VII. MELLÉKLET

A NYERSANYAGOK KINYERÉSE VAGY TERMELÉSE SORÁN KELETKEZŐ KIBOCSÁTÁSOK MEGHATÁROZÁSÁNAK MÓDSZERTANA

A nyersanyagok kinyerése vagy termelése során keletkező kibocsátások kiszámításához az (EU) 2018/2001 irányelv V. melléklete C. részének 5. pontja és VI. melléklete B. részének 5. pontja kimondja, hogy a számításnak magában kell foglalnia a kinyerési vagy a mezőgazdasági termelési eljárás során keletkező valamennyi kibocsátás; a nyersanyagok begyűjtése, szárítása és tárolása során keletkező kibocsátások; a hulladékokból és a szivárgásokból eredő kibocsátások; és a kinyeréshez vagy a termeléshez használt vegyszerek vagy egyéb termékek előállítása során keletkező kibocsátások összegét.

A nyersanyagtermelés vonatkozásában a CO2-megkötést nem kell figyelembe venni. A mezőgazdasági eredetű biomassza termeléséből eredő kibocsátásokra vonatkozó, a tényleges értékek használatának alternatíváját jelentő becslések levezethetők az (EU) 2018/2001 irányelv 31. cikkének (4) bekezdésében említett jelentésekben szereplő, a termelésből származó kibocsátásokra vonatkozó regionális átlagokból vagy az e mellékletben szereplő, a termelésből származó kibocsátásokra vonatkozó alábontott alapértelmezett értékekkel kapcsolatos információkból. Amennyiben az említett jelentésekben nem szerepelnek megfelelő információk, átlagokat lehet számítani a helyi szintű gazdálkodási módszerek, például gazdaságok egy adott csoportjára vonatkozó adatok alapján.

A maga a kinyerési vagy termelési folyamat során keletkező kibocsátások

A maga a kinyerési vagy termelési folyamat során keletkező kibocsátások magukban foglalják i. az alkalmazott mezőgazdasági gépek üzemanyagainak rendelkezésre bocsátásából, ii. a növénytermesztésre szánt vetőanyag előállításából, iii. a trágyák és növényvédő szerek gyártásából, iv. a trágya okozta savasodásból és a meszezésből, és v. a növénytermesztés következtében a talajból származó valamennyi kibocsátást.

1.1. Üzemanyag-felhasználás (dízelolaj, motorbenzin, nehéz fűtőolaj, bioüzemanyagok vagy más üzemanyagok) a mezőgazdasági gépekben

A növénytermesztésből (földterület előkészítése, magvetés, trágya és növényvédő szer kijuttatása, betakarítás, begyűjtés) származó ÜHG-kibocsátás magában foglalja az üzemanyagok (például dízelolaj, motorbenzin, nehéz fűtőolaj, bioüzemanyagok vagy egyéb üzemanyagok) mezőgazdasági gépekben történő felhasználásából származó összes kibocsátást. A mezőgazdasági gépekben felhasznált üzemanyag mennyiségét megfelelően dokumentálni kell. Az üzemanyagok megfelelő kibocsátási tényezőit a IX. melléklettel összhangban kell alkalmazni. Bioüzemanyagok használata esetén az (EU) 2018/2001 irányelvben meghatározott alapértelmezett ÜHG-kibocsátást kell alapul venni.

1.2. Műtrágyák és növényvédő szerek

A műtrágyák és növényvédő szerek (1) nyersanyagok termesztésére történő használatából származó kibocsátások magukban foglalják a műtrágyák és növényvédő szerek gyártásából származó összes kapcsolódó kibocsátást. A műtrágyák és növényvédő szerek mennyiségét a növénykultúrától, a helyi viszonyoktól és a gazdálkodási módszerektől függően megfelelően dokumentálni kell. A műtrágyák és növényvédő szerek gyártásából származó kibocsátások elszámolásához a IX. melléklet szerinti megfelelő kibocsátási tényezőket kell alkalmazni, beleértve az upstream kibocsátásokat is. Ha a gazdasági szereplő ismeri a műtrágyagyártó üzemet, és az az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének (ETS) hatálya alá tartozik, akkor a gazdasági szereplő használhatja az ETS keretében bejelentett termelési kibocsátásokat, hozzáadva a földgáz stb. upstream kibocsátásait. A trágyák szállítását is figyelembe kell venni a IX. mellékletben felsorolt szállítási módokból származó kibocsátások alapul vételével. Ha a gazdasági szereplő nem ismeri a trágyát beszállító gyárat, akkor a IX. mellékletben meghatározott szabványértékeket kell alkalmaznia.

1.3. Vetőanyag

A növénytermesztésre szánt vetőanyag előállításából származó, növénytermesztéssel összefüggő kibocsátás kiszámítása a felhasznált vetőanyagra vonatkozó tényleges adatokon alapul. A vetőanyagok előállításához és szállításához kapcsolódó kibocsátási tényezők felhasználhatók a vetőmagok előállításához kapcsolódó kibocsátások elszámolására. A kibocsátási tényezők IX. mellékletben meghatározott szabványértékeit kell alkalmazni. Egyéb magok esetében a következő hierarchia szerinti szakirodalmi értékeket kell használni.

a) a JEC-WTW jelentés 5. verziója;

b) Ecoinvent adatbázis;

c) „hivatalos” források, például az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC), a Nemzetközi Energiaügynökség (IEA) vagy a kormányok;

d) egyéb felülvizsgált adatforrások, mint például az E3 adatbázis, a GEMIS adatbázis;

e) lektorált publikációk;

f) megfelelően dokumentált saját becslések.

1.4. A trágyák okozta savasodásból és a meszezésből származó kibocsátások

A trágyák okozta savasodás semlegesítéséből és a mezőgazdasági mész kijuttatásából származó kibocsátásoknak figyelembe kell venniük a nitrogénműtrágyák okozta savasság semlegesítéséből vagy a mezőgazdasági mész talajban bekövetkező reakcióiból származó CO2-kibocsátást.

1.4.1. A trágyák okozta savasodás semlegesítéséből származó kibocsátások

A nitrogénműtrágya szabadföldre történő kijuttatásával okozott savasodásból származó kibocsátásokat a felhasznált nitrogénműtrágyák mennyisége alapján kell figyelembe kell venni a kibocsátás kiszámításakor. A nitráttartalmú műtrágyák esetében a nitrogénműtrágyák talajban történő semlegesítéséből eredő kibocsátás 0,783 kg CO2/kg N; karbamidtartalmú műtrágyák esetében a semlegesítésből eredő kibocsátás 0,806 kg CO2/kg N.

1.4.2. A talaj meszezésből (mezőgazdasági mész) származó kibocsátása

A felhasznált mezőgazdasági mész tényleges mennyiségét megfelelően dokumentálni kell. A kibocsátásokat a következőképpen kell kiszámítani:

1. A 6,4-nél kisebb pH-értékű savas talajokon a mezőgazdasági meszet a talajsavak úgy oldják fel, hogy túlnyomórészt CO2 keletkezik, nem pedig bikarbonátok, ami szinte az összes CO2-t a mezőgazdasági mészbe juttatja (0,44 kg CO2/kg CaCO3 egyenértékű mezőgazdasági mész).

2. Ha a talaj pH-értéke 6,4 vagy annál nagyobb, a trágya okozta savasodás semlegesítése miatti kibocsátásokon felül a kijuttatott mezőgazdasági mészre alkalmazott 0,98/12,44 = 0,079 kg CO2/(kg CaCO3-egyenérték) kibocsátási tényezőt is figyelembe kell venni a számítás során.

3. A tényleges mészfelhasználás alapján a fenti 1. és 2. pont szerint kiszámított, meszezésből származó kibocsátás nagyobb lehet, mint az 1.4.1. pontban kiszámított trágyasemlegesítési kibocsátás, ha a trágya okozta savasodást a kijuttatott mész semlegesítette. Ebben az esetben a trágya semlegesítéséből származó kibocsátások (1.4.1. pont) levonhatók a meszezésből származó számított kibocsátásból annak elkerülése érdekében, hogy kibocsátásait kétszer vegyék számításba. A trágya okozta savasodásból származó kibocsátások meghaladhatják a meszezésnek tulajdonítható kibocsátásokat. Ilyen esetben a kivonás látszólag negatív nettó meszezési kibocsátást eredményezne, mivel nem minden trágya okozta savasodást a mezőgazdasági mész semlegesít, hanem részben a természetben előforduló karbonátok is. Ebben az esetben a meszezésből származó nettó kibocsátást nullának kell számítani, de a trágya okozta savasodásból eredő kibocsátást, amely egyébként is előfordul, az 1.4.1. szakasznak megfelelően meg kell tartani. Ha a tényleges mezőgazdaságimész-használatra vonatkozó adatok nem állnak rendelkezésre, akkor az Agricultural Lime Association által ajánlott használatot kell feltételezni. Ez a növénytípus, a talaj mért pH-értéke, a talajtípus és a meszezőanyag-típus függvénye. A kapcsolódó CO2-kibocsátást a fenti eljárás 1. és 2. pontja szerint kell kiszámítani. A 3. pontban meghatározott kivonás azonban ebben az esetben nem alkalmazható, mivel a mezőgazdasági mész ajánlott alkalmazása nem foglalja magában az ugyanabban az évben kijuttatott trágya semlegesítésére használt mezőgazdasági meszet, így itt nem fordulhat elő a trágya semlegesítéséből származó kibocsátások kétszeres beszámítása.

1.5. A talaj növénytermesztésből eredő dinitrogén-oxid (N2O) kibocsátása

A gazdálkodás alatt álló talajokból származó N2O-kibocsátás kiszámításánál az IPCC-módszert kell követni. A növénytermesztésből származó N2O-kibocsátás kiszámításához a különböző környezeti viszonyok (az IPCC-módszertan 2. szintjének megfelelő) alábontott növényspecifikus kibocsátási tényezőit kell használni. Figyelembe kell venni a különböző környezeti viszonyokra, talajviszonyokra és növénykultúrákra vonatkozó egyedi kibocsátási tényezőket. A gazdasági szereplők hitelesített modelleket használhatnak e kibocsátási tényezők kiszámításához, feltéve, hogy a modellek figyelembe veszik ezeket a szempontokat. Az IPCC iránymutatásaival (2) összhangban mind a közvetlen, mind a közvetett N2O-kibocsátást figyelembe kell venni. A GNOC eszközt kell használni, amely az alábbi képleteken alapul, az IPCC (2006) iránymutatásaiban szereplő elnevezési szabályokat követve:

N2Ototal – N = N2Odirect – N + N2Oindirect – N

ahol:

Az ásványi talajok esetében: N2ODirect – N = [(FSN + FON) • EF1ij] + [FCR • EF1]

A szerves talajok esetében: N 2 ODirect – N = [(FSN + FON) • EF1] + [FCR • EF1] + [(FOS,CG,Temp • EF2CG, Temp] + [FCROS,CG,Trop • E2CG,Trop]

Mind az ásványi, mind a szerves talajok esetében: N 2 ODirect – N = [((FSN • FracGASF) + (FON • EracGASM) • EF4] + [(FSN +FON + FCR) • FracLeach-(H) • EF5]

1.5.1. Növényi maradékanyagok nitrogénbevitele

Ezt a következőkre kell kiszámítani:

a) a cukorrépa és a cukornád tekintetében az IPCC (2006) 4. kötete 11. fejezetének 11.6. egyenlete szerint, a föld alatti maradékanyagok figyelmen kívül hagyásával, cukornád esetében a vinaszból és a szűrőpogácsából származó nitrogénbevitel hozzáadásával; FCR = Yield • DRY • (1-FracBurnt • Cf) • [RAG • NAG • (1 – FracRemove)] + FVF

b) kókuszdió- és olajpálma-ültetvények tekintetében a szakirodalom alapján állandó nitrogénbevitel alapul vételével, mivel az IPCC (2006) nem tartalmaz a IX. melléklet szerinti alapértelmezett számítási módszert a szabványos kibocsátási tényezőkre;

c) minden más növény tekintetében az IPCC (2006) 4. kötete 11. fejezetének 11.7a., 11.11., 11.12. egyenlete szerint: F = (1-FracBurnt • Cf) • AGDM • NAG • (1-FracRemove) + (AGDM + Yield • DRY) • RBG-BIO • NBG ahol: N2Ototal – N = a gazdálkodás alá vont talajból származó közvetlen és közvetett éves N2O–N kibocsátás; kg N2O–N ha-1 a-1 N2Odirect – N = a = gazdálkodás alá vont talajból származó közvetlen éves N2O–N kibocsátás; kg N2O–N ha-1 a-1 N2Oindirect – N = közvetett éves N2O–N kibocsátás (azaz a gazdálkodás alá vont talajból elpárolgott N légköri lecsapódásából eredő N2O–N éves mennyisége és a talajba bejuttatott N kimosódásából és elfolyásából származó N2O–N éves mennyisége olyan régiókban, ahol kimosódásra, elfolyásra sor kerül); kg N2O–N ha-1 a-1 FSN = éves nitrogénműtrágya-bevitel; kg N ha-1 a-1 FON = trágyaként kijuttatott állati trágyából eredő N; kg N ha-1 a-1 FCR = az N éves mennyisége a növényi maradékanyagokban (a talajszint felett és a talajszint alatt); kg N ha-1 a-1 FOS,CG,Temp = mérsékelt éghajlatú szántóterületen művelt/lecsapolt szerves talajok éves területe; ha-1 a-1 FOS,CG,Trop = a trópusi éghajlatú szántóterületen művelt/lecsapolt szerves talajok éves területe; ha-1 FracGASF = 0,10 (kg N NH3–N + NOx–N) (kg kijuttatott N)-1. Műtrágyából származó elpárolgás FracGASM = 0,20 (kg N NH3–N + NOx–N) (kg kijuttatott N)-1. Az összes kijuttatott szerves nitrogéntrágyából származó elpárolgás FracLeach-(H) = 0,30 kg N (kg N adalék) –1. Kimosódás/elfolyás miatti nitrogénveszteségek azokban a régiókban, ahol a kimosódás/elfolyás bekövetkezik EF1ij = a műtrágya és a szerves nitrogén ásványi talajokra történő kijuttatásából származó N2O-kibocsátásra vonatkozó növény- és telephely-specifikus kibocsátási tényezők (kg N2O-N (kg N bevitel)-1); EF1 = 0,01 [kg N2O–N (kg N bevitel) -1] EF2CG,Temp = 8 kg N ha-1 a-1 mérsékelt égövi, szerves, növényekkel és gyeppel borított talajok esetében EF2CG,Trop = 16 kg N ha-1 a-1 trópusi égövi, szerves, növényekkel és gyeppel borított talajok esetében EF4 = 0,01 [kg N2O–N (kg N NH3–N + NOx–N elpárolgott) -1] EF5 = 0,0075 [kg N2O–N (kg N kimosódás/elfolyás) -1] Yield = a növény éves friss terméshozama (kg ha-1) DRY = a betakarított termék szárazanyag-hányada [kg szárazanyag (kg friss tömeg)-1] (lásd az 1. táblázatot) FracBurnt = Az évente felégetett művelt terület hányada [ha (ha)-1] Cf = égési együttható [dimenzió nélküli] (lásd az 1. táblázatot) RAG = a talaj feletti maradékanyagok aránya (szárazanyag) a betakarított szárazanyag hozamához viszonyítva, a növény tekintetében [kg szárazanyag (kg szárazanyag)-1] (lásd a 3. táblázatot) NAG = a földfelszín feletti maradékanyagok N tartalma [kg N (kg szárazanyag)-1] (lásd az 1. táblázatot) FracRemove = a szabadföldről eltávolított, földfelszín feletti maradékanyagok hányada [kg szárazanyag (kg AGDM)-1] FVF = a szabadföldre visszajuttatott cukornádmelaszban és szűrőpogácsában lévő N éves mennyisége [kg N ha-1], a Yield (hozam) * 0,000508 szerint számítva. AG = a földfelszín feletti maradékanyag szárazanyag-tartalma [kg szárazanyag ha-1]

1.5.2. A műtrágya és a szerves nitrogén kijuttatásából származó N2O-kibocsátásra vonatkozó növény- és telephely-specifikus kibocsátási tényezők

Az eltérő környezeti viszonyokkal és mezőgazdasági földhasználati osztályokkal jellemezhető különböző mezőgazdasági földterületeken mezőgazdasági használat alá vont talajokból származó N2O-kibocsátás a Stehfest és Bouwman (2006) statisztikai modell (a továbbiakban: S&B modell) alapján határozható meg:

L1682022HU6510120220617HU0003.0001671671TERVEZETaz egyrészről Ghána, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás által létrehozott, a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság …/2022 HATÁROZATA(…)a vitarendezésre irányadó eljárási szabályzat elfogadásárólA GAZDASÁGI PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁSSAL FOGLALKOZÓ BIZOTTSÁG,tekintettel az egyrészről Ghána, másrészről az Európai Közösség és tagállamai által 2016. július 28-án Brüsszelben aláírt átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásraEUHL L 287., 2016.10.21., 3. o. (a továbbiakban: megállapodás), és különösen annak 59. cikkére,mivel a megállapodás 51. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a vitarendezési eljárásokat a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság által a megalakulása után három hónappal elfogadandó eljárási szabályzat szabályozza, a megállapodás 64. cikkének (2) bekezdése pedig megemlíti, hogy a magatartási kódexet csatolni kell ehhez az eljárási szabályzathoz,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkAz e határozat mellékletében meghatározott, vitarendezésre irányadó eljárási szabályzat elfogadásra kerül.2. cikkEz a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

ahol:

E = N2O-kibocsátás (kg N2O-N ha-1 a-1) ev = a különböző tényezőkre vonatkozó hatásérték (lásd a 2. táblázatot)

A j helyszínen található i bioüzemanyag-haszonnövény EF1ij értékét a következőképpen kell kiszámítani (S&B modell):

EF1ij = (Efert,ij – Eunfert,ij)/Nappl,ij

A globális átlagon alapuló, a trágyabevitelből származó közvetlen N2O-kibocsátásra vonatkozó IPCC (2006) tényezőt (EF1) az S&B modell alkalmazásával az ásványi trágyákban és az állati trágyában található nitrogén beviteléből származó közvetlen kibocsátásokra vonatkozó növény- és telephely-specifikus EF1ij-vel kell felváltani, a növény- és telephely-specifikus EF1ij alapján.

ahol:

Efert,ij = N2O-kibocsátás (kg N2O-N ha-1 a-1) az S&B modell alapján, ahol a trágyabevitel az i növény tekintetében a j helyszínen történő tényleges N-kijuttatási arány (ásványi trágya és állati trágya) Eunfert,ij = az i növény N2O-kibocsátása j helyszínen (kg N2O-N ha-1 a-1) az S&B modell alapján. A N kijuttatási aránya 0-ra van beállítva, az összes többi paraméter változatlan marad. Nappl,ij = ásványi trágyából és állati trágyából származó nitrogén bevitele i növény tekintetében j helyszínen (kg N ha-1 a-1)

1. táblázat

A növényi maradékanyagokból származó N-bevitel kiszámítására szolgáló növényspecifikus paraméterek (3)

L1682022HU6510120220617HU0003.0001671671TERVEZETaz egyrészről Ghána, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás által létrehozott, a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság …/2022 HATÁROZATA(…)a vitarendezésre irányadó eljárási szabályzat elfogadásárólA GAZDASÁGI PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁSSAL FOGLALKOZÓ BIZOTTSÁG,tekintettel az egyrészről Ghána, másrészről az Európai Közösség és tagállamai által 2016. július 28-án Brüsszelben aláírt átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásraEUHL L 287., 2016.10.21., 3. o. (a továbbiakban: megállapodás), és különösen annak 59. cikkére,mivel a megállapodás 51. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a vitarendezési eljárásokat a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság által a megalakulása után három hónappal elfogadandó eljárási szabályzat szabályozza, a megállapodás 64. cikkének (2) bekezdése pedig megemlíti, hogy a magatartási kódexet csatolni kell ehhez az eljárási szabályzathoz,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkAz e határozat mellékletében meghatározott, vitarendezésre irányadó eljárási szabályzat elfogadásra kerül.2. cikkEz a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

2. táblázat

A mezőgazdasági földterületekről származó N2O-kibocsátás S&B modellen alapuló kiszámítására szolgáló állandó értékek és hatásértékek

L1682022HU6510120220617HU0003.0001671671TERVEZETaz egyrészről Ghána, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás által létrehozott, a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság …/2022 HATÁROZATA(…)a vitarendezésre irányadó eljárási szabályzat elfogadásárólA GAZDASÁGI PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁSSAL FOGLALKOZÓ BIZOTTSÁG,tekintettel az egyrészről Ghána, másrészről az Európai Közösség és tagállamai által 2016. július 28-án Brüsszelben aláírt átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásraEUHL L 287., 2016.10.21., 3. o. (a továbbiakban: megállapodás), és különösen annak 59. cikkére,mivel a megállapodás 51. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a vitarendezési eljárásokat a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság által a megalakulása után három hónappal elfogadandó eljárási szabályzat szabályozza, a megállapodás 64. cikkének (2) bekezdése pedig megemlíti, hogy a magatartási kódexet csatolni kell ehhez az eljárási szabályzathoz,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkAz e határozat mellékletében meghatározott, vitarendezésre irányadó eljárási szabályzat elfogadásra kerül.2. cikkEz a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

A nyersanyagok begyűjtése, szárítása és tárolása során keletkező kibocsátások

A nyersanyagok begyűjtéséből, szárításából és tárolásából származó kibocsátások magukban foglalják a nyersanyagok begyűjtése, szárítása és tárolása során történő üzemanyag-felhasználáshoz kapcsolódó valamennyi kibocsátást.

A begyűjtésből származó kibocsátások

A nyersanyagok begyűjtéséből származó kibocsátások magukban foglalják a nyersanyagok begyűjtéséből és tárolóhelyükre történő szállításból származó összes kibocsátást. A kibocsátásokat a felhasznált üzemanyag típusára (dízelolaj, motorbenzin, nehéz fűtőolaj, bioüzemanyagok vagy egyéb üzemanyagok) vonatkozó megfelelő kibocsátási tényezők felhasználásával számítják ki.

Biomassza szárítása

A termelésből származó kibocsátások magukban foglalják a biomassza-alapanyagok tárolás előtti szárításából, valamint tárolásából és kezeléséből származó kibocsátásokat. A tárolás előtti szárításhoz szükséges energiafelhasználásra vonatkozó adatoknak tartalmazniuk kell a tárolási követelményeknek való megfelelés érdekében a biomassza típusától, a részecskemérettől, a nedvességtartalomtól, az időjárási viszonyoktól stb. függően alkalmazott szárítási folyamatra vonatkozó tényleges adatokat. Megfelelő kibocsátási tényezőket kell használni, beleértve az upstream kibocsátásokat is, a szárításhoz felhasznált hő vagy villamos energia előállításához felhasznált üzemanyagokból származó kibocsátások elszámolására. A szárításból eredő kibocsátások csak a nyersanyagok megfelelő tárolásához szükséges szárítási folyamat során keletkező kibocsátásokat foglalják magukban, és nem terjednek ki az anyagok feldolgozás alatti szárítására.

A gazdálkodási tevékenységek során felhasznált villamos energia kibocsátásainak elszámolása

A nem az üzemanyag-előállító üzemben előállított villamos energia fogyasztásának elszámolásához a villamos energiának az előállítására és elosztására jellemző ÜHG-kibocsátásintenzitást úgy kell tekinteni, hogy az megegyezik az egy meghatározott régióban (amely lehet NUTS 2 szintű (4) régió vagy a nemzeti szint) a villamos energia előállítására és elosztására jellemző átlagos kibocsátási intenzitással. A villamos energiával összefüggő kibocsátás nemzeti együtthatóinak használata esetén a IX. melléklet szerinti értékeket kell alapul venni. E szabálytól eltérve a termelők egy adott villamosenergia-termelő üzem esetében átlagértéket is használhatnak az üzem által termelt villamos energiára, ha az üzem nem kapcsolódik a villamosenergia-hálózathoz, és elegendő információ áll rendelkezésre a kibocsátási tényező levezetéséhez.

(1) „Növényvédő szer”: minden növényvédő szer, beleértve a gyomirtó szereket, rovarölő, gombaölő szereket stb.

(2) IPCC (2006), 4. kötet, 11. fejezet: A gazdálkodás alatt álló talajokból származó N2O-kibocsátás, valamint a mész és karbamid kijuttatásából származó CO2-kibocsátás.

(3) Adatforrás: A JRC „Definition of input data to assessment of GHG default emissions from biofuels in EU legislation” című jelentése, JRC 2019 (EUR 28349 EN). https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/7d6dd4ba-720a-11e9-9f05-01aa75ed71a1

(4) A statisztikai célú területi egységek nómenklatúrája.