A Bizottság 1749/96/EK rendelete

(1996. szeptember 9.)

a harmonizált fogyasztói árindexekről szóló 2494/95/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó kezdeti intézkedésekről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a harmonizált fogyasztói árindexekről szóló, 1995. október 23-i 2494/95/EK tanácsi rendeletre [1] és különösen annak 4. cikkére és 5. cikkének (3) bekezdésére,

mivel minden tagállam köteles létrehozni egy harmonizált fogyasztói árindexet (HICP) az 1997. januári indexszámmal kezdődően;

mivel a 2494/95/EK rendelet 3. cikkének értelmében a HICP hatálya a fogyasztói szükségletek közvetlen kielégítésére szolgáló, a tagállam gazdasági területén megvásárolható termékekre és szolgáltatásokra terjed ki;

mivel a tagállamok által összeállított, meglévő fogyasztói árindexek megfigyelési köre, az újabban jelentős termékek és szolgáltatások felvételekor követett gyakorlat, a megfigyelt termékek minőségi változásának figyelembevételét szolgáló árkiigazító eljárások, az elemi aggregátumok árindexeinek összeállításához alkalmazott áregyesítési módszerek, vagy az árak összegyűjtésekor alkalmazott mintavételi módszerek és gyakorlatok olyan mértékben különböznek az egyes tagállamokban, hogy az azok alapján a tagállamok által összeállított fogyasztói árindexek nem felelnek meg a HICP létrehozásához szükséges összehasonlíthatósági követelményeknek;

mivel az aktuális havi árak korábbi árakkal való helyettesítésének gyakorlata nem ugyanarra az eredményre vezet, mint a ténylegesen összegyűjtött árak alkalmazása és akadályozza, hogy a tagállamok által kialakított fogyasztói árindexek megfeleljenek a HICP létrehozásához szükséges összehasonlíthatósági követelményeknek;

mivel szükséges, hogy az újabban jelentős termékek és szolgáltatások beletartozzanak mind azokba a HICP-kbe, amelyek súlyozási rendszerét évente naprakésszé teszik, mind azokba, amelyek súlyozási rendszerét kevésbé gyakran teszik naprakésszé;

mivel a 2494/95/EK rendelet 5. cikke (3) bekezdésének megfelelően végrehajtási intézkedésekre van szükség a HICP-k összehasonlíthatóságának biztosításához;

mivel a 2494/95/EK rendelet 15. cikkének megfelelően a Bizottság (Eurostat) jelentést készít a Tanács részére a HICP-k megbízhatóságáról és az összehasonlíthatósági követelményeknek való megfeleléséről;

mivel az e rendeletben meghatározott intézkedések összhangban vannak a 89/382/EGK-Euratom tanácsi határozat [2];

mivel a 2494/95/EK rendelet 5. cikke (3) bekezdésének megfelelően folytatott konzultációt követően az Európai Monetáris Intézet kinyilvánította kedvező véleményét,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Cél

E rendelet célja, hogy a valamennyi tagállam által összeállítandó összehasonlítható harmonizált fogyasztói árindex (HICP) létrehozása érdekében kialakítsa:

- a termékek és szolgáltatások kezdeti megfigyelési körét és a megfigyelési kör naprakésszé tételének összehasonlítható gyakorlatát az újabban jelentős termékek és szolgáltatások bevonása érdekében,

- a minőségi kiigazítás esetén alkalmazott eljárások minimumszabályait,

- a felhasznált árakra vonatkozó minimumszabályokat,

- az elemi aggregátumok árindexeinek számítási képletét.

E rendelet célja továbbá biztosítani, hogy az árak mintavétele olyan legyen, hogy a HICP-k kielégítően megbízhatóak legyenek a nemzetközi összehasonlításokhoz, és olyan információt szolgáltassanak, amely alapján meg lehet állapítani a mintavétel minimumszabályait.

2. cikk

Meghatározások

E rendelet alkalmazásában:

a) a HICP termékeinek és szolgáltatásainak kezdeti megfigyelési köre: a négyszámjegyű kategóriákként és alkategóriákként meghatározott, az I. mellékletben megadott COICOP/HICP (egyéni fogyasztás rendeltetés szerinti osztályozása a HICP igényeinek megfelelően) osztályozás szerinti megfigyelési kör;

b) újabban jelentős termékek és szolgáltatások: azok a termékek és szolgáltatások, amelyek árváltozásait nem tartalmazza kifejezetten egy tagállam HICP-je, és amelyek becsült fogyasztói kiadása legalább egy ezrede a HICP megfigyelési körébe tartozó kiadásoknak;

c) minőségváltozás: ha egy tagállam megítélése szerint egy termék vagy szolgáltatás új változatának vagy modelljének tulajdonságai olyan mértékben eltérnek az általa helyettesített és korábban a HICP-k kiszámítása érdekében megfigyelésre kiválasztott termékektől vagy szolgáltatásoktól, hogy az jelentősen módosítja hasznosságát a fogyasztók számára. Nem minőségváltozás a HICP minta átfogó felülvizsgálata;

d) minőségi kiigazítás: az az eljárás, amely lehetővé teszi a minőségváltozás figyelembevételét, a megfigyelt aktuális áraknak vagy a bázisáraknak a minőségváltozással egyenértékű tényezővel vagy összeggel való növelése vagy csökkentése által;

e) célminta: a termékek és szolgáltatások árának sorozata, amelyet a tagállam a HICP 1997 januárjától kezdődő vagy bármely egyéb későbbi időpontban történő összeállítása érdekében szándékozik összegyűjteni, abból a célból, hogy eleget tegyen saját szabványának, vagy bármely egyéb, a megbízhatóságra vagy az összehasonlíthatóságra vonatkozó európai szabványnak;

f) megfigyelt ár: a tagállamok által ténylegesen megerősített ár;

g) becsült ár: az olyan ár, amely egy megfigyelt árat helyettesít, és amely egy megfelelő becslési eljáráson alapul. Az előzetesen megfigyelt árak nem tekinthetők becsült áraknak, kivéve ha bizonyítható, hogy megfelelő becslések;

h) helyettesítő ár: annak a terméknek vagy szolgáltatásnak a megfigyelt ára, amely közvetlen helyettesítője annak a terméknek vagy szolgáltatásnak, amelynek ára a célminta részét képezi;

i) elemi aggregátum indexe: az elemi aggregátum olyan árindexe, amely kizárólag árakra vonatkozó adatokat tartalmaz;

j) elemi aggregátum: a HICP legrészletesebb rétegzettségi szintje által lefedett kiadások vagy fogyasztások, amelyen belül súlyozási célokra nem állnak rendelkezésre a kiadásokra vonatkozó megbízható információk;

k) mintavétel: a HICP összeállítása során alkalmazott minden olyan eljárás, amely alapján a fogyasztók által megfizetett árak sokaságának részhalmazát, a HICP megfigyelési körébe tartozó bizonyos termék vagy szolgáltatás kategória árváltozásának becslésére használják;

l) megbízhatóság: az a "pontosság", amelyet a mintavételi hibák mértéke, valamint a "reprezentativitás", vagyis a torzítás hiánya alapján értékelnek.

II. AZ ÖSSZEHASONLÍTHATÓSÁGOT, MEGBÍZHATÓSÁGOT ÉS A HICP HELYTÁLLÓSÁGÁT BIZTOSÍTÓ INTÉZKEDÉSEK

3. cikk

Kezdeti lefedettség

Azokat a HICP-ket, amelyek minden egyes, az I. mellékletben felsorolt - a megfigyelési kör összes kategóriájához tartozó teljes kiadás több, mint egy ezred részét jelentő - kategóriára vonatkozóan tartalmaznak árindexeket és súlyokat, összehasonlíthatónak kell tekinteni.

4. cikk

Újabban jelentős termékek és szolgáltatások

A tagállamok:

a) rendszeresen felkutatják az újabban jelentős termékeket és szolgáltatásokat;

b) ellenőrzik a más tagállamok által bejelentett, újabban jelentős termékek és szolgáltatások jelentőségét.

A HICP-t akkor kell oly módon összeállítani, hogy tartalmazza az újabban jelentős termék vagy szolgáltatás árának változását, ha feltételezik, hogy a termék vagy szolgáltatás megfelel a 2. cikk b) pontja szerinti meghatározásnak. Ezt a műveletet az azonosítást követő 12 hónapon belül kell elvégezni, akár a rendelet I. mellékletében meghatározott COICOP/HICP-osztályozás megfelelő kategóriájának súlya vagy a kategórián belüli súlyok módosítása, akár a súly egy részének az újabban jelentős termékhez vagy szolgáltatáshoz rendelése által.

5. cikk

A minőségi kiigazítás eljárásának minimumszabályai

(1) Azokat a HICP-ket, amelyek minőségi kiigazítása megfelelően megtörtént, összehasonlíthatóaknak kell tekinteni. Minőségváltozás esetén a tagállamok összeállítják az árindexeket a megfelelő minőségkiigazítások elvégzésével, amely a minőségváltozás értékének egyértelmű becslésén alapul. Nemzeti becslések hiányában a tagállamok a Bizottság (Eurostat) által rendelkezésre bocsátott információkon alapuló becsléseket használják, amennyiben ezek elérhetőek és lényegesek.

(2) Amikor semmiféle becslés nem áll rendelkezésre, az árváltozásokat a kiválasztott helyettesítő és az általa helyettesített termék vagy szolgáltatás ára közötti különbség alapján kell megbecsülni. Egyetlen esetben sem lehet a minőségváltozást a két cikk ára közötti teljes különbség alapján becsülni, kivéve ha ez a választás indokolt. Amennyiben a helyettesítést azt követően kell elvégezni, hogy a terméket vagy szolgáltatást csökkentett áron kínálták fel, a helyettesítőt a fogyasztó számára való hasznosság hasonlósága alapján kell kiválasztani, és nem az ár hasonlósága alapján.

6. cikk

Az árakra vonatkozó minimumszabályok

(1) A tagállamok a célminta megfigyelt árait felhasználva készítik el a HICP-ket.

a) Amennyiben szükséges a célminta havi megfigyelése, de a megfigyelés egy cikk elérhetetlensége vagy bármely más ok miatt meghiúsul, az első vagy a második hónapban becsült árakat lehet használni, a harmadik hónaptól kezdődően azonban helyettesítő árakat kell használni.

b) Amennyiben, kivételesen, a célminta havinál ritkább megfigyelése szükséges, becsült árakat kell használni azokra a hónapokra, amelyekre a megfigyelt árak nem kötelezőek. Becsült árakat lehet akkor is használni, amikor az árak megfigyelése első alkalommal hiúsul meg. Amennyiben a megfigyelés két egymást követő alkalommal is sikertelen, helyettesítő árakat kell használni.

(2) Amennyiben az e cikkben említett esetekben semmiféle helyettesítő ár nem áll rendelkezésre, folytatni lehet a becsült árak használatát, feltéve hogy használatuk mértéke nem haladja meg az összehasonlíthatóság követelményének teljesítéséhez szükséges szintet.

7. cikk

Elemi aggregátumok árindexei

A HICP-ket vagy az e rendelet II. mellékletének (1) bekezdésében megadott két képlet egyikét használva kell összeállítani, vagy egy azokkal egyenértékű olyan alternatív képletet használva, amely nem eredményez olyan indexszámot, amely egy év alatt az előző évhez képest átlagosan több mint egytized százalékponttal rendszeresen eltér az egyik megadott képlet alapján számított indexszámtól.

8. cikk

A mintavétel minimumszabályai

Az olyan célminták alapján összeállított HICP-ket, amelyek minden egyes COICOP/HICP-kategórián belül elegendő elemi aggregátumot tartalmaznak ahhoz, hogy figyelembe véve a kategóriára vonatkozó súlyozást, képviseljék a kategórián belüli cikkek változatosságát, és minden egyes elemi aggregátumon belül elegendő árat tartalmaznak az ármozgások sokaságon belüli változásának figyelembe vételéhez, megbízhatóaknak és összehasonlíthatóaknak kell tekinteni.

9. cikk

Minőségellenőrzés

A tagállamok:

a) a Bizottság (Eurostat) kérésére közlik az eredeti megfigyelési körbe nem tartozó kategóriákra fordított kiadásokra vonatkozó, a HICP megfigyelési körébe tartozó teljes kiadás arányában kifejezett mindazon információkat, amelyek lehetővé teszik e rendelet betartásának értékelését;

b) jelentik a Bizottságnak (Eurostat) az azonosított, újabban jelentős termékeket és szolgáltatásokat, és, amennyiben szükséges, az újabban jelentős termék- vagy szolgáltatásmegfigyelési körből kimaradásának okait, annak érdekében, hogy lehetővé tegyék e rendelet betartásának értékelését;

c) figyelemmel kísérik azon minőségváltozások és kiigazítások gyakoriságát, amelyeket úgy teljesítenek, hogy bizonyítható legyen a rendelet betartása, valamint a Bizottság (Eurostat) kérésére közölnek minden, e tekintetben hasznos információt;

d) összeállítják és vezetik a célminta részletes jegyzékét, valamint ellenőrzik az ármegfigyeléseket és árbecsléseket oly módon, hogy biztosítsák e rendelet betartását. A Bizottság (Eurostat) kérésére közlik mindazokat az információkat, amelyek lehetővé teszik a követelmények betartásának értékelését és biztosítását;

e) amennyiben az e rendelet II. mellékletének (1) bekezdésében meghatározott képletektől eltérő képletet használnak, a Bizottság (Eurostat) kérésére közlik a kiválasztott időszakokra és elemi aggregátumokra vonatkozó, az alternatív képlet használatából adódó hatásokra vonatkozó azon információkat, amelyek elegendőek e rendelet betartásának értékeléséhez;

f) a Bizottság (Eurostat) kérésére közlik a célmintákra vonatkozó azon részletes információkat, amelyek elegendőek e rendelet betartásának értékeléséhez, valamint a minták reprezentativitására és pontosságára vonatkozó összefoglaló statisztikákat, lehetővé téve a Bizottság (Eurostat) számára, hogy az 1997 októberében esedékes, a 2494/95/EK rendelet 15. cikke alapján szükséges HICP-ről szóló jelentésben javaslatokat tegyen a mintavétel minimumszabályaira.

III. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

10. cikk

Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 1996. szeptember 9-én.

a Bizottság részéről

Yves-Thibault De Silguy

a Bizottság tagja

[1] HL L 257., 1995.10.27., 1. o.

[2] HL L 181., 1989.6.28., 47. o.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

A HICP termékeinek és szolgáltatásainak kezdeti megfigyelési köre a következő kategóriákat és alkategóriákat tartalmazza:

Kód | COICOP/HICP-rovat |

01. | ÉLELMISZEREK ÉS ALKOHOLMENTES ITALOK |

01.1 | Élelmiszerek |

01.1.1 | Kenyér és cereáliák |

01.1.2 | Hús |

01.1.3 | Hal |

01.1.4 | Tej, sajt és tojás |

01.1.5 | Olaj és zsiradékok |

01.1.6 | Gyümölcs |

01.1.7 | Zöldségfélék, beleértve a burgonyát és más gumós terményeket |

01.1.8 | Cukor, lekvár, méz, szirup, csokoládé és egyéb édességek |

01.1.9 | Egyéb, máshova nem sorolt élelmiszerek |

01.2 | Alkoholmentes italok |

01.2.1 | Kávé, tea és kakaó |

01.2.2 | Ásványvíz, üdítőitalok és ivólevek |

02. | SZESZES ITALOK, DOHÁNYÁRUK |

02.1 | Szeszes italok |

02.1.1 | Égetett szeszes italok |

02.1.2 | Bor |

02.1.3 | Sör |

02.2 | Dohányáruk |

02.2.1 | Dohányáruk |

03. | RUHÁZAT ÉS LÁBBELI |

03.1 | Ruházat |

03.1.1 | Ruházati méteráru |

03.1.2 | Felső- és alsóruházat |

03.1.3 | Egyéb ruházati cikkek és kiegészítők |

03.1.4 | Ruházat javítása, tisztítása és kölcsönzése |

03.2 | Lábbeli |

03.2.1 | Cipő és egyéb lábbeli |

03.2.2 | Lábbeli javítása és kölcsönzése |

04. | LAKÁSSZOLGATATÁS, VÍZ, VILLAMOS ENERGIA, GÁZ ÉS EGYÉB TÜZELŐANYAGOK |

04.1 | Tényleges lakbér |

04.1.1 | Bérlő által fizetett tényleges lakbér |

04.1.2 | Egyéb tényleges lakbér |

04.3 | Lakáskarbantartás és -javítás |

04.3.1 | Lakáskarbantartáshoz és -javításhoz használt termékek |

04.3.2 | Lakáskarbantartási és -javítási szolgáltatások |

04.4 | Egyéb lakással kapcsolatos szolgáltatások |

04.4.1A | Hulladékelszállítás - a fogyasztók a fogyasztásnak megfelelően fizetnek |

04.4.2A | Szennyvízelvezetés - a fogyasztók a fogyasztásnak megfelelően fizetnek |

04.4.3A | Vízellátás - a fogyasztók a fogyasztásnak megfelelően fizetnek |

04.4.4 | Egyéb, máshova nem sorolt, lakással kapcsolatos szolgáltatás |

04.5 | Villamos energia, gáz és egyéb tüzelőanyagok |

04.5.1 | Villamos energia |

04.5.2 | Gáz |

04.5.3 | Folyékony tüzelőanyagok |

04.5.4 | Szilárd tüzelőanyagok |

04.5.5 | Melegvíz, hőszolgáltatás és jég |

05. | LAKBERENDEZÉS, LAKÁSFELSZERELÉS ÉS RENDSZERES LAKÁSKARBANTARTÁS |

05.1 | Bútorok és lakberendezési cikkek, szőnyegek és egyéb padlóburkoló anyagok, valamint javításuk |

05.1.1 | Bútorok és lakberendezési cikkek |

05.1.2 | Szőnyegek és egyéb padlóburkoló anyagok |

05.1.3 | Bútorok, lakberendezési cikkek és padlóburkoló anyagok javítása |

05.2 | Lakástextíliák |

05.2.1 | Lakástextíliák |

05.3 | Fűtő és főző készülékek, hűtőszekrények, mosógépek és hasonló tartós háztartási készülékek, beleértve az alkatrészeket és a javítást |

05.3.1 | Elektromos és nem elektromos tartós háztartási gépek és készülékek |

05.3.2 | Elektromos háztartási kisgépek |

05.3.3 | Háztartási gépek és készülékek javítása |

05.4 | Háztartási üvegáruk, edények és konyhafelszerelés |

05.4.1 | Háztartási üvegáruk, edények és konyhafelszerelés |

05.5 | Barkács- és kerti szerszámok, valamint eszközök |

05.5.1 | Tartós barkács és kerti szerszámok, valamint eszközök |

05.5.2 | Kisebb barkács és kerti szerszámok, valamint különböző tartozékok |

05.6 | Rendszeres lakáskarbantartáshoz igénybe vett termékek és szolgáltatások |

05.6.1 | Háztartási fogyóeszközök |

05.6.2 | Háztartási alkalmazottak szolgáltatásai és egyéb háztartási szolgáltatások |

06.A | EGÉSZSÉGÜGY - a fogyasztó által fizetett és nem költségtérítéses termékek |

06.1A | Gyógyszerek, egészségügyi termékek, gyógyászati segédeszközök és készülékek - a fogyasztó által fizetett és nem költségtérítéses termékek |

06.1.1A | Egyéb gyógyszerkészítmények és termékek- fogyasztó által fizetett és nem költségtérítéses termékek |

06.1.2A | Egyéb egészségügyi termékek- fogyasztó által fizetett és nem költségtérítéses termékek |

06.1.3A | Gyógyászati segédeszközök és készülékek - fogyasztó által fizetett és nem költségtérítéses termékek |

07. | KÖZLEKEDÉS ÉS SZÁLLÍTÁS |

07.1 | Járművásárlás |

07.1.1A | Új személygépkocsi |

07.1.1B | Használt személygépkocsi |

07.1.2 | Motorkerékpár |

07.1.3 | Kerékpár |

07.2 | Személyszállító járművek üzemeltetése |

07.2.1 | Személyszállító járművek alkatrészei és tartozékai |

07.2.2 | Üzemanyagok és kenőanyagok |

07.2.3 | Karbantartás és javítás |

07.2.4 | Személyszállító járművekkel kapcsolatos egyéb szolgáltatások - az ESA egyezmények alapján |

07.3 | Közlekedés és szállítási szolgáltatások |

07.3.1 | Kötöttpályás személyszállítás |

07.3.2 | Közúti személyszállítás |

07.3.3 | Légi személyszállítás |

07.3.4 | Tengeri és belföldi vízi személyszállítás |

07.3.5 | Egyéb közlekedési és szállítási szolgáltatások, az utazási biztosítás kivételével |

08. | TÁVKÖZLÉS |

08.1 | Távközlés |

08.1.1 | Postai szolgáltatások |

08.1.2 | Telefon és telefax berendezések |

08.1.3 | Telefon-, távirat- és telefax-szolgáltatások |

09. | SZABADIDŐ ÉS KULTÚRA |

09.1 | Berendezések és kiegészítők, beleértve a javításukat |

09.1.1 | Hang és kép felvételére, rögzítésére és visszajátszására alkalmas berendezések |

09.1.2 | Fényképészeti, filmfelvevő berendezések és optikai eszközök |

09.1.3 | Információfeldolgozó berendezések |

09.1.4 | Egyéb szabadidős és kulturális tevékenységet szolgáló tartós fogyasztási cikkek |

09.1.5 | Játékok, sportfelszerelések, hobbi- és kempingcikkek, valamint szabadtéri szabadidős tevékenységet szolgáló felszerelések |

09.1.6 | Kép- és hangrögzítő eszközök |

09.1.7 | Kertészkedés |

09.1.8 | Hobbiállatok |

09.1.9 | Szabadidős és kulturális tevékenységet szolgáló berendezések és kiegészítők javítása |

09.2 | Szabadidős és kulturális tevékenységgel kapcsolatos szolgáltatások |

09.2.1 | Csoportos szabadidős és kulturális tevékenységgel kapcsolatos szolgáltatások |

09.2.2 | Egyéb szabadidős és kulturális tevékenységgel kapcsolatos szolgáltatások |

09.3 | Újság, könyv, papír és írószer |

09.3.1 | Könyv |

09.3.2 | Újság és folyóirat |

09.3.3 | Egyéb nyomdai termékek |

09.3.4 | Irodaszer és rajzeszköz |

09.4 | Szervezett társasutazás - kivéve az utazási biztosítást |

09.4.1 | Szervezett társasutazás - kivéve az utazási biztosítást |

10.A | OKTATÁS - rendszerint a tagállamok fogyasztói által fizetve |

11. | VENDÉGLÁTÁS ÉS SZÁLLÁSHELY-SZOLGÁLTATÁ |

11.1 | Vendéglátás |

11.1.1 | Kereskedelmi vendéglátás |

11.1.2 | Munkahelyi- és diákétkezteté |

11.2 | Szálláshely-szolgáltatás - a tagállamon belül |

11.2.1 | Szálláshely-szolgáltatás - a tagállamon belül |

12. | EGYÉB TERMÉKEK ÉS SZOLGÁLTATÁSOK |

12.1 | Testápolás |

12.1.1 | Fodrászszalonok és más, testápolással foglalkozó létesítmények |

12.1.2 | Testápolási készülékek, eszközök és termékek |

12.2 | Máshova nem sorolt személyes tárgyak |

12.2.1 | Óra, ékszer |

12.2.2 | Egyéb személyes tárgyak |

12.4A | Biztosítás |

12.4.2A | Ingatlannal kapcsolatos biztosítás - ingóságok biztosítása |

12.4.4A | Közlekedési és szállítási biztosítás - személygépjármű-biztosítás - utazásbiztosítás nélkül |

12.5A | Máshova nem sorolt banki szolgáltatások - kivéve a kamatfizetéseket és az ügylet értékének arányában kifejezett díjakat |

12.5.1A | Máshova nem sorolt banki szolgáltatások - kivéve a kamatfizetéseket és az ügylet értékének arányában kifejezett díjakat |

12.6 | Máshova nem sorolt egyéb szolgáltatások |

12.6.1 | Máshova nem sorolt egyéb szolgáltatások |

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

Az elemi aggregátumok számításához használt képletek

1. ∑p

∑p

b vagy a mértani átlagárat

∏p

∏p

kell használni, ahol a pt az aktuális ár, pb a bázisár és n az árak száma az elemi aggregátumban. Alternatív képlet is használható, amennyiben megfelel a 7. cikkben megállapított összehasonlíthatósági követelménynek.

2. Az árarányok számtani átlagát

∑

általában nem lehet használni, mivel gyakran nem felel meg az összehasonlíthatósági követelménynek. Kivételes esetben használható, ha bizonyíthatóan megfelel az összehasonlíthatósági követelménynek.

3. Egy elemi aggregátum árindexét ki lehet számítani láncindexként, felhasználva a fenti két képlet egyikét. Például a számtani átlagot használva:

I

=

i∈s

i∈s

·

i∈s

i∈s

…

i∈s

i∈s

,

ahol Pi t az i-edik ár egy adott elemi aggregátumon belül a t időszakban, és st az elemi aggregátum számára megfigyelt ár a t időszakban. Ezt a mintát gyakorlatilag havonta lehet aktualizálni, vagy ami általánosabb, amennyiben árak nem állnak rendelkezésre hosszabb időszakot követően. Ha a b bázisidőszak és a t időszak között egyáltalán nincs kiegészítés, az I tb a számtani átlagok egyszerű aránya:I tb =

∑

P

∑

P

(vagy hasonlóan a fent leírt mértani képlet segítségével). Az árarányok számtani átlagát nem lehet használni, ha a láncolás az évenkéntinél gyakoribb.

--------------------------------------------------