(7)

Szlovákia tekintetében e közelmúltbeli elemzés a következőket tárta fel: a) A lakóingatlanárak az elmúlt öt évben reálértéken folyamatosan emelkedtek Szlovákiában. A hitelfedezeti mutatóra vonatkozó, jogilag kötelező korlát szigorítása ellenére a lakóingatlanárak növekedési üteme 2019 eleje óta felgyorsult. A Covid19-világjárvány alatt tovább gyorsult az áremelkedés, és a lakóingatlanárak éves reálnövekedése 2021 második negyedévében csaknem 16 %-ot ért el, ami az Unióban a második legmagasabb szint. Emellett az idő előrehaladtával csökkent a lakáshoz jutás megfizethetősége, mivel a lakóingatlanárak gyorsabban növekedtek, mint a háztartások jövedelme. A felülértékelési mérőszámok szerint nő a lakóingatlanárak felülértékelésének kockázata. Az árdinamikát fenntartotta a felfelé ívelő szakaszban lévő gazdaság, az alacsony kamatlábak, a háztartások megnövekedett megtakarításai, valamint a kínálat hiányával szemben a háztartások komoly kereslete az új lakások iránt. b) A szakpolitikai intézkedések ellenére és a Covid19-sokknak is ellenállva a lakáscélú jelzáloghitelek növekedése Szlovákiában az elmúlt három évben a legmagasabbak között volt az Unióban. A szlovák lakáscélú jelzáloghitel-piacot alacsony kamatlábak és a lakáscélú jelzáloghitelek iránti erős kereslet jellemzi, amelyet felerősítenek az emelkedő lakóingatlanárak és a hitelezők közötti intenzív verseny. Ezen túlmenően a szlovákiai az EGT-országokban folytatott ingatlantevékenységeknek egyik leginkább kitett bankszektor. c) Szlovákiában az intenzív hitelnyújtási tevékenység miatt az elmúlt években nőtt a háztartások eladósodottsága. A háztartások reáladósság-állományának évekig tartó kétszámjegyű növekedését követően a háztartások eladósodottságának üteme lelassult, és körülbelül 4 %-on stabilizálódott 2020-ban. E lassulás ellenére, amely a makroprudenciális politikai intézkedéseknek is köszönhető (a jövedelemarányos eladósodottságra vonatkozó korlát bevezetése és a jövedelemarányos adósságszolgálati rátára vonatkozó korlát szigorítása), a háztartások eladósodottságának növekedése még mindig a legmagasabbak között van az Unióban, és ez a GDP-arányos eladósodottság növekedését eredményezte. Miközben a háztartások a Covid19-világjárvány során csökkentették fogyasztásukat, lakáshitelek iránti keresletük továbbra is erőteljes maradt. A lakáscélú jelzáloghitelek refinanszírozása a közelmúltban nőtt, és gyakran összefügg a hitelek eredeti névleges összegének kiegészítésével. Egy másik sérülékenység abból ered, hogy a hitelek jelentős részének lejárati időpontja túllépi a hitelfelvevők nyugdíjkorhatárát. A jövőben szorosan figyelemmel kell kísérni e fejleményeket és sérülékenységeket. d) A fent említett sérülékenységek kialakulása számos szerkezeti tényezőnek is tulajdonítható, mint például az ingatlanpiacra vonatkozó kedvező adórendszer, valamint a bérleti piac működésének korlátai. e) Az ERKT elismeri, hogy Szlovákiában számos, a lakóingatlanok jelenlegi sérülékenységének enyhítésére irányuló intézkedés van érvényben, ideértve különösen egy hitelfelvevői alapú átfogó intézkedéscsomagot, amelynek célja a lakáscélú jelzáloghitelezéshez és a hitelfelvevők sérülékenységéhez kapcsolódó mögöttes kockázatok megfelelő kezelése. Emellett a pozitív anticiklikus tőkepuffer megfelelő eszköz az ágazatok között széles körben elterjedt, gyors hitelállomány-növekedéssel kapcsolatos sérülékenységek kezelésére és a bankszektor ellenálló képességének növelésére. f) Előretekintve és a középtávú kockázati kilátásokat figyelembe véve a jelenlegi makroprudenciális politikai kombináció megfelelőnek és részben elégségesnek tekinthető. Tekintettel a sérülékenységek folyamatos felhalmozódására, helyénvaló lenne a hitelfelvevői alapú meglévő intézkedések finomhangolása. Ha folytatódik a ciklikus kockázatok halmozódása vagy fokozódnak a szerkezeti sérülékenységek, a szlovák hatóságok fontolóra vehetik az anticiklikus tőkepuffer újjáépítését vagy ágazati rendszerkockázati tőkepuffer bevezetését a lakóingatlan-szektorban fennálló kockázatokkal szembeni ellenálló képesség további növelése érdekében. Emellett a belső minősítésen alapuló lakóingatlan-kitettségekre vonatkozó kockázati súly alsó korlátjának az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 458. cikke szerinti aktiválása szintén olyan lehetőség, amely növelné a bankszektor ellenálló képességét. A makroprudenciális intézkedéseken túl a lakóingatlanokra vonatkozó kedvező adórendszer kiigazításának megfontolása, valamint a bérleti piac működésének javítását célzó intézkedések csökkenthetik a szlovák lakóingatlanszektorhoz kapcsolódó rendszerszintű kockázatok forrásait.