a címkét? (F)

3.10.3. A magán- és kereskedelmi fogyasztók hány százaléka olvassa el a címkét? (F)

3.10.4. A magán- és kereskedelmi fogyasztók (és az eladók) szerint mennyire egyértelmű és érthető a címke? (F)

3.10.5. A magán- és kereskedelmi fogyasztók (és az eladók) szerint mennyire hasznos a címke? (F)

3.10.6. Kívánják-e a magán- és kereskedelmi fogyasztók, hogy a címke összehasonlítsa a különböző személygépkocsik tüzelőanyag-fogyasztását? Milyen összehasonlítási módszert részesítenének előnyben a fogyasztók? (F)

3.10.7. Tudnak-e a fogyasztók a háztartási berendezésekre vonatkozó európai energiafogyasztási címkéről? A magánfogyasztók a háztartási berendezésekre vonatkozó európai energiafogyasztási címke vagy a tüzelőanyag-fogyasztási címke formátumát részesítik előnyben? A magánfogyasztók szerint az összes, energiát fogyasztó terméknél hasonló formátumú címkét kellene alkalmazni? (F)

3.10.8. A magán- és kereskedelmi fogyasztók (és az eladók) szerint javítható-e a címke, és milyen javításokat javasolnak? (F)

3.11. Mennyire meggyőző a címke? (K)

3.11.1. A magán- és kereskedelmi fogyasztók (és az eladók) szerint mennyire segíti elő a címke a hatékony tüzelőanyag-felhasználású személygépkocsik forgalmazását? (F)

A poszter (megjelenítés) hatékonysága

3.12. Mennyire hatékony a poszter (megjelenítés) abban, hogy a fogyasztók megalapozott döntés alapján választhassanak? (K)

3.12.1. A magán- és kereskedelmi fogyasztók hány százaléka látja a posztereket (megjelenítéseket)? (F)

3.12.2. Mit tanulnak a magán- és kereskedelmi fogyasztók a poszterekből (megjelenítésekből)? (F)

3.12.3. A magán- és kereskedelmi fogyasztók (és az eladók) szerint mennyire egyértelmű és érthető a poszter (megjelenítés)? (F)

3.12.4. A magán- és kereskedelmi fogyasztók (és az eladók) szerint mennyire hasznos a poszter (megjelenítés)? (F)

3.12.5. A magán- és kereskedelmi fogyasztók (és az eladók) szerint javítható-e a poszter (megjelenítés), és milyen javításokat javasolnak? (F)

3.13. Mennyire meggyőző a poszter (megjelenítés)? (K)

3.13.1. A magán- és kereskedelmi fogyasztók (és az eladók) szerint mennyire segíti elő a poszter (megjelenítés) a hatékony tüzelőanyag-felhasználású személygépkocsik forgalmazását? (F)

Az egyéb promóciós irodalom hatékonysága

3.14. Mennyire hatékonyak az irányelv egyéb promóciós irodalommal kapcsolatos rendelkezései abban, hogy a fogyasztók megalapozott döntés alapján választhassanak? (K)

3.14.1. A magán- és kereskedelmi fogyasztók mennyire veszik észre a tüzelőanyag-fogyasztással kapcsolatos információkat a promóciós irodalomban? (F)

3.14.2. A magán- és kereskedelmi fogyasztók szerint mennyire hasznos az, ha a tüzelőanyag-fogyasztási adatokat minden promóciós anyagon egyértelműen feltüntetik? (F)

3.15. Mennyire meggyőzőek az irányelv promóciós irodalommal kapcsolatos rendelkezései? (K)

3.15.1. A magán- és kereskedelmi fogyasztók (és az eladók) szerint mennyire meggyőzőek az irányelv promóciós irodalommal kapcsolatos rendelkezései ahhoz, hogy elősegítsék a hatékony tüzelőanyag-felhasználású személygépkocsik forgalmazását? (F)

3.16. Mutassa be azokat a következtetéseket, amelyeket az irányelv rendelkezéseinek a fogyasztók tájékoztatásával és meggyőzésével kapcsolatos hatékonyságáról vont le. (K)

D. AZ INFORMÁCIÓS ESZKÖZÖK FORMÁTUMA ÉS ALKALMAZÁSA

A címke formátuma

1. A tagállamában milyen formátumú címkét használnak? Kérem, mutasson be mintákat. (K)

1.1. Összehasonlítja-e a címke annak a személygépkocsinak a tüzelőanyag-fogyasztását, amelyre vonatkozik, más személygépkocsikéval? Amennyiben igen, részletezze az összehasonlítás módját (például a személygépkocsik összehasonlítása a szabványos tüzelőanyag-fogyasztás alapján; a személygépkocsikat a besorolási rendszer alapján osztályozzák, hogy az adott személygépkocsi összehasonlítható legyen a kategóriájába tartozó többi személygépkocsival). (K)

1.2. Amennyiben a személygépkocsikat a tüzelőanyag-fogyasztás alapján sorolják be, akkor részletezze, hogy a besorolási rendszert hogyan alkalmazzák a piac modellskálájára. Milyen gyakran frissítik a besorolásokat? Mekkora a teljes modellpaletta tüzelőanyag-fogyasztási átlaga? (K)

1.3. Amennyiben a címke tartalmazza a tüzelőanyag-költségeket, akkor közölje azok kiszámítási alapját (például a megtett távolság és a tüzelőanyag-költség literenként vagy gallononként minden tüzelőanyag-típus tekintetében, valamint az évek száma, stb.). (K)

1.4. Amennyiben a címkén egy "környezeti index vagy osztály" szerepel a gépjármű és más gépjárművek környezeti hatásának összehasonlítása érdekében, akkor határozza meg, hogy hogyan számítják ki és mutatják be az adatokat. (K)

1.5. Amennyiben a címkén megadják a zajszintre vonatkozó adatokat, akkor határozza meg, hogy hogyan számítják ki és mutatják be az adatokat. Amennyiben a zajszintre vonatkozó adatokat összehasonlítják más személygépkocsikéval, akkor határozza meg annak módját. (K)

1.6. Amennyiben a címkén megadják a mérgező kibocsátásokra vonatkozó adatokat, akkor határozza meg, hogy hogyan számítják ki és mutatják be az adatokat. Amennyiben ezeket az adatokat összehasonlítják más személygépkocsikéval, akkor határozza meg annak módját. (K)

1.7. Kialakítottak-e egy a személygépkocsik adott kategóriákba történő besorolására szolgáló rendszert a címkén? Amennyiben igen, részletezze a rendszer működését. (K)

1.8. Tartalmaz-e a címke gazdasági előnyökre vagy hátrányokra (például adókra) vonatkozó utalásokat, amelyek befolyásolhatják a kiválasztott személygépkocsi típusát, s így összefüggenek a tüzelőanyag-fogyasztással? Közölje, hogy ezeket az információkat hogyan tüntették fel. (K)

1.9. A fent említetteken kívül a tagállamában használt, a tüzelőanyag-fogyasztásra vonatkozó címke tartalmaz-e olyan információkat, amelyek túllépik az 1999/94/EK irányelv I. mellékletében meghatározott minimumkövetelményeket? Ismertesse az adatok kiszámításának módját. Azt is indokolja meg, hogy miért ilyen a címke kialakítása. (K)

1.10. Tervezi-e a címke formátumának módosítását? Amennyiben igen, ismertesse a részleteket, beleértve a tervezett időponto(ka)t, a további adatok kiszámításának módját és a tervezett változások indoklását is. (K)

Az útmutató formátuma

2. A tagállamában milyen formátumú útmutatót használnak? Kérem, mutasson be mintá(ka)t. (K)

2.1. A tagállamában használt tüzelőanyag-fogyasztási útmutatónak kizárólag egyetlen változata létezik (eltekintve a különböző nyelvű fordításoktól)? (K)

2.2. Amennyiben az útmutató tartalmazza a tüzelőanyag-költségeket, akkor közölje azok kiszámítási alapját (például a megtett távolság és a tüzelőanyag-költség literenként vagy gallononként minden tüzelőanyagtípus tekintetében, valamint az évek száma, stb.) (jelezze, ha megegyezik a címkéével). (K)

2.3. Amennyiben az útmutatóban egy "környezeti index vagy osztály" szerepel a gépjármű és más gépjárművek környezeti hatásának összehasonlítása érdekében, akkor határozza meg, hogy hogyan számítják ki és mutatják be az adatokat (jelezze, ha megegyezik a címkéével). (K)

2.4. Amennyiben az útmutatóban megadják a zajszintre vonatkozó adatokat, akkor határozza meg, hogy hogyan számítják ki és mutatják be az adatokat. Amennyiben a zajszintre vonatkozó adatokat összehasonlítják más személygépkocsikéval, akkor határozza meg annak módját (jelezze, ha megegyezik a címkéével). (K)

2.5. Amennyiben az útmutatóban megadják a mérgező kibocsátásokra vonatkozó adatokat, akkor határozza meg, hogy hogyan számítják ki és mutatják be az adatokat. Amennyiben ezeket az adatokat összehasonlítják más személygépkocsikéval, akkor határozza meg annak módját (jelezze, ha megegyezik a címkéével). (K)

2.6. Kialakítottak-e egy a személygépkocsik adott kategóriákba történő besorolására szolgáló rendszert az útmutatóban? Amennyiben igen, részletezze a rendszer működését (jelezze, ha megegyezik a címkéével). (K)

2.7. Tartalmaz-e az útmutató gazdasági előnyökre vagy hátrányokra (például adókra) vonatkozó utalásokat, amelyek befolyásolhatják a kiválasztott személygépkocsi típusát, s így összefüggenek a tüzelőanyag-fogyasztással? Ismertesse, hogy ezeket az információkat hogyan tüntették fel. (K)

2.8. Tartalmaz-e az útmutató tüzelőanyag-gazdaságossági besorolást? Közölje, hogy ezeket az információkat hogyan tüntették fel. (K)

2.9. A fent szabályozottakon kívül az útmutatói tartalmaznak-e olyan információkat, amelyek túllépik az 1999/94/EK irányelv II. mellékletében meghatározott minimumkövetelményeket? Amennyiben igen, akkor adja meg, hogy az útmutató mennyiben lépi túl az irányelv követelményeit, és indokolja meg ezeket a további rendelkezéseket. (K)

2.10. Létezik-e az útmutatónak elektronikus változata? Adja meg a honlap címét, valamint azt, hogy mióta működik, és hány látogatója volt eddig. Rendelkezésre áll-e rendezés és keresőrendszer? Milyen gyakran frissítik az elektronikus útmutatót? Röviden ismertesse a tartalmát és formátumát. (K)

2.11. Tervezik-e a nyomtatott vagy elektronikus útmutató formátumának módosítását? Amennyiben igen, közölje a részleteket, beleértve a tervezett időponto(ka)t, a további adatok kiszámításának módját és a tervezett változások indoklását is. (K)

A poszter (megjelenítés) formátuma

3. A tagállamában milyen formátumú posztert (megjelenítést) használnak? Kérem, mutasson be mintá(ka)t. (K)

3.1. Az 1999/94/EK irányelven kívül meghatározott-e a tagállama további rendelkezéseket a tüzelőanyag-fogyasztási poszterekkel (megjelenítéssel) kapcsolatban? Amennyiben igen, adjon tájékoztatást a nemzeti jogszabályokban vagy politikai intézkedésekben meghatározott további rendelkezésekről, és indokolja meg azokat. (K)

3.2. Tervezik-e a poszter (megjelenítés) formátumának módosítását? Amennyiben igen, közölje a részleteket, beleértve a tervezett időponto(ka)t, a további adatok kiszámításának módját és a tervezett változások indoklását is. (K)

A promóciós irodalom formátuma

4. Milyen formátumú a promóciós irodalom? (K)

4.1. Az 1999/94/EK irányelven kívül meghatározott-e a tagállama további rendelkezéseket az "egyéb promóciós irodalommal" kapcsolatban? Amennyiben igen, adjon tájékoztatást a nemzeti jogszabályokban vagy politikai intézkedésekben meghatározott további rendelkezésekről, és indokolja meg azokat. (K)

4.2. Léteznek-e a tagállamában rendelkezések a nem nyomtatott promóciós anyagokkal (például internet, televízió, rádió) kapcsolatban? Amennyiben igen, részletezze. (K)

4.3. Tervezik-e a nyomtatott vagy nem nyomtatott promóciós anyagokra vonatkozó meglevő rendelkezések módosítását? Amennyiben igen, közölje a részleteket, beleértve a tervezett időponto(ka)t, a további adatok kiszámításának módját és a tervezett változások indoklását is. (K)

A formátum módosításai az irányelv bevezetése óta

5. Módosították-e az irányelvnek a tagállamában bevezetett rendelkezéseit (például a poszterek, útmutatók, címkék bevezetése) az értékelési időszak során (vagyis azóta, hogy tagállamában végrehajtották az irányelv rendelkezéseit). (K)

5.1. Határozza meg, hogy az 1999/94/EK irányelvnek a 2001. január 18-a óta végrehajtott rendelkezései közül melyiket módosították. Lehetőség szerint mutasson be mintákat (például címke, útmutató). (K)

5.2. Indokolja meg a módosításokat. (K)

E. A VÉGREHAJTÁSSAL KAPCSOLATOS KÉRDÉSEK

Általános

1. Hogyan osztják meg a kormány, az eladók, a gyártók és az importőrök közötti hatásköröket? (K)

1.1. Ki a felelős az útmutató tervezésének, előállításának és terjesztésének felügyeletéért? (K)

1.2. Ki a felelős a címkék tervezésének, előállításának és terjesztésének felügyeletéért? (K)

1.3. Ki fedezi az útmutató, a címke és a poszter előállításának és terjesztésének költségeit? (K)

2. Milyen rendszereket alakítottak ki az információs anyagok előállítására, kezelésére és terjesztésére? (K)

2.1. Hány útmutatót nyomtatnak évente? Hogyan és kinek terjesztik az útmutatókat? (K)

2.2. Hogyan kapják meg az eladók a címkéket? (K)

2.3. Hogyan kapják meg az eladók a posztereket? (K)

2.4. Az eladók szerint hogyan lehetne hatékonyabban beszerezni a címkéket, útmutatókat és posztereket (megjelenítést), és milyen akadályokba ütközik szerintük egy ilyen ajánlott rendszer bevezetése? (F)

3. Továbbra is alkalmazni kívánja-e az útmutató, a címke és a poszter előállításának és terjesztésének jelenlegi rendszerét? Amennyiben nem, részletezze és indokolja meg a tervezett módosításokat, és adja meg, hogy azok várhatóan mikor lépnek hatályba. (K)

4. A tagállamában mikor léptek hatályba az 1999/94/EK irányelv rendelkezései? Amennyiben a különböző rendelkezések különböző időpontokban léptek hatályba, akkor azt is adja meg. (K)

5. Értékelték-e az irányelv rendelkezéseinek betartását? Amennyiben igen, akkor részletezze az alkalmazott értékelési módszereket és azok becsült megbízhatóságát. Adja meg egyértelműen, hogy eltérnek-e a címkék, a poszterek, az útmutató és a promóciós irodalom értékelési szempontjai. Amennyiben felmérést végeztek, akkor adja meg a megkérdezettek számát és a becsült megbízhatóságot és reprezentativitást. Adja meg azt az időtartamot is, amely alatt a felmérések készültek. (K)

6. Milyen mértékben tartják be az irányelv rendelkezéseit? (K)

A címkére vonatkozó rendelkezések betartása

6.1. Megfelel-e a címke tartalma és formátuma az irányelv rendelkezéseinek, és a címke megjelenítése összhangban van-e az irányelv rendelkezéseivel? (K)

6.1.1. Megfelelnek-e a címkék a szabványos formátumnak annak érdekében, hogy a fogyasztók még jobban felismerhessék? (K)

6.1.2. Az összes címke A4-es (297 mm x 210 mm) méretű? (K)

6.1.3. Tartalmazza-e a címke az irányelv I. melléklete szerint a tüzelőanyag-fogyasztásra és a CO2-kibocsátásra vonatkozó adatokat? (K)

6.1.4. Tartalmazza-e a címke az irányelv I. mellékletében meghatározott, az útmutató rendelkezésre bocsátásával és a CO2-kibocsátásokkal kapcsolatos szöveget? (K)

6.1.5. A személygépkocsik hány százaléka rendelkezik egy ilyen, az irányelv összes rendelkezésének megfelelő címkével? (F)

6.1.6. A személygépkocsik hány százalékánál helyezték el a címkét a személygépkocsin? (F)

6.1.7. A személygépkocsik hány százalékánál helyezték el a címkét a személygépkocsi megfelelő közelében? (F)

6.1.8. A személygépkocsik hány százalékánál helyezték el a címkét a személygépkocsin vagy annak közelében? Az eladók szerint mi az oka annak, hogy nem helyeztek el címkét személygépkocsikon vagy azok közelében? (F)

6.1.9. A személygépkocsik hány százalékán van kifakult címke? (F)

6.1.10. A személygépkocsik hány százalékán van sérült címke? (F)

6.1.11. A személygépkocsik hány százalékán van olyan címke, amely nem felel meg pontosan a személygépkocsinak? (F)

6.1.12. A személygépkocsik hány százalékán van olyan címke, amelynek tartalma nem felel meg az irányelvnek? Amennyiben a címke tartalma nem felel meg az irányelvnek, akkor adja meg ennek okát. (F)

6.1.13. A személygépkocsik hány százalékán van olyan címke, amelynek formátuma nem felel meg az irányelvnek? Amennyiben a címke formátuma nem felel meg az irányelvnek, akkor adja meg ennek okát. (F)

6.1.14. Részletezze azokat az eseteket, amikor a címkéken olyan félrevezető, a tüzelőanyag-fogyasztásra vagy a CO2-kibocsátásokra vonatkozó jelölések, szimbólumok vagy feliratok vannak, amelyek nem felelnek meg az irányelv követelményeinek. (K)

6.1.15. Elhelyeztek-e a személygépkocsikon olyan, a tüzelőanyag-fogyasztással kapcsolatos egyéb adatokat, amelyek nem felelnek meg a hivatalos címkén szereplő adatoknak? Amennyiben igen, akkor részletezze ezeket az eseteket. (F)

6.2. Ismertesse a címkével és az irányelv rendelkezéseinek betartásával kapcsolatos következtetéseket. (K)

Az útmutatóra vonatkozó rendelkezések betartása

6.3. Megfelel-e az útmutató tartalma és formátuma az irányelv rendelkezéseinek, az útmutató terjesztése pedig összhangban van-e az irányelv rendelkezéseivel? (K)

6.3.1. Milyen méretű és hány oldalas az útmutató? (K)

6.3.2. Márka szerint és ábécé sorrendben csoportosították a személygépkocsi-modelleket? (K)

6.3.3. Az ábécésorrenden kívül milyen egyéb módon csoportosítják a személygépkocsikat? Adja meg a modellek csoportosítását. (K)

6.3.4. Milyen gyakran frissítik az útmutatót? (K)

6.3.5. Frissítéskor tartalmazza-e az útmutató a frissítés közzétételekor rendelkezésre álló összes új személygépkocsi-modell felsorolását? (K)

6.3.6. Az összes felsorolt típus tekintetében helyesen és az irányelv rendelkezéseivel összhangban tüntették-e fel a tüzelőanyag típusát, a hivatalos tüzelőanyag-fogyasztás számértékét és a hivatalos CO2-kibocsátások fajlagos értékét? (K)

6.3.7. Az irányelvben meghatározott adatokon kívül vannak-e egyéb olyan adatok, amelyeket minden felsorolt típuson feltüntettek? Amennyiben igen, akkor adja meg ezeket, és indokolja meg, hogy miért szerepelnek az útmutatóban. (K)

6.3.8. Tartalmaz-e az útmutató olyan félrevezető, a tüzelőanyag-fogyasztásra vagy a CO2-kibocsátásokra vonatkozó jelöléseket, szimbólumokat vagy feliratokat, amelyek nem felelnek meg az irányelv követelményeinek? Amennyiben igen, akkor részletezze. (K)

6.3.9. Elhelyeztek-e a szalonokban egyéb, a tüzelőanyag-fogyasztással kapcsolatos olyan adatokat tartalmazó útmutatókat, amelyek nem felelnek meg a hivatalos útmutatóban szereplő adatoknak? Amennyiben igen, akkor részletezze ezeket az eseteket. (F)

6.3.10. A kereskedők hány százalékánál áll rendelkezésre ingyenes útmutató az eladási helyen, és hány százalékánál nem áll egyáltalán rendelkezésre? Mi az oka annak, hogy az eladási helyen nincsenek ingyenes útmutatók? (F)

6.3.11. A kereskedők tapasztalatai szerint vannak-e problémák az útmutatók szállításával kapcsolatban? (F)

6.3.12. Ki vannak-e téve az útmutatók az eladási helyen? Az eladók miért nem teszik ki az útmutatókat? (F)

6.4. Ismertesse az útmutatóval és az irányelv rendelkezéseinek betartásával kapcsolatos. (K)

A poszterre (megjelenítésre) vonatkozó rendelkezések betartása

6.5. Megfelel-e a poszter (megjelenítés) tartalma és formátuma az irányelv rendelkezéseinek, a megjelenítés pedig összhangban van-e az irányelv rendelkezéseivel? (K)

6.5.1. Az eladók hány százaléka nem tesz ki posztert (megjelenítést) az eladási helyen?. (F)

6.5.2. Az eladók hány százaléka az, aki nem jól láthatóan helyezi el a posztert (megjelenítést) az eladási helyen? (F)

6.5.3. Milyen szempontból nem felelnek meg az eladási helyen elhelyezett poszterek (megjelenítések) az irányelvnek? (F)

6.5.4. Mivel indokolják az eladók, hogy nem helyeznek el tüzelőanyag-fogyasztással kapcsolatos információkat tartalmazó posztert (megjelenítést)? (F)

6.5.5. Mivel indokolják az eladók, hogy nem egy jól látható helyen helyezik el a tüzelőanyag-fogyasztással kapcsolatos információkat tartalmazó posztert (megjelenítést)? (F)

6.5.6. Mivel indokolják az eladók azokat az eseteket, amikor a poszter (megjelenítés) formátuma vagy tartalma nem felel meg az irányelvnek? (F)

6.6. Ismertesse a poszterekkel (megjelenítéssel) és az irányelv rendelkezéseinek betartásával kapcsolatos következtetéseket. (K)

Az egyéb promóciós irodalomra vonatkozó rendelkezések betartása

6.7. Megfelel-e a promóciós irodalom az irányelv rendelkezéseinek? (K)

6.8. Ismertesse azokat az eseteket, amikor úgy ítélték meg, hogy a promóciós irodalom nem felel meg az irányelv rendelkezéseinek. (K)

6.9. Ismertesse a promóciós irodalommal és az irányelv rendelkezéseinek betartásával kapcsolatos következtetéseket. (K)

A rendelkezések általános betartásának értékelése

6.10. Mennyiben függ a rendelkezések kereskedők általi betartása (a címke és a poszter az irányelv rendelkezéseinek megfelelő elhelyezése és az útmutató terjesztése tekintetében) az adott régiótól és a kereskedések típusától (független vagy nem független kereskedő; egyetlen vagy több gyártó márkakereskedője; gyártó)? (F)

6.11. Mennyiben függ a rendelkezések kereskedők általi betartása (a címke és a poszter az irányelv rendelkezéseinek megfelelő elhelyezése és az útmutató terjesztése tekintetében) az értékesítők díjazásánál használt jutalmazási (jutalékos) rendszertől? (F)

6.12. A tagállamában mennyiben függ a rendelkezések betartása a tüzelőanyag-fogyasztással kapcsolatos fogyasztói tudatosságtól és az irányelv rendelkezéseinek a fogyasztói magatartásra gyakorolt becsült hatásától? (F)

Szankciók

6.13. Milyen szankciókat alkalmaz a tagállama az irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén? (K)

6.13.1. Meghatározta-e már a tagállama az irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókat? (K)

6.13.2. Ismertesse a szankciókat. (K)

6.13.3. Alkalmaztak-e már szankciókat? Amennyiben igen, kivel szemben és milyen formában alkalmazták a szankciókat? (K)

Csoportosítási rendszer

7. Az irányelv 2. cikkének (5) és (6) bekezdése meghatározza, hogy az adott gépjárműtípusban különböző verziók és változatok csoportosíthatók. Kialakítottak-e már egy ilyen csoportosítási rendszert? Ismertesse, hogy a csoportosítási rendszert mi alapján alakították ki. Ismertesse, hogy hogyan alkalmazták a csoportosítási rendszert az irányelv rendelkezéseire. (F)

F. KITERJESZTÉS MÁS MÉDIÁKRA

1. Továbbfejlesztette-e, és/vagy tervezi-e továbbfejleszteni a információs rendszert (például más médiákra)? Amennyiben igen, ismertesse, hogy ez hogyan és milyen célból történik. (F)

2. Sor került-e más médiaformák helyszíni körülmények közötti próbájára? Amennyiben igen, ismertesse a próba módszereire és körülményeire vonatkozó adatokat és a próba eredményeit. (F)

3. Felmerültek-e jogi vagy intézményi akadályok a promóciós anyagra vonatkozó követelmények más médiákra való kiterjesztésével kapcsolatban? Amennyiben igen, részletezze. (F)

G. ÁLTALÁNOS ÉRTÉKELÉS

1. Ismertesse az irányelv (és a kiegészítő nemzeti rendelkezések) végrehajtásának főbb tanulságait. (F)

2. Ismertesse azokat az intézkedéseket, amelyek megítélése szerint a legsürgősebben szükségek ahhoz, hogy mind a tagállamában, mind pedig az Európai Unióban javuljon az irányelv hatékonysága. (F)

[1] Amennyiben a kérdőívet egynél több személy (vagy szervezet/részleg) tölti ki, akkor a fent meghatározott adatokat minden egyes esetben meg kell adni.

--------------------------------------------------