A Bizottság 2843/98/EK rendelete

(1998. december 22.)

a közlekedési ágazat versenyszabályainak alkalmazásáról szóló 1017/68/EGK, 4056/86/EGK és 3975/87/EGK rendeletben előírt kérelmek és bejelentések formájáról, tartalmáról és más részleteiről

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra,

tekintettel a legutóbb Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási okmányával módosított, a vasúti, közúti és belvízi közlekedés versenyszabályainak alkalmazásáról szóló, 1968. július 19-i 1017/68/EGK tanácsi rendeletre [1] és különösen annak 29. cikkére,

tekintettel a legutóbb Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási okmányával módosított, a Szerződés 85. és 86. cikkének alkalmazásához a tengeri szállítás tekintetében részletes szabályok megállapításáról szóló, 1986. december 22-i 4056/86/EGK tanácsi rendeletre [2] és különösen annak 26. cikkére,

tekintettel a legutóbb a 2410/92/EGK rendelettel [3] módosított, a légi szállítási szektor vállalkozásaira vonatkozó versenyszabályok alkalmazása eljárásának megállapításáról szóló 1987. december 14-i 3975/87/EGK tanácsi rendeletre [4] és különösen annak 19. cikkére,

a szállítási szektor versenykorlátozó gyakorlatait és monopóliumait vizsgáló tanácsadó bizottsággal, a tengeri szállításban való megállapodásokat és gazdasági erőfölényt vizsgáló tanácsadó bizottsággal és a légi szállításban való megállapodásokat és gazdasági erőfölényt vizsgáló tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

(1) mivel a legutóbb Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási okmánya által módosított, 1968. július 19-i, 1017/68/EGK tanácsi rendelet 10. cikke szerinti panaszok, 12. cikke szerinti kérelmek és 14. cikkének (1) bekezdése szerinti bejelentések formájáról, tartalmáról és más részleteiről szóló, 1969. augusztus 8-i 1629/69/EGK bizottsági rendelet [5] alkalmazásával kapcsolatos tapasztalatok, a legutóbb Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási okmányával módosított, a Szerződés 85. és 86. cikkének tengeri szállításra való alkalmazásához részletes szabályokat megállapító 1986. december 22-i 4056/86/EGK tanácsi rendeletben előírt értesítésekről, panaszokról, kérelmekről és meghallgatásokról szóló, 1988. december 16-i 4260/88/EGK bizottsági rendelet [6] I. szakaszának alkalmazásával kapcsolatos tapasztalatok, valamint a legutóbb Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási okmánya által módosított, a légi szállítási szektor vállalkozásaira vonatkozó versenyszabályok alkalmazásának eljárását megállapító 3975/87/EGK tanácsi rendeletben előírt panaszokról, kérelmekről és meghallgatásokról szóló, 1988. december 16-i 4261/88/EGK bizottsági rendelet [7] I. szakaszával kapcsolatos tapasztalatok azt mutatják, hogy bizonyos szempontokból fejleszteni kell az e rendeletekben szabályozott eljárásokat;

(2) mivel az áttekinthetőség érdekében indokolt egységes rendeletet elfogadni a kérelmek és bejelentések eljárásairól a közlekedési ágazatban; mivel ebből következően az 1629/69/EGK, a 4260/88/EGK és a 4261/88/EGK rendeleteket fel kell váltani;

(3) mivel a kérelmek benyújtása az 1017/68/EGK rendelet 12. cikke alapján és a bejelentések benyújtása ugyanezen rendelet 14. cikkének (1) bekezdése alapján, és a kérelmek benyújtása a 4056/86/EGK rendelet 12. cikke és a 3975/87/EGK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése és az 5. cikke alapján jelentős jogi következményekkel járhat minden vállalkozás számára, amely egy megállapodás, döntés vagy összehangolt magatartás részt vevő fele; mivel ezért mindegyik félnek jogosultnak kell lennie ilyen kérelmek és bejelentések benyújtására a Bizottsághoz; mivel továbbá a jogát gyakorló félnek értesítenie kell a többi felet, hogy azok képesek legyenek érdekeik védelmére;

(4) mivel a kérelmezők és bejelentők feladata, hogy teljeskörűen és őszintén feltárják a Bizottság előtt azokat a tényeket és körülményeket, amelyek segítenek határozni az érintett megállapodások, döntések és összehangolt magatartások ügyében;

(5) mivel a nemleges megállapítás iránti kérelmek vizsgálatának egyszerűsítése és meggyorsítása érdekében kívánatos formanyomtatvány használatát előírni a 85. cikk (1) bekezdésével kapcsolatban és az 107/86/EGK rendelet 5. cikkének és 85. cikkének (3) bekezdéséhez kapcsolódó kérelmekhez; mivel ennek a formanyomtatványnak a használatát lehetségessé kell tenni a 86. cikkhez kapcsolódó nemleges megállapítás iránti kérelmek esetében is;

(6) mivel az 1017/68/EGK rendelet 12. cikke, a 4056/86/EGK rendelet 12. cikke és a 3975/87/EGK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése és 5. cikke szerinti kérelmek kezelésének egyszerűsítése érdekében indokolt egységes formanyomtatványt bevezetni; mivel az 1017/68/EGK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése szerinti bejelentések esetében indokolt külön formanyomtatványt használni;

(7) mivel a Bizottságnak, indokolt esetekben, továbbra is lehetőséget kell biztosítania a feleknek, amennyiben azok kérik, hogy a kérelem vagy bejelentés előtt formaságoktól mentesen és szigorúan bizalmasan megvitathassák a tervezett megállapodást, döntést vagy összehangolt magatartást; mivel a Bizottságnak emellett a kérelem vagy bejelentés után is kellően szoros kapcsolatot kell fenntartania a felekkel, hogy megvitathassa velük azokat a gyakorlati vagy jogi problémákat, amelyeket az ügy első megvizsgálása során fedez fel, és ha lehetséges, közös megegyezéssel megszüntesse ezeket a problémákat;

(8) mivel a Bizottság tájékoztatását illető kötelezettség a választottbírósági ítéletekről és a békéltetői ajánlásokról szóló 4056/86/EGK rendelet 5. cikkének (5) pontja alapján érinti a rendelet 4. cikkében, valamint 5. cikkének (2) és (3) pontjában említett vonalhajózási konferencia gyakorlataival kapcsolatos viták megoldását; mivel indokoltnak látszik ennek a bejelentésnek az eljárását a lehető legegyszerűbbé tenni; mivel tehát indokolt előírni, hogy a bejelentéseknek írásban kell készülniük, és csatolni kell hozzájuk az érintett ítéletek és ajánlások szövegét tartalmazó dokumentumokat;

(9) mivel a rendelet rendelkezéseinek ki kell terjedniük azokra az esetekre is, amikor a panaszokat, kérelmeket és bejelentéseket az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 53. és 54. cikke alapján teszik,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Jogosult személyek

(1) Minden vállalkozás és vállalkozások társulása számára, amely megállapodások vagy összehangolt magatartások részt vevő fele, illetve vállalkozások minden társulása számára, amely döntéseket fogad el, megengedett, hogy kérelmeket vagy bejelentéseket nyújtson be a Bizottságnak a következő rendelkezések bármelyike alapján:

a) az 1017/68/EGK rendelet 2. cikke vagy 14. cikkének (1) bekezdése;

b) a 4056/86/EGK rendelet 12. cikke;

c) a 3975/87/EGK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése és 5. cikke.

(2) Ha a kérelmet vagy bejelentést az 1. bekezdésben említett feleknek csak egy része nyújtja be, kötelesek értesíteni a többi felet.

(3) Ha a kérelmet vagy bejelentést személyek, vállalkozások, illetve vállalkozások társulásának képviselői írják alá, ezek a képviselők kötelesek írásbeli bizonyítékot csatolni arra nézve, hogy rendelkeznek az eljárásra vonatkozó felhatalmazással.

(4) Közös kérelem vagy bejelentés készítése esetén közös képviselő kerül kinevezésre, aki jogosult a dokumentumok átadására és átvételére az összes kérelmező és bejelentő nevében.

2. cikk

A kérelmek és bejelentések benyújtása

(1) A 3975/87/EGK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti és a Szerződés 85. cikkének (1) bekezdéséhez kapcsolódó kérelmek és az 1017/68/EGK rendelet 12. cikke, a 4056/86/EGK rendelet 12. cikke, valamint a 3975/87/EGK rendelet 5. cikke szerinti kérelmek benyújtása az e rendelet I. mellékletében található TR-formanyomtatványban előírt módon történik.

A TR-formanyomtatványt a 3975/87/EGK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti és a Szerződés 86. cikkéhez kapcsolódó kérelmekhez is lehet használni.

Az 1017/68/EGK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése szerinti bejelentések benyújtása az e rendelet II. mellékletében látható TR(B) formanyomtatványon történik.

(2) A közös kérelmek és közös bejelentések benyújtása egységes formanyomtatványon történik.

(3) Minden kérelemből és bejelentésből egy eredetit és 17 másolatot, a kiegészítő dokumentumokból pedig három másolatot kell benyújtani a Bizottságnak a formanyomtatványokon megjelölt címen.

(4) A kiegészítő dokumentumok lehetnek eredetiek vagy azok másolatai; az utóbbi esetben a kérelmező vagy bejelentő köteles igazolni, hogy azok az eredetik hiteles és teljes másolatai.

(5) A kérelmeket és bejelentéseket a Közösség valamelyik hivatalos nyelvén kell készíteni. Ez a nyelv lesz az eljárás nyelve is a kérelmező vagy bejelentő számára. A dokumentumok benyújtása az eredeti nyelven történik. Ha az eredeti nyelv nem a Közösség hivatalos nyelve, csatolni kell az eljárás nyelvén készült fordítást.

(6) Ha egy, az 1017/68/EGK rendelet 12. cikke, a 4056/86/EGK rendelet 12. cikke vagy a 3975/87/EGK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése vagy 5. cikke alapján benyújtott kérelemről megállapítást nyer, hogy nem tartozik az alá a rendelet vagy rendeletek hatálya alá, amely vagy amelyek alapján benyújtották, a Bizottság késedelem nélkül értesíti a kérelmezőt, hogy a kérelmet egy másik, az ügyre érvényes rendeletnek vagy rendeleteknek a rendelkezései alapján szándékozik megvizsgálni; a kérelem benyújtásának időpontja azonban a 4. cikkből következő időpont. A Bizottság ismerteti a kérelmezővel az indokait, és határidőt jelöl ki a kérelmező számára írásbeli megjegyzések benyújtására, mielőtt elvégzi a másik rendeletből vagy rendeletekből következő értékelést. A Bizottság által kijelölt határidő legalább két hét, amely meghosszabbítható.

3. cikk

A kérelmek és bejelentések tartalma

(1) A kérelmeknek és bejelentéseknek a formanyomtatványok által kért információkat, beleértve a dokumentumokat kell tartalmazniuk. Ezen információknak pontosnak és teljesnek kell lenniük.

(2) A Bizottság eltekinthet bizonyos, a formanyomtatványok által kért információk, beleértve a dokumentumokat, szolgáltatásának megkövetelésétől, ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezekre az információkra nincs szükség az ügy megvizsgálásához.

(3) A Bizottság késedelem nélkül írásban értesíti a kérelmezőt vagy bejelentőt a kérelem vagy bejelentés kézhezvételéről, illetve minden olyan válaszról, amelyet a Bizottság küld valamilyen levélre a 4. cikk (2) bekezdése alapján.

4. cikk

A kérelmek és bejelentések benyújtásának hatályos időpontja

(1) A (2)-(5) bekezdésben foglaltak sérelme nélkül a kérelmek és bejelentések abban az időpontban lépnek hatályba, amikor a Bizottság kézhez kapja azokat. Ha azonban a kérelmet vagy bejelentést ajánlott küldeményként adják fel, akkor az attól az időponttól lép hatályba, amely a feladás helyének postabélyegzőjén szerepel.

(2) Ha a Bizottság a kérvényben vagy bejelentésben szereplő információkat, beleértve a dokumentumokat is, bármilyen lényeges szempontból hiányosnak találja, erről a tényről késedelem nélkül írásban értesíti a kérelmezőt vagy bejelentőt, és megfelelő határidőt állapít meg a teljes információk benyújtásához. Ilyen esetekben a kérelem vagy bejelentés attól az időponttól lép hatályba, amikor a Bizottság kézhez vett minden információt.

(3) A kérelmező vagy bejelentő köteles önkéntesen és késedelem nélkül értesíteni a Bizottságot azoknak a kérelemben vagy bejelentésben szereplő tényeknek a lényeges megváltozásáról, amelyekről tudomása van vagy tudomása kellene hogy legyen.

(4) A helytelen vagy félrevezető információk hiányos információknak minősülnek.

(5) Ha a kérelem vagy bejelentés kézhezvételi időpontját követő egy hónapos időszak leteltekor a Bizottság nem látta el a kérelmezőt vagy bejelentő felet a (2) bekezdésben említett információkkal, a kérelem hatálybalépési időpontjának az az időpont számít, amikor a Bizottság a kérelmet kézhez vette.

5. cikk

Bejelentések döntőbírósági ítéletekről és ajánlásokról

(1) A felek által elfogadott döntőbírósági ítéletekről és a döntőbírók ajánlásairól akkor kell értesíteni a Bizottságot, ha azok hatással vannak a 4056/86/EGK rendelet 4. cikkében és 5. cikkének (2) és (3) pontjában említett vonalhajózási konferenciák gyakorlataival kapcsolatos viták megoldására.

(2) A bejelentési kötelezettség az ítélet vagy ajánlás által megoldott vita minden részt vevő felére vonatkozik.

(3) A bejelentéseket haladéktalanul, tértivevényes ajánlott levélben vagy személyes kézbesítéssel kell benyújtani az átvétel igazolása ellenében. A bejelentéseket a Közösség valamelyik hivatalos nyelvén kell készíteni.

(4) A kiegésítő dokumentumoknak eredetiek vagy másolatoknak kell lenniük. A másolatokról igazolni kell, hogy az eredeti dokumentumok hiteles másolatai. Ezeket eredeti nyelvükön kell benyújtani. Ha az eredeti nyelv nem a Közösség hivatalos nyelve, csatolni kell a Közösség valamelyik hivatalos nyelvén készült fordítást.

(5) Ha az ilyen bejelentést vállalkozások vagy vállalkozások társulásai, illetve természetes vagy jogi személyek képviselői írják alá, ezek a képviselők kötelesek írásbeli bizonyítékot csatolni arra nézve, hogy rendelkeznek az eljárásra vonatkozó felhatalmazással.

6. cikk

Kérelmek és bejelentések az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 53. és 54. cikke alapján

Ha a 2. cikk (1) bekezdésében és az 5. cikk (1) bekezdésében előírt kérelmek és bejelentések az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 53. vagy 54. cikkén alapulnak, azok készülhetnek a Közösség valamelyik hivatalos nyelvén vagy az EFTA-államok valamelyik hivatalos nyelvén.

7. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az 1629/69/EGK, a 4260/88/EGK és a 4261/88/EGK rendeletek hatályukat vesztik.

8. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet 1999. február 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben 1998. december 22-én.

a Bizottság részéről

Karel VAN MIERT

a Bizottság tagja

[1] HL L 175., 1968.7.23., 1. o.

[2] HL L 378., 1986.12.31., 4. o.

[3] HL L 374., 1987.12.31., 1. o.

[4] HL L 240., 1992.8.24., 18. o.

[5] HL L 209., 1969.8.21., 1. o.

[6] HL L 376., 1988.12.31., 1. o.

[7] HL L 376., 1988.12.31., 10. o.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

A TR-FORMANYOMTATVÁNY

BEVEZETÉS

A TR-formanyomtatvány, mint melléklet, szerves részét képezi a közlekedési ágazat versenyszabályainak alkalmazásáról szóló 1017/68/EGK, 4056/86/EGK és 3975/87/EGK tanácsi rendeletben előírt kérelmek és bejelentések formájáról, tartalmáról és más részleteiről szóló, 1998. december 22-i 2843/98/EK bizottsági rendeletnek (a továbbiakban a "Rendelet"). E formanyomtatvány segítségével a vállalkozások és vállalkozások társulásai kérelmeket nyújthatnak be a 4056/86/EGK rendelet 12. cikke és a 3975/87/EGK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése és 5. cikke alapján.

A TR-formanyomtatvány nem kitöltendő formanyomtatvány.

A TR-formanyomtatvány használatának megkönnyítéséhez a következő oldalak az alábbiakról tájékoztatnak:

- milyen helyzetekben kell kérelmet benyújtani (A. pont),

- mely hatósághoz (a Bizottsághoz vagy az EFTA Felügyeleti Hatóságához) kell a kérelmet benyújtani (B. pont),

- milyen célokra lehet a kérelmet használni (C. pont),

- milyen információknak kell a kérelemben szerepelniük (D., E. és F. pontok),

- ki nyújthat be kérelmet (G. pont),

- hogyan kell a kérelmet benyújtani (H. pont),

- hogyan védhetők a vállalkozások üzleti titkai (I. pont),

- a kérelem benyújtását követő eljárások (J. pont), és

- hogyan kell értelmezni bizonyos, a TR-formanyomtatvány fő részében használt fogalmakat (K. pont).

A. Milyen helyzetekben kell kérelmet benyújtani?

I. Az EK-Szerződés és az EGT-ről szóló megállapodás versenyszabályainak célja

1. Az EK versenyszabályainak célja

A versenyszabályok célja annak megakadályozása, hogy a versenykorlátozó magatartások vagy az erőfölénnyel való visszaélés eltorzítsa a versenyt a közös piacon. Székhelyüktől függetlenül kell alkalmazni minden olyan vállalkozásra, amelyek közvetlenül vagy közvetve a közös piacon folytatnak kereskedelmet.

Az EK-Szerződés 85. cikkének (1) bekezdése (a 85. és 86. cikk szövege megtalálható ennek a formanyomtatványnak az I. mellékletében) tiltja az olyan korlátozó megállapodásokat, döntéseket vagy összehangolt magatartásokat (megegyezéseket), amelyek hatással vannak a tagállamok közötti kereskedelemre, a 85. cikk (2) bekezdése pedig semmisnek nyilvánítja az ilyen korlátozásokat tartalmazó megállapodásokat és döntéseket (jóllehet a Bíróság kimondta, hogy ha a megállapodások korlátozó feltételei elválaszthatók a megállapodás többi részétől, csak a korlátozó feltételek semmisek); a 85. cikk (3) bekezdése azonban előírja, hogy az előnyös hatású megállapodások bizonyos feltételek között mentesítést kaphatnak. A 86. cikk tiltja a gazdasági erőfölénnyel való visszaélést, amely érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet.

A 85. cikk (3) bekezdése szerinti "nemleges megállapítást" és mentességet előíró 85. és 86. cikk végrehajtásának eredeti eljárásait a 17. rendelet állapította meg. A Tanács 14. rendelete [1] alapján azonban a 17. rendelet nem alkalmazható a közlekedési ágazatban. Ezt követően az EK-versenyszabályoknak a közlekedési ágazatban való végrehajtásának eljárásait a vasúti, közúti és belvízi közlekedést illetően az 1017/68/EGK rendelet, a tengeri szállítást illetően a 4056/86/EGK rendelet, a légi közlekedési ágazatot illetően pedig a 3975/87/EGK rendelet állapította meg (e formanyomtatvány II. mellékletében található meg a fenti jogszabályok, illetve a formanyomtatványban említett vagy a nyomtatvány szerint tett kérelmekhez kapcsolódó további jogszabályok felsorolása).

A 4056/86/EGK és 3975/87/EGK rendeletek, hasonlóan a 17. rendelethez, hivatkoznak az EK-Szerződés 85. és 86. cikkére. Ezzel szemben az 1017/68/EGK rendelet lényeges versenyszabályokat ír elő a szárazföldi szállítási ágazat számára. Az 1017/68/EGK rendelet 2., 5., 7. és 8. cikkei olyan rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek, kisebb eltérésekkel, tükrözik az EK-Szerződés 85. cikke (1), (2) és (3) bekezdésének, illetve 86. cikkének rendelkezéseit. Az 1017/68/EGK rendelet e rendelkezéseit ugyanúgy kell értelmezni, mint a Szerződés 85. és 86. cikkét [2].

2. Az EGT versenyszabályainak célja

Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (amelyet a Közösség, a tagállamok és az EFTA-államok kötöttek [3]) versenyszabályai ugyanazokon az elveken alapulnak, mint a Közösség versenyszabályai, és ugyanaz a céljuk, azaz annak megakadályozása, hogy a kartellek és a gazdasági erőfölénnyel való visszaélés eltorzítsák a versenyt az EGT-ben. Székhelyüktől függetlenül kell alkalmazni minden olyan vállalkozásra, amelyek közvetlenül vagy közvetve az EGT-ben folytatnak kereskedelmet.

Az EGT-ről szóló megállapodás 53. cikkének (1) bekezdése (az EGT-ről szóló megállapodás 53., 54. és 56. cikkének szövege megtalálható az I. mellékletben) tiltja az olyan korlátozó megállapodásokat, döntéseket vagy összehangolt magatartásokat (megegyezéseket), amelyek hatással vannak a Közösség és egy vagy több EFTA-állam közötti (vagy EFTA-államok közötti) kereskedelemre, az 53. cikk (2) bekezdése pedig semmisnek nyilvánítja az ilyen korlátozásokat tartalmazó megállapodásokat és döntéseket; az 53. cikk (3) bekezdése azonban előírja, hogy az előnyös hatású megállapodások bizonyos feltételek között mentesítést kaphatnak. Az 54. cikk tiltja a gazdasági erőfölénnyel való visszaélést, amely érintheti a Közösség és egy vagy több EFTA-állam közötti (vagy EFTA-államok közötti) kereskedelmet. A közlekedési ágazatban alkalmazandó EK-versenyszabályok végrehajtásának eljárásait a vasúti, közúti és belvízi közlekedést illetően az 1017/68/EGK rendelet, a tengeri szállítást illetően a 4056/86/EGK rendelet, a légi közlekedési ágazatot illetően pedig a 3975/87/EGK rendelet állapítja meg, amelyeket az EGT vonatkozásában az EGT-ről szóló megállapodás 21., 22. és 23. jegyzőkönyve egészít ki.

II. Az EK-Szerződés és az EGT-ről szóló megállapodás versenyszabályainak alkalmazási területe

Az 1017/68/EGK rendelet 2., 5. és 8. cikkének, az EK-Szerődés 85. és 86. cikkének és az EGT-ről szóló megállapodás 53. és 54. cikkének alkalmazhatósága az egyes esetek körülményeitől függ. Ennek előfeltétele, hogy a megállapodás vagy magatartás eleget tegyen minden, a vonatkozó rendelkezésekben megállapított feltételnek. Ezt a kérdést ezért a kérelem benyújtása előtt meg kell vizsgálni.

1. Nemleges megállapítás

A közlekedési ágazatban a nemleges megállapítási eljárás csak a légi közlekedési ágazatban van előírva. Célja az, hogy a vállalkozások megállapíthassák, hogy a Bizottság véleménye szerint tiltja-e vagy sem a megállapodásukat vagy a magatartásukat az EK-Szerződés 85. cikkének (1) bekezdése, illetve 86. cikke vagy az EGT-ről szóló megállapodás 53. cikkének (1) bekezdése, illetve 54. bekezdése. Ezt az eljárást a 3975/87/EGK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szabályozza. A nemleges megállapítás határozat formájában történik, amellyel a Bizottság igazolja, hogy a birtokában lévő tények alapján nincs oka fellépnie a megegyezést vagy magatartást illetően az EK-Szerződés 85. cikkének (1) bekezdése, illetve 86. cikke vagy az EGT-ről szóló megállapodás 53. cikkének (1) bekezdése, illetve 54. cikke alapján.

Nem szükséges azonban kérelmet benyújtani, ha a megegyezéseket vagy a magatartást láthatóan nem tiltják a fent említett rendelkezések. Ugyanígy a Bizottság sem köteles ilyen esetben nemleges megállapítást adni. A 3975/87/EGK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy "…a Bizottság igazolhatja…". A Bizottság csak akkor hoz határozatot nemleges megállapítás kiadásáról, ha lényeges értelmezési problémát kell megoldani. A többi esetben megerősítő levél küldésével válaszol a kérelemre.

A Bizottság több közleményt tett közzé az EK-Szerződés 85. cikke (1) bekezdésének értelmezésével kapcsolatban. Ezek meghatároznak bizonyos megállapodáskategóriákat, amelyeket, természetüknél fogva vagy kisebb jelentőségük miatt, nem érint a tilalom [4].

2. Mentesítés

Az 1017/68/EGK rendelet 5. cikke, az EK-Szerződés 85. cikkének (3) bekezdése és az EGT-ről szóló megállapodás 53. cikkének (3) bekezdése szerinti mentesítési eljárás lehetővé teszi, hogy a vállalkozások olyan megállapodásokat kössenek, amelyek valójában gazdasági előnyöket kínálnak, de amelyeket mentesítés nélkül tiltana az 1017/68/EGK rendelet 2. cikke, az EK-Szerződés 85. cikkének (1) bekezdése vagy az EGT-ről szóló megállapodás 53. cikkének (1) bekezdése. Ezt az eljárást az 1017/68/EGK rendelet 12. és 13. cikke, a 4056/86 rendelet 12. és 13. cikke, valamint a 3975/87/EGK rendelet 5. és 6. cikke szabályozza. A mentesítés úgy történik, hogy a Bizottság határozatot hoz, amely kimondja, hogy az 1017/68/EGK rendelet 2. cikke, az EK-Szerződés 85. cikkének (1) bekezdése vagy az EGT-ről szóló megállapodás 53. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazható a határozatban megnevezett megállapodásokra. A Bizottságnak meg kell határoznia minden ilyen határozat érvényességi idejét, határozatát feltételekhez és kötelezettségekhez kötheti, döntéseket módosíthat, illetve vonhat vissza, vagy bizonyos körülmények között megtilthatja a felek meghatározott cselekményeit, különösen akkor, ha a határozatok helytelen információkon alapultak, vagy lényeges változás történt a tényekben.

Az 1017/68/EGK, a 4056/86/EGK és a 3975/87/EGK rendeletek kifogásolási eljárást írnak elő, amely lehetővé teszi a kérelmek gyors feldolgozását. Ha egy kérelem a vonatkozó Rendelet alapján elfogadható, ha teljes, és ha a kérelem tárgyát képező megegyezés miatti panasz eredményeképpen vagy a Bizottság saját kezdeményezésére nem kezdődött eljárás, a Bizottság összefoglalót tesz közzé a kérelemről az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában, és annak véleményezésére kéri az érdekelt harmadik feleket, a tagállamokat és, ha a kérelmek kapcsolódnak az EGT-ről szóló megállapodáshoz, az EFTA-államokat. Ha a Bizottság az ilyen közzétételtől számított 90 napon belül nem értesíti a kérelmezőket, hogy súlyos kételyei vannak az 1017/68/EGK rendelet 5. cikke, az EK-Szerződés 85. cikkének (3) bekezdése és az EGT-ről szóló megállapodás 53. cikkének (3) bekezdése alkalmazhatóságát illetően, a megegyezés mentesítettnek minősül a már eltelt időre. Az 1017/68/EGK rendelet szerinti kérelmek esetében a mentesítés maximum három év a közzététel időpontjától, a 4056/86/EGK és a 3975/87/EGK rendelet szerinti kérelmek esetében pedig maximum hat év a közzététel időpontjától.

A Bizottság több olyan rendeletet fogadott el, amely mentességet biztosít különböző megállapodáskategóriáknak a légi közlekedési ágazatban és a tengeri szállítási ágazatban [5].

Az 1017/68/EGK, a 4056/86/EGK és a 3975/87/EGK rendeletek alapján mentességet biztosító határozatnak visszamenőleges hatálya lehet. Amennyiben a Bizottság úgy találja, hogy a bejelentett megegyezések ténylegesen tiltottak és nem mentesíthetők, és ezért elítélő határozatot hoz róluk, a résztvevők a kérelem időpontja és a határozat időpontja között ekkor is védettséget élveznek minden, a kérelemben megnevezett jogsértésért kiszabott bírságtól (a 4056/86/EGK rendelet 19. cikkének (4) bekezdése és a 3975/87/EGK rendelet 12. cikkének (5) bekezdése). Az 1017/68/EGK nem ír elő ilyen, a bírságoktól való védettséget.

B. Melyik hatósághoz kell a kérelmet benyújtani?

A kérelmeket az ügyben illetékes hatósághoz kell benyújtani. Az EK-Szerződés versenyszabályainak alkalmazásával kapcsolatban a Bizottság az illetékes. Az EGT-ről szóló megállapodás versenyszabályainak alkalmazásával kapcsolatban azonban megosztott hatáskör áll fenn.

A Bizottság és az EFTA Felügyeleti Hatóságának hatásköre az EGT versenyszabályaival kapcsolatban az EGT-ről szóló megállapodás 56. cikkéből következik. Azokat a kérelmeket, amelyek olyan megállapodásokra, döntésekre és összehangolt magtartásokra vonatkoznak, amelyek érinthetik a tagállamok közti kereskedelmet, a Bizottságnak kell címezni, kivéve ha hatásuk a tagállamok közötti kereskedelemre vagy a Közösségen belüli versenyre nem észlelhető a kisebb jelentőségű megállapodásokról szóló, 1997. évi bizottsági közlemény szerint [6]. Továbbá minden korlátozó megállapodás, döntés és összehangolt magatartás, amely hatással van a kereskedelemre egy tagállam és egy vagy több EFTA-állam között, a Bizottság illetékességébe tartozik, amennyiben az érintett vállalkozások együttes EGT-beli forgalmuk több mint 67 %-át a Közösségen belül érik el [7]. Amennyiben azonban az ilyen megállapodások, döntések vagy összehangolt magatartások hatásai a tagállamok közötti kereskedelemre vagy a Közösségen belüli versenyre nem észlelhetők, a kérelmet ilyen esetben az EFTA Felügyeleti Hatóságának kell benyújtani. Minden más, az EGT-ről szóló megállapodás 53. cikkének hatálya alá tartozó megállapodást, döntést és összehangolt magatartást az EFTA Felügyeleti Hatóságának (amelynek címe a III. mellékletben szerepel) kell bejelenteni.

Amennyiben a gazdasági erőfölény csak a Közösségben létezik, az EGT-ről szóló megállapodás 54. cikkével kapcsolatos nemleges megállapítás iránti kérelmeket a Bizottságnak kell benyújtani, amennyiben viszont az erőfölény kizárólag az EFTA-államok teljes területén vagy azok jelentős részén létezik, az EFTA Felügyeleti Hatóságának kell benyújtani. Csak ha mindkét területen létezik a gazdasági erőfölény, kell a fent ismertetett, 53. cikkel kapcsolatos szabályokat alkalmazni.

A Bizottság az értékelést az EK-Szerződés versenyszabályainak alapján végzi. Ha az ügy az EGT-ről szóló megállapodás hatálya alá tartozik, és e megállapodás 56. cikke alapján a Bizottság illetékes, a Bizottság egyidejűleg az EGT-szabályokat is alkalmazza.

C. E formanyomtatvány célja

A TR-formanyomtatvány felsorolja a megválaszolandó kérdéseket, valamint a benyújtandó információkat és dokumentumokat, ha a kérelem a következőkre vonatkozik:

- a vállalkozások közötti megállapodásokra, a vállalkozások társulásának döntéseire és az összehangolt magatartásokra vonatkozóan: nemleges megállapításra az EK-Szerződés 85. cikkének (1) bekezdésével és/vagy az EGT-ről szóló megállapodás 53. cikkének (1) bekezdésével kapcsolatban a 3975/87/EGK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése alapján,

- a vállalkozások közötti megállapodásokra, a vállalkozások társulásának döntéseire és az összehangolt magatartásra vonatkozóan: mentesítésre az 1017/68/EGK rendelet 5. cikke vagy az EK-Szerződés 85. cikkének (3) bekezdése és/vagy az EGT-ről szóló megállapodás 53. cikkének (3) bekezdése alapján.

Az 1017/68/EGK, 4056/86/EGK és a 3975/87/EGK rendeletek szerinti mentesítési kérelmek benyújtása a TR-formanyomtatványban előírt módon történik (lásd a rendelet 2. cikkének (1) bekezdését).

E formanyomtatványt azok a vállalkozások is használhatják, amelyek a 3975/87/EGK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése alapján nemleges megállapítást kívánnak kérelmezni az EK-Szerződés 86. cikkével vagy az EGT-ről szóló megállapodás 53. cikkével kapcsolatban. Azoknak, akik a 86. cikkel kapcsolatban kérelmeznek nemleges megállapítást, nem kell a TR-formanyomtatványt használniuk. Nyomatékosan ajánlott azonban, hogy megadják az alábbiakban kért összes információt annak érdekében, hogy kérelmük a tényállás teljes ismertetését adja (lásd a Rendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának második mondatát).

Az EFTA által kibocsátott TR-formanyomtatványokon benyújtott kérelmek és bejelentések ugyanígy érvényesek. Ha azonban az érintett megállapodások, döntések vagy összehangolt magatartások kizárólag az EK-Szerződés 85. és 86. cikkének hatálya alá tartoznak, azaz ha semmilyen módon nem kapcsolódnak az EGT-hez, ajánlott a Bizottság által készített e formanyomtatványt használni.

D. A formanyomtatvány mely fejezeteit kell kitölteni?

A kérelmet benyújtani kívánó vállalkozásoknak e formanyomtatvány fő részének mindhárom fejezetét ki kell tölteniük. A 17. rendelet szerinti bejelentések, amelyek strukturális jellegű szövetkezeti közös vállalkozások létrehozásával kapcsolatosak, gyorsított eljárásban részesülhetnek. A gyorsított eljárás nem alkalmazható az 1017/68/EGK, a 4056/86/EGK és a 3975/87/EGK rendelet alapján benyújtott kérelmekre, mert e rendeletek külön ütemterv szerinti kifogásolási eljárást írnak elő.

E. A teljes körű információszolgáltatás szükségessége

Két fő következménnyel jár az, ha a Bizottság kézhez veszi az érvényes kérelmet. Egyrészt a mentesség kérése céljából benyújtott kérelmeket illetően a 4056/86/EGK és a 3975/87/EGK rendelet alapján mentesít a bírságok alól attól az időponttól kezdve, hogy a Bizottság kézhez vette az érvényes kérelmet (lásd a 4056/86/EGK rendelet 19. cikkének (4) bekezdését és a 3975/87/EGK rendelet 12. cikkének (5) bekezdését).

Másrészt az érvényes kérelem kézhezvételéig a Bizottság nincs "birtokában az összes beszerezhető bizonyítéknak", melyek ahhoz szükségesek, hogy közzétegye a kérelem összefoglalóját az 1017/68/EGK rendelet 12. cikkében, a 4056/86/EGK rendelet 12. cikkében és a 3975/87/EGK rendelet 5. cikkében szereplő kifogásolási eljárás alapján.

Az érvényes kérelem ebben az esetben olyan kérelmet jelent, amely nem hiányos (lásd e rendelet 3. cikkének (1) bekezdését). Ettől két esetben lehet eltekinteni. Először, ha az e formanyomtatvány által előírt információkat vagy dokumentumokat a kérelmező nem tudja részben vagy egészben az ésszerűség határain belül beszerezni, a Bizottság a kérelmet elfogadja teljesnek és így érvényesnek az ilyen információk benyújtásának elmulasztása ellenére is, amennyiben a kérelmező megindokolja, miért nem álltak rendelkezésére az információk, és a lehető legpontosabb becslést adja a hiányzó adatokról, a becslések forrásának feltüntetésével. Azt is jelezni kell, hogy hol tudná a Bizottság megszerezni azokat az információkat vagy dokumentumokat, amelyek nem álltak a kérelmező rendelkezésére. Másodszor, a Bizottság csak olyan információk benyújtását követeli meg, amelyek lényegesek és szükségesek a bejelentett művelet kivizsgálásához. Bizonyos esetekben e célból nincs szükség az e formanyomtatvány által kért összes információra. A Bizottság ezért felmentheti a kérelmezőket bizonyos, e formanyomtatvány által kért információk benyújtásának kötelezettsége alól (lásd a rendelet 3. cikkének (2) bekezdését). E rendelkezésnek köszönhetően, indokolt esetben minden kérelmet az adott esethez lehet igazítani úgy, hogy csak azokat az információkat kell benyújtani, amelyek a Bizottság vizsgálatához feltétlenül szükségesek. Így elkerülhető, hogy felesleges adminisztratív terhek nehezedjenek a vállalkozásokra, különösen a kis- és középvállalkozásokra. Ha a formanyomtatvány által kért információk vagy dokumentumok ez okból nem kerülnek átadásra, a kérelemnek fel kell tüntetnie, hogy a kérelmezők miért tartják szükségtelennek az információkat a Bizottság vizsgálatához.

Ha a Bizottság úgy találja, hogy a kérelemben szereplő információk jelentős mértékben hiányosak, a kézhezvételtől számított egy hónapon belül írásban értesíti a kérelmezőt vagy a bejelentőt erről és a hiányzó információk természetéről. Ilyen esetekben a kérelem attól az időponttól lép hatályba, amikor a Bizottság kézhez veszi a hiánytalan információkat. Ha a Bizottság nem értesítette egy hónapon belül a kérelmezőt vagy a bejelentőt, hogy az információk jelentős mértékben hiányosak, a kérelem teljesnek és érvényesnek minősül (lásd a Rendelet 4. cikkét).

Fontos továbbá, hogy a vállalkozások értesítsék a Bizottságot a tényállásokban bekövetkezett jelentős változásokról, beleértve azokat is, amelyekről a kérelem benyújtása után szereznek tudomást. A Bizottságot tehát haladéktalanul értesíteni kell minden változásról azokban a megállapodásokban, döntésekben és összehangolt magatartásokban, amelyek a kérelem tárgyát képezik (lásd a rendelet 4. cikkének (3) bekezdését). A Bizottság értesítésének elmulasztása az ilyen érdemi változásokról a nemleges megállapítás kiadásáról hozott határozat hatályvesztését, illetve a Bizottság által a kérelem alapján elfogadott mentességi határozat [8] visszavonását vonhatja maga után.

F. A pontos információk szükségessége

A kérelem teljes kitöltése mellett a benyújtott információk pontosságának biztosítása is fontos (lásd a Rendelet 3. cikkének (1) bekezdését). A Bizottságnak felhatalmazása van arra, hogy a vállalkozásokra vagy azok társulásaira, határozat útján, 5 000 euróig terjedő bírságot vessen ki, ha azok, szándékosan vagy hanyagságból, helytelen vagy félrevezető információkat adnak meg egy kérelemben (lásd az 1017/68/EGK rendelet 22. cikke (1) bekezdésének a) pontját, a 4056/86/EGK rendelet 19. cikke (1) bekezdésének a) pontját és a 3975/87/EGK rendelet 12. cikke (1) bekezdésének a) pontját). Az ilyen információk ezenfelül hiányosnak is minősülnek (lásd a Rendelet 4. cikkének (4) bekezdését).

G. Ki nyújthat be kérelmet?

Minden vállalkozás, amely az EK-Szerződés 85. vagy 86. cikkében és az EGT-ről szóló megállapodás 53. vagy 54. cikkében szereplő fajtájú megállapodás, döntés vagy összehangolt magatartás részt vevő fele, nemleges megállapítás iránti kérelmet nyújthat be a 3975/87/EGK rendelet 3. cikk (2) bekezdése alapján. Minden vállalkozás, amely az 1017/68/EGK rendelet 2. és 5. cikkében vagy az EK-Szerződés 85. cikkében és az EGT-ről szóló megállapodás 53. cikkében szereplő fajtájú megállapodás, döntés vagy össehangolt magatartás részt vevő fele, mentesítés iránti kérelmet nyújthat be. Vállalkozások társulásai kérelmet nyújthatnak be a társulás működése keretében hozott döntésekkel vagy a folytatott összehangolt magatartásokkal kapcsolatban.

A vállalkozások közötti megállapodásokkal és összehangolt magatartásokkal kapcsolatban az általános gyakorlat az, hogy az összes érintett fél közös kérelmet nyújt be. Bár a Bizottság nyomatékosan ajánlja ezt az eljárást, mivel hasznos, ha egyszerre megszerezheti a közvetlenül érintett felek véleményét, az mégsem kötelező. Egy megállapodás felei közül bármelyik benyújthat kérelmet önmaga nevében, de ilyen esetben a bejelentőnek értesítenie kell a megállapodás, döntés vagy összehangolt magatartás összes részt vevő felét erről a tényről (lásd a Rendelet 1. cikkének (2) bekezdését). A bizalmas információk és üzleti titkok törlése után a kitöltött formanyomtatvány másolatát is átadhatja nekik (lásd alább, fő rész, 1.2. kérdés).

Közös kérelem benyújtása esetén közös képviselő kinevezése is általános gyakorlattá vált, aki eljár az összes érintett vállalkozás nevében, mind a kérelem vagy bejelentés elkészítését illetően, mind a Bizottsággal való későbbi kapcsolattartást illetően (lásd a Rendelet 1. cikkének (4) bekezdését). Bár ez is hasznos, mégsem kötelező, és az összes vállalkozás, amely közös kérelmet nyújt be, saját minőségében is aláírhatja.

H. Hogyan kell a kérelmet benyújtani?

A kérelmeket az Európai Unió és az EFTA-államok bármelyik hivatalos nyelvén be lehet nyújtani (lásd a Rendelet 2. cikkének (5) bekezdését és 6. cikkét). A gyors eljárás biztosítása érdekében azonban az EFTA Felügyeleti Hatóságához benyújtott kérelmek esetében ajánlott egy EFTA-állam valamelyik hivatalos nyelvét vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság munkanyelvét használni, amely az angol, vagy a Bizottságnak benyújtott kérelmek esetében az Unió, illetve az EFTA-államok valamelyik hivatalos nyelvét vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság munkanyelvét. Ettől kezdve ez lesz az eljárás nyelve a kérelmező számára.

A vállalkozásoknak a szakaszok és bekezdésszámok használatával, a 13. szakaszban megállapított nyilatkozatot aláírva és a kért kiegészítő dokumentumokat csatolva kell megadniuk a TR-formanyomtatvány által kért információkat.

A kiegészítő dokumentumokat eredeti nyelvükön kell benyújtani; amennyiben nem az Unió valamelyik hivatalos nyelvén készültek, le kell azokat fordítani az eljárás nyelvére. A kiegészítő dokumentumok lehetnek eredetiek vagy az eredetiek másolatai (lásd a Rendelet 2. cikkének (4) bekezdését).

A formanyomtatványban kért összes információ, más kikötés hiányában, a kérelem évét megelőző naptári évre vonatkozik. Ha az információk az ésszerűség határain belül nem beszerezhetők ilyen alapon (ha például nem naptári éven alapuló elszámolási időszakok használatosak, vagy ha az előző év számadatai még nem állnak rendelkezésre), a legújabban szerzett információkat kell szolgáltatni, és meg kell indokolni, miért nem lehetséges a kérelmezés évét megelőző naptári éven alapuló számadatokat szolgáltatni.

A pénzügyi adatok megadhatók az érintett vállalkozás(ok) hivatalosan könyvvizsgált elszámolásainak pénznemében vagy euróban. Az utóbbi esetben az átszámoláshoz használt átváltási árfolyamnak a kérdéses évek vagy más időszakok átlagos átváltási árfolyamának kell lennie.

Minden kérvényből egy eredetit és 17 másolatot, de az összes kiegészítő dokumentumból csak három példányt kell benyújtani (lásd a Rendelet 2. cikkének (3) bekezdését).

A kérelmet az alábbi címre kell küldeni:

Európai Bizottság,Versenyügyi Főigazgatóság (DG IV),Hivatalvezető

Rue de la Loi/Wetstraat 200,B-1049 Brussels

vagy személyesen a Bizottság munkanapjai és hivatalos munkaideje alatt az alábbi címre kézbesíteni:

Európai Bizottság,Versenyügyi Főigazgatóság (DG IV),Hivatalvezető

Avenue de Cortenberg/Kortenberglaan 158,B-1049 Brussels

I. Titoktartás

Az EK-Szerződés 214. cikke, az 1017/68/EGK rendelet 27. cikke, a 4056/86/EGK rendelet 24. cikke és a 3975/87/EGK rendelet 17. cikke, az EGT-ről szóló megállapodás 23. jegyzőkönyvének 9. cikke, az EGT-ről szóló megállapodás 122. cikke és az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 4. jegyzőkönyve IX. fejezetének 24. cikke és a XI. fejezet 17. cikke alapján a Bizottságnak, a tagállamoknak, az EGT Felügyeleti Hatóságának és az EFTA-államoknak nem szabad kiszolgáltatniuk olyan információkat, amelyekre jellegüknél fogva kiterjed a szakmai titoktartás kötelessége.

Másfelől az 1017/68/EGK, a 4056/86/EGK és a 3975/87/EGK rendelet előírja, hogy a Bizottságnak összefoglalót kell közzétennie a mentesítés iránti kérelemről. Ebben a közleményben a Bizottság "…figyelembe veszi a vállalkozások jogos érdekét üzleti titkaik védelmét illetően" (az 1017/68/EGK rendelet 12. cikkének (2) bekezdése, a 4056/86/EGK rendelet 12. cikkének (2) bekezdése és a 3975/87/EGK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése).

A kérelem összefoglalójának közzététele előtt a Bizottság bemutatja a kérelmező(k)nek a javasolt szöveg egy példányát.

Ezzel kapcsolatban, ha egy vállalkozás úgy véli, hogy sértené az érdekeit az általa benyújtandó információk közzététele vagy más jellegű továbbadása más vállalkozásoknak, minden ilyen információt egy vagy több különálló mellékletbe kell tennie, és abban/azokban minden oldalt láthatóan "Üzleti titkok" jelzéssel kell ellátnia. Emellett meg kell indokolnia, miért nem szabad a bizalmasként vagy titkosként megjelölt információkat továbbadni vagy közzétenni.

J. További eljárás

A kérelmet nyilvántartásba veszik a Versenyügyi Főigazgatóság iktatási osztályán (DG IV). A benyújtás hatályos időpontja az az időpont, amikor a Bizottság a kérelmet kézhez vette (vagy ajánlott levélként való küldés esetén a feladás időpontja) (lásd a Rendelet 4. cikkének (1) bekezdését). A hiányos kérelmekre azonban rendkívüli szabályok alkalmazandók (lásd az E. pontban).

A Bizottság az összes kérelem kézhezvételét írásban igazolja, és feltünteti az ügyirathoz tartozó ügyszámot. Ezt a számot kell használni minden, a kérelemmel kapcsolatos jövőbeli levelezésben. Az elismervény kézhezvétele nem jelent érdemi döntést arról, hogy érvényes-e a kérelem.

A Bizottság további információkat kérhet a felektől vagy harmadik felektől, és javaslatokat tehet a megegyezések olyan jellegű módosításaira, amelyek elfogadhatóvá tennék azokat.

A Bizottság elutasíthatja a mentesítési határozatra irányuló kérelmet, ha komoly kételyei vannak, hogy előnyös lenne-e a mentesítési határozat a megegyezések szempontjából.

Ha a Bizottságnak, miután a kifogásolási eljárásban megfogalmazta komoly kételyeit, szándékában áll mentesítési határozatot kiadni, kötelessége összefoglalót közzétennie, és annak véleményezését kérni a harmadik felektől (az 1017/68/EGK rendelet 26. cikkének (3) bekezdése, a 4056/86/EGK rendelet 23. cikkének (3) bekezdése és a 3975/87/EGK rendelet 16. cikkének (3) bekezdése). Ezt követően előzetes határozattervezetet kell benyújtani és megvitatni az illetékes tanácsadó bizottsággal, amely a tagállamok illetékes szerveinek tisztviselőiből áll. Ha az eset az EGT-ről szóló megállapodás hatálya alá tartozik, az EFTA Felügyeleti Hatósága és az EFTA-tagállamok képviselőit is fel kell kérni a részvételre. Csak ekkor fogadhat el a Bizottság határozatot, feltéve hogy nem történt semmi olyan, ami indokolná a Bizottság szándékának megváltoztatását.

Néha egyes ügyiratok alakszerű határozat nélkül kerülnek lezárásra, például azért, mert megállapítást nyer, hogy a megegyezésekre már kiterjed egy csoportmentesség, vagy mert - legalábbis az adott körülmények között - szükségtelen, hogy a Bizottság bármiféleképpen intézkedjen. Ilyen esetekben megerősítő levelet kell küldeni. Bár nem bizottsági határozat, a megerősítő levél jelzi, hogyan ítéli meg a Bizottság Versenyügyi Főigazgatósága (DG IV) az ügyet a birtokában levő tények alapján. Ez azt jelenti, hogy a Bizottság szükség esetén, például ha megállapítást nyerne, hogy egy szerződés az EK-Szerződés 85. cikkének (2) bekezdése és/vagy az EGT-ről szóló megállapodás 53. cikkének (2) bekezdése alapján érvénytelen volt, megfelelő határozatot hozhat a jogi helyzet tisztázására.

K. A formanyomtatvány fő részében használt fogalmak

Megállapodás : a "megállapodás" szó vonatkozik minden megegyezési kategóriára, azaz a vállalkozások közötti megállapodásokra, a vállalkozások társulásának döntéseire és az összehangolt magatartásokra.

Év : más meghatározás hiányában az "év" szó összes előfordulása a formanyomtatványban naptári évet jelöl.

Csoport - egy vállalkozás egy másik vállalkozás tőkéjének vagy üzleti vagyonának több mint a felét birtokolja, vagy

- egy vállalkozás egy másik vállalkozásban a szavazatok több mint a felével rendelkezik, vagy

- egy vállalkozásnak hatalmában áll a felügyelő bizottság, az igazgatótanács, illetve a vállalkozást jogilag képviselő testületek tagjainak több mint a felét kinevezni, vagy

- egy vállalkozásnak joga van egy másik vállalkozás ügyeit irányítani.

Az olyan vállalkozás, amelyet több más vállalkozás közösen felügyel (közös vállalkozás), részét képezi minden egyes ilyen vállalkozás csoportjának.

Bejelentett megállapodás : bejelentett megállapodás az a megállapodás, amely a formanyomtatványt használó kérelem tárgya.

Érintett termékpiac : ennek a formanyomtatványnak az 5.1. kérdése alapján a kérelmet benyújtó vállalkozásnak vagy személynek meg kell határoznia az érintett termék- és/vagy szolgáltatási piaco(ka)t, amely(ek)re feltételezhetően hatással van a kérdéses megállapodás. Ez(ek) a meghatározás(ok) aztán még számos más, a formanyomtatványban szereplő kérdés alapjául is szolgál(nak). A kérelmezők által benyújtott meghatározás(ok)ra ebben a formanyomtatványban mint érintett termékpiac(ok)ra kell hivatkozni.

Érintett földrajzi piac : ennek a formanyomtatványnak az 5.2. kérdése alapján a kérelmet benyújtó vállalkozásnak vagy személynek meg kell határoznia az érintett földrajzi piaco(ka)t, amely(ek)re feltételezhetően hatással van a kérdéses megállapodás. Ez(ek) a meghatározás(ok) aztán még számos más, a formanyomtatványban szereplő kérdés alapjául is szolgál(nak). A kérelmezők által benyújtott meghatározás(ok)ra ebben a formanyomtatványban mint érintett földrajzi piac(ok)ra kell hivatkozni.

Érintett termék- és földrajzi piac : az 5. kérdésre adott válaszaik együttesével a felek megadják a bejelentett megállapodás(ok) által érintett érintett piac(ok) meghatározását. Ez(ek) a meghatározás(ok) aztán még számos más, a formanyomtatványban szereplő kérdés alapjául is szolgál(nak). A kérelmezők által benyújtott meghatározás(ok)ra ebben a formanyomtatványban mint érintett földrajzi és termékpiac(ok)ra kell hivatkozni.

Felek és kérelmező : a "fél" szó az összes olyan vállalkozást jelöli, amely részt vevő fele a bejelentett megállapodásnak. Mivel kérelmet csak olyan vállalkozás nyújthat be, amely a megállapodás részt vevő fele, a "kérelmező" csak azt a vállalkozást vagy vállalkozásokat jelöli, amely vagy amelyek ténylegesen benyújtja/benyújtják a kérelmet.

TR-FORMANYOMTATVÁNY - FŐ RÉSZ

A kérelem első oldalán szerepelnie kell a "TR-formanyomtatványnak megfelelő kérelem" szavaknak, valamint az ügytől függően az alábbi jelölések közül egynek vagy többnek:

- "Mentesítés iránti kérelem az 1017/68/EGK rendelet 12. cikke alapján",

- "Mentesítés iránti kérelem a 4056/86/EGK rendelet 12. cikke alapján",

- "Nemleges megállapítás iránti kérelem a 3975/87/EGK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése alapján és/vagy mentesítés iránti kérelem az 5. cikk alapján".

I. FEJEZET

A felekre, csoportjaikra és a megállapodásra vonatkozó szakaszok

1. szakasz

A kérelmet benyújtó vállalkozások vagy személyek azonosítása

1.1. Kérjük, sorolja fel azokat a vállalkozásokat, amelyek nevében benyújtja a kérelmet, és tüntesse fel törvényes elnevezésüket vagy rövidített, illetve általánosan használt cégnevüket (amennyiben az különbözik a törvényes elnevezéstől).

1.2. Ha a kérelmet csak egy vagy néhány olyan vállalkozás nevében nyújtja be, amely fele a bejelentett megállapodásnak, kérjük, igazolja, hogy értesítette a többi vállalkozást erről a tényről, és jelezze, kaptak-e másolatot a kérelemből az adott bizalmas információk és üzleti titkok törlésével [9]. (Ilyen esetben ehhez a kérelemhez csatolni kell egy másolatot a többi vállalkozásnak átadott kérelem szerkesztett példányából).

1.3. Közös kérelem benyújtása esetén van kinevezett [10] közös képviselő [11]?

Ha igen, kérjük, adja meg az 1.3.1. és 1.3.3. közötti pontokban kért adatokat.

Ha nem, kérjük, adja meg azoknak a képviselőknek az adatait, akik meghatalmazást kaptak, hogy eljárjanak a megállapodás felei egyikének vagy mindegyikének a nevében, annak megjelölésével, hogy kit képviselnek.

1.3.1. A képviselő neve.

1.3.2. A képviselő címe.

1.3.3. A képviselő telefon- és telefaxszáma.

1.4. Azokban az esetekben, amikor egy vagy több képviselőt neveztek ki, a kérelemhez csatolni kell a meghatalmazást a kérelmet benyújtó vállalkozás(ok) nevében való eljárásra.

2. szakasz

Információ a megállapodás feleiről és a csoportokról, amelyekhez tartoznak

2.1. Adja meg a bejelentett megállapodás feleinek nevét és címét és a cégalapításuk országát.

2.2. Adja meg a bejelentett megállapodás egyes felei által folytatott üzleti tevékenységek fajtáját.

2.3. A megállapodás mindegyik fele esetében adja meg egy kapcsolattartó személy nevét, a címével, telefonszámával, telefaxszámával és a vállalkozásnál betöltött pozíciójával együtt.

2.4. Nevezze meg azokat a cégcsoportokat, amelyekhez a bejelentett megállapodás felei tartoznak. Adja meg azokat a szektorokat, amelyekben ezek a csoportok tevékenykednek, valamint mindegyik csoportnak az egész világra kiterjedő forgalmát [12].

3. szakasz

Eljárási ügyek

3.1. Kérjük, adja meg, nyújtott-e be hivatalos kérelmet más versenyügyi hatóságoknak is a kérdéses megállapodással kapcsolatban. Ha igen, adja meg a hatóság nevét, az illetékes személyt vagy osztályt és a kapcsolat jellegét. Emellett nevezzen meg minden korábbi eljárást vagy informális kapcsolatot a Bizottsággal és/vagy az EFTA Felügyeleti Hatóságával, amelyről tudomással rendelkezik, és minden olyan korábbi eljárást minden nemzeti hatósággal vagy bírósággal a Közösségben vagy az EFTA-államok területén, amelyek ezekkel vagy ezekhez kapcsolódó megállapodásokkal voltak kapcsolatosak.

3.2. Kérjük, foglalja össze az okokat, miért követel meg az ügy rendkívüli sürgősségű eljárást.

3.3. Adja meg, szándékozik-e olyan további kiegészítő tényeket vagy érvelést benyújtani, amelyek még nem állnak rendelkezésére, és ha igen, akkor mely pontokhoz [13].

4. szakasz

A megegyezések részletes adatai

4.1. Kérjük, foglalja össze a bejelentett megállapodás természetét, tartalmát és kitűzött céljait.

4.2. Sorolja fel a megállapodások minden olyan rendelkezését, amely korlátozza a felek szabadságát, hogy független kereskedelmi döntéseket hozzanak, például az alábbiakat illetően:

- vételi vagy eladási árak, kedvezmények és más kereskedelmi feltételek,

- a nyújtandó szolgáltatások mennyiségei,

- műszaki fejlesztés és beruházás,

- a piacok és a beszerzési források kiválasztása,

- vásárlások harmadik felektől, illetve eladások harmadik feleknek,

- alkalmazzanak-e hasonló feltételeket a megegyező szolgáltatások nyújtásáért,

- külön vagy együtt kínáljanak eltérő szolgáltatásokat.

Ha csoportmentességi rendelet alapján kérelmez kifogásolási eljárást, azokat a korlátozásokat nevezze meg ebben a felsorolásban, amelyek alól a vonatkozó rendelet nem ad automatikus mentesítést.

4.3. Adja meg, a Közösség mely tagállamai és/vagy EFTA-államok [14] közötti kereskedelmet érinthetik a megállapodások. Kérjük, ahol szükséges, a kereskedelmi forgalom adatainak megadásával indokolja meg az e kérdésre adott válaszait. Kérjük továbbá, adja meg, érintve van-e a Közösség vagy az EGT és bármilyen harmadik ország(ok) közötti kereskedelem, és válaszát szintén indokolja meg.

II. FEJEZET

Az érintett piaccal kapcsolatos szakasz

5. szakasz

Az érintett piac

Az érintett termékpiac az összes olyan termékből és/vagy szolgáltatásból áll, amelyeket a fogyasztók, a termékek jellemzői, áruk és tervezett használatuk alapján felcserélhetőnek vagy helyettesíthetőnek minősítenek [15].

Általában a következő tényezők tekinthetők meghatározónak az érintett termékpiac megállapításához, így ezeket figyelembe kell venni az elemzés során [16]:

- a kérdéses szolgáltatások közti hasonlóság mértéke,

- a két szolgáltatás árkülönbsége,

- az áttérés költsége egyik szolgáltatásról egy másik, vele lehetségesen versenyző szolgáltatásra,

- az egyik szolgáltatástípus vagy -kategória fennálló és állandósult előnyben részesítése a fogyasztók által a másikkal szemben,

- az egész iparágra érvényes szolgáltatási osztályozások (pl. szakmai szövetségek által alkalmazott osztályozások).

Az érintett földrajzi piac az a terület, ahol az érintett vállalkozások termékeiket vagy szolgáltatásaikat nyújtják, ahol a verseny feltételei kellőképpen homogének, és amelyet elsősorban a verseny feltételeinek észlelhető eltérősége miatt meg lehet különböztetni a szomszédos területektől.

Az érintett földrajzi piac megállapítása szempontjából meghatározó tényezők közé tartoznak [17] az érintett szolgáltatások természete és jellemzői, a beviteli korlátozások vagy fogyasztói preferenciák megléte és az észlelhető különbségek a vállalkozások piaci részesedésében vagy a jelentős árkülönbségek a szomszédos területek között.

5.1. A fentiek figyelembevételével kérjük, határozza meg az érintett termékpiacot vagy piacokat, amely(ek)nek alapján véleménye szerint a Bizottságnak elemeznie kellene a kérelmet.

Kérjük, válaszában indokolja meg feltételezéseit és megállapításait, és magyarázza el, hogyan vette figyelembe a fent vázolt tényezőket. Kérjük, elsősorban azokat a konkrét termékeket vagy szolgáltatásokat adja meg, amelyekre közvetve vagy közvetlenül hatással van a bejelentett megállapodás, és nevezze meg azokat a szolgáltatáskategóriákat, amelyeket piaci meghatározása alapján helyettesíthetőknek tekint.

A következő kérdésekben az "érintett termékpiac(ok)" ezt a meghatározást/ezeket a meghatározásokat jelentik.

5.2. Kérjük, határozza meg az érintett földrajzi piacot vagy -piacokat, amely(ek)nek alapján véleménye szerint a Bizottságnak elemeznie kellene a kérelmet.

Kérjük, válaszában indokolja meg feltételezéseit és megállapításait, és magyarázza el, hogyan vette figyelembe a fent vázolt tényezőket. Kérjük, elsősorban azokat az országokat nevezze meg, amelyek releváns termékpiacán/termékpiacain a felek tevékenységet folytatnak, és adjon indoklást, amennyiben úgy véli, hogy az érintett földrajzi piac, ahol a megállapodás felei tevékenységet folytatnak, szélesebb, mint a Közösség egyes tagállamai vagy az EFTA-államok területe.

Az alábbi kérdésekben a "releváns földrajzi piac(ok)" ez(eke)t a meghatározás(oka)t jelenti(k).

6. szakasz

Csoporttagok, akik ugyanazokon a piacokon tevékenykednek, mint a felek

6.1. A bejelentett megállapodás minden részt vevő felével kapcsolatban sorolja fel az összes olyan, ugyanahhoz a csoporthoz tartozó vállalkozást, amelyek:

6.1.1. az érintett termékpiac(ok)on tevékenykednek;

6.1.2. az érintett termékpiac(ok)kal szomszédos piacon tevékenykednek (azaz olyan termékekkel és/vagy szolgáltatásokkal foglalkoznak, amelyek nem tökéletesen vagy részlegesen helyettesítik azokat a termékeket vagy szolgáltatásokat, amelyek az érintett termékpiac(ok)ról szóló meghatározásában szerepelnek).

Az ilyen vállalkozásokat akkor is meg kell nevezni, ha a kérdéses terméket vagy szolgáltatást más földrajzi területeken értékesítik, mint ahol a bejelentett megállapodás felei működnek. Kérjük, sorolja fel minden csoporttag nevét, cégalapításuk országát, a pontos termékeket vagy szolgáltatásokat, amelyeket szolgáltatnak és működésük földrajzi területét.

7. szakasz

A felek helyzete az érintett termékpiac(ok)on

Ebben a szakaszban a felek csoportjainak egészéről kell információkat adni. Nem elegendő az információkat csak azokkal az egyedi vállalkozásokkal kapcsolatban megadni, amelyekre közvetlen hatással van a megállapodás.

7.1. Az 5.1. kérdésre adott válaszában megnevezett érintett termékpiaccal/termékpiacokkal kapcsolatban kérjük, adja meg az alábbi információkat:

7.1.1. a felek piaci részesedése az érintett földrajzi piacon az elmúlt három évben;

7.1.2. ha eltérő, a felek piaci részesedése a) az EGT egészében, b) a Közösségben, c) az EFTA-államok és d) minden EK-tagállam és EFTA-állam területén az elmúlt három évben [18]. Ebben a szakaszban, ha a piaci részesedés kevesebb mint 20 %, kérjük, egyszerűen azt adja meg, hogy az alábbi sávok közül melyik érvényes: 0-5 %, 5-10 %, 10-15 %, 15-20 %.

E kérdések megválaszolásánál a piaci részesedés kiszámítható mind az érték, mind a mennyiség alapján. A megadott számadatok helytállóságát igazolni kell. Tehát minden válasznál meg kell adni a teljes piaci értéket/mennyiséget a kérdéses felek mindegyikének eladásaival/forgalmával együtt. Az információk forrását vagy forrásait szintén fel kell tüntetni (pl. hivatalos statisztikák, becslések stb.), és, ha lehetséges, be kell nyújtani azoknak a dokumentumoknak a másolatát, amelyekből az információk származnak.

8. szakasz

A versenytársak és a fogyasztók helyzete az érintett termékpiac(ok)on

Ebben a szakaszban a felek csoportjainak egészéről kell információkat adni. Nem elegendő az információkat csak azokkal az egyedi vállalkozásokkal kapcsolatban megadni, amelyekre közvetlen hatással van a megállapodás.

Az (összes) releváns termék- és földrajzi piac esetében, ahol a felek együttes piaci részesedése meghaladja a 15 %-ot, az alábbi kérdésekre kell válaszolni.

8.1. Kérjük, nevezze meg a felek öt fő versenytársát. Kérjük, nevezze meg a céget, és próbálja meg minél pontosabban megbecsülni piaci részesedését az érintett földrajzi piac(ok)on. Kérjük, adja meg a megnevezett cég címét, telefon- és telefaxszámát és, ha lehetséges, egy kapcsolattartó személy nevét is.

8.2. Kérjük, nevezze meg minden fél öt fő ügyfelét. Adja meg a cégek nevét, címét, telefon- és telefaxszámát és egy kapcsolattartó személy nevét.

9. szakasz

Piacra lépés és lehetséges verseny a termék- és földrajzi piacon

Az (összes) releváns termék- és földrajzi piac esetében, ahol a felek együttes piaci részesedése meghaladja a 15 %-ot, az alábbi kérdésekre kell válaszolni.

9.1. Ismertesse a különböző tényezőket, amelyek a jelenlegi esetben befolyásolják a termékek belépését az érintett termékpiac(ok)ra (azaz milyen korlátok léteznek, amelyek akadályozzák azokat a vállalkozásokat, amelyek jelenleg nem nyújtanak szolgáltatásokat az érintett termékpiac(ok)on, hogy belépjenek erre/ezekre a piac(ok)ra). Ennek során szükség esetén vegye figyelembe az alábbiakat:

- milyen mértékben függ a piacra lépés állami engedélytől vagy bármilyen más szabályozástól? Szabályozva van törvényileg vagy másképpen az ezekre a piacokra való belépés?

- milyen mértékben függ a piacra lépés a szállítási infrastruktúrához való hozzáféréstől?

- milyen mértékben függ a piacra lépés attól, hogy rendelkezésre állnak-e a szolgáltatások nyújtásához szükséges közúti, vasúti, vízi és légi járművek, valamint más járművek?

- milyen mértékben függ a piacra lépés egy vállalkozás és a beszállítói és/vagy ügyfelei közötti szerződések hosszától?

- ismertesse a kutatás és fejlesztés fontosságát és különösképpen a szabadalmak, a know-how és más jogok fontosságát ezeken a piacokon.

9.2. Ismertesse a különböző tényezőket, amelyek a jelenlegi esetben befolyásolják a termékek belépését az érintett földrajzi piac(ok)ra (azaz milyen korlátok léteznek, amelyek akadályozzák azokat a vállalkozásokat, amelyek az érintett termékpiac(ok)on már nyújtanak szolgáltatásokat, de olyan területeken, amelyek kívül vannak az érintett földrajzi piac(ok)on, hogy kiterjesszék tevékenységi területüket az érintett földrajzi piac(ok)ra). Kérjük, indokolja meg válaszát, és, ahol szükséges, magyarázza meg az alábbi tényezők fontosságát:

- jogszabály által előírt kereskedelmi korlátok, mint például vámok, kontingensek stb.,

- helyi előírások vagy műszaki követelmények,

- beszerzési politika,

- megfelelő és rendelkezésre álló helyi elosztási és kiskereskedelmi hálózatok léte,

- a szállítási infrastruktúrához való hozzáférés szükségessége,

- a helyi márkák vagy termékek állandósult előnyben részesítése a fogyasztók által,

- nyelv.

9.3. Léptek be az elmúlt három évben új vállalkozások az érintett termékpiac(ok)ra azokon a földrajzi területeken, ahol a felek tevékenykedtek? Kérjük, adja meg ezeket az információkat mind a termékpiac, mind a földrajzi piac új belépőivel kapcsolatban. Ha történt ilyen belépés, kérjük, nevezze meg az érintett vállalkozás(oka)t (név, cím, telefon- és telefaxszám és, ha lehetséges, kapcsolattartó személy), és adjon minél pontosabb becslést piaci részesedésükről az érintett termék- és földrajzi piac(ok)on.

III. FEJEZET

Záró szakaszok

10. szakasz

A nemleges megállapítás iránti kérelem okai

Ha nemleges megállapítást kérelmez, adja meg:

10.1. ennek az okát, azaz hogy véleménye szerint a megállapodás vagy magatartás mely rendelkezései, illetve következményei lehetnek összeegyeztethetetlenek a Közösség és/vagy az EGT versenyszabályaival. Ennek az alfejezetnek az a célja, hogy a Bizottságnak a lehető legvilágosabb képe legyen az ön kételyeiről azt a megállapodását vagy magatartását illetően, amelyet nemleges megállapítással kíván tisztázni.

Ezután az alábbi három pontban adja meg a lényegi tényállásokat és okokat azzal kapcsolatban, miért nem tartja alkalmazhatónak az EK-Szerződés 85. cikkének (1) bekezdését vagy 86. cikkét és/vagy az EGT-ről szóló megállapodás 53. cikkének (1) bekezdését vagy 54. cikkét, azaz:

10.2. miért nincs a megállapodásoknak vagy magatartásnak észlelhető mértékben a versenyt akadályozó, korlátozó vagy torzító hatása, illetve következménye a közös piacon vagy az EFTA-államok területén, vagy miért nincs a cégének gazdasági erőfölénye, illetve hogy magatartása miért nem él vissza az erőfölénnyel; és/vagy

10.3. miért nincs a megállapodásoknak vagy magatartásnak észlelhető mértékben a versenyt akadályozó, korlátozó vagy torzító hatása vagy eredménye az EGT-n belül, vagy miért nincs a cégének gazdasági erőfölénye, illetve hogy magatartása miért nem él vissza az erőfölénnyel; és/vagy

10.4. magatartása, illetve megállapodásai miért nem képesek észlelhető mértékben befolyásolni a tagállamok közötti, vagy a Közösség és egy vagy több EFTA-állam közötti, illetve az EFTA-államok közötti kereskedelmet.

11. szakasz

A mentesítés iránti kérelem okai

Ha az 1017/68/EGK rendelet 5. cikke, az EK-Szerződés 85. cikkének (3) bekezdése és/vagy az EGT-ről szóló megállapodás 53. cikkének (3) bekezdése alapján kérelmez mentesítést, magyarázza el:

11.1. hogyan járul hozzá a megállapodás a termelés vagy az elosztás javításához és/vagy a műszaki és gazdasági fejlődés elősegítéséhez. Elsősorban azt magyarázza el, hogyan járul hozzá a megállapodás a közlekedési szolgáltatások minőségének javításához vagy a nagyobb folyamatossághoz és stabilitáshoz a közlekedési igények teljesítésében azokon a piacokon, ahol jelentős a kereslet és kínálat idényenkénti ingadozása, illetve hogyan növeli a vállalkozások termelékenységét.

Kérjük, elsősorban azt indokolja meg, miért várhatók ezek az előnyök az együttműködéstől; rendelkeznek például a megállapodás felei egymást kiegészítő technológiákkal vagy elosztási rendszerekkel, amelyek jelentős szinergiát eredményeznek. (Ha igen, kérjük, nevezze meg azokat.) Kérjük továbbá, adja meg, készítettek-e a kérelmezők dokumentumokat vagy tanulmányokat a működés megvalósíthatóságának és az azokból várható előnyök felbecsüléséhez, és hogy ezek a dokumentumok és tanulmányok tartalmaztak-e becsléseket a várható megtakarításokat, illetve teljesítményjavulásokat illetően. Kérjük, csatoljon másolatot az ilyen dokumentumokból, illetve tanulmányokból;

11.2. hogyan részesülnek megfelelő mértékben az ilyen javulásból vagy fejlődésből adódó előnyökből a fogyasztók. Elsősorban azt magyarázza el, hogyan veszi figyelembe a megállapodás a szállítási szolgáltatások használóinak érdekeit;

11.3. miért nélkülözhetetlen a megállapodás minden korlátozó rendelkezése a 11.1. pontban kitűzött célok megvalósításához (ha kifogásolási eljárást kért, különösen fontos, hogy megnevezze és megindokolja azokat a korlátozásokat, amelyek alól a vonatkozó rendeletek nem adnak automatikus felmentést). Ezzel összefüggésben kérjük, magyarázza el, hogy a) a megállapodás mint egész megkötése nélkül és b) a megállapodás meghatározott pontjai és rendelkezései nélkül, amelyeket a 4.2. kérdésre adott válaszában neveett meg, miért nem lehetett, vagy miért nem lehetett olyan gyorsan és hatékonyan, vagy miért lehetett csak magasabb költséggel, illetve kisebb bizonyosságú sikerrel elérni azokat a megállapodásból adódó előnyöket, amelyeket a 11.1. kérdésre adott válaszában nevezett meg;

11.4. miért nem szünteti meg a megállapodás a versenyt az érintett termékek vagy szolgáltatások jelentős részénél.

12. szakasz

Kiegészítő dokumentumok

A kitöltött kérelmet egy eredeti példányban kell benyújtani. A kérelem a tárgyát képező megállapodások mindegyikének az utolsó változatát tartalmazza, és az alábbiakat kell csatolni hozzá:

a) 17 másolatot magából a kérelemből;

b) a bejelentett megállapodás, döntés vagy összehangolt magatartás minden részt vevő felének éves beszámolóját és üzleti jelentését az utolsó három évre;

c) három másolatot a legfrissebb saját készítésű vagy külsőleg készült hosszú távú piaci tanulmányokból vagy tervdokumentumokból az érintett piac(ok) értékelése céljából a versenyfeltételek, a (tényleges és lehetséges) versenytársak és a piaci viszonyok szempontjából. Minden dokumentumon fel kell tüntetni a szerző nevét és pozícióját;

d) három másolatot azokból a jelentésekből és elemzésekből, amelyek a bejelentett megállapodás értékelésének vagy elemzésének céljából készültek a tisztviselők vagy igazgatók által, illetve számára.

13. szakasz

Nyilatkozat

A kérelemnek az alábbi nyilatkozattal kell végződnie, amelyet az összes kérelmezőnek, illetve az összes kérelmező nevében alá kell írni.

"Az alulírottak kijelentik, hogy az e kérelemben megadott információk legjobb tudomásuk és hitük szerint pontosak; a TR-formanyomtatvány által kért összes olyan dokumentum teljes másolatát benyújtották, melyeknek a vállalkozások csoportja, amelyhez a kérelmező(k) tartozik/tartoznak, birtokában volt és amelyekhez a kérelmező(k) hozzáfért(ek); továbbá minden becslés esetében feltüntették, hogy azok becslések, és a tények alapján a legmegbízhatóbb becslések; valamint, hogy minden itt kifejtett véleményük komolyan megalapozott.

Az alulírottak ismerik az 1017/68/EGK rendelet 22. cikke (1) bekezdése a) pontjának, a 4056/86/EGK rendelet 19. cikke (1) bekezdése a) pontjának és a 3975/87/EGK rendelet 12. cikke (1) bekezdése a) pontjának rendelkezéseit.

Hely és dátum:

Aláírások:"

Kérjük, adja meg a kérelmet aláíró személy(ek) nevét és funkcióját.

Az aláíratlan kérelmek nem érvényesek.

[1] Az 1962. november 26-i, 141/62 tanácsi rendelet, amely mentesíti a szállítást a Tanács 17. rendelete alól (HL 124., 1962.11.28., 2753. o.); az 1002/67/EGK rendelettel módosított rendelet (HL 306., 1967.12.16., 1. o.).

[2] Lásd a Deutsche Bahn kontra Bizottság T-224/94 sz. ügy [EBHT 1997. II-1689] 77. bekezdését. Az elsőfokú bíróság úgy ítélte, hogy a rendelet 8. cikkének nincs a Szerződés 86. cikkétől lényegesen eltérő célja.

[3] Lásd a tagállamok és az EFTA-államok jegyzékét a III. mellékletben.

[4] Lásd a II. mellékletet.

[5] Lásd a II. mellékletet.

[6] HL C 372., 1997.12.9., 13. o..

[7] A "forgalom" meghatározását ebben az összefüggésben lásd az EGT-ről szóló megállapodás 22. jegyzőkönyvének 2., 3. és 4. cikkében, mely az I. mellékletben található.

[8] Lásd az 1017/68/EGK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének a) pontját, a 4056/86/EGK rendelet 13. cikkének (3) bekezdését és a 3975/87/EGK rendelet 6. cikkének (3) bekezdését.

[9] A Bizottság tudatában van annak, hogy kivételes esetekben nehézségekbe ütközhet értesíteni a bejelentett megállapodás bejelentést nem tevő feleit a bejelentésről, vagy másolatot adni nekik a kérelemből. Ez az eset állhat fenn például, ha olyan szabványos megállapodásról történik bejelentés, amely nagyszámú vállalkozás között jött létre. Ahol ez az eset áll fenn, meg kell adni az okokat, miért nem volt lehetséges az e kérdésben előírt szabványos eljárást követni.

[10] A kérelem kitöltése és/vagy benyújtása céljából nem kötelező képviselőket kinevezni. Ez a kérdés csak abban az esetben kéri a képviselők megnevezését, ha a kérelmezők képviselők kinevezése mellett döntöttek.

[11] E kérdés értelmében a képviselő olyan személy vagy vállalkozás, akit vagy amelyet hivatalosan kineveztek, hogy a kérelmet benyújtó fél vagy felek részéről elkészítse a kérelmet. Ezt meg kell különböztetni attól a helyzettől, amikor a kérelmet a kérdéses cég vagy cégek tisztviselője írja alá. Az utóbbi esetben nem kerül kinevezésre képviselő.

[12] A bank- és biztosítási szektor forgalmának kiszámításához lásd az EGT-ről szóló megállapodás 22. jegyzőkönyvének 3. cikkét.

[13] Amennyiben az értesítő felek megadják azokat a formanyomtatvány által kért információkat, amelyeket a bejelentés idejekor az ésszerűség határain belül meg tudtak szerezni, az a tény, hogy a felek megfelelő időben további kiegészítő tényeket és dokumentumokat szándékoznak benyújtani, nem akadályozza meg, hogy a bejelentés érvényes legyen a bejelentés idejekor.

[14] Lásd a felsorolást a II. mellékletben.

[15] Lásd a Bizottság közleményét az érintett piac meghatározásáról a Közösség versenyjogainak alkalmazásában (HL C 372., 1997.12.9., 5. o.).

[16] Ez azonban nem kimerítő felsorolás, és a kérelmezők más tényezőkre is hivatkozhatnak.

[17] Ez azonban nem kimerítő felsorolás, és a kérelmezők más tényezőkre is hivatkozhatnak.

[18] Azaz ahol az érintett földrajzi piacként az egész világ került meghatározásra, ezeket a számadatokat az EGT-re, a Közösségre, az EFTA-államok területére és az egyes EK-tagállamokra vonatkozóan kell megadni. Ahol az érintett földrajzi piacként a Közösség került meghatározásra, ezeket a számadatokat az EGT-re, az EFTA-államok területére és az egyes EK-tagállamokra vonatkozóan kell megadni. Ahol az érintett földrajzi piacként a belföld került meghatározásra, ezeket a számadatokat az EGT-re, a Közösségre és az EFTA-államok területére vonatkozóan kell megadni.

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

TR(B)-FORMANYOMTATVÁNY [1]

E formanyomtatvány és a kiegészítő dokumentumok egy eredeti példányát és 17 másolatát kell benyújtani, és csatolni kell a képviselő meghatalmazásának egy másolatát.

Ha a kérdések melletti hely kevésnek bizonyul, kérjük, használjon külön lapokat, megjelölve, hogy a formanyomtatvány melyik pontjára vonatkoznak.

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGÁNAK

Versenyügyi Főigazgatóság

Rue de la Loi/Wetsraat 200

B-1049 Brussels.

Bejelentés megállapodásról, döntésről vagy összehangolt magatartásról az 1017/68/EGK tanácsi rendelet 14. cikkének (1) bekezdése alapján a 2. cikkben szereplő, válságos helyzetekben elrendelhető tilalom alkalmazhatatlanságának kimondása céljából e rendelet 6. cikke alapján [2].

I. A felekkel kapcsolatos információk

1. A bejelentést benyújtó személy családi neve, utóneve és címe. Ha ez a személy képviselőként jár el, adja meg a képviselt vállalkozás vagy vállalkozások társulásának nevét és címét, valamint a tulajdonosok vagy társak, illetve jogi személyek esetében a jogi képviselők családi nevét, utónevét és címét.

A képviselő eljárásra való jogosultságának bizonyítékát csatolni kell.

Ha a kérelmet több személy nyújtja be vagy több vállalkozás nevében nyújtják be, az információkat minden egyes személlyel vagy vállalkozással kapcsolatban meg kell adni.

2. Azoknak a vállalkozásoknak a neve és címe, melyek a megállapodás, döntés vagy összehangolt magatartás részt vevő felei, valamint a tulajdonosok vagy társak, illetve jogi személyek esetében a jogi képviselők családi neve, utóneve és címe (amennyiben az I. (1) pontban még nem tüntette fel).

Ha a félként szereplő vállalkozások nem mindegyike nyújtja be a bejelentést, adja meg, milyen lépések történtek a többi vállalkozás értesítése érdekében.

Erre az információra szabványos szerződések esetében nincs szükség (lásd a II. (2) b)-t).

3. Ha egy cég vagy közös képviselet a megállapodás, döntés vagy összehangolt magatartás alapján jött létre, adja meg az ilyen cég vagy képviselet nevét és címét, valamint képviselői családi nevét, utónevét és címét.

4. Ha egy cég vagy közös képviselet felelős a megállapodás, döntés vagy összehangolt magatartás végrehajtásáért, adja meg az ilyen cég vagy képviselet nevét és címét, valamint képviselői családi nevét, utónevét és címét.

Csatoljon egy másolatot az alapszabályból.

5. Vállalkozások társulásának döntése esetében adja meg a társulás nevét és címét, valamint képviselői családi nevét, utónevét és címét.

Csatoljon egy másolatot az alapszabályból.

6. Ha a vállalkozásokat az EGT-n kívül alapították, illetve az EGT-n kívül van a székhelyük, az EGT-ben működő képviselő vagy az EGT-ben alapított fiók nevét és címét adja meg.

II. A megállapodás, döntés vagy összehangolt magatartás tartalmával kapcsolatos információk

1. A megállapodás, döntés, illetve összehangolt magatartás:

- vasúti,

- közúti,

- belvízi

közlekedéssel vagy a közlekedést segítő szolgáltatások tevékenységével kapcsolatos?

2. Ha a tartalom írásba van foglalva, csatolja a teljes szöveg másolatát, amennyiben alább az a) vagy b) pont másként nem rendelkezik.

a) Csak keretmegállapodásról vagy keretdöntésről van szó?

Ha igen, csatoljon másolatot az egyes megállapodások teljes szövegéről és a végrehajtási rendelkezésekről.

b) Szabványos megállapodásról van szó, azaz olyan megállapodásról, amelyet a bejelentést benyújtó vállalkozás rendszeresen megköt adott személyekkel vagy személyek csoportjával?

Ha igen, csak a szabványos megállapodás szövegét kell csatolni.

3. Ha tartalom nem vagy csak részben van írásba foglalva, foglalja össze a tartalmat a kérdés melletti helyen.

4. Minden esetben adja meg a következő kiegészítő információkat:

a) a megállapodás, döntés vagy összehangolt magatartás időpontja;

b) a hatálybalépés időpontja és, ahol lehetséges, az érvényesség tervezett időtartama;

c) tárgy: a közlekedési szolgáltatások pontos leírása vagy bármilyen más tárgy, amelyhez a megállapodás, döntés vagy összehangolt magatartás kapcsolódik;

d) a megállapodás, döntés vagy összehangolt magatartás céljai;

e) a betartás, felmondás vagy visszalépés feltételei;

f) a részt vevő vállalkozások ellen kiszabható szankciók (kötbérfizetési záradék, kizárás stb.).

III. Eszközök a megállapodás, döntés vagy összehangolt magatartás céljainak eléréséhez

1. Adja meg, hogy a megállapodás, döntés vagy összehangolt magatartás kapcsolódik-e, és ha igen, milyen mértékben:

- bizonyos szállítási díjak és feltételek, illetve más üzemfeltételek betartásához,

- a szállítási kínálat, műszaki fejlesztés vagy beruházás korlátozásához vagy ellenőrzéséhez,

- a szállítási piacok felosztásához,

- a harmadik felekkel való szállítási szerződések kötését illető szabadság korlátozásához (kizárólagos szerződések),

- különböző feltételek alkalmazásához ugyanolyan szolgáltatásokra.

2. A megállapodás, döntés vagy összehangolt magatartás:

a) csak egy tagállamon vagy EFTA-államon belül;

b) tagállamok között;

c) EFTA-államok között;

d) a Közösség és egy vagy több EFTA-állam között;

e) egy tagállam és egy EFTA-állam vagy harmadik országok között;

f) harmadik országok között, melyek esetében át kell haladni egy vagy több EK-tagállamon és/vagy egy vagy több EFTA-államon, érinti a közlekedési szolgáltatásokat?

IV. A megállapodás, döntés vagy összehangolt magatartás által teljesítendő feltételek leírása a 2. cikkben szereplő tilalom alóli mentesüléshez

Írja le, milyen mértékben:

1. van a szállítási piac megzavarva;

2. szükséges a megállapodás, döntés vagy összehangolt magatartás ennek a zavarnak a csökkentéséhez;

3. nem csökkenti a versenyt a megállapodás, döntés vagy összehangolt magatartás az érintett szállítási piac jelentős részeit illetően.

V. Adja meg, szándékozik-e később további kiegészítő érvelést benyújtani, és ha igen, mely pontokhoz

Alulírottak kijelentik, hogy a fent és a csatolt mellékletekben megadott információk pontosak, és ismerik az 1017/68/EGK rendelet 22. cikke (1) bekezdése a) pontjának rendelkezéseit.

Hely és dátum:

Aláírások:

[1] A Bizottság által kibocsátott TR(B)-formanyomtatványon és a vele megegyező, EFTA-oldal által kibocsátott formanyomtatványon tett bejelentések egyformán érvényesek. Az EFTA-államokra tett hivatkozások azokat az EFTA-államokat jelentik, amelyek az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás szerződő felei.

[2] Lásd még ugyanezt a rendeletet az EGT céljaihoz igazítva (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIV. melléklet 10. pontja, a továbbiakban az "EGT-ről szóló megállapodás").

--------------------------------------------------