6.

A 11. melléklet helyébe a következő szöveg lép: „11. MELLÉKLET A KIADÁSOK TÁMOGATHATÓSÁGÁRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK EURÓPAI MENEKÜLTÜGYI ALAP I. Általános elvek I.1. Alapvető elvek 1. Az alap jogi aktus szerint egy kiadás akkor támogatható, ha: a) az alapnak az alap jogi aktus 1. és 2. cikke szerinti hatályán és célkitűzésein belül merül fel; b) az alap jogi aktus 3. cikkében felsorolt támogatható intézkedések esetében, vagy az alap jogi aktus 5. cikkében szereplő támogatható intézkedésekkel kapcsolatos sürgősségi intézkedések esetében merül fel; c) a projekt által lefedett intézkedések elvégzéséhez szükséges, a Bizottság által jóváhagyott többéves vagy éves programok részét képezi, vagy kiterjednek rá az alap jogi aktus 5. cikkében meghatározott, a vonatkozó éves program módosításának minősülő sürgősségi intézkedések; d) ésszerű, és megfelel a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének, különös tekintettel a gazdaságosságra és a költséghatékonyságra; e) a végső kedvezményezetteknél és/vagy egy tagállamban létesített és ott bejegyzett projektpartnereknél merül fel, kivéve a kormányközi megállapodásokkal létrehozott nemzetközi közjogi szervezetek és az ilyen szervezetek által létrehozott szakosított intézmények, a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága (ICRC), valamint a Nemzeti Vöröskereszt és Vörös Félhold Társaságok Nemzetközi Szövetsége esetében. E határozat 39. cikkének (2) bekezdésére tekintettel, a végső kedvezményezettekre alkalmazandó szabályok értelemszerűen alkalmazandók a projektpartnerekre; f) az alap jogi aktus 6. cikkében meghatározott célcsoporthoz kapcsolódik; g) a támogatási megállapodás különös rendelkezéseivel összhangban merül fel. 2. Az alap jogi aktus 14. cikkének (6) bekezdése értelmében a többéves intézkedéseknek csak az éves programból társfinanszírozott része tekinthető e támogathatósági szabályok alkalmazásában vett projektnek. 3. Az alap által támogatott projektek nem finanszírozhatók a Közösségi költségvetés által fedezett más forrásokból. Az Alapból támogatott projekteket köz- vagy magánforrásokból kell társfinanszírozni. I.2. Projektköltségvetés A projekt költségvetését az alábbiak szerint kell bemutatni: Kiadások Bevételek + Közvetlen költségek (KK) + Közvetett költségek (a KK-nak a támogatási megállapításban meghatározott százaléka) + Az EK hozzájárulása (az e határozat 12. cikkében megjelölt három összeg közül a legalacsonyabbként meghatározva) + A végső kedvezményezettek és a projektpartnerek hozzájárulása + Harmadik felek hozzájárulása + A projekt által elért bevételek = Összes támogatható költség (ÖTK) = Összes bevétel (ÖB) A költségvetésnek egyensúlyban kell lennie: az összes támogatható költségnek meg kell egyeznie az összes bevétellel. I.3. A bevétel és a nonprofit elv 1. Az alap által támogatott projektek nonprofit jellegűek. Amennyiben a projekt végén a jövedelmi források – ideértve a bevételeket is – meghaladják a kiadásokat, az alapnak a projekthez nyújtott hozzájárulását ennek megfelelően csökkenteni kell. A projekttel kapcsolatos összes jövedelmi forrás rögzítésre kerül a végső kedvezményezett könyvelésében vagy adózási dokumentumaiban, azoknak azonosíthatóknak és ellenőrizhetőknek kell lenniük. 2. A projekt jövedelme az alapnak a projekt számára teljesített valamennyi pénzügyi hozzájárulásából, a köz- és magánforrásokból – ideértve a végső kedvezményezett saját hozzájárulását is –, valamint a projekt által termelt esetleges bevételekből származik. E szabály alkalmazásában a »bevétel«: a projekt által az I.4. pontban leírt támogathatósági időszak során értékesítésből, bérleti díjakból, szolgáltatásokból, regisztrációs díjakból vagy egyéb bevételekből elért jövedelem. 3. A nonprofit elv alkalmazásából származó közösségi hozzájárulás – e határozat 12. cikkének c) pontja szerint – az »összes támogatható költség«, levonva ebből a »harmadik felek hozzájárulását«, illetve a »projekt által elért bevételeket«. I.4. Támogathatósági időszak 1. A projekttel kapcsolatos költségeknek és az egyes kifizetéseknek (az értékcsökkenés kivételével) a tagállamok éves programjait jóváhagyó finanszírozási határozatban említett év január 1-jét követően kell felmerülniük. A támogathatósági időszak N (2) +2. év június 30-ig tart, vagyis a projekttel kapcsolatos költségeknek ezen időpontot megelőzően kell felmerülniük. 2. Az (alap jogi aktus 21. cikkének (3) bekezdésében említett) sürgősségi intézkedések, valamint a (IV.3. pontban említett) tagállamoknak nyújtott technikai segítségnyújtás kivételt képeznek az (1) bekezdésben említett támogathatósági időszak alól. I.5. Költségelszámolási rendszer 1. A kiadásoknak és a végső kedvezményezettek által eszközölt kifizetéseknek egyezniük kell. Az értékcsökkenés kivételével (készpénzes) pénzügyi műveletekként kell lebonyolítani azokat. 2. A kiadásokat főszabály szerint hivatalos számlákkal kell igazolni. Ha erre nincs mód, a kiadást számviteli dokumentumokkal vagy hasonló bizonyító erejű igazoló dokumentummal kell igazolni. 3. A kiadásnak azonosíthatónak és ellenőrizhetőnek kell lennie. Különösen a) szerepelnie kell a végső kedvezményezett számviteli nyilvántartásában; b) a végső kedvezményezett létesítés helye szerinti ország számviteli előírásaival, továbbá a végső kedvezményezett szokásos költségszámítási módszereivel összhangban kell meghatározva lennie; valamint c) az alkalmazandó adó- és szociális jogszabályok követelményeivel összhangban be kell azokat jelenteni. 4. Szükség esetén a végső kedvezményezettek kötelesek megőrizni az érintett projekttel kapcsolatban a partnereknél felmerült bevételeket és kiadásokat igazoló számviteli bizonylatok másolatát. 5. A (2)–(4) bekezdésben említett dokumentáció tárolásának és feldolgozásának meg kell felelnie a nemzeti adatvédelmi jogszabályoknak. I.6. Területi hatály 1. Az alap jogi aktus 3. és 5. cikkében leírt intézkedésekkel kapcsolatos kiadásoknak: a) az I.1.1.e) pontban meghatározott végső kedvezményezetteknél kell felmerülniük; valamint b) a tagállamok területén kell felmerülniük, kivéve az alap jogi aktus 3. cikkének (5) bekezdésében említett áttelepítéssel kapcsolatos intézkedéseket, amelyek a tagállamok vagy a befogadó ország területén is felmerülhetnek. 2. Harmadik országokban nyilvántartásba vett és létesített partnerek – a kormányközi megállapodásokkal létrehozott nemzetközi közjogi szervezetek és az ilyen szervezetek által létrehozott szakosított intézmények, a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága (ICRC), valamint a Nemzeti Vöröskereszt és Vörös Félhold Társaságok Nemzetközi Szövetsége kivételével – költségtérítés nélkül vehetnek részt a projektekben. II. A támogatható költségek kategóriái (projektszinten) II.1. Támogatható közvetlen költségek A projekt támogatható közvetlen költségei azok, amelyek – az I. részben meghatározott általános támogathatósági feltételek megfelelő figyelembevételével – a projekt végrehajtásához közvetlenül kapcsolódó különleges költségként azonosíthatók. A közvetlen költségeket a projekt előzetes átfogó költségvetésében kell feltüntetni. A következő közvetlen költségek támogathatók: II.1.1. 1. A projekthez kijelölt személyzet költségei, vagyis a tényleges bér- és társadalombiztosítási költségek, valamint más, jogszabályon alapuló költségek támogathatók, feltéve, hogy ezek megfelelnek a kedvezményezett szokásos díjazási politikájának. 2. Nemzetközi szervezetek esetében a támogatható személyzeti költségek tartalmazhatnak a díjazáshoz kapcsolódó jogszabályi kötelezettségek és jogosultságok fedezésére szolgáló rendelkezéseket. 3. Az államháztartási szervek személyi állományának vonatkozó bérköltsége abban a mértékben támogatható, amennyiben olyan tevékenységek költségéhez kapcsolódik, amelyeket az érintett államháztartási szerv az érintett projekt nélkül nem végezne el; e személyzetet a végső kedvezményezett írásbeli döntésével kell a projekt végrehajtására kirendelni vagy kijelölni. 4. A személyzeti költségeket részletezni kell az előzetes költségvetésben a beosztásnak és a személyzet létszámának feltüntetésével. II.1.2. 1. Az utazási és tartózkodási költségek közvetlen költségként támogathatók a személyzet és a projekt intézkedéseiben részt vevő azon egyéb személyek esetében, akiknek az utazása a projekt végrehajtása érdekében szükséges. 2. Az útiköltségek a ténylegesen felmerült költségek alapján támogathatók. A költségtérítések alapja a tömegközlekedés legolcsóbb formája, a repülőutak főszabályként csak az (oda-vissza) 800 km-nél hosszabb utaknál engedélyezettek, vagy amikor a földrajzi rendeltetési hely légi úton történő közlekedést indokol. Amennyiben az utazás magántulajdonú gépkocsival történik, a költségeket vagy a tömegközlekedés költsége alapján vagy a távolság arányában, az érintett tagállamban közzétett, vagy a végső kedvezményezett által alkalmazott hivatalos szabályoknak megfelelően kell téríteni. 3. A tartózkodási költségek a tényleges költségek vagy napidíjak alapján támogathatók. Abban az esetben, ha egy szervezet saját napi rátákkal (napidíjakkal) rendelkezik, azokat a tagállam által a nemzeti jogszabályokkal és a gyakorlattal összhangban megállapított felső korlátokon belül kell alkalmazni. A napidíjak rendszerint fedezik a helyi közlekedést (taxit is), a szállást, az étkezést, a helyi telefonhívásokat és egyebeket. II.1.3. II.1.3.1. Általános szabályok 1. A felszerelés beszerzésével kapcsolatos költségek csak akkor támogathatók, amennyiben a projekt végrehajtása szempontjából lényegesek. A felszerelésnek rendelkeznie kell a projekthez szükséges műszaki tulajdonságokkal, és meg kell felelnie az alkalmazandó szabályoknak és szabványoknak. 2. A lízing, a bérlet és a vásárlás közül mindig a legolcsóbb megoldást kell választani. Amennyiben azonban a projekt rövid időtartama vagy a gyors értékcsökkenés miatt a lízing vagy a bérlet nem lehetséges, a vásárlás is elfogadható. II.1.3.2. Bérlet és lízing A bérlet- és lízingműveletekkel kapcsolatos kiadások a tagállamokban meghatározott szabályok szerint, a nemzeti jogszabályoktól és gyakorlatoktól, továbbá a projekt céljaira történő bérlet vagy lízing időtartamától függően támogathatók társfinanszírozásból. II.1.3.3. Vásárlás 1. Amennyiben a felszerelést a projekt időtartama alatt vásárolják, a költségvetésben meg kell határozni, hogy a teljes költséget, vagy a felszerelés értékcsökkenésének csak a projekt számára történő felhasználás időtartamának és a tényleges felhasználás arányának megfelelő részét szerepeltetik. Ez utóbbit az alkalmazandó nemzeti szabályoknak megfelelően kell kiszámítani. 2. Azok a felszerelések, amelyeket a projekt időtartamát megelőzően vásároltak, de a projekt céljaira használnak, az értékcsökkenés alapján támogathatók. Nem támogathatók azonban e költségek, amenynyiben eredetileg közösségi támogatásból vásárolták a felszerelést. 3. A 20 000 EUR-t el nem érő egyes tételek esetében a teljes beszerzési költség támogatható, feltéve, hogy a felszerelést a projekt utolsó három hónapját megelőzően vásárolták. A 20 000 EUR vagy ezt meghaladó egyes tételek csak az értékcsökkenés alapján támogathatók. II.1.4. II.1.4.1. Általános szabályok Az ingatlan vásárlása, építése, felújítása vagy bérlése esetén az ingatlannak rendelkeznie kell a projekthez szükséges műszaki tulajdonságokkal, és meg kell felelnie a hatályos előírásoknak és szabványoknak. II.1.4.2. Vásárlás, építés vagy felújítás 1. Amennyiben az ingatlanszerzés elengedhetetlen a projekt végrehajtása szempontjából, és egyértelműen kapcsolódik annak célkitűzéseihez, ingatlan, vagyis már megépített épületek vásárlása vagy ingatlan építése támogatható társfinanszírozásból az alább meghatározott feltételekkel és a szigorúbb nemzeti szabályok alkalmazásának sérelme nélkül: a) Be kell szerezni független szakképzett értékbecslő vagy megfelelően felhatalmazott hivatalos testület igazolását arról, hogy az ár nem haladja meg a piaci értéket, és az igazolásban fel kell tüntetni, hogy az ingatlan megfelel a nemzeti rendelkezéseknek, vagy pedig részletezni kell, hogy az épület mely pontokon nem felel meg e rendelkezéseknek, és a végső kedvezményezett a projekt részeként hol tervez kiigazításokat végrehajtani. b) Az ingatlant nem a projekt végrehajtását megelőzően nyújtott közösségi támogatásból vásárolták. c) Az ingatlant kizárólag a projektben megnevezett célra kell használni. d) Ezen épületek értékcsökkenésének csak a projekt számára történő felhasználás időtartamának és a tényleges felhasználás arányának megfelelő része jogosult támogatásra; az értékcsökkenést a nemzeti számviteli szabályok szerint kell kiszámítani. 2. Az (1) bekezdésben foglalt c) feltétel mellett az épületekhez kapcsolódó átalakítási, korszerűsítési vagy felújítási munkák teljes költsége legfeljebb 100 000 EUR értékig támogatható. Ezen értékhatár fölött az (1) bekezdésben foglalt c) és d) feltétel alkalmazandó. II.1.4.3. Bérlet Az ingatlan bérlése akkor támogatható társfinanszírozásból, ha az alábbi feltételek mellett – a szigorúbb nemzeti szabályok alkalmazásának sérelme nélkül – közvetlen kapcsolat áll fenn a bérlés és az érintett projekt célkitűzései között: a) az ingatlant nem közösségi támogatásból vásárolták; b) az ingatlant csak a projekt végrehajtására használják. Amennyiben ez nem teljesül, a költségek csak a projekt céljára történő felhasználás arányában támogathatók. II.1.5. A fogyóeszközök, ellátások és általános szolgáltatások költségei támogathatók, feltéve, hogy azonosíthatók, és a projekt végrehajtása szempontjából közvetlenül szükségesek. II.1.6. 1. Általános szabályként a végső kedvezményezettnek képesnek kell lennie a projektek önálló irányítására. A támogatási megállapodásban egyértelműen meg kell határozni az azon feladatoknak megfelelő összeget, amelyek a projekt keretében alvállalkozói szerződés tárgyát fogják képezni. 2. Az alábbi alvállalkozói szerződésekkel kapcsolatos kiadások nem támogathatók az alap általi társfinanszírozással: a) a projekt általános irányításával kapcsolatos feladatokra vonatkozó alvállalkozói szerződések; b) olyan alvállalkozói szerződések, amelyek anélkül növelik a projekt költségét, hogy azzal arányosan növelnék annak értékét; c) közvetítőkkel vagy tanácsadókkal kötött olyan alvállalkozói szerződések, amelyek a kifizetést a projekt összköltségének százalékában határozzák meg, hacsak a végső kedvezményezett nem igazolja az ilyen költséget a tevékenység vagy a nyújtott szolgáltatás valóságos értékére történő hivatkozással. 3. Az alvállalkozók valamennyi alvállalkozói szerződés tekintetében kötelezettséget vállalnak arra, hogy az alvállalkozói szerződésben foglalt intézkedésekkel kapcsolatban megadnak minden szükséges információt valamennyi könyvvizsgáló és ellenőrző testület részére. II.1.7. A közvetlenül az Unió társfinanszírozásával kapcsolatos követelmények – így a nyilvánosság, az átláthatóság, a projekt értékelése, a külső ellenőrzés, a banki kezességvállalás, a fordítási költségek stb. – teljesítéséhez szükséges költségek közvetlen költségként támogathatók. II.1.8. Támogathatók a jogi tanácsadás díjai, a közjegyzői díjak, a technikai és pénzügyi szakértők díjai. II.1.9. 1. A végső kedvezményezettek által a célcsoport számára támogatási célból végzett vásárlások, valamint a célcsoportnál felmerült költségeknek az előbbiek általi visszatérítése az alábbi különleges feltételek mellett támogathatók: a) A végső kedvezményezettnek az alap jogi aktus 43. cikkében említett időszak során meg kell őriznie azokat az arra vonatkozó adatokat és bizonyítékokat, hogy az e támogatást kézhez kapó személyek megfelelnek az alap jogi aktus 6. cikkében meghatározott célcsoportnak. b) A végső kedvezményezettnek az alap jogi aktus 43. cikkében előírt időszak során meg kell őriznie a nyújtott támogatásra vonatkozó bizonyítékokat (így számlákat és nyugtákat) annak igazolása érdekében, hogy az érintett személyek megkapták a támogatást. 2. A célcsoporthoz tartozó személyek jelenlétét szükségessé tevő intézkedések (például tanfolyamok) esetében kiegészítő segítségként kis összegű készpénzes ösztönzők fizethetők ki, feltéve, hogy a teljes összeg projektenként nem haladja meg a 25 000 EUR-t és az adott rendezvény, tanfolyam vagy egyéb rendezvény esetében személyenként fizetik ki. A végső kedvezményezett nyilvántartást vezet a személyekről, a kifizetés időpontjáról és dátumáról, és biztosítja a megfelelő nyomon követést a kettős finanszírozás és a forrásokkal való visszaélés elkerülése érdekében. II.1.10. 1. A sürgősségi intézkedésekkel kapcsolatos kiadások esetében – megfelelően alátámasztott indokkal – eltérések engedélyezhetők az e határozatban meghatározott támogatási szabályoktól, feltéve, hogy a sürgősségi intézkedéseket engedélyező bizottsági határozat jóváhagyja azokat. 2. Az alap jogi aktus 21. cikkének (3) bekezdése szerint a támogatási időszak legfeljebb hat hónap, vagyis a projekttel kapcsolatos költségeknek ezen időszak során kell felmerülniük. II.2. Támogatható közvetett költségek 1. Az intézkedés támogatható közvetett költségei azok a költségek, amelyek – figyelemmel az I.1.1. pontban foglalt támogathatósági feltételekre – nem azonosíthatók a projekthez közvetlenül kapcsolódó specifikus költségként. 2. Az I.1.1.e) alponttól és az I.5. ponttól eltérően az intézkedés végrehajtásával kapcsolatban felmerülő közvetett költségek a támogatható közvetlen költségek teljes összegének legfeljebb 7 %-ában megállapított átalány alapján támogathatók. 3. Az Unió költségvetéséből működési támogatásban részesülő szervezetek nem foglalhatják bele a közvetett költségeket előzetes költségvetésükbe. III. Támogatásra nem jogosult kiadások A következő költségek nem támogathatók: a) a hozzáadottérték-adó, kivéve abban az esetben, ha a végső kedvezményezett igazolja, hogy nem igényelheti vissza; b) tőkehozam, adósság- és adósságszolgálati terhek, hitelkamat, devizaátváltási jutalékok és árfolyamveszteségek, veszteségekre és lehetséges jövőbeni kötelezettségekre képzett tartalékok, fizetendő kamat, kétes követelések, bírságok, kötbérek, perköltségek, túlzott és gondatlan kiadások; c) kizárólag a projektszemélyzetre költött reprezentációs költségek. A projekt alapján indokolt társasági események – mint például a projektet záró rendezvény, vagy a projektirányító csoport összejövetelei – reprezentációs költségei ésszerű mértékig engedélyezettek; d) a végső kedvezményezett bevallásában szereplő, de egy – közösségi támogatásban részesülő – másik projekt vagy munkaprogram által fedezett költségek; e) földvásárlás; f) természetbeni hozzájárulások. IV. Technikai segítségnyújtás a tagállamok kezdeményezésére 1. Az alapnak a felelős hatóság, a felhatalmazott hatóság, az ellenőrző hatóság, az igazoló hatóság vagy a 2. pontban felsorolt feladatok ellátásában közreműködő más szervek általi végrehajtásához szükséges valamennyi költség technikai segítségnyújtásként támogatható, az alap jogi aktus 16. cikkében meghatározott határokon belül. 2. Ez a következő intézkedéseket foglalja magában: a) az intézkedések előkészítésével, kiválasztásával, értékelésével, igazgatásával, valamint nyomon követésével kapcsolatos kiadások; b) az intézkedések vagy projektek könyvvizsgálatával és helyszíni ellenőrzésével kapcsolatos kiadások; c) az intézkedések vagy projektek értékelésével kapcsolatos kiadások; d) az intézkedésekhez kapcsolódó tájékoztatással, terjesztéssel és átláthatósággal kapcsolatos kiadások; e) az alapok igazgató, nyomon követő és értékelő számítógépes rendszereinek beszerzésével, telepítésével és karbantartásával kapcsolatos kiadások; f) az intézkedés végrehajtásával kapcsolatban a felügyeletet ellátó bizottságok és albizottságok ülései tekintetében felmerülő kiadások. Ezek a kiadások magukban foglalhatják az e bizottságokban tevékenykedő szakértők és egyéb résztvevők költségeit, beleértve harmadik országbeli résztvevők költségeit is, ha az intézkedés hatékony végrehajtásához nélkülözhetetlen a jelenlétük; g) az alap végrehajtásához szükséges igazgatási kapacitás erősítésével kapcsolatos kiadások. 3. Az intézkedésekkel kapcsolatos technikai segítségnyújtást és a kapcsolódó kifizetéseket a tagállamok éves programjait jóváhagyó finanszírozási határozatban említett év január 1-jét követően kell teljesíteni. A támogatási időszak legkésőbb az éves program végrehajtásáról szóló zárójelentés benyújtási határidejéig tart. 4. Valamennyi beszerzést a tagállamban meghatározott nemzeti beszerzési szabályok szerint kell megvalósítani. 5. A tagállamok az ezen alap számára adandó technikai segítségnyújtási intézkedéseket a négy alap mindegyike vagy azok valamelyike számára adandó technikai segítségnyújtási intézkedésekkel együtt is végrehajthatják. Ebben az esetben a költségeknek csak az ezen alapnak megfelelő közös intézkedések végrehajtására fordított része jogosult az ezen alap szerinti finanszírozásra. A tagállamoknak továbbá biztosítaniuk kell, hogy: a) a közös intézkedések költségeinek részét ésszerű és ellenőrizhető módon terhelik a megfelelő alapra; valamint b) kizárják a költségek kettős finanszírozását.”