HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 34/1

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/151 HATÁROZATA

(2014. október 1.)

a Németország által a Nürburgring javára végrehajtott SA.31550 (2012/C) (korábbi 2012/NN) számú állami támogatásról

(az értesítés a C(2014) 3643. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután a fent említett rendelkezésekkel összhangban felhívta az érdekelt feleket észrevételeik megtételére (1), és tekintettel ezen észrevételekre,

mivel:

1. ELJÁRÁS

1.1. HIVATALOS VIZSGÁLAT

(1) 2002 és 2012 között Németország több támogatási intézkedést hajtott végre a német Nürburgring versenypályára vonatkozóan, többek között szabadidőpark, szállodák és éttermek építésével, valamint a Formula–1-es versenyek szervezésével kapcsolatos támogatási intézkedéseket. A Nürburgring komplexum az állami tulajdonban lévő Nürburgring GmbH (a továbbiakban: NG), a Motorsport Resort Nürburgring GmbH (a továbbiakban: MSR) és a Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH (a továbbiakban: CMHN) vállalatok tulajdonát képezte.

(2) 2010 júliusában az Eifelpark GmbH (a továbbiakban: Eifelpark) a németországi Eifel régió egyik szabadidőparkjának tulajdonosa a „Nürburgring 2009” elnevezésű projekthez és a Nürburgring versenypálya szabadidős létesítményeinek felépítésére nyújtott finanszírozáshoz kapcsolódó állítólagos állami támogatásról tájékoztatta a Bizottságot. 2011 áprilisában egy második állami támogatási tárgyú panasz érkezett be a Bizottsághoz a „Ja zum Nürburgring e.V.” elnevezésű német autó- és motorsportszövetségtől. Ez utóbbit az töltötte el aggodalommal, hogy az – állítólag veszteséges – „Nürburgring 2009” elnevezésű projekt magának a versenypályának a tevékenységeit veszélyezteti.

(3) 2012. március 21-i levelében (a továbbiakban: a 2012. március 21-i határozat) a Bizottság tájékoztatta Németországot arról a határozatáról, hogy az e határozat 2. szakaszában ismertetett 1–17. támogatási intézkedés vonatkozásában megindítja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdésében foglalt eljárást (a továbbiakban: hivatalos vizsgálati eljárás) (2). Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket az intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeik megtételére.

(4) 2012. május 15-én Németország az alábbi 2. szakaszban ismertetett új támogatási intézkedéseket ítélt oda (a 18. és a 19. intézkedést), és azokat 2012. május 25-én jelentette be. 2012. augusztus 7-i levelében (a továbbiakban: a 2012. augusztus 7-i határozat) a Bizottság tájékoztatta Németországot arról a határozatáról, hogy az új támogatási intézkedések vonatkozásában kiterjeszti a hivatalos vizsgálati eljárást (4). Az eljárást kiterjesztő bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (5). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket az új intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeik megtételére.

(5) Németország észrevételei 2012. április 23-án, 2012. június 15-én, 2012. július 18-án, 2012. július 20-án, 2012. augusztus 17-én, 2012. szeptember 7-én és 2013. január 18-án érkeztek be a Bizottsághoz. A 2012. március 21-i határozatra vonatkozóan 2012. augusztus 9. és 2012. október 18. között kilenc érdekelt fél nyújtott be észrevételeket a Bizottságnak. A Bizottság 2012. október 18-án és 2012. október 23-án továbbította az érdekelt felek észrevételeit Németországnak. Németország 2012. november 15-én válaszolt. A 2012. augusztus 7-i határozattal kapcsolatban 2012. november 5. és 2012. november 30. között három érdekelt fél észrevétele érkezett be a Bizottsághoz. A Bizottság 2012. december 3-án továbbította az érdekelt felek észrevételeit Németországnak. Németország 2013. január 2-án válaszolt.

(6) A Bizottság 2013. január 29-én, 2014. június 4-én és 2014. június 5-én további tájékoztatást kért Németországtól, amelyekre Németország 2013. április 15-én, 2014. június 4-én, illetve 2014. június 6-án válaszolt.

1.2. FIZETÉSKÉPTELENSÉGI ELJÁRÁS ÉS AZ ESZKÖZÖK ELIDEGENÍTÉSE

(7) 2012. július 24-én Bad Neuenahr-Ahrweiler helyi bírósága elrendelte a Nürburgring versenypályát tulajdonló vállalatok, azaz az NG, az MSR és a CMHN vagyon feletti rendelkezési jog megőrzésével történő előzetes vagyonkezelését („vorläufige Eigenverwaltung des Vermögens”). A vagyon feletti rendelkezési jog megőrzésével történő vagyonkezelés („Eigenverwaltung des Vermögens”) formájában végrehajtott fizetésképtelenségi eljárást végül a helyi bíróság indította meg 2012. november 1-jén. Azóta az NG, az MSR és a CMHN üzleti tevékenységét a vagyonkezelő („Eigenverwalter” vagy „Sanierunsgeschäftsführer”) és a felszámoló („Sachwalter”) (a továbbiakban együttesen: felszámolók) irányítja, akiket nem kötnek a tulajdonosok utasításai. Az NG, az MSR és a CMHN megtartotta a KPMG AG-t (a továbbiakban: KPMG) annak érdekében, hogy a fizetésképtelenségi eljárás során az eszközeik elidegenítésénél kizárólagos pénzügyi tanácsadóként járjon el, és kapcsolatot tartson az érdekelt ajánlattevőkkel.

(8) 2012 októbere óta a Bizottság megbeszéléseket folytatott Németországgal és a felszámolókkal az NG, az MSR és a CMHN eszközeinek elidegenítése során esetlegesen felmerülő állami támogatási kérdésekről.

(9) 2012. november 1-je óta a teljes komplexumot a felszámolók által létrehozott Nürburgring Betriebsgesellschaft mbH (a továbbiakban: NBG) üzemelteti, amely 100 %-ban az NG leányvállalata. Az NBG a korábbi üzemeltető, a Nürburgring Automotive GmbH (a továbbiakban: NAG) helyébe lépett (6).

(10) Az NG, az MSR és a CMHN fizetésképtelenségével összefüggésben a felszámolók 2013 májusa óta bonyolítják e vállalkozások eszközeinek elidegenítését. 2013. május 15-én ajánlattételi eljárást írtak ki az eszközök elidegenítésére. A Bizottság szolgálatai 2013. május 23-án két levélben az állami támogatási szabályokkal összhangban lévő különböző eszköz-elidegenítési lehetőségekről szóló véleményt továbbítottak Németországnak és a felszámolónak (7).

(11) Németország az NG, az MSR és a CMHN eszközeinek elidegenítésével kapcsolatban a 2013. április 10-i, 2013. április 15-i, 2013. április 30-i, 2013. október 9-i, 2014. február 27-i beadványaiban, valamint – a Bizottság 2014. március 13-i, 2014. május 23-i, 2014. július 4-i és 2014. július 7-i információkéréseit követően – 2014. április 23-án, 2014. május 26-án, illetve 2014. július 10-én szolgáltatott információt. A Bizottság, Németország és a felszámolók 2012. október 18-án, 2013. március 7-én, 2013. október 11-én és 2014. február 26-án tartottak értekezletet Brüsszelben. A Bizottsághoz az érdekelt felektől is érkeztek további beadványok.

(12) 2013. december 23-án a „Ja zum Nürburgring e.V.” (a továbbiakban: első panaszos) (8) és 2014. január 2-án az ajánlattételi eljárásban részt vevő német autóklub, az ADAC e.V. (a továbbiakban:második panaszos) azt állító levelet küldött, hogy a Nürburgring eszközeinek folyamatban lévő elidegenítését a felszámolók az állami támogatási szabályok megsértésével hajtották végre. 2014. február 4-én az első panaszos az elidegenítési eljárás felfüggesztésére kérte a Bizottságot és újabb információkat szolgáltatott. A Bizottság 2014. január 13-i levele nyomán Németország a 2014. február 10-én kelt levelében küldte meg a két panaszos állításaival kapcsolatos észrevételeit. Az első panaszos 2014. július 8-án további észrevételeket nyújtott be, amelyekkel kapcsolatban Németország 2014. július 14-én nyújtotta be észrevételeit.

(13) 2014. április 10-én az ajánlattételi eljárásban részt vevő [harmadik ajánlattevő], Inc. (a továbbiakban: harmadik panaszos vagy [harmadik ajánlattevő]) az elidegenítési eljárással kapcsolatos panaszt tett a Bizottságnál. 2014. április 17-én Meyrick Cox (a továbbiakban: negyedik panaszos), a(z) [második ajánlattevő] – az elidegenítési eljárásban részt vevő és a(z) [második ajánlattevő] European Capital Partners LLP, Meyrick Cox, Marcus Graf von Oeynhausen-Sierstorpff és a Wadell & Reed, Inc. („[második ajánlattevő]”) összetételű – konzorcium tagja az eljárással kapcsolatos panaszt nyújtott be a Bizottságnak. E panaszokat 2014. április 16-án, illetve 2014. április 17-én továbbították Németországnak. A negyedik panaszos által benyújtott panaszra Németország 2014. április 25-én küldte meg észrevételeit. A harmadik panaszos által benyújtott panaszra pedig 2014. május 5-én. A harmadik panaszos 2014. május 19-én további érveket juttatott el. Németország a további érvekkel kapcsolatos észrevételeit 2014. május 22-én küldte meg. A harmadik panaszos 2014. május 23-án nyújtott be további információt, amelyre Németország 2014. július 10-én juttatta el válaszát; erre a harmadik panaszos 2014. június 16-án és 2014. július 7-én küldött további észrevételeket, amelyekre Németország 2014. július 11-én tett észrevételt. A német hatóságok 2014. július 29-én, 2014. augusztus 20-án, 2014. szeptember 8-án és 2014. szeptember 12-én nyújtottak be további információkat, amelyek a harmadik és a negyedik panaszos 2014. szeptember 3-án, 2014. augusztus 21-én és 2014. szeptember 12-én benyújtott észrevételeire is kitértek. Végezetül a Bizottság szolgálatai, valamint a német hatóságok, a felszámolók és a KPMG két értekezletet tartottak Brüsszelben: 2014. július 22-én és szeptember 5-én.

(14) Tekintettel arra, hogy a hivatalos vizsgálati eljárás akár az összeegyeztethetetlen támogatás visszatérítését előíró, elutasító bizottsági határozattal is zárulhat, Németország annak megerősítésére kérte a Bizottságot, hogy az NG, az MSR és a CMHN számára előírt visszatérítési kötelezettség sem az elidegenített eszközök vevőjére, sem az operatív vállalkozásként működő leányvállalatára nem fog vonatkozni, valamint, hogy a visszatérítési kötelezettség nem fogja akadályozni a Nürburgring versenypályának az NBG általi üzemeltetését a 2014-es évad alatt, amely után ez utóbbi vállalkozás felszámolását tervezik.

2. A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK LEÍRÁSA

2.1. A TÁMOGATÁSNYÚJTÓK

(15) A finanszírozásban öt fél vett részt: (1) Rajna-vidék–Pfalz tartomány (9) (a továbbiakban: tartomány), (2) a teljes egészében tartományi tulajdonban lévő Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH (a továbbiakban: ISB), (3) a teljes egészében az ISB tulajdonában lévő Rheinland-Pfälzische Gesellschaft für Immobilien und Projektmanagement GmbH (a továbbiakban: RIM), (4) Ahrweiler járás („Landkreis”) és (5) az NG (10).

2.2. AZ ÁLLÍTÓLAGOS KEDVEZMÉNYEZETTEK

(16) 2010. április 30-ig a Nürburgring komplexum (11) tulajdonosa és üzemeltetője az NG volt.

(17) 2010. május 1-jén megváltoztak a Nürburgring versenypálya tulajdonosi viszonyai, és az irányítást is átszervezték. Az NG maradt a versenypálya és a szabadidőpark tulajdonosa, és az MSR-ben szerzett (12) 93,3 %-os tulajdonrészével, valamint a CMHN-ben (13) szerzett 93,3 %-os közvetett tulajdonrészével a szállodák és az éttermek közvetett tulajdonosa lett (a szállodák és az éttermek közvetlen tulajdonosa az MSR és a CMHN maradt). A versenypálya, a szabadidőpark, a szállodák és az éttermek üzemeltetését operatívlízing-szerződés („Betriebspachtvertrag”) alapján bízták az NAG-ra (14), lásd a 10. intézkedést (15).

(18) A fentiekben foglaltaknak megfelelően a kedvezményezettek – az NG, az MSR és a CMHN – fizetésképtelenségi eljárás alatt állnak. A felszámolási eljárás alá került további kedvezményezettek a következők: az IPC Gesellschaft für internationale Projektcoordination mbH (a továbbiakban: IPC) (16), a Weber Projektierungs- und Realisierungs GmbH (a továbbiakban: Weber) (17) és a Cash Settlement and Ticketing GmbH (a továbbiakban: CST) (18).

(19) A még mindig működő és fizetésképtelenségi eljárás alatt nem álló kedvezményezettek a következők: a Mediinvest GmbH, amelynek neve időközben Return Projektmanagement GmbH-ra változott (a továbbiakban: Mediinvest) (19), a Geisler & Trimmel General Contractor GmbH (a továbbiakban: Geisler & Trimmel) (20), az NAG és a Fahrsicherheitszentrum am Nürburgring GmbH & Co. KG (a továbbiakban: FSZ) (21). A már nem létező kedvezményezettek a következők: az Erlebnispark Nürburgring GmbH & Co. KG (a továbbiakban: EWN) (22), a Motorsport Akademie Nürburgring GmbH & Co. KG (a továbbiakban: MAN) (23), a Test & Training International GmbH (a továbbiakban: TTI) (24), a Bike World Nürburgring GmbH (a továbbiakban: BWN1) (25), a BikeWorld Nürburgring Besitz (a továbbiakban: BWNB), a BikeWorld Nürburgring GmbH (a továbbiakban: BWN2), a Camp 4 Fun GmbH & Co. KG (a továbbiakban: Camp4Fun) (26) és a MI-Beteiligungs- und Verwaltungs GmbH (a továbbiakban: MIB) (27).

2.3. AZ INTÉZKEDÉSEK LEÍRÁSA

(20) A jelenlegi vizsgálat a versenypályához tartozó létesítmények és az idegenforgalmi létesítmények építésének és üzemeltetésének a „Nürburgring 2009” elnevezésű projekt előtti finanszírozására, az összes ilyen létesítmény megépítésének a „Nürburgring 2009” elnevezésű projekt keretében történő finanszírozására és a Formula–1-es versenyek szervezésének finanszírozására vonatkozik. A „Nürburgring 2009” elnevezésű projekt célja az volt, hogy a versenypályát különféle szórakoztató létesítményekkel lássa el, hogy egész évben fokozza annak vonzerejét. A „Nürburgring 2009” elnevezésű projekt I. részből (főként lelátó- és szórakoztató létesítmények) és II. részből (főként elszállásolásra szolgáló létesítmények) állt (28).

a) A 2012. március 21-i határozat hatálya alá tartozó intézkedések

(21) 1. intézkedés (a tartomány és Ahrweiler járás által az NG számára tőketartalékba történő befizetés és sajáttőke-emelés formájában biztosított tőke): a tartomány által az NG számára tőketartalékba (29) történő befizetés („Einstellungen in die Kapitalrücklage”) formájában biztosított tőke összege 2002. május 1-jén2 179 000 EUR (30), 2004. december 21-én pedig 22 839 241 EUR volt (31). Ezen túlmenően a tartomány és Ahrweiler járás 2004. augusztus 31-én4 887 000 EUR (32) összegű, 2007. szeptember 4-én pedig 10 000 000 EUR összegű sajáttőke-emelést („Kapitalerhöhung”) hajtott végre az NG-nél. A tartomány és Ahrweiler járás 2002 és 2007 között összesen 39 905 241 EUR összegű tőkét biztosított az NG számára.

(22) 2. intézkedés (a „Nürburgring 2009” projekt kezdete előtt az NG által a leányvállalatai részére nyújtott tagi kölcsönök): A „Nürburgring 2009” elnevezésű projekttől függetlenül az NG a leányvállalatainak összesen 11 176 953,14 EUR tagi kölcsönt nyújtott, amelyek felsorolása az 1–4. táblázatban szerepel. A megállapodás szerinti kamatláb 6 % volt, és biztosíték nyújtására nem került sor. 1. táblázat Az NG által az EWN, az FSZ, az MAN, a TTI és a Camp4Fun számára nyújtott kölcsönök Kedvezményezett Szerződés napja Összeg (EUR-ban) Kamatláb (%) EWN (33) 2006.1.1. 4 853 553,04 6 EWN 2006.6.30. 350 000 6 EWN 2006.12.22. 350 000 6 EWN 2007.7.4. 450 000 6 EWN 2009.3.17. 182 313,24 6 EWN 2009.4.29. 9 303,74 6 FSZ (34) 2002.4.12. […] (37) 6 FSZ 2003.3.21. […] 6 FSZ 2008.3.4. […] 6 MAN (35) 2002.12.10. 100 000 6 TTI 2002.8.15. 25 000 6 Camp4Fun (36) 2009.5.26. 100 000 6 Camp4Fun 2009.7.22. 100 000 6 Camp4Fun 2009.11.2. 50 000 6 Camp4Fun 2009.11.2. 50 000 6 Camp4Fun 2009.12.18. 150 000 6 ÖSSZESEN: […] 2. táblázat Az NG által a BWNB névváltoztatása előtt a BWNB-nek nyújtott kölcsönök Szerződés napja Összeg (EUR-ban) Kamatláb (%) 2003.10.17. 300 000,00 6 2004.2.4. 100 000,00 6 2004.10.27. 100 000,00 6 Összesen 500 000,00 3. táblázat Az NG által a BWN1-nek a BWNB-vel történő egyesülése előtt nyújtott kölcsönök Szerződés napja Összeg (EUR-ban) Kamatláb (%) 2004.2.4. 100 000,00 6 2004.3.12. 200 000,00 6 2004.4.27. 200 000,00 6 2004.11.24. 110 000,00 6 2005.1.5. 200 000,00 6 2005.1.7. 150 000,00 6 2005.1.19. 100 000,00 6 2005.2.22. 75 000,00 6 2005.2.28. 75 000,00 6 2005.4.21. 150 000,00 6 2005.6.13. 100 000,00 6 2005.6.30. 50 000,00 6 2005.7.18. 50 000,00 6 2005.7.22. 100 000,00 6 Összesen 1 660 000,00 4. táblázat Az NG által a BWN2-nek a BWNB-vel történő egyesülése után és a BWNB névváltoztatása után nyújtott kölcsönök Szerződés napja Összeg (EUR-ban) Kamatláb (%) 2005.9.20. 200 000,00 6 2005.10.4. 50 000,00 6 2005.11.2. 100 000,00 6 2005.12.1. 50 000,00 6 2006.1.2. 200 000,00 6 2006.1.20. 200 000,00 6 2006.2.28. 50 000,00 6 2006.6.30. 20 000,00 6 2006.8.15. 100 000,00 6 2006.9.6. 130 000,00 6 2007.1.15. 150 000,00 6 2007.2.27. 100 000,00 6 2007.4.4. 250 000,00 6 Összesen 1 600 000,00 6

(23) 3. intézkedés (a tartomány által az NG-nek a „cash pooling” rendszeren keresztül nyújtott kölcsönök): ez az intézkedés a tartomány ún. „cash pooling” rendszeréből (38) a tartomány által az NG-nek nyújtott kölcsönökből áll. Az NG a Formula–1-es versenyek kapcsán 2003 óta, a „Nürburgring 2009” elnevezésű projekt (39) kapcsán pedig 2008 óta vett részt a tartomány „cash pooling” rendszerében (40). Az ISB is részt vesz a „cash pooling” rendszerben. A „cash pooling” rendszer célja a likviditás tartományban működő különböző holdingtársaságokon, alapítványokon és közvállalkozásokon belüli felhasználásának optimalizálása. A különböző vállalkozások és alapítványok „cash pooling” rendszerben való részvétele az érintett vállalkozás/alapítvány és a tartományi pénzügyminisztérium közötti egyetértési megállapodáson alapul. Amennyiben a „cash pooling” rendszeren belül a likviditási igény meghaladja a rendelkezésre álló forrásokat, a likviditási hiányt rövid távon finanszírozzák a tőkepiacon. 2003. június 30-tól2010. május 11-ig a tartomány összesen 399 805 370 EUR-t biztosított az NG-nek (beleértve a tartomány által az NG-nek a Formula–1-es versenyekre 2003. június 30. és 2009. június 30. között nyújtott, összesen 53 443 493 EUR kölcsönt, valamint a tartomány által a „Nürburgring 2009” elnevezésű projektre 2008. június 23. és 2010. június 30. között nyújtott 170 millió EUR kölcsönt) (41). A támogatás kedvezményezettje az NG. A részletek tekintetében lásd az 5. táblázatot. 5. táblázat A tartomány „cash pooling” rendszeréből az NG-nek kifizetett kölcsönök (42) Dátum Kifizetett összeg (EUR) Rendeltetés Kölcsönök visszafizetése (EUR) Átlagos kamatláb/év (%) 2003.6.30. 7 000 000 Formula–1-es díj 2,40 2003.8.4. – 1 000 000 2003.9.19. – 1 000 000 2003.10.28. – 1 000 000 2004.1.1. 1 361 877 Tagi kölcsönök kamata 2,06 2004.6.30. 6 016 931 Formula–1-es díj 2005.2.18. – 1 400 000 2,10 2005.5.27. 2 000 000 Formula–1-es díj 2006.5.8. 10 000 000 Formula–1-es díj 2,88 2006.5.9. – 8 000 000 2006.6.23. – 2 000 000 2007.7.23. 13 000 000 Formula–1-es díj 2008.6.23. 4 000 000 „Nürburgring 2009” projekt 3,87 2008.7.21. 6 500 000 „Nürburgring 2009” projekt 2008.8.22. 2 500 000 „Nürburgring 2009” projekt 2008.8.26. 6 000 000 „Nürburgring 2009” projekt 2008.9.23. 80 000 000 A „Bardepot” létrehozása 2008.9.25. 6 000 000 „Nürburgring 2009” projekt 2008.10.13. 10 000 000 „Nürburgring 2009” projekt 2008.11.19. 10 000 000 „Nürburgring 2009” projekt 2008.12.8. – 80 000 000 2009.1.19. 10 000 000 „Nürburgring 2009” projekt 0,68 2009.3.5. 95 000 000 A „Bardepot” létrehozása 2009.3.26. 15 000 000 „Nürburgring 2009” projekt 2009.4.16. 10 000 000 „Nürburgring 2009” projekt 2009.5.5. 15 000 000 „Nürburgring 2009” projekt 2009.5.22. 15 000 000 „Nürburgring 2009” projekt 2009.6.29. 10 000 000 „Nürburgring 2009” projekt 2009.6.30. 15 426 562 Formula–1-es díj 2009.7.13. – 95 000 000 2009.7.24. 20 000 000 „Nürburgring 2009” projekt 2009.10.2. 15 000 000 „Nürburgring 2009” projekt 2010.3.24. 6 000 000 „Nürburgring 2009” projekt 0,38 2010.5.11. 9 000 000 „Nürburgring 2009” projekt 2010.6.30. – 170 000 000 2011.1.11. – 40 405 000 2011.1.13. – 370

(24) 4. intézkedés (az NG által az MSR-nek nyújtott kölcsön): A „Nürburgring 2009” elnevezésű projekttel összefüggésben az NG 2007. december 27-én300 000 EUR összegű kölcsönt nyújtott az MSR-nek 7 %-os kamatláb mellett. Biztosíték szolgáltatására nem került sor.

(25) 5. intézkedés (az NG CST-nek szánt kölcsönei, megerősítő levele és hátrasorolt követelései): 2008. augusztus 27. és 2011. április 18. között az NG összesen 11 032 060 EUR összegű kölcsönt nyújtott a CST-nek 6 %-os kamatláb mellett (43). 6. táblázat Az NG által a CST-nek nyújtott kölcsönök Kedvezményezett A kölcsönnyújtás napja Összeg (EUR-ban) Kamatláb (%) CST 2008.8.27. 50 000 6 CST 2008.10.9. 100 000 6 CST 2009.1.30. 1 000 000 6 CST 2009.3.18. 1 000 000 6 CST 2009.4.17. 1 476 830,88 6 CST 2009.6.22. 1 000 000 6 CST 2009.7.20. 1 000 000 6 CST 2009.10.28. 2 250 000 6 CST 2010.2.10. 1 723 169,12 6 CST 2010.10.12. 250 000 6 CST 2010.10.13. 150 000 6 CST 2010.11.5. 150 000 6 CST 2010.10.30. 250 000 6 CST 2011.2.9. 500 000 6 CST 2011.4.18. 132 060 6 Összesen: 11 032 060

(26) A CST fizetésképtelenségének megakadályozása érdekében az NG 2009. december 23-án megerősítő levelet („Patronatserklärung”) küldött a CST-nek, amelyben kötelezettséget vállalt arra, hogy 2011. december 31-ig meghozza a CST fizetésképtelenségének megakadályozásához szükséges intézkedéseket. A megerősítő levelet intézkedés követte. 2010. december 13-án az NG bejelentette a CST-vel szembeni 10,4 millió EUR összegű követelésének hátrasorolását („Rangrücktritt”).

(27) 6. intézkedés (az NG által az IPC-nek fizetett szolgáltatási díj, valamint a PNG közvetítésével az MSR-nek nyújtott kölcsön): 2006 és 2008 között az IPC a magánbefektető-keresési szolgáltatásaiért összesen 640 000 EUR-t kapott az NG-től. Ezen túlmenően az NG 2008. október 15-én 6 %-os kamatláb mellett összesen 3 millió EUR kölcsönt nyújtott a Pinebeck Nürburgring GmbH-nak (a továbbiakban: PNG). 2008. október 15-én a PNG arra használta fel ezt a kölcsönt, hogy 6 %-os kamatláb mellett 3 millió EUR kölcsönt nyújtson az MSR-nek, míg a PNG csak 2 941 000 EUR-t fizetett ki a kölcsönből (44). Mindkét kölcsönhöz tartozott az NG javára nyújtott 3–3 millió EUR értékű biztosíték.

(28) 7. intézkedés (az MIB követeléseinek az NG javára történő engedményezése): 2009. április 17-én az MIB az NG-re engedményezte a CST által kölcsönfelvevőként felvett 1 476 830,88 EUR (45) összegű kölcsönökből fakadó követeléseit. Ezekért a kölcsönökért az MIB 1 476 830,88 EUR-t fizetett. Ez az ügylet lehetővé tette, hogy az NG teljes egészében visszafizesse a kölcsönt az MIB-nek, így az NG vált a CST hitelezőjévé (46).

(29) 8. intézkedés (az ISB által az NG-nek, az MSR-nek és a CMHN-nek nyújtott kölcsön): A finanszírozási költségek megtakarítása és a hosszú távú finanszírozás védelme érdekében 2010. július 28-án teljes mértékben átalakították a finanszírozási megállapodásokat. A tartomány „cash pooling” rendszerével kapcsolatos kötelezettségeket (3. intézkedés), a Bank für Tirol und Vorarlberg AG által a CMHN-nek nyújtott […] EUR összegű kölcsönt (47), a Kreissparkasse Ahrweiler által az MSR-nek nyújtott […] EUR összegű kölcsönt (48) az RIM által az MSR-nek – az RIM Mediinvestben szerzett csendes részesedései és ezt követően a Mediinvest MSR-nek nyújtott kölcsönei formájában (11. intézkedés) – nyújtott 85 512 000 EUR értékű kölcsönt egyetlen, az ISB által az NG-nek, az MSR-nek és a CMHN-nek nyújtott 325 265 000 EUR összegű kölcsönbe strukturálták át a tartomány utasításai alapján (49). A szóban forgó finanszírozási megállapodások átalakítása az alapul szolgáló kölcsönökön felüli, különálló intézkedés. Ez az NG, az MSR és a CMHN javára nyújtott új kölcsönt eredményez. A kölcsönt négy részletben folyósították: a 96 574 200 EUR összegű 1. részletet az NG számára infrastruktúrára, a 113 590 800 EUR összegű 2. részletet az NG számára egyéb beruházásokra (50), a 92 000 000 EUR összegű 3. részletet az MSR számára egyéb beruházásokra és a 23 100 000 EUR összegű 4. részletet a CMHN számára egyéb beruházásokra. A versenypálya létesítményeihez kapcsolódó első részlet kamatmentes. A 2–4. részlet az idegenforgalom előmozdítását célzó intézkedésekhez kapcsolódik (a kamatlábat lásd az alábbi 7. táblázatban). Ezen túlmenően az ISB-kölcsön jelzálog formájú biztosítékkal történő fedezésének mértéke 93 658 000 EUR, míg a 2–4. részlet biztosítékkal történő fedezése elsőbbséget élvez az 1. részlet biztosítékkal történő fedezésével szemben. A 7. táblázat az ISB-kölcsön feltételeit és az akkor érvényes alapkamatlábat foglalja össze. 7. táblázat Az ISB által nyújtott kölcsön finanszírozási feltételei sz. részlet Kedvezményezett Kifizetett összeg (EUR) Szerződés napja Kamatláb (51) 1 NG 96 574 200 2010.7.28. 0 % 2 NG 113 590 800 2010.7.28. 2012. december 31-ig: EONIA + 0,64 % = 1,121 % 2013. január 1-jétől: a Bizottság által megállapított referencia-kamatláb 3 MSR 92 000 000 2010.7.28. 2012. december 31-ig: EONIA + 0,64 % = 1,121 % 2013. január 1-jétől: a Bizottság által megállapított referencia-kamatláb 4 CMHN 23 100 000 2010.7.28. 2012. december 31-ig: EONIA + 0,64 % = 1,121 % 2013. január 1-jétől: a Bizottság által megállapított referencia-kamatláb

(30) 9. intézkedés (a tartomány által az ISB-nek a 8. intézkedéssel kapcsolatban nyújtott kezességvállalás: az ISB által az NG-nek, az MSR-nek és a CMHN-nek nyújtott kölcsön): 2010. július 28-án a tartomány (a kötelezettségek 100 %-os fedezésével kapcsolatos) feltétel nélküli és visszavonhatatlan kezességvállalási és mentesítési nyilatkozatot adott az ISB-nek az ISB-kölcsönből fakadó összes kötelezettség NG, MSR és CMHN általi teljesítéséért (8. intézkedés). Az NG, az MSR és a CMHN sem fizetett díjat a kezességvállalásért. Az ISB-kölcsönhöz (8. intézkedés) hasonlóan a kezességvállalás a versenypálya létesítményeire és az idegenforgalom előmozdítását célzó intézkedésekre egyaránt vonatkozik.

(31) 10. intézkedés (a Nürburgring komplexum bérbe adása az NAG-nak): A 2010. évi szerkezetátalakítási folyamat keretében az NG, az EWN, a Nürburgring Adventure GmbH (52), a Camp4Fun, az MSR és a CMHN 2010. május 1-jétől a versenypályát, a szabadidőparkot és más létesítményeket egy operatívlízing-szerződés alapján, nyílt kiválasztási eljárás megrendezése nélkül az NAG-nak (53) adta bérbe 20 évre (54). A lízing a versenypálya létesítményeire és üzemeltetésére, valamint az idegenforgalom előmozdítását célzó intézkedésekre vonatkozott. A Formula–1-es versenyek szervezése azonban külön koncessziós szerződés tárgyát képezte (17. intézkedés), így a lízing hatályán kívül esett. A minimális éves bérleti díj megállapított összege 2010. május 1-jétől2011. április 30-ig 0 EUR, 2011. május 1-jétől2012. április 30-ig 5 millió EUR volt, 2012. május 1-jétől2013. április 30-ig 11,5 millió EUR abban az esetben, ha az építési hibákat 2012. április 30-ig megszüntetik, illetve egyéb esetekben 10 millió EUR, 2013. május 1-jétől pedig 15 millió EUR volt (55). A 2010. május 1-jétől2012. október 31-ig szóló bérletért az NAG ténylegesen […] EUR-t fizetett (56). A lízingszerződést egyrészt az NG, az MSR, a CMHN, a CST, az NBG és a felszámoló, másrészt az NAG, a Mediinvest és más vállalatok között 2012. november 27-én létrejött egyezség („Vergleichsvertrag”) 2012. október 31-i visszamenőleges hatállyal megszüntette.

(32) 11. intézkedés (az RIM által a Mediinvesten és egy esetben a PNG-n – mint közvetítőkön – keresztül az MSR-nek nyújtott kölcsönök): 2008. május 29. és 2009. július 7. között az RIM csendes részesedések („stille Beteiligungen”) formájában tizenegy kölcsönt nyújtott a Mediinvestnek, összesen 85 512 000 EUR értékben a „Nürburgring 2009” elnevezésű projekt II. részének (szállodák) finanszírozására (57). Ugyanezen időszakban az RIM (támogatást nyújtó hatóság) és az MSR (kedvezményezett) közötti közvetítőként eljáró Mediinvest arra használta fel ezeket a forrásokat, hogy magasabb kamat mellett nyújtson kölcsönt az MSR-nek (lásd alább) (58). A csendes részesedéseket fix kamat és az arra felszámított 2 %-os változó kamat mellett biztosították, ez utóbbi elvileg a Mediinvest MSR-ben szerzett részesedésének elidegenítésétől vagy a Mediinvest 2009-es nyereségétől függ. Biztosíték nyújtására is sor került. E csendes részesedések összefoglalása a 8. táblázatban található: 8. táblázat Az RIM Mediinvestben szerzett csendes részesedései Szerződés napja Összeg (EUR) Kamatláb (%) 1 2008.5.29. […] […] 2 2008.9.29. […] […] 3 2008.11.12. […] […] 4 2008.12.22. […] […] 5 2009.4.30. […] […] 6 2009.5.14. […] […] 7 2009.5.26. […] […] 8 2009.6.9. […] […] 9 2009.6.23. […] […] 10 2009.6.30. […] […] 11 2009.7.7. […] […] ÖSSZESEN: […]

(33) 2008. május 27. és 2009. július 7. között a Mediinvest kilenc kölcsönt nyújtott az MSR-nek összesen 75 484 000 EUR értékben; a kölcsönök 7 %-os kamatot (illetve 2009. november 1-jétől visszamenőlegesen 5,1 %-os kamatot) tartalmaztak, biztosíték nyújtására nem került sor. Ezeket a kölcsönöket összefoglalóan a 9. táblázat mutatja be: 9. táblázat A Mediinvest által az MSR-nek nyújtott kölcsönök Szerződés napja Összeg (EUR) Kamatláb 1 2008.5.27. […] évi […] %; 2009. november 1-jétől: évi […] % 2 2008.12.22. […] évi […] %; 2009. november 1-jétől: évi […] % 3 2009.4.30. […] évi […] %; 2009. november 1-jétől: évi […] % 4 2009.5.15. […] évi […] %; 2009. november 1-jétől: évi […] % 5 2009.5.26. […] évi […] %; 2009. november 1-jétől: évi […] % 6 2009.6.9. […] évi […] %; 2009. november 1-jétől: évi […] % 7 2009.6.23. […] évi […] %; 2009. november 1-jétől: évi […] % 8 2009.6.30. […] évi […] %; 2009. november 1-jétől: évi […] % 9 2009.7.7. […] évi […] %; 2009. november 1-jétől: évi […] % ÖSSZESEN 75 484 000

(34) Ezen túlmenően a Mediinvest 2008. november 12-én (2009. december 31-ig) 6 %-os kamatláb mellett 10 millió EUR kölcsönt nyújtott a PNG-nek, míg ez utóbbi vállalat ugyanezen a napon ugyanekkora összegű és ugyanekkora kamatlábú kölcsönt nyújtott az MSR-nek.

(35) 12. intézkedés (a tartomány által az ISB-nek a 11. intézkedéssel kapcsolatban nyújtott kezességvállalás: az RIM Mediinvestben szerzett csendes részesedése): Az ISB által az RIM-nek nyújtott – az ez utóbbi által a Mediinvestnek folyósított kölcsönökre (11. intézkedés) felhasznált – kölcsönökkel összefüggésben a tartomány a kötelezettségekre 140 millió EUR erejéig kezességvállalást biztosított (a kötelezettségek 100 %-os fedezése) (59). Kezességvállalási díj fizetésére nem került sor. A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó intézkedés kedvezményezettje az MSR volt, mivel ez a vállalat volt a 11. intézkedés kedvezményezettje.

(36) 13. intézkedés (a tartomány által az NG-nek továbbított szerencsejátékadó-bevételek): 2009 februárjában elfogadták a tartományi szerencsejáték-törvény módosítását, amely lehetővé tette a szerencsejátékadó-bevételek NG-nek történő továbbítását. A továbbított adóbevételeket az idegenforgalom előmozdítására kívánták felhasználni. A következő összegekről volt szó: 2009. december 29-én 1,6 millió EUR, 2010. október 29-én 3,2 millió EUR, 2011. március 29-én pedig 3,2 millió EUR, azaz összesen 8 millió EUR.

(37) 14. intézkedés (a tartomány által az NG-nek nyújtott tagi kölcsönök, valamint a „Nürburgring 2009” elnevezésű projekt esetében a tartozás hátrasorolása): A „Nürburgring 2009” elnevezésű projekt előkészítéséhez és megvalósításához az NG 2007. augusztus 21-én 20 millió EUR összegű, 2009. december 22-én 10 millió EUR összegű, 2010. december 28-án 4,65 millió EUR összegű és 2011. április 26-án 3,2 millió EUR összegű, nem fix lejáratú kamatmentes kölcsönt kapott a tartománytól (60). Ezen túlmenően a tartomány 2011. december 9-én 4,95 millió EUR összegű kölcsönt nyújtott az NG-nek. A tartomány ezenfelül az NG fizetésképtelenségének elkerülése érdekében a fent említett, 20 millió EUR összegű kölcsönnel kapcsolatban 2007. augusztus 29-én bejelentette a tartozás hátrasorolását („Rangrücktritt”), ezzel az NG-vel szembeni követeléseit az NG-vel szembeni összes hitelezői követelés rangsorában az utolsó helyre sorolta.

(38) 15. intézkedés (az MSR üzletrészeinek a Mediinvestről és a Geisler & Trimmelről az NG-re és a Weberről az RIM-re történő átruházása): a 2010. március 25-i üzletrész-vásárlási megállapodással az MSR-ben a Mediinvest (49,5 %) és a Geisler & Trimmel (33,8 %) vállalat által szerzett üzletrészeket átruházták az NG-re, amely már a szóban forgó üzletrészek 10 %-ával rendelkezett. A Weber tulajdonát képező MSR-üzletrészeket (6,7 %) ugyanez a megállapodás átruházta az RIM-re. A vételár ügyletenként 1 EUR volt (azaz összesen 3 EUR) (61).

(39) 16. intézkedés (a tartomány által a Formula–1-es versenyekhez az NG-nek nyújtott tagi kölcsön és támogatás): Ezen túlmenően a tartomány 2011. január 11-én40 405 000 EUR összegű, nem fix lejáratú kamatmentes kölcsönt nyújtott az NG-nek a Formula–1-hez a „cash pooling” rendszerben kapcsolódó kötelezettségek kiegyenlítéséhez. A tartomány ezenfelül 2011 júliusában 13,5 millió EUR támogatást nyújtott a Formula–1-es versenyek 2011. évi megszervezésére.

(40) 17. intézkedés (Formula–1-es koncessziós szerződés): 2010. december 13-án a Formula–1-es versenyek szervezésére vonatkozó koncessziós szerződés jött létre az NG és az NAG között (62). E koncessziós szerződésben az NG a Formula–1-es versenyek megszervezésére kérte az NAG-t, és kompenzációfizetési kötelezettséget vállalt (63). Németország szerint e megállapodás alapján az NAG-nak az NG-vel létrejött operatívlízing-szerződése szerinti bérleti díj kiszámításához figyelembe nem veendő pénzügyi eszközöket kellett kapnia, az NG és az NAG között azonban nem került sor tényleges kifizetésekre. Az egyrészről az NG, az MSR, a CMHN, a CST, az NBG és a felszámoló, és másrészről az NAG, a Mediinvest és más vállalatok között 2012. november 27-én létrejött egyezség alapján a koncesszió megszűnt.

b) A 2012. augusztus 7-i határozat hatálya alá tartozó intézkedések

(41) 18. intézkedés (az ISB által az NG, az MSR és a CMHN javára elfogadott kamatfizetések átütemezése): 2012. május 15-én az ISB 2012. november 15-ig elhalasztotta a 2012. április 30-án esedékes 2,98 millió EUR összegű kamat fizetését (beleértve a kölcsön fel nem használt részéért járó 48 913,78 EUR összegű kompenzáció elhalasztását is). Az átütemezett összegekre 8,17 %-os éves kamatlábat számítottak fel. A kamatfizetés-halasztás egyes vállalatok közötti pontos megoszlása a következő: 1,473 millió EUR jut az NG-re, 1,205 millió EUR az MSR-re és 303 000 EUR a CMHN-re.

(42) 19. intézkedés (tartozás hátrasorolása és kezességvállalás): 2012. május 15-én a tartomány a 325 265 000 EUR összegű kölcsön keretében (8. intézkedés) az ISB által az NG-nek, az MSR-nek és a CMHN-nek nyújtott 254 millió EUR kölcsön vonatkozásában bejelentette a tartozás hátrasorolását. Ezenfelül ami az említett kölcsönök 2014-től esedékes visszafizetését illeti, a tartomány 2012. május 15-én bejelentette, hogy az NG, az MSR és a CMHN fizetésképtelensége esetén e vállalatok mentesülnek a fizetési kötelezettségük alól, és a tartomány beváltja a korábban az ISB-nek biztosított kezességvállalását (9. intézkedés).

2.4. A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK ÉS KITERJESZTÉSÉNEK INDOKAI

(43) A 2012. március 21-i határozatban és a 2012. augusztus 7-i határozatban a Bizottság arra az előzetes következtetésre jutott, hogy mind a tizenkilenc intézkedés állami támogatásnak minősül, és az intézkedések EUMSZ-szel való összeegyeztethetőségével kapcsolatos kétségeket juttatott kifejezésre.

2.5. AZ AJÁNLATTÉTELI ELJÁRÁS ÉS AZ ESZKÖZÖK ELIDEGENÍTÉSE

(44) Az ajánlattételi eljárást a felszámoló által kiadott, 2013. május 14-i sajtóközlemény jelentette be. A KPMG a Financial Times-ban, a Handelsblattban és a Nürburgring honlapján 2013. május 15-én ajánlati felhívást tett közzé. Az eljárás keretében mintegy 300 beruházói kapcsolatfelvételre került sor, amelyekre az eladók nevében a KPMG reagált. Az ajánlattételi eljárásban az érdekelt feleket felkérték részvételi szándékuk kifejezésére (mintegy 70 vállalkozás fejezte ki részvételi szándékát), és miután különféle dokumentumokat kaptak a Nürburgringről, felkérték őket arra, hogy 2013. szeptember 26-ig tegyenek indikatív ajánlatot. Az eladók 2013. július 19-i levelükben minden érdekelt beruházót tájékoztattak a következőkről: „Az eljárás következő szakaszában részt venni szándékozó felek felkérést kapnak arra, hogy 2013. szeptember 12-én (közép-európai idő szerint) 17.00 óráig nyújtsanak be indikatív ajánlatot. A határidő után benyújtott ajánlatok is elbírálásra kerülnek.” (64). Az indikatív ajánlatok fenti, 2013. szeptember 12-i határidejét egy 2013. szeptember 12-i levél 2013. szeptember 26-ig meghosszabbította; a levélben a következő állt: „Az eladók az indikatív ajánlatok benyújtási határidejének meghosszabbítása mellett döntöttek, annak érdekében, hogy a potenciális beruházók befejezhessék az átadott anyagok elemzését. Az új végső határidő ezúttal 2013. szeptember 26. (közép-európai idő szerint) 17.00 óra. A határidő után benyújtott ajánlatok is elbírálásra kerülnek” (65). Az eladók a 2013. december 17-i levelükben 2013. december 11-ről2014. február 17-re halasztották a megerősítő ajánlatok benyújtásának határidejét, és kifejtették: „Annak érdekében, hogy a potenciális beruházók befejezhessék az átadott tájékoztató anyagok elemzését és a Nürburgring értékpotenciálját maximálisan tükröző végleges ajánlatot nyújthassanak be, a 2013. december 11. (közép-európai idő szerint) 17.00 órai eddigi végső határidő immár 2014. február 17. (közép-európai idő szerint) 17.00 óra. Az egyértelműség kedvéért elvileg az e határidő után benyújtott ajánlatok is elbírálásra kerülnek, amennyiben az ajánlat feltételei megfelelnek a további eljárásnak. A késedelem okozta hátrányokért nem jár kompenzáció, azokat a beruházóknak kell megfizetniük. Kérjük, vegyék figyelembe, hogy az eladók az új határidő lejártát követően rövid időn belül kiválaszthatják a további eljárásnak megfelelő feleket” (66).

(45) A felszámolók a következő elidegenítési struktúrát döntötték el és valósították meg az NG, az MSR és a CMHN eszközeinek elidegenítéséhez.

(46) Az ajánlattételi eljáráshoz az NG, az MSR és a CMHN eszközeit 11 különálló eszközcsoportra osztották (67). A részvételi szándék kifejezésére közzétett felhívás szerint: „Az eladók egy vagy több beruházónak kívánják eladni az eszközöket (»RING projekt«). A beruházóknak lehetőségük lesz az összes eszköz, meghatározott eszközcsoportok (»javasolt eszközcsoportok«) vagy egy-egy eszköz felvásárlására. A javasolt eszközcsoportok meghatározása az eszközök és a kapcsolódó költségek elkülöníthetősége alapján történik. Az a cél, hogy az ügylet a felépítését tekintve eszközügylet legyen. A polgári jogi felelősség és a finanszírozási felelősség továbbra is teljes egészében a fizetésképtelen jogalanyokat terheli, ez lehetővé teszi, hogy az új indulásra tiszta mérleggel kerüljön sor” (68). Emellett az érdekelt beruházóknak 2013. július 19-én elküldött levél szerint: „A beruházóknak lehetőségük lesz arra, hogy az összes eszközt felvásárolják, meghatározott eszközcsoportokat (»javasolt eszközcsoportok«) vagy egy-egy eszközcsoport vásároljanak fel. A javasolt eszközcsoportok meghatározása az eszközök és a kapcsolódó költségek elkülöníthetősége alapján történik” (69).

(47) A felszámolók nem állapítottak meg az eszközök jövőbeli felhasználására vonatkozó feltételeket. Az eszközök felhasználására vonatkozó korlátozások a hatályos nemzeti építésügyi és környezetvédelmi jogszabályokból, valamint a nagyközönségnek a Nürburgring versenypályához való hozzáférését garantáló tartományi törvényből fakadnak.

(48) Ahogyan az érdekelt beruházóknak 2013. július 19-én és 2013. október 17-én elküldött levelekben meghatározásra került, a beruházók kiválasztása a következő feltételek alapján történik: a) az összes eszközből befolyt teljes bevétel maximalizálása; és b) az ügyletek várható biztonsága (70). E feltételek részletes ismertetése a következő volt: „A kapcsolódó ajánlatban szereplő eszközök ajánlati ára; a kapcsolódó ajánlatban nem szereplő eszközök értékével kapcsolatos potenciális vonzatok, ha vannak ilyenek; a kapcsolódó ajánlatban szereplő eszközök további elkülönítésének költségei, ha vannak ilyenek; a kapcsolódó ajánlat kulcsfontosságú feltevései és feltételei teljesülésének költségei; a szerződéskötés valószínűsége”. Kifejtésre került továbbá az, hogy: „a szerződéskötés valószínűségének értékelése a következők figyelembevételével történik: i. az esedékes átvilágítási követelmények, ii. az ügylet finanszírozásának garantáltsága, amelyet a finanszírozás finanszírozási partnerek általi megerősítése támaszt alá, iii. a szabályozói engedélyezés szükséges lépései, iv. az ügylet teljesítéséig szükséges belső jóváhagyási lépések, valamint v. az NG, az MSR és a CMHN eszközeinek felvásárlására vonatkozó stratégiai indokolás vagy jövőbeli tervek és azok megvalósításának valószínűsége”. Megjegyzendő, hogy a végleges ajánlat kiválasztási feltételei között környezetvédelmi megfontolások nem szerepeltek.

(49) A minősített ajánlatot benyújtott ajánlattevőket 2013. október 17-én és 2013. december 17-én kelt levélben a következőkről tájékoztatták: a) az indikatív, illetve a végleges ajánlatokat még abban az esetben is figyelembe veszik, ha azok benyújtása a vonatkozó határidők lejárta után történik, feltéve, hogy az ajánlatok feltételei megfelelnek a további eljárásnak; b) a késedelmes benyújtás okozta hátrányokat teljes egészében a kérdéses ajánlattevő fizeti meg; és c) az eladók a határidő lejártát követően rövid időn belül kiválaszthatják a minősített ajánlattevőket. A felszámolók szerint az eladók arról tájékoztatták az ajánlattevőket, hogy a határidő és az adásvételi szerződés megkötése között javíthatnak az ajánlatukon vagy új ajánlatot is benyújthatnak.

(50) 2014. február elejéig 24. részvételre jelentkező (71) juttatott el indikatív ajánlatot. Közülük 18. részvételre jelentkező kerülhetett az átvilágítási szakaszba (72), és 13 ajánlattevő nyújtott be megerősítő ajánlatot minden vagy egy-egy eszközcsoportra vagy az egyes eszközökre vonatkozóan, ezen belül négy ajánlattevő az összes eszközre vonatkozóan tett ajánlatot: 1. a Capricorn Automotive GmbH és a Capricorn Holding GmbH (a továbbiakban: Capricorn); 2. a [2. ajánlattevő]; 3. a [3. ajánlattevő]; 4. a [4. ajánlattevő]. Az ajánlatok elbírálása a következők alapján történt: a) az összes eszközből befolyt teljes bevétel maximalizálása; és b) az ügyletek várható biztonsága (73). Az értékelés végső szakaszában azokat az ajánlatokat bírálták el, amelyek eleget tettek ezeknek a feltételeknek; ezek az ajánlatok az összes eszközcsoportra vonatkoztak. Az említett ajánlattevők közül a Capricorn és a [2. ajánlattevő] erősítette meg, hogy hozzáfér a vásárláshoz szükséges finanszírozáshoz: 2014. március 7-én a [2. ajánlattevő] egy 2014. február 24-én kelt kötelező erejű levelet juttatott el, amelyben tájékoztatta a KPMG-t a pénzügyi lehetőségeiről; továbbá 2014. március 11-én a Capricorn eljuttatta az eladóknak […] 2014. március 10-én kelt, a Capricornhoz intézett kötelező érvényű levelét, amelyben ez utóbbit arról tájékoztatta, hogy […] a szóban forgó eszközök felvásárlása céljából 45 millió EUR összegű kölcsönt kíván lehívni a Capricorn számára. Az ajánlatok alapján ezzel párhuzamosan tárgyalás folyt a szerződésekről, amelyek közjegyző előtti hitelesítésére a [2. ajánlattevővel] 2014. március 7-én, a Capricornnal pedig 2014. május 10-én került sor.

(51) 2014. március 11-én a fizetésképtelen vállalkozások hitelezőinek bizottsága jóváhagyta a Capricorn (konkrétan a capricorn NÜRBURGRING Besitzgesellschaft GmbH) részére történő elidegenítést, mivel e vállalat nyújtotta be a finanszírozás bizonyítékát is tartalmazó legmagasabb árú ajánlatot. A Capricorn ajánlatában szereplő ár 77 millió EUR, míg a [2. ajánlattevő] ajánlatában szereplő ár [47–52] millió EUR volt. A Capricornnal létrejött adásvételi szerződést az NG, az MSR és a CMHN 2014. március 11-én, a felszámoló 2014. március 13-án írta alá (74).

(52) A fent ismertetett ajánlattételi eljárást követően az NG, az MSR és a CMHN eszközeit (minden tárgyi és immateriális eszközét, beleértve az összes telket, épületet, védjegyet és internetes domainhoz fűződő jogot is) a kötelezettségek és a pénzügyi eszközök kivételével a Capricorn vásárolta meg. A Capricorn tulajdonosai: az üzletrészek 67 %-ával rendelkező capricorn HOLDING GmbH (75) és az üzletrészek 33 %-ával rendelkező GetSpeed GmbH & Co KG (76).

(53) Az ajánlattételi eljárásra bocsátott eszközcsoportokkal kapcsolatos munkaszerződések átruházása a német jogból (77) és a német munkaügyi bíróságok ítélkezési gyakorlatából (78) fakad, amelyek előírják, hogy az alkalmazottak automatikusan átkerülnek az eszközök vevőjéhez, azonban fizetésképtelenség esetén a vevő kérheti a felszámolótól a munkaszerződések megszüntetését. Jelen esetben az adásvételi szerződés előírja, hogy az NBG (a Nürburgring komplexum jelenlegi üzemeltetője) a Capricorn kérésére 2014-ben megszüntet munkaszerződéseket. Ez utóbbi tulajdonképpen megállapította, hogy a felvásárolt eszközök gazdaságilag életképes üzemeltetésének eléréséhez a (2014 eleji állapot szerinti) összesen 297 alkalmazottból 253-ra lesz szüksége, így 44 alkalmazott munkaszerződésének megszüntetésére kérte az NBG-t. Ennek következtében 2015. január 1-jétől (a felvásárolt eszközök Capricorn általi üzemeltetésének kezdő időpontjától) a fizetésképtelen vállalkozások összes alkalmazottjának 85 %-a kerül át a Capricornhoz.

(54) Az adásvételi szerződés felei kötelesek a szerződést végrehajtani, amint létezik olyan bizottsági határozat, amely kimondja, hogy sem a vevő, sem az operatív vállalkozása nem kedvezményezettje a vizsgált, visszatérítendő támogatásnak, továbbá: a) a bizottsági határozat jogi úton történő megtámadására biztosított határidő fellebbezés nélkül lejárt; vagy b) fellebbezés esetén a bizottsági határozatot helyben hagyó, a továbbiakban megtámadhatatlan bírósági ítélet született. E feltételnek az volt a célja, hogy fedezze a 77 millió EUR nagyságrendű eszközár és az eszközök pénzügyi kockázata közötti eltérést, amely a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló, 2012. május 21-i, illetve a hivatalos vizsgálati eljárás kiterjesztéséről szóló, 2012. augusztus 7-i bizottsági határozat alapján 456 millió EUR állami támogatás esetleges visszatérítésének kötelezettségéből fakadt.

(55) A vállalkozást a 2014-es évadban az NBG üzemelteti. Ezt követően a vállalat felszámolását tervezik. Az NBG 2014. évi pénzforgalma (6 millió EUR) az eladónál marad. Ez a szerződés lebonyolításának elősegítése érdekében átalány formájában a vételár részét képezi. Ami a kedvezményezetteket, az NG-t, az MSR-t és a CMHN-t illeti, azok a felszámolási eljárásuk keretében végleg megszüntették minden tevékenységüket és alkalmazottakat sem foglalkoztatnak. Ugyanakkor a felszámolók a német csődjog értelmében felhatalmazást kapnak arra, hogy a fizetésképtelenségi eljárás alatt álló vállalatok követeléseinek és kötelezettségeinek rendezése érdekében bírósági eljárást folytassanak. E követelések és kötelezettségek rendezését, valamint a végleges felszámolásnak a fizetésképtelenségi eljárást lefolytató bíróság általi jóváhagyását követően a vállalatok törölhetők a cégjegyzékből.

(56) Az üzleti tevékenység 2015-ös évad alatti lebonyolítása érdekében a vevő (Capricorn) létrehozza a Capricorn NÜRBURGRING GmbH operatív vállalkozást (a továbbiakban: operatív vállalkozás), amely megköti a 2015-ös évadra szóló szerződéseket. Annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás kedvezményezettjei végleg eltűnjenek a piacról, a Bizottság a következő intézkedésekről kapott tájékoztatást. Ha 2015 elejére nem születik megtámadhatatlan bizottsági határozat, az elidegenített eszközöket 2015. január 1. előtt egy új vállalkozásra (a továbbiakban: új vállalkozás) ruházzák át, amelyben az üzletrészek 95,1 %-át a vevő, 4,9 %-át egy független vagyonkezelő birtokolja. Habár a vagyonkezelő a hitelezők, nem pedig az állami támogatás fizetésképtelen kedvezményezettjeinek érdekében jár el, nem kell figyelembe vennie a hitelezők utasításait. Az új vállalkozás és az operatív vállalkozás között emellett bérleti szerződés jön létre, amely az értékesítési szerződés hatálybalépésének időpontjával egy időben fogja érvényét veszíteni. Az operatív vállalkozás a saját neve alatt, saját üzleti terve alapján és az általa választott munkaerővel folytatja üzleti tevékenységét (lásd a fenti (53) preambulumbekezdést). Az új vállalkozásnak évente összesen [4,6–5,1] millió EUR bérleti díj fizetendő, amely a nürburgringi vállalkozások felszámolás alá vont vagyonát képezi (a csődvagyon javára teljesített összes kifizetést – kizárólag a hitelezők közötti elosztás céljából – a felszámolók vagyonkezelői számlájára utalják). A bizottsági határozat hatálybalépésekor a vagyonkezelő az új vállalkozásban szerzett összes részesedését a vevőre ruházza át. Másrészt ha a vevő nem tudja teljesíteni a szerződéses fizetési kötelezettségeit, a vagyonkezelő értékesítheti az eszközöket. Ezen túlmenően a bizottsági határozat megsemmisítése esetén az eszközök azonnali értékesítés céljából visszakerülnek a felszámolókhoz, mivel a német fizetésképtelenségi jog szerinti felszámolási kötelezettség még ilyen esetben is továbbra is fennáll. Nincs lehetőség arra, hogy az új vállalkozás folytassa a Nürburgring vállalatok üzleti tevékenységeit. A Bizottság megjegyzi, hogy ez a rendelkezés nem módosítja az elidegenítés alapfeltételeit, beleértve az eladási árat és a fizetési feltételeket is, amelyek változatlanok maradnak (79).

3. NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

3.1. NEHÉZ HELYZETBEN LÉVŐ VÁLLALKOZÁS

(57) A hivatalos vizsgálati eljárással kapcsolatos észrevételeiben Németország azzal érvelt, hogy az NG 2008. július 1-jén (80), illetve a 325 265 000 EUR összegű ISB-kölcsön nyújtásakor, 2010. július 28-án nem volt nehéz helyzetben lévő vállalkozás (81). Ami az NG, az MSR és a CMHN 2012 májusa és 2012 júliusa közötti időszaktól a hivatalos vizsgálati eljárás kiterjesztéséig fennálló helyzetét illeti, Németország azt állítja, hogy a Bizottság nem vette figyelembe az NG, az MSR és a CMHN fizetésképtelenségét, mint a megmentési támogatást előzetes eljárás keretében elutasító (82) határozatának visszafordíthatatlan következményét, és így megsértette az arányosság elvét. (83) Németország továbbá azzal érvel, hogy az NG az infrastruktúra építését és különösen a Formula–1-es és a Superbike versenyek szervezését a közszféra nevében végezte el (84), ezért e tevékenységek nem vehetők figyelembe a gazdasági helyzet elemzése, a nehéz helyzetben lévő vállalkozássá minősítés és az „először és utoljára” elv (85) alkalmazása során.

3.2. ÁLLAMI FORRÁSOK ÉS AZ ÁLLAMNAK VALÓ BETUDHATÓSÁG

(58) Az NG által végrehajtott intézkedések tekintetében Németország elismeri, hogy a források az államnak tudhatók be (86).

3.3. GAZDASÁGI TEVÉKENYSÉG

(59) Németország szerint a lelátó, a többfunkciós hallok, a beléptető rendszerek, valamint az oktatási és szórakoztató létesítmények építése (a „Nürburgring 2009” elnevezésű projekt I. része (87)) nem gazdasági tevékenység, mivel a lipcse-hallei repülőtér ügyében hozott ítélet (88) nem alkalmazható az általános (regionális és sport-) infrastruktúra építésére (89), az építkezés olyan létesítményeket érint, amelyekre a sportról szóló 2007-es bizottsági fehér könyvben foglalt feltételek (többfunkciós használat, megkülönböztetésmentes hozzáférés stb.) teljesülnek, magánberuházó nem hajtana végre ilyen projektet, és a versenypályákat rendszerint nem magánúton építik nem kielégítő nyereségesség ellenében (90).

(60) Ami a Formula–1-es eseményeket illeti, Németország megítélése szerint azok strukturálisan veszteségesek, nem tekinthetők az NG szokásos üzleti tevékenységének, mivel még állami támogatással is az NG negatív eredményéhez vezettek, ez a vállalat nem szervezné meg ezeket az eseményeket, ha nem számítana állami finanszírozásra, márpedig a hatóságok úgy döntöttek, hogy a Formula–1-es eseményeket regionális politikai indokok miatt, a szokásos piaci feltétek mellett, az NG-n keresztül finanszírozzák (91). Németország ezért azt állítja, hogy ezeknek az eseményeknek a szervezése nem tekinthető az NG gazdasági tevékenységének. Ha támogatásról van szó, Németország azt állítja, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatás feltételei teljesülnek.

3.4. SZELEKTIVITÁS

(61) Németország azzal érvel, hogy még abban az esetben is, ha az intézkedések finanszírozása gazdasági tevékenység lenne, az nem szelektív, mert a sportról szóló 2007-es fehér könyv feltételei (nem egy használó; megkülönböztetésmentes hozzáférés; többfunkciós használat és bérbe adás ésszerű piaci árakon; az infrastruktúrát nem a piac biztosítja, mert az nem lenne gazdaságos; a hatóságok felelőssége) teljesülnek.

3.5. ELŐNY

a) A 2012. március 21-i határozat hatálya alá tartozó intézkedések

(62) Németország elismeri, hogy nem talált olyan hosszú távra tervező magánberuházót, amely beruházott volna a „Nürburgring 2009” elnevezésű projektbe.

(63) Az 1. intézkedés (tőketartalékba történő befizetések és tőkeemelés 2004 augusztusában, 2004 decemberében és 2007 szeptemberében) tekintetében Németország azzal érvel, hogy az előny kérdése azért nem lényeges, mert az intézkedés célja nem gazdasági tevékenység volt.

(64) A 2. intézkedés tekintetében Németország azzal érvel, hogy az NG által a leányvállalatainak nyújtott kölcsön kamatlába (6 %) nem jelent előnyt a leányvállalatok számára, mivel a piaci kölcsönök kamatlábához hasonló.

(65) Ami a 3. intézkedést illeti, Németország szerint a „cash pooling” rendszer által 170 millió EUR (92) összegben finanszírozott intézkedéseket piaci feltételek mellett hajtották végre, ugyanis: a) a „cash pooling” rendszert a tartomány egy piacon működő holdinghoz hasonlóan vette igénybe (93); b) az NG rendszeresen fizette a kamatokat; és c) a pénzeszközöket a 8. intézkedéssel összefüggésben teljes egészében visszafizették. Németország azt is jelezte, hogy a tartomány „cash pooling” rendszeréből az ISB-nek nyújtott kölcsönök kizárólag az ISB refinanszírozására szolgáltak az ISB által az NG-nek nyújtott kölcsönök vonatkozásában (lásd még a (70) preambulumbekezdést), és hogy a tartománynak a „cash pooling” rendszerből fakadó piaci feltételei nem szálltak át az NG-re mint kötelezettre.

(66) A 4. intézkedés (az NG által az MSR-nek nyújtott kölcsön) tekintetében Németország azt állítja, hogy a 7 %-os kamatláb a piacnak megfelelő kamatlábnak tűnik.

(67) Az 5. intézkedés (az NG által a CST-nek nyújtott támogatás) tekintetében Németország azt állítja, hogy az a piacnak megfelelő: a projekt NG és MIB általi, paritási feltételek melletti kezdeti finanszírozását követően az MIB később nem tudta ugyanakkora összegben biztosítani a szükséges tagi kölcsönöket, mint az NG. Mivel az NG-nek a projektből való kivonulása veszélyeztetné a jegyértékesítési rendszer időben történő rendelkezésre bocsátását, továbbá minden valószínűség szerint értéktelenné tenné az NG korábbi beruházását, az NG-nek érdemes volt ragaszkodnia a megváltozott feltételek mellett biztosított tervezett projekthez, különösen azért, mert az üzleti terv ésszerű megtérüléssel kapcsolatos várakozásokat tett lehetővé, és mert az NG az NG-től kapott biztosítékot.

(68) A 6. intézkedés (az IPC-nek fizetett ellentételezés, valamint az MSR-nek a PNG közvetítésével nyújtott kölcsön) tekintetében Németország azzal érvel, hogy a kedvezményezettek szolgáltatásokért járó díjazásként és piaci feltételekkel egyenértékű feltételek mellett nyújtott kölcsönként kapták meg a kifizetéseket.

(69) A 7. intézkedés (az MIB CST-vel szembeni követeléseinek az NG javára történő engedményezése) tekintetében Németország nem foglalkozik a potenciális előnnyel kapcsolatos kérdésekkel.

(70) A 8. intézkedés (az ISB által az NG-nek, az MSR-nek és a CMHN-nek nyújtott kölcsön) tekintetében Németország közli, hogy az ISB nem függetlenül (a szokásos piaci feltételek elvén működő) (önálló) vállalkozásként, hanem a tartományi közigazgatási szerv kifejezett utasítását fogadó és e szerv részét képező szakosított hitelintézetként járt el (94). Németország szerint a II. megállapodásban foglalt elvek alkalmazandóak az ISB-kölcsönnek (95), az ISB „cash pooling” rendszerben való részvételével történő refinanszírozására, ezért ez a részvétel nem minősül az ISB javára nyújtott támogatásnak (96).

(71) A 9. intézkedés (a tartomány által az ISB-nek a 8. intézkedéssel kapcsolatban nyújtott kezességvállalás) tekintetében Németország azt állítja, hogy a szóban forgó kezességvállalás az ISB és a tartomány egymás közötti kapcsolata keretében történő kockázatmegosztásra terjed ki és nem juttatja előnyhöz a kölcsön kedvezményezettjeit (az NG-t, az MSR-t és a CMHN-t), mivel nem javította a kölcsönük kondícióit (97).

(72) A 10. intézkedés (a 2010. március 25-én létrejött operatívlízing-szerződés) tekintetében Németország benyújtotta a Nürburgring operatív lízingjéért fizetett bérleti díjjal kapcsolatban a tartomány által megrendelt, 2011. szeptember 29-i szakértői véleményt, amely megállapította a piacnak megfelelő éves bérleti díjak minimális és maximális tartományát. Németország azt állítja, hogy a szakértői vélemény szerint a várható bérleti díj 20 %-kal meghaladja a maximális piaci szintet, és fedezné a lízingbe adó 330 millió EUR-t kitevő építkezési költségét és az ésszerű nyereséget (98).

(73) A „Nürburgring 2009” elnevezésű projekt II. részének finanszírozására szolgáló 11. intézkedés szerinti kölcsönök (az RIM által az MSR-nek a Mediinvest és a PNG közvetítésével nyújtott kölcsönök) tekintetében Németország azzal érvel, hogy azok megfelelnek a piacgazdasági befektető elvének és nem járnak előnnyel, mivel az alkalmazott kamatlábak (két kölcsöntől, a 2008. november 12-i és a 2008. december 22-i kölcsöntől eltekintve) magasabbak az alkalmazandó referencia-kamatlábaknál.

(74) A 12. intézkedés (a tartomány által az RIM-nek és az MSR-nek a Mediinvest közvetítésével, a 11. intézkedéssel kapcsolatban nyújtott kezességvállalás) tekintetében Németország azt állítja, hogy a tartomány kezességvállalása csak a kölcsönök kedvezményezettjeit juttatja előnyhöz, az ISB-t vagy az RIM-et nem, a kezességvállalás ugyanis a kölcsönnyújtás feltétele volt.

(75) A 13. és a 14. intézkedés (az idegenforgalom előmozdítására szánt szerencsejátékadó-bevételek (99) és a tartomány által nyújtott kölcsönök) tekintetében Németország nem állítja, hogy azok megfelelnek a piacgazdasági befektető elvének. Ami a szerencsejáték-adót illeti, Németország az intézkedést az idegenforgalom előmozdításával kapcsolatban felmerült infrastrukturális költségekért járó kompenzációként írja le. A tartozás hátrasorolása kapcsán Németország azzal érvel, hogy az csak deklaratív hatállyal bír, mivel a fizetésképtelenségi eljárásban minden tagi kölcsön valamilyen módon hátra sorolódik, valamint azzal, hogy a hátrasorolás ezért csak potenciális hatást gyakorolhatott az állami költségvetésre, és ezért nem képez előnyt (100).

(76) A 15. intézkedés (az NG üzletrészeinek az RIM általi átvétele) tekintetében Németország azt állítja, hogy az a következők miatt nem képez előnyt a Mediinvest, a Geisler & Trimmel és a Weber számára: a) az intézkedést üzletrészenként 1 EUR szimbolikus áron hajtották végre; nem járt egyéb előnnyel, például a tagi kölcsönök vagy a tulajdonosi kezességvállalás megszüntetésével; c) az NG és az RIM azért vette át az MSR üzletrészeit, hogy egyezzenek a „Nürburgring 2009” elnevezésű projekt I. és II. részének tulajdonosi viszonyai és egységes üzleti koncepció jöhessen létre; továbbá d) az, hogy az MSR nehéz helyzetben volt-e az átruházás időpontjában, nem befolyásolja az értékelést, mivel az MSR korlátolt felelősségű társaság, így a tulajdonosok felelőssége minden esetben a társasági tőkére korlátozódik.

(77) Ami a 16. intézkedést (az NG Formula–1-es versenyekkel kapcsolatos veszteségeinek a tartomány általi finanszírozását) illeti, Németország azt állítja, hogy az nem gazdasági tevékenység, és hogy a Formula–1-es versenyek finanszírozása általában nem nyereséges.

(78) A 17. intézkedés (Formula–1-es koncessziós szerződés) tekintetében Németország azt állítja, hogy az az operatívlízing-szerződés feltételeihez kapcsolódik. Németország azzal érvel, hogy mivel a bérleti díj jóval ([…] %-kal) magasabb a piaci szintnél, mindkét szerződés teljes egészében kiegyensúlyozottnak tekintendő (beleértve az NAG koncessziós szerződésből fakadó előnyeit is) (101).

b) A 2012. augusztus 7-i határozat hatálya alá tartozó intézkedések (102)

(79) A 18. intézkedés (adósság-átütemezés) tekintetében Németország azt állítja, hogy el kellett kerülni a közelgő fizetésképtelenséget, és hogy azt egy magánszektorbeli tulajdonos is végrehajtotta volna.

(80) A 19. intézkedés (tartozás hátrasorolása és kezességvállalás) tekintetében Németország azzal érvel, hogy az még potenciális terhet sem ró az állami költségvetésre, továbbá azzal, hogy azt magánszektorbeli tulajdonos is végrehajtaná, és hogy a tartozás hátrasorolásának nem voltak következményei a tulajdonosok számára, mivel nem voltak további jelentős hitelezők.

3.6. A VERSENY TORZULÁSA ÉS A KERESKEDELEMRE GYAKOROLT HATÁS

(81) Németország azt állítja, hogy a szállodák és az éttermek javára biztosított intézkedések nem gyakorolnak potenciális hatást a tagállamok közötti kereskedelemre (103).

3.7. ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG

a) A versenypálya létesítményei

(82) Németország a következőket állítja: a Nürburgring kulcsfontosságú a régió gazdasága és a régión belüli foglalkoztatás szempontjából; a Nürburgring elsősorban amatőr sportra szánt fontos létesítmény; a német autó- és motorsport történetének és a német kultúrának, és így az Unió kulturális örökségének is részét képezi; az egész világon hatást gyakorol a közlekedés biztonságára, mivel a versenypályán tesztelt autókat a világ minden részére exportálják; a járművezetési központja biztonságos járművezetési képzést nyújt; továbbá a vizsgált intézkedések nem magához a versenypályához, hanem inkább a versenypályától eltérő sport- és nem sportlétesítményekhez és a Formula–1-es versenyek szervezéséhez kapcsolódnak.

b) A támogatás összeegyeztethetősége az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával

A közös érdekű célkitűzés

(83) Németország azzal érvel, hogy a sportlétesítmények építése az EUMSZ 165. cikkére tekintettel közös érdeknek tekinthető (104), és hogy a sporthoz való hozzáférést lehetővé tevő intézkedések támogathatók (105). A Nürburgring nemcsak néhány szakmai eseményt, hanem amatőr eseményeket és fiataloknak szánt autó- és motorsportképzést is nyújt. A Nürburgring versenypályát más sporteseményekre, például kerékpáros eseményekre (Rad&Run), futóeseményekre (Fisherman's Friend StrongmanRun) és triatlonos eseményekre (Green Hell Triathlon) is használják.

Az intézkedések szükségessége és arányossága

(84) Németország azt állítja, hogy az intézkedések a következő okok miatt szükségesek: A Nürburgring versenypályát a(z) […] eseménynapból […] napon csak professzionális sportra, […] napon amatőr sportra, illetve […] napon amatőr és professzionális sportra egyaránt használják. Az amatőr sportolók száma több mint […] (a professzionális sportolók száma […], míg az amatőröké […]). Nem amatőr esemény a Formula–1, a német túraautó-bajnokság, a Superbike-világbajnokság, a „Rock am Ring” elnevezésű zenei esemény és az autógyártók tesztvezetése. Az amatőrök saját autójukat vezethetik. Hétvégenként nagy német autó- és motorsportszövetségek (például az ADAC) amatőr versenyei kerülnek megrendezésre. Hétköznapokon önálló klubok használják a versenypályát edzésekhez vagy amatőr versenyekhez. Az autó- és motorsportban nincs külön infrastruktúra a professzionális és az amatőr sporthoz. Ezenfelül a vizsgált intézkedések piaci hiányosság felszámolására szolgálnak. A beruházás megtérülésére nem lehet számítani. A többfunkciós arénákkal ellentétben évente csak egy vagy két versenysorozatot rendeznek. Magánberuházó nem építene és finanszírozna ilyen infrastruktúrát. A magánvállalkozásoknak a „Nürburgring 2009” elnevezésű projekt I. része finanszírozásában való részvétele meghiúsult. Az állami részvételnek így ösztönző hatása is volt. A tartományi kormány kifejezett politikai akarata nélkül az NG nem ugyanekkora mértékben korszerűsítené és bővítené a sportinfrastruktúrát. Németország továbbá azzal érvel, hogy az intézkedések finanszírozása arányos. A célok nem teljesülhettek volna a közszféra alacsonyabb támogatása mellett. A létesítmények régiek voltak és korszerűsítést igényeltek. Párhuzamos infrastruktúra nem épült. A többfunkciós arénákkal kapcsolatos bizottsági ügyekkel (106) szemben a vizsgált intézkedések nem új infrastruktúrára vagy jelentős kapacitásbővítésre vonatkoznak.

A kereskedelemre és a versenyre gyakorolt hatás a szükséges mértékre korlátozódik

(85) Németország szerint a kereskedelemre és a versenyre gyakorolt hatások elhanyagolhatóak és nem ütköznek a közös érdekkel. Ahogyan azt a koblenzi bíróság kimondta (107), a Nürburgring egyedülálló a Nordschleife pályával. A nemzetközi és az országos események nagy múltra tekintenek vissza, és ezért a Nürburgring területén található sportlétesítményeknek nyújtott támogatás miatt nem helyeztek át eseményeket Nürburgring területére. A Nürburgring versenypályán csak néhány nemzetközi eseményt rendeznek.

c) A támogatás összeegyeztethetősége az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének d) pontjával

(86) Németország azt állítja, hogy a Nürburgring – a világ leghosszabb állandó versenypályájaként és a világ legrégebbi boxutcájával – az Unió kulturális örökségének részét képezi (108). A (múzeum és tudományos központ keverékét jelentő) ring werk múzeumjellegű. Az autó- és motorsportkultúra támogatását célzó intézkedés szükséges volt, mivel közös kulturális identitást teremt Németországban és az Unióban, és mivel a „Nürburgring 2009” elnevezésű projekt I. részének magánfinanszírozása meghiúsult. Az intézkedés továbbá arányos volt, mert nem merült fel az intézkedés túlkompenzálása. A kulturális létesítmények területén a támogatás nem befolyásolja a kereskedelem és a verseny feltételeit a közös érdekkel ellentétes mértékben. A Nürburgring területén található kulturális létesítmények más regionális és országos kulturális létesítményekkel állnak versenyben, így az előbbi létesítmények piaci részesedése csekély.

d) A támogatás összeegyeztethetősége az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjával

(87) Németország továbbá azt állítja, hogy az NG kölcsöneinek a „cash pooling” rendszerből való lehívása és az ISB „cash pooling” rendszerben való részvétele (3. intézkedés) összeegyeztethető az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjával, mivel akkor a bankközi piac összeomlása miatt szinte lehetetlen volt kölcsönt felvenni a reálgazdaságból.

e) A támogatás összeegyeztethetősége az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdésével

(88) Németország azt állítja, hogy az idegenforgalom előmozdítását célzó beruházási intézkedések egy része megfelelt az általános gazdasági érdekű szolgáltatás akkor hatályos követelményeinek (109), és hogy nem derült ki nyilvánvaló értékelési hiba. Konkrétabban: Németország kijelenti, hogy a ring werk egyes részei (különösen az autó- és motorsporthoz kapcsolódó kiállítás, a Grüne Hölle (Zöld Pokol) multimédia-színház, a ring meister és a test centre) múzeumjellegűek, és a (kulturális) oktatás célját szolgálják, a Warsteiner rendezvényközpont kongresszusok, kereskedelmi kiállítások és konferenciák rendezésére szolgáló többfunkciós létesítmény szerepét tölti be, a parkolóház pedig nem teljes kihasználtságú azokon a napokon, amikor nincsenek nagyobb rendezvények. Németország azzal érvel, hogy a szokásos piaci feltételek mellett eljáró vállalkozás állami támogatás nélkül nem hajtana végre a fenti három létesítményre irányuló beruházást, és hogy a „Nürburgring 2009” elnevezésű projekt I. részének meghiúsult magánfinanszírozása arra utal, hogy ilyen intézkedések bevezetéséhez nincs piac.

(89) Németország azt állítja, hogy a Formula–1-es versenyek szervezése általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősül, mivel azok más országokban is állami támogatásban részesülnek, emellett rendkívüli hatást fejtenek ki az érintett tagállamok és az Unió egészének presztízse, makrogazdasága és identitása terén.

f) Az ideiglenes keretszabály

(90) Németország azt állítja, hogy az ISB-kölcsön (8. intézkedés) 2–4. részlete összeegyeztethető a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban alkalmazott ideiglenes közösségi keretszabállyal (110), és hogy még abban az esetben is, ha a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az NG nehéz helyzetben lévő vállalkozás volt 2008. július 1-jén, és az ideiglenes keretszabály nem alkalmazható az ISB-kölcsön 2–4. részletére, az NG, az MSR és a CMHN javára nyújtott támogatás a piacon fizetendő kamatláb és a ténylegesen fizetett kamat közötti különbözetnek felelne meg, nem a kölcsön teljes összegének (111).

3.8. AZ ESZKÖZÖK ELIDEGENÍTÉSE

(91) Németország a beadványaiban fenntartja, hogy az elidegenítési struktúra nem jár az eszközök vevőjének nyújtott állami támogatással. Németország továbbá azzal érvel, hogy az elidegenítési eljárás megszakította az NG, az MSR és a CMHN gazdasági folytonosságát. Ezért véleménye szerint ha a hivatalos vizsgálati eljárás az összeegyeztethetetlen támogatás visszatérítését előíró, elutasító bizottsági határozattal zárul, az NG, az MSR és a CMHN számára előírt visszatérítési kötelezettség a kérdéses eszközök vevőjére nem vonatkozik. Végezetül, ami azt a feltételt illeti, hogy a Nürburgring eszközeinek elidegenítése csak akkor végleges, ha létezik olyan megtámadhatatlan bizottsági határozat, amely kimondja, hogy a támogatást nem fizettetik vissza az eszközök vevőjével, Németország azzal érvel, hogy ez a feltétel nem képez akadályt a támogatás kedvezményezettjeinek felszámolása előtt, és hogy nem jelenti üzleti tevékenységük továbbvitelét vagy a vevőnek biztosított előnyt.

(92) A gazdasági folytonosság megszakadása tekintetében Németország a következőkre mutatott rá: a) Az elidegenítés nyílt, átlátható, megkülönböztetés- és feltételmentes ajánlattételi eljárás keretében történt, a finanszírozás bizonyítását tartalmazó legmagasabb árú ajánlatot benyújtó ajánlattevő javára. b) Az elidegenítés gazdasági logikáját a fizetésképtelenségi eljárás határozza meg, amely a Nürburgring eszközeinek elidegenítésével és a bevételek közöttük történő elosztásával a hitelezők együttes kielégítését szolgálja. c) A fizetésképtelenségi eljárás megindítása és az NAG üzleti tevékenységének az NBG általi átvétele, valamint az eszközöknek a Capricorn javára történő elidegenítése és később az eszközök külön vagyonkezelő irányítása alá helyezése a gazdasági folytonosság megszakadását jelentette, mivel az NAG, az NBG és a Capricorn üzleti modellje jelentősen eltér az eszközök felhasználása tekintetében. d) 2015. január 1-jén sem a Capricorn, sem az eszközök új tulajdonosa nem áll gazdasági kapcsolatban az NG-vel, az MSR-rel vagy a CMHN-nel. e) A vevő csak az eszközöket vásárolta fel, az eladók üzletrészeit vagy kötelezettségeit nem. Az NBG üzletrészei sem szállnak a vevőre. f) Az operatív üzleti tevékenységre vonatkozó fontos szerződések többsége a 2014-es évad után megszűnik. A 2015. január 1-jétől kezdődő időszakra vonatkozó új szerződéseket a vevő által alapított operatív vállalkozás tárgyalja és köti meg. Az ajánlattételi eljárás tárgyát képező eszközökhöz kapcsolódó munkaszerződések átruházására a német jog alkalmazandó rendelkezése irányadó, azaz a fizetésképtelenséggel érintett eszközök vevője szabadon dönt az alkalmazottak foglalkoztatásáról. g) Ami az ütemezést illeti, az eszközök elidegenítésére elutasító bizottsági határozat hozatala előtt került sor. h) Az átruházás napját a fizetésképtelenségi jog előírásai határozzák meg, amelyeket figyelembe kell venni az eszközök lehető legkedvezőbb elidegenítésének összefüggésében. Az autó- és motorsport-ágazat és az ajánlattételi eljárás tárgyát képező eszközök jellegére tekintettel Németország úgy ítélte meg, hogy a sikeres vevő(k)nek az NG, az MSR és a CMHN tevékenységeihez hasonló tevékenységeket kell folytatnia (folytatniuk). Az új tulajdonos(ok)nak azonban lehetősége (lehetőségük) lenne arra, hogy az NG, az MSR és a CMHN működési feltételeitől eltérő feltételek mellett irányítsa (irányítsák) tevékenységei(ke)t, és saját üzleti modelljét (modelljüket) alkalmazza (alkalmazzák). A versenypálya vonatkozásában a Capricorn egy új üzleti terv alapján más felhasználási koncepciót helyez kilátásba. Emellett maga a vevő a jövőben aktívabb lenne a Nürburgring versenypályán tartandó események szervezőjeként. Ezen túlmenően a vevő tervei szerint a Nürburgring idegenforgalmi létesítményből technológiai helyszínné fog válni.

(93) Németország a következő érveket hozza fel azon feltétel tekintetében, amely előírja, hogy a Nürburgring eszközeinek elidegenítése csak akkor végleges, ha létezik olyan megtámadhatatlan bizottsági határozat, amely kimondja, hogy a támogatást nem fizettetik vissza az eszközök vevőjével: a) Potenciális beruházó vagy pénzügyi partner nem fogadná el, hogy ilyen irányadó feltétel nélkül vásárolja fel az eszközöket. b) A német fizetésképtelenségi jog (112) szerint a felszámolók kötelesek biztosítani, hogy a kötelezett eszközei a lehető legjobb áron kerüljenek felszámolásra, vagy felszámolási terv keretében érjenek el megállapodást, ami azonban a nürburgringi vállalatok további állami támogatását eredményezné. c) A lízingbe vevő a lízingelt eszközöket a saját neve alatt, a saját üzleti terve alapján és az általa választott munkaerővel üzemelteti. d) A [2. ajánlattevő] hasonló feltételt szerepeltetett az ajánlatában, amely előírta, hogy az általa ajánlott árakat csak olyan megtámadhatatlan bizottsági határozat létezése esetén kellene megfizetni, amely kimondja, hogy a támogatást nem fizettetik vissza az eszközök vevőjével. A [3. ajánlattevő] szabott egy olyan feltételt, amely szerint elállhat az adásvételtől, ha 2014. december 31-ig nem születik megengedő bizottsági határozat. e) Az a struktúra, amellyel abban az esetben, ha 2015 elejére nem születik megtámadhatatlan bizottsági határozat, az elidegenített eszközöket 2015. január 1. előtt egy új vállalkozásra ruházzák át, amelyben az üzletrészek 95,1 %-át a vevő, 4,9 %-át egy független vagyonkezelő birtokolja (lásd fentebb az (56) preambulumbekezdést), nem a kedvezményezettek üzleti tevékenységének folytonosságát eredményezi, hanem a piacról való végleges kivonulásukat fogja biztosítani.

(94) Zárásképpen Németország azzal érvel, hogy ezen eljárás révén nincs gazdasági folytonosság az NG, az MSR és a CMHN, valamint az ajánlattételi eljárás keretében elidegenített eszközök között. Így az NG-nek, az MSR-nek és a CMHN-nek nyújtott, esetlegesen összeegyeztethetetlen állami támogatást – egy megfelelő bizottsági határozat alapján – e vállalkozásoknak kell visszatéríteni, és a támogatás nem érinti az elidegenített eszközök vevőjét. Németország továbbá azzal érvel, hogy az eladók és a vevő közötti adásvételi szerződés fenti halasztó feltétele nem akadályozza a nürburgringi vállalkozások felszámolását és a korábban nyújtott támogatás visszatérítését. A támogatás kedvezményezettjei végleg el fognak tűnni a piacról. A Capricornnal bonyolítandó elidegenítés érvénytelenítése esetén az eszközök mindazonáltal elidegenítésre, az eladók pedig felszámolásra kerülnek.

(95) Németország tájékoztatta a Bizottságot az elidegenítési struktúráról annak érdekében, hogy jogbiztonság keletkezzen azt illetően, hogy az eszközök elidegenítése nem jár állami támogatással, és hogy a sikeres vevő(ke)t ne terhelje az összeegyeztethetetlen állami támogatás visszatérítésének kötelezettsége.

(96) Németország továbbá kötelezettséget vállalt arra, hogy az elidegenítési eljárás végrehajtásáról jelentéseket nyújt be a Bizottságnak. A jelentéseket rendszeresen benyújtotta. A jelentések megerősítették, hogy az elidegenítési eljárás lebonyolítása a Bizottsággal megvitatott elvek szerint történt. Németország az ajánlattevőkről, az ajánlataikról, a végleges eladási árról és más releváns kérdésekről is tájékoztatta a Bizottságot.

4. AZ ESZKÖZÖK ELIDEGENÍTÉSÉVEL KAPCSOLATOS PANASZOK

4.1. A JA ZUM NÜRBURGRING e.V. (ELSŐ PANASZOS) PANASZA

a) Panasz

(97) Az első panaszos azt állítja, hogy az NG, az MSR és a CMHN eszközeinek elidegenítésére kiírt ajánlattételi eljárás kialakítása (azaz a versenypálya, az elszállásolásra szolgáló létesítmények és a szabadidőpark együttes elidegenítése) nem volt megfelelő az érintett piacokon tapasztalt versenytorzulás kezelésére, mert a komplexum változatlan üzemeltetését célozta, valamint az NG, az MSR és a CMHN alkalmazottainak többségét át kívánta helyezni az eszközök vevőjéhez. Az első panaszos továbbá azt veti fel, hogy a vagyon feletti rendelkezési jog megőrzésével zajló fizetésképtelenségi eljárás („Eigenverwaltung”) keretében a fizetésképtelen vállalkozások a felszámoló („Sachwalter”) puszta felügyelete alatt maguk hajtják végre az elidegenítést (113), az ajánlattevők nem kötelesek külön ajánlatot benyújtani az egyes eszközcsoportokra vonatkozóan, és az összes eszközre vonatkozó ajánlatok elfogadhatóak.

(98) Az első panaszos továbbá azzal érvel, hogy a támogatás az eszközök vevőjére száll, mert az NBG összes eszköze, mintegy 300 alkalmazottja és operatív üzleti tevékenysége egy ajánlattevőhöz kerül át, és így gazdasági folytonosság áll fenn a régi és az új tulajdonos/üzemeltető között. Az első panaszos emellett azt állítja, hogy az összes eszköz értékének maximalizálására vonatkozó feltétel következtében az eladók az összes eszközre vonatkozó ajánlatokat részesítették előnyben, míg az egyes eszközökre vonatkozó ajánlatokra megkülönböztetést alkalmaztak.

(99) Ezen túlmenően az első panaszos azt állítja, hogy az odaítélési feltételek és az NG nyereségére vonatkozó pénzügyi adatok nem átláthatók, és hogy felmerül az ajánlattevők megkülönböztetése, különösen azért, mert a virtuális adatszobához való hozzáférés öt ajánlattevőre korlátozódott. Az első panaszos ezenkívül azt állítja, hogy az eladók az ajánlatok benyújtási határidejének 2014. február közepéig történő meghosszabbítását csak azokkal az összes eszközre ajánlatot benyújtó ajánlattevőkkel közölték, amelyek jogosultak voltak a virtuális adatszobához való hozzáférésre; azokat az ajánlattevőket, amelyek a második ajánlattevőhöz hasonlóan csak egy-egy eszközcsoportra nyújtottak be ajánlatot, nem tájékoztatták a határidő meghosszabbításáról. Az első panaszos ezenfelül azt állítja, hogy a tartományt és a Capricornt ugyanaz az ügyvédi iroda képviselte.

(100) Az első panaszos az ajánlattételi eljárás felfüggesztését és egyértelmű odaítélési feltételek előírásával történő újbóli kiírását, a versenypálya általános gazdasági érdekű szolgáltatássá minősítését, valamint az elszállásolásra szolgáló létesítményektől és a szabadidőparktól elkülönített elidegenítését kéri.

(101) Az első panaszos ezenfelül azt állítja, hogy az NBG új, a belső piaccal összeegyeztethetetlen és be nem jelentett támogatásban részesült, mivel az az üzleti tevékenység Nürburgring területén történő folytatásáért a fizetésképtelen NG-től 2 239 243 EUR összegű – tőketartalékba történő befizetés formájában végrehajtott – tőkejuttatásban részesült, hogy az üzleti tevékenység az NG, az MSR, a CMHN és az NBG közötti, ajánlattételi eljárás tárgyát nem képező új lízingszerződésen alapul, hogy az NBG nem fizet bérleti díjat, és hogy nem áll szándékában növelni az árbevételét és csökkenteni költségeit, mivel minden alkalmazottját megtartotta és viseli a Formula–1-es versenyek szervezésének költségeit. Az első panaszos továbbá azt állítja, hogy az NAG-alkalmazottak munkaszerződéseinek az NBG általi átvétele tekintetében az NBG és a ver.di szakszervezet között 2013. július 26-án létrejött kollektív szerződésben kikötötték, hogy az alkalmazottakat nem érheti gazdasági, szociális vagy jogi hátrány, és ez arra utal, hogy a jogellenes támogatással kialakított üzleti modell fennmaradt.

b) A felszámolók Németország által eljuttatott észrevételei

(102) A felszámolók szerint a panasz elutasítandó, mivel nem teszi egyértelművé, hogy az elidegenítési eljárás eltért a szokásos felvásárlási eljárástól.

(103) Nyílt, feltételmentes és átlátható ajánlattételi eljárás során az összes eszközre vonatkozó ajánlatok nem zárhatók ki a kezdetektől fogva. Ha ezen ajánlatok magasabb összegűek, mint az egyes eszközökre vonatkozó összes ajánlat összege, egy piackonform módon eljáró tulajdonos az összes eszközre vonatkozó ajánlatot benyújtó ajánlattevővel kötné meg a szerződést. Ilyen körülmények között csak az utóbbi ajánlat minősül piaci árnak (114). Az ilyen ajánlatok felszámolási eljárás keretében bonyolítandó beszerzésekből való kizárása a fizetésképtelenségi eljárás hitelezői számára az Európai Unió Alapjogi Chartája által garantált vállalkozási szabadság és tulajdonhoz való jog megsértését jelentené.

(104) Az összes eszközre vonatkozó ajánlatok nem estek kedvezőbb elbírálás alá. A második panaszos csak azért nem volt jogosult az adatszobához való hozzáférésre, mert árajánlata alacsony összeget tartalmazott.

(105) Az ajánlattételi eljárást szakaszokban bonyolították. Az ajánlattevők csak akkor jogosultak a következő szakaszra, ha kellően valószínű a szerződéskötés. E megközelítés előnye, hogy az érzékeny üzleti adatokhoz a szükségesnél több ajánlattevő nem fér hozzá, és hogy az átvilágítási költség az eladó és az alacsony árat ajánló ajánlattevők számára egyaránt csökkenthető. Az ajánlattevők az eljárás minden szakaszában elegendő tájékoztatást kaptak.

(106) Az odaítélési feltételek meghatározása egyértelmű volt. Az odaítélési feltétel a szerződéskötés valószínűségére tekintettel súlyozott teljes bevétel, amelyet részletesebben a részfeltételek határoznak meg.

(107) Az adatszoba technikai okokból korlátozódott öt ajánlatra. A hozzáférések száma az ajánlatok értékelésének eredményeként alakult ki.

(108) A felszámolók szerint az NBG-t azért hozták létre, hogy az eszközök elidegenítéséig az eszközök ideiglenes üzemeltetésére szolgáló eszköz legyen. Az operatív üzleti tevékenységet korábban az NAG végezte. A Nürburgring NAG-nak történő bérbe adása óta az NG, az MSR és a CMHN vállalatok csupán operatív üzleti tevékenység nélküli tulajdonosok voltak. A felszámolók szerint az NG, az MSR és a CMHN nem vehető figyelembe az operatív üzleti tevékenység átvétele szempontjából. Először is az operatív üzleti tevékenységnek a három vállalat közötti megosztása más-más koncepciót igényelne. Másodszor: a megosztás nem igazodna az ingatlanok gazdaságilag ésszerű felhasználásához vezető eszközcsoportokhoz. Harmadszor: a fizetésképtelen vállalatokkal bonyolított szerződéskötés nem felel meg számos vállalat belső megfelelési szabályainak, így az operatív üzleti tevékenységet a Nürburgring vevői számára elfogadható szerződéses partnernek tekintett, nem fizetésképtelen leányvállalaton keresztül kellett folytatni. Az alkalmazottaktól sem lehetett megkövetelni, hogy az NAG-tól fizetésképtelen vállalatokhoz lépjenek át. Az NBG-t nem hosszú távra hozták létre és látták el eszközökkel. Az NBG által kezelt eszközökkel ellentétben ez utóbbi vállalat nem volt eladó. A felszámolók ráadásul azt állítják, hogy – az elidegenítésre (a leállás esetén befolyó alacsonyabb bevételek elkerülésére) tekintettel – csak gazdasági megfontolások alapján juttattak tőkét az NBG-nek, továbbá azt, hogy az NG eszközeit az NBG gyarapította és nem csökkentette (115), az említett tőkésítés nem juttatja előnyhöz az NBG-t, és az NBG létrehozása és eszközökkel való felszerelése nem az államnak, hanem a felszámolóknak tudható be.

(109) A felszámolók szerint az NBG és a ver.di szakszervezet közötti kollektív szerződést is azért kötötték meg, hogy az NBG operatív üzleti tevékenysége az elidegenítésig folytatódhasson, nem pedig azért, hogy azt követően a Nürburgring gazdasági egység maradjon. A szerződést az NBG kötötte meg, nem az eladók. A munkaszerződéseket a német polgári törvénykönyv 613. §-ának a) pontja szerint, nem az említett kollektív szerződés alapján ruházták át az NAG-ról az NBG-re. Az EUMSZ 7. és 9. cikkére, valamint a 2001/23/EK tanácsi irányelvre (116) tekintettel a versennyel kapcsolatos megfontolások nem vezethetnek a szociális normák megkerüléséhez vagy leépítéséhez. Az NBG számára ideiglenes megoldásként fontos volt, hogy az operatív üzleti tevékenységhez szükséges (túlnyomórészt) NAG-alkalmazottak és NG-alkalmazottak (20 fő) átkerüljenek az NBG-hez. Az NG-nek el kellett kerülnie, hogy a fennmaradó szakképesített alkalmazottakat helyettesíteni kelljen az átmeneti időszakban. 2011 eleje és 2012 vége között az alkalmazotti létszám 114 teljes munkaidős egyenértékkel (402 teljes munkaidős egyenértékről 288 teljes munkaidős egyenértékre) csökkent. A 2013-as évad elején az alkalmazottak száma 290 volt. Az ajánlattevők tájékoztatást kaptak arról, hogy az ügylet hatókörét az üzleti koncepciójukhoz igazíthatják. Az alkalmazottak átadása nem az üzleti modell fenntartását jelzi.

(110) Németország megítélése szerint az állami támogatási szabályok nem írják elő, és az európai szociális modellre tekintettel elfogadhatatlan, hogy egy fizetésképtelen vállalkozás eszközeinek vevőjétől megköveteljék, hogy – a vállalkozásnak korábban nyújtott támogatás visszafizettetésével kapcsolatos fenyegetés hatására – elkerülje a munkaszerződések átruházását és új szerződéseket kössön.

4.2. AZ ADAC e.V. (MÁSODIK PANASZOS) PANASZA

a) Panasz

(111) A második panaszos szerint az eladók értesítették őt arról, hogy ajánlata azért nem vehető figyelembe az elidegenítés következő szakaszában, mert az általa ajánlott ár jóval alacsonyabb volt az egyéb ajánlatokban szereplő áraknál, és az csak az eszközök egy részére vonatkozott, míg az eljárással az összes eszköz tekintetében az érték maximalizálására törekedtek.

(112) A második panaszos azt állítja, hogy az elidegenítési eljárás célja a Nürburgring tevékenységeinek gazdasági folytonossága és piaci pozíciója jelenlegi formában történő megőrzése, és ezért nem alkalmas a már biztosított támogatásból fakadó előny eszközök vevőjére történő átruházásának elkerüléséhez. A második panaszos a következőkre mutat rá: csak a több ajánlattevőnek történő értékesítés szakíthatja meg a gazdasági folytonosságot; az eladók az összes eszközre vonatkozó ajánlatokat részesítették előnyben az egyes eszközökre vonatkozó ajánlatokkal szemben, amely utóbbi megengedett, azonban de facto esélytelen volt; továbbá az összes eszközre vonatkozó ajánlatokkal összevetve az eszközök egy részével kapcsolatos ajánlatok esetében nincsenek az ajánlatok értékelésére vonatkozó feltételek, és csak az előbbi ajánlatok kerülhettek be az eljárás második szakaszába.

(113) A második panaszos továbbá azt állítja, hogy a felszámoló az állami támogatási szabályok megsértésével – többek között nem átlátható és nem megkülönböztetésmentes módon – bonyolította le az elidegenítési eljárást, és ezért az nem volt alkalmas piaci ár elérésére. A második panaszos azt állítja, hogy az ajánlattételi dokumentációból hiányoztak az NG-nek az árajánlatok szempontjából releváns pénzügyi helyzetére vonatkozó adatok, ami túlzott összegű indikatív ajánlatokat eredményezett, amelyek valószínűleg csökkennek az adatszobához való hozzáférést engedélyező eljárásszakaszt követően. A második panaszos azt állítja, hogy az ajánlattevőkkel előzőleg közölt, 2013-ra várható nyereséghez képest a nyereség jelentősen csökkent, és az ajánlattevők nem kaptak lehetőséget a pénzügyi adatok újabb elemzésére. A második ajánlattevő ezenfelül azt állítja, hogy az NBG pénzügyi helyzetére, valamint a szükséges középtávú és hosszú távú beruházásokra vonatkozó tájékoztatás nem volt kielégítő, és hogy az ajánlattételi dokumentáció hosszú távú szerződéses kapcsolatokat tartalmaz, bár a második panaszossal csak egy évre (2014-re) hosszabbítottak szerződést. Ezen túlmenően a garantált finanszírozásra vonatkozó feltételt nem vették kellően figyelembe, ellenkező esetben az irreálisan magas ajánlattal rendelkező és a finanszírozást meg nem erősítő La Tene Capital Limited nevű ajánlattevő nem férhetett volna hozzá az adatszobához.

b) A felszámolók Németország által eljuttatott észrevételei

(114) A felszámolóknak a (101)–(105) preambulumbekezdésben foglalt észrevételei a második panaszos által emelt panaszra is érvényesek.

4.3. A [3. AJÁNLATTEVŐ] (HARMADIK PANASZOS) PANASZA

a) Panasz

(115) A harmadik panaszos azt állítja, hogy a szerződést nem a legmagasabb ajánlatot benyújtó ajánlatevőnek, hanem egy előnyben részesített helyi ajánlattevőnek ítélték oda. A harmadik panaszos szerint nem gazdasági megfontolások – például a piacgazdaság elveinek megfelelően eljáró befektető által nem elfogadott regionális célkitűzések vagy iparpolitikai indokok – nem vehetők figyelembe egy alacsonyabb árnál, azok állami támogatásra utalnak. (117) A harmadik panaszos azt állítja, hogy a Capricornnak ítélték oda a szerződést, bár a harmadik panaszos 150 millió EUR vételárat (118) tartalmazó ajánlata jóval magasabb volt. A harmadik panaszos továbbá azt állítja, hogy rendkívüli döntés csak akkor hozható az alacsonyabb ajánlat javára, ha nyilvánvaló, hogy a legmagasabb ajánlatot benyújtó ajánlattevő részére történő eladás nem lehetséges (ügyletek biztonságossága), azaz, ha a vevő nem tudja megfizetni a vételárat (119). A harmadik panaszos szerint ez a következők miatt nem volt érvényes: 1. a harmadik panaszos benyújtotta egy magántőke-befektetési alap 30 millió EUR összegre vonatkozó kötelező erejű finanszírozási kötelezettségvállalását; és 2. a vételár további részleteire az eladók késedelme és hiányzó dokumentációja miatt nem szerezhetett kötelező erejű kötelezettségvállalást. A harmadik panaszos – állítása szerint – tájékoztatta az eladókat arról, hogy a függőben lévő finanszírozási kötelezettségvállalásokat 2014. március 31-ig tudná benyújtani. A harmadik panaszos továbbá előterjeszti, hogy a panasz időpontjában (2014. április 10-én) 110 millió EUR-nál magasabb összegre tudott finanszírozási kötelezettséget vállalni, és a Bizottságnak benyújtotta a Jupiter Financing Group, Inc. (a továbbiakban: Jupiter Financial Group) harmadik panaszoshoz intézett, 2014. március 26-i szándéknyilatkozatát, amely a Jupiter Financial Group által a Nürburgring eszközei felvásárlásának finanszírozására tett kötelező erejű ajánlatról tájékoztatta a harmadik panaszost (ezen ajánlat pénzügyi elemeit lásd a 105. lábjegyzetben). A finanszírozási ajánlatnak – egyéb feltételek mellett – az volt a feltétele, hogy az átvilágítás kimenetele a Jupiter Financial Group számára kielégítő legyen.

(116) A harmadik panaszos továbbá azt állítja, hogy a Capricorn által a Nürburgring vételáraként felajánlott, összesen 77 millió EUR-ból 6 millió EUR kifizetésére a 2014-es évadtól kezdődően, további 11 millió EUR kifizetésére pedig csak a 2015–2018 közötti időszakban kerül sor, következésképp a készpénzben kifizetett tényleges vételár 60 millió EUR, és így 50 millió EUR a különbség a harmadik panaszos által ajánlott 110 millió EUR vételárhoz képest. A harmadik panaszos szerint a jövőbeli készpénzeszköz-kifizetések figyelembevétele esetén a Capricorn ajánlata és a harmadik panaszos ajánlata közötti különbség 73 millió EUR. Végezetül a harmadik panaszos azt állítja, hogy a Capricorn legalább 73 millió EUR összegű – azaz a legmagasabb ajánlatot benyújtó harmadik panaszos által ajánlott vételár és a sikeres ajánlattevő ajánlott ára közötti különbségnek megfelelő – támogatásban részesült. Ezzel összefüggésben a harmadik panaszos szerint a szomszédos településeknek nyújtott támogatás figyelembevételével a támogatás összege 200 millió EUR-val, összesen 273 millió EUR-ra emelkedik.

(117) A harmadik panaszos továbbá azt állítja, hogy a Capricorn ajánlata nem volt feltételmentes, mivel olyan megtámadhatatlan bizottsági határozattól függött, amely egyértelművé teszi, hogy a visszafizetési felszólítást nem terjesztik ki. A harmadik panaszos szerint ez az elidegenítési eljárás közzétett elveitől való eltérést jelent, ami sérti az ajánlattételi eljárást, mivel más feleket, például a harmadik panaszost nem tájékoztatták a kiigazításokról.

(118) A harmadik panaszos továbbá azzal érvel, hogy az eszközök elidegenítése nem nyílt, átlátható és feltételmentes kiválasztási eljárás során történt. A harmadik panaszos konkrétan a következőket állítja: a) Az eladók által benyújtott tényfeltáró dokumentumok lényegében helytelenek és félrevezetőek voltak; különösen a „tiszta mérleg” ügyletstruktúrája volt megvalósíthatatlan. Közvetlenül az átvilágítási eljárás megkezdését követően a harmadik panaszos kiderítette, hogy az eladók által javasolt ügyletstruktúra nem igazodott a Nürburgring üzemeltetéséből fakadó ténybeli körülményekhez, és így az nem volt megvalósítható (120). b) Az eladók az eljárás során mindvégig késleltették az eszközvásárlási megállapodás véglegesítését. c) Az eladók nem tudták egyértelműen közölni az ajánlattételi eljárás végső határidejét, és azt jelezték, hogy az eljárás 2014. március végén ér véget. A harmadik panaszos eladókkal folytatott információcseréje és az eladók sajtóközleménye szerint a harmadik panaszos március végéig nyújthatja be az ajánlatát. Ezenfelül a Capricorn állítólag kedvező elbírálás alá esett, mivel 2014. február 17. után is benyújthatott kötelező erejű finanszírozási kötelezettségvállalást (121). d) A releváns szerződéseket, például az NBG harmadik felekkel kötött operatív szerződéseit egyáltalán nem, vagy csak jelentős késéssel adták meg. Ezen túlmenően az ajánlattevőket az adatszobában állítólag csak német nyelvű, és csak a végleges ajánlat benyújtási határidejének lejárata előtt egy munkanappal, sőt a határidő lejáratának napján látták el az NBG kulcsfontosságú pénzügyi adataira vonatkozó döntő információkkal. A lényeges információkat, például az NBG 2012. december 31-i auditált éves pénzügyi kimutatását állítólag csak a végleges ajánlat benyújtási határideje előtti munkanap estéjén közölték. e) Az eladók megkülönböztetést alkalmaztak a többi ajánlattevővel szemben, azáltal, hogy a Capricorn számára állítólag kedvezményes hozzáférést biztosítottak harmadik félnek minősülő nagyobb beszállítókhoz. A harmadik panaszos különösen azt állítja, hogy a Capricorn, az eladók, valamint a Bitburger sörgyár közötti tárgyalásokra minden bizonnyal már hetekkel a nyertes ajánlattevő 2014. március 11-i bejelentése előtt sor került (122). f) Az eladók és a Capricorn közötti eszközvásárlási megállapodás közjegyző általi hitelesítése minden bizonnyal 2014. március 11. előtt történt. A szerződés odaítélését már a hitelezői bizottság döntése előtt közölték a Capricornnal, és a Capricorn sajtóközleménye 2014. március 9-én kelt, így azt két nappal a hitelezői bizottság 2014. március 11-i döntése előtt jelentették meg. g) Az eladók – mellőzve a többi ajánlattevő tájékoztatását – eltértek a 2013. október 17-i eljárási levéltől azzal, hogy a teljes vételárra vonatkozó finanszírozási kezességvállalás benyújtására vonatkozó követelménytől kizárólag a Capricorn javára tekintettek el (123). h) Az eladók megsértették az eljárási levél feltételeit azáltal, hogy a végleges ajánlat benyújtásának napja előtt nem közölték az egyes ajánlattevőkkel az eszközvásárlási megállapodás elfogadott és saját hatáskörben jóváhagyott javítását, így jelentősen megnehezítették a finanszírozás véglegesítését. i) Az eladók az eszközökre vonatkozó szerződés odaítélését emellett környezetvédelmi feltételekre alapozták, és – a harmadik panaszossal folytatott további egyeztetés nélkül – azt feltételezték, hogy a vállalkozás nem tudja teljesíteni ezeket a feltételeket, bár az eladók nem írtak elő konkrét környezetvédelmi feltételeket (124). j) A Capricorn kedvező elbírálásban részesült, mivel a vállalat állami támogatásra vonatkozó tanácsadást kért a McDermott ügyvédi irodától, amely a Capricornnak nyújtott tanácsadás előtt már ugyanebben a tárgyban tanácsot adott az eladóknak és a tartománynak.

(119) A harmadik panaszos azt állítja, hogy az elidegenítés az államnak betudható forrásokat képez, (125) a Capricorn javára új állami támogatás áll fenn, és az eszközök eladóinak nyújtott állami támogatásra vonatkozó visszafizetési felszólítást ki kell terjeszteni a Capricornra (126). Végezetül a harmadik panaszos azt állítja, hogy az adásvételi szerződés az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt felfüggesztési kötelezettség megsértése miatt érvénytelen.

(120) Végezetül a harmadik panaszos azt állítja, hogy a Capricorn elmulasztotta a vételár július végén esedékes második részletének kifizetését, ami a harmadik panaszos szerint arra utal, hogy a Capricorn nem nyújtott be teljes körűen finanszírozott ajánlatot. A harmadik panaszos továbbá azt állítja, hogy a fentiekből következően a Nürburgring eszközeinek felvásárlására vonatkozó finanszírozási feltételeket a Capricorn javára, valamint az eladók által megállapított szabályoktól és az ajánlattevőknek szóló eljárási levéltől egyértelműen eltérve módosították, ami a Capricorn javára nyújtott további támogatást képezhet.

b) A felszámolók Németország által eljuttatott észrevételei

(121) A felszámolók szerint a harmadik panaszos sem a ([…] 30 millió EUR-ra vonatkozó kötelező erejű finanszírozási kötelezettségvállalására hivatkozó) 2014. február 17-i megerősítő ajánlatával, sem a panasszal együtt nem nyújtott be 30 millió EUR-ra vonatkozó kötelező erejű finanszírozási kötelezettségvállalást, és a harmadik panaszosnak a finanszírozási bizonyíték későbbi benyújthatóságára vonatkozó állítását sem igazolták harmadik felektől származó, nem kötelező erejű nyilatkozatok. A Capricorn és a [2. ajánlattevő] megerősítő ajánlatával ellentétben a harmadik panaszos megerősítő ajánlata nem felelt meg a 2013. október 17-i megerősítő levélben foglalt finanszírozási követelményeknek. Az eladóknak ezért 2014. március 11-én nem volt indokuk arra, hogy a szerződést a harmadik panaszosnak ítéljék oda. Az eladók számára nem volt elfogadható az a kockázat, hogy azzal, hogy megvárják a harmadik panaszos finanszírozásra utaló bizonyítékát, az ajánlattevők száma egyre vagy nullára csökken, mivel: a) a [2. ajánlattevő] konzorcium kitartott amellett, hogy 2014. április 3-án sor kerüljön a tulajdonjog-átruházásra; és b) a harmadik panaszos ajánlatának indokolásában annak ellenére nem volt előrelépés, hogy ez utóbbi 2013. május 17-én továbbította részvételi szándékát, és hogy indikatív ajánlatát már 2013. szeptember 30-án benyújtotta, ezért az ügylet harmadik panaszossal való megkötésének valószínűsége csekély volt. A Jupiter Financial Group 2014. március 26-i állítólagos finanszírozási kötelezettségvállalását nem nyújtották be az eladóknak, míg a(z) […] beruházási bank és tanácsadó cég későbbi, 2014. március 31-én kelt, aláírással el nem látott levelének az átvilágítás kielégítő lezárása a feltétele. A Nürburgring versenypálya szomszédságában lévő önkormányzatoknak szánt 200 millió EUR összegű fejlesztési alapból az eladók nem részesedtek.

(122) A felszámolók szerint az ajánlattevők tájékoztatást kaptak arról, hogy a 2014. február 17-i ajánlatbenyújtási határidő után rövid időn belül sor kerülhet a sikeres ajánlattevő kiválasztására. Az eladók által szolgáltatott információk nem teremthettek az eljárás kiterjesztésével kapcsolatos elvárást. A harmadik panaszos által idézett sajtóközlemény azt állítja, hogy a felszámolók szándéka a 2014 első negyedévében történő szerződéskötés. A felszámoló állítása szerint nem igaz, hogy nyilvánosan kijelentette azt, hogy a cél a március végi döntéshozatal, az sem igaz, hogy a Capricorn már a hitelezői bizottság ülése előtt tájékoztatást kapott a szerződés odaítéléséről, és az sem, hogy a Capricorn 2014. március 9-én sajtóközleményt tett közzé.

(123) A felszámolók azt állítják, hogy az ügyletstruktúra (az egyes eszközöknek, az eszközcsoportoknak vagy az összes eszköznek az üzletrészek vagy a kötelezettségek átruházása nélküli elidegenítése) nem változott az ajánlattételi eljárás során. A „tiszta mérleg” kifejezés nem jelent egyebet, mint azt, hogy az adásvétel keretében a kötelezettségek átruházása kizárt. Arról, hogy az eladók tulajdo