A Tanács 2597/95/EK rendelete

(1995. október 23.)

az Atlanti-óceán északi részén kívüli egyes területeken halászatot folytató tagállamok által a névleges fogási statisztikák benyújtásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak a 43. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára [1],

tekintettel az Európai Parlament véleményére [2],

mivel az Európai Közösség az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) tagja lett;

mivel az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága között létrejött jegyzőköny előírja, hogy a Bizottság benyújtja a kért statisztikai adatokat a FAO számára;

mivel a szubszidiaritás elve szerint a javasolt intézkedések célkitűzései csak egy közösségi jogi aktussal érhetőek el, mert csak a Bizottság képes koordinálni a statisztikai információk közösségi szintű összehangolását, míg a halászati statisztikák összegyűjtése, valamint a statisztikák feldolgozásához és a megbízhatóságuk ellenőrzéséhez szükséges infrastruktúra biztosítása elsősorban a tagállamok felelőssége;

mivel a nemzeti statisztikai rendszereken alapuló megfelelő közösségi statisztikák létrehozásának különleges eljárása különösen szoros együttműködést kíván meg a Bizottság és a tagállamok között, elsősorban a 72/279/EGK határozattal [3] létrehozott Agrárstatisztikai Állandó Bizottságon belül,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Minden tagállam benyújtja a Bizottságnak az e tagállam lobogója alatt hajózó vagy az ott bejegyzett, az Atlanti-óceán északi részén kívüli egyes területeken halászatot folytató hajók névleges fogásainak adatait, különös tekintettel a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatalához történő továbbításáról szóló, 1990. június 11-i 1588/90/Euratom, EGK tanácsi rendeletre [4].

A névleges fogási adatok tartalmazzák az összes, bármely formában kirakodott vagy tengeren átrakodott halászati terméket a fogást követően a tengerbe visszaengedett, a hajón elfogyasztott vagy csaliként felhasznált mennyiségnek a kivételével. Az adatokat tonnára kerekítve, a kirakodási vagy átrakodási élősúlynak megfelelően rögzítik.

2. cikk

(1) A névleges fogási adatokat az 1. mellékletben felsorolt, a 2. mellékletben leírt és a 3. mellékletben ábrázolt fő halászati területenként és alkörzetenként kell benyújtani. Valamennyi fő halászati terület esetében a 4. mellékletben sorolják fel azokat a fajokat, amelyekről adatot kell szolgáltatni.

(2) Minden naptári évnek az adatait az év végét követő hat hónapon belül nyújtják be.

(3) Amennyiben a tagállam hajói az 1. cikk alapján az adott naptári évben nem halásztak fő halászati területen, akkor a tagállam erről értesíti a Bizottságot. Azonban ha halászatot folytattak egy fő halászati területen, csak azokról a halfajok/alkörzet kombinációkról kell adatot szolgáltatni, amelyek esetében az adott évben fogást jegyeztek fel.

(4) A tagállamok hajói által kifogott kisebb jelentőségű fajokra vonatkozó adatokat nem szükséges egyenként megjelölni, hanem gyűjtőnév alatt is szerepelhetnek, amennyiben ezeknek a termékeknek a súlya nem haladja meg a teljes éves halmennyiség 5 %-át az adott fő halászati területen.

(5) A statisztikai halászati területek és alkörzeteik, valamint a halfajok statisztikai listáit az 5. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően lehet módosítani.

3. cikk

Amennyiben a közös halászati politika alapján elfogadott rendelkezések ezt nem szabályozzák másként, a tagállamok számára engedélyezett, hogy a fogási adatok kiszámításához mintavételi módszereket alkalmazzanak flottájuk azon részei esetében, ahol az adatok teljes körű felvétele a közigazgatási eljárások túlzott mértékű alkalmazását jelentené. A mintavételi eljárás részletei, valamint az ezzel a módszerrel kiszámított részletes adatok és az összes adat aránya szerepel a tagállamoknak a 6. cikk (1) bekezdése alapján benyújtott jelentésében.

4. cikk

A tagállamok az 1. és 2. cikk szerinti kötelezettségeiknek az adatok mágneses adathordozón történő benyújtásával tesznek eleget az 5. mellékletben megadott formátumnak megfelelően.

A Bizottság előzetes hozzájárulásával a tagállam eltérő formában vagy eltérő adathordozón is benyújthatja az adatokat.

5. cikk

(1) Amennyiben az e cikkben megállapított eljárást kell követni, akkor az elnök saját kezdeményezésére vagy a tagállam képviselőjének kérelmére az Agrárstatisztikai Állandó Bizottság, továbbiakban a "bizottság" elé utalja az ügyet.

(2) A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottság számára a meghozandó intézkedésekről. Elnöke által az ügy sürgősségére való tekintettel megállapított határidőn belül a bizottság véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt az EK-Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfogadásra kerülő határozataira előírt többséggel kell meghozni. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavaz.

(3) a) A Bizottság a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok összhangban vannak a bizottság véleményével.

b) Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a Tanács elé. A Tanács minősített többséggel határoz.

Ha a javaslat Tanács elé terjesztésétől számított három hónapon belül a Tanács nem döntött, a javaslatot a Bizottság fogadja el.

6. cikk

(1) Az e rendelet hatálybalépését követő 12 hónapon belül a tagállamok részletes jelentést nyújtanak be a Bizottságnak, amelyben leírják, hogyan számították ki a fogási adatokat, továbbá megadják az adatok reprezentativitásának és megbízhatóságának mértékét. A Bizottság elkészíti ezeknek a jelentéseknek az összefoglalóját, amelyet az Agrárstatisztikai Állandó Bizottság illetékes munkacsoportján belül megvitatnak.

(2) A tagállamok három hónapon belül értesítik a Bizottságot az (1) bekezdésnek megfelelően bevezetett információk bármilyen módosításáról.

(3) Amennyiben az (1) bekezdés alapján kidolgozott módszertani jelentések azt mutatják, hogy egy tagállam nem tudja haladéktalanul teljesíteni e rendelet követelményeit, és változtatni kell a felmérési technikán és a módszertanon, akkor a Bizottság a tagállammal az Agrárstatisztikai Állandó Bizottság keretén belül együttműködve egy két évig terjedő átmeneti időszakot állapíthat meg, amely alatt e rendelet célkitűzéseit végre kell hajtani.

(4) A módszertani jelentéseket, az átmeneti szabályokat, az adatokhoz való hozzáférést, az adatok megbízhatóságát, valamint az e rendelet alkalmazásával kapcsolatos más lényeges kérdéseket az Agrárstatisztikai Állandó Bizottság illetékes munkacsoportjának keretében évente egyszer megvizsgálja.

7. cikk

Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 1995. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 1995. október 23-án.

a Tanács részéről

az elnök

P. Solbes Mira

[1] HL C 329., 1994.11.25., 1. o.

[2] HL C 363., 1994.12.19., 60. o.

[3] HL L 179., 1972.8.7, 1. o.

[4] HL L 151., 1990.6.15, 1. o.

--------------------------------------------------

1. MELLÉKLET

AZ ADATSZOLGÁLATATÁSI KÖTELEZETTSÉG HATÁLYA ALÁ ESŐ FŐ FAO HALÁSZATI TERÜLETEK ÉS ALKÖRZETEIK JEGYZÉKE

(E területek és alkörzeteik leírása a 2. mellékletben található)

KELET-KÖZÉP-ATLANTI TERÜLET (34. fő halászati terület)

34.1.1. | Marokkói parti körzet |

34.1.2. | Kanári- és madeira-szigeteki körzet |

34.1.3. | Szaharai parti körzet |

34.2. | Északi óceáni alterület |

34.3.1. | Zöldfoki parti körzet |

34.3.2. | Zöld-foki-szigetek körzete |

34.3.3. | Sherbro körzete |

34.3.4. | Guineai-öböl nyugati körzete |

34.3.5. | Guineai-öböl középső körzete |

34.3.6. | Guineai-öböl déli körzete |

34.4.1. | Guineai-öböl délnyugati körzete |

34.4.2. | Délnyugati óceáni körzet |

FÖLDKÖZI-TENGER ÉS FEKETE-TENGER (37. fő halászati terület)

37.1.1. | Baleár-szigetek körzete |

37.1.2. | Oroszlán (Lion)-öböl körzete |

37.1.3. | Szardíniai körzet |

37.2.1. | Adriai-tengeri körzet |

37.2.2. | Jón-tengeri körzet |

37.3.1. | Égei-tengeri körzet |

37.3.2. | Levantei-medence körzete |

37.4.1. | Márvány-tengeri körzet |

37.4.2. | Fekete-tengeri körzet |

37.4.3. | Azovi-tengeri körzet |

DÉLNYUGAT-ATLANTI TERÜLET (41. fő halászati terület)

41.1.1. | Amazonasi körzet |

41.1.2. | Natali körzet |

41.1.3. | Salvadori körzet |

41.1.4. | Északi óceáni körzet |

41.2.1. | Santosi körzet |

41.2.2. | Rio Grande körzete |

41.2.3. | La Plata körzete |

41.2.4. | Középső óceáni körzet |

41.3.1. | Észak-patagóniai körzet |

41.3.2. | Dél-patagóniai körzet |

41.3.3. | Déli óceáni körzet |

DÉLKELET-ATLANTI TERÜLET (47. fő halászati terület)

47.1.1. | Palmeirinhas-foki körzet |

47.1.2. | Salinas-foki körzet |

47.1.3. | Kuene folyó körzete |

47.1.4. | Cross-foki körzet |

47.1.5. | Orange folyó körzete |

47.1.6. | Jóreménység fokának körzete |

47.2.1. | Középső agulhas-medencei körzet |

47.2.2. | Keleti agulhas-medencei körzet |

47.3. | Déli óceáni alterület |

47.4. | Tristan da Cunha-szigetek alterülete |

47.5. | Szent Ilona-sziget és Ascencion alterülete |

AZ INDIAI-ÓCEÁN NYUGATI RÉSZE (51. fő halászati terület)

51.1. | Vörös-tengeri alterület |

51.2. | Perzsa-öböl alterülete |

51.3. | Nyugati arab-tengeri alterület |

51.4. | Keleti Arab-tenger, Laksadíva-szigetek és Sri Lanka alterülete |

51.5. | Szomália, Kenya és Tanzánia alterülete |

51.6. | Madagaszkár és Mozambik-csatorna alterülete |

51.7. | Óceáni alterület |

51.8.1. | Marion- és Prince Edward-szigetek körzete |

51.8.2. | Zambézi körzete |

--------------------------------------------------

2. MELLÉKLET

KELET-KÖZÉP-ATLANTI TERÜLET (34. fő halászati terület)

A 3A. melléklet mutatja a kelet-közép-atlanti terület (34. fő halászati terület – kelet-közép-atlanti terület) határait és alterületeit, körzeteit és alkörzeteit. A területek és alterületei, körzetei és alkörzetei leírása következik. A kelet-közép-atlanti terület magában foglalja az Atlanti-óceánnak a következő vonallal határolt területét:

Észak-Afrikának a legmagasabb vízállás esetén a nyugati hosszúság 5 ° 36 ′ -én lévő pontjától induló, a partvonalat délnyugati irányban a legmagasabb vízállás szintjén követve a Ponta do Padrã;o-nál lévő pontig (déli szélesség 6 ° 04 ′ 36 ′′ , keleti hosszúság 12 ° 19 ′ 48 ″), onnan végig állandó irányszöggel északnyugati irányban a 6 ° 00 ′ déli szélesség mentén a keleti hosszúság 12 ° 00 ′ pontjáig, onnan nyugat felé a déli szélesség 6 ° 00 ′ és a nyugati hosszúság 20° 00′ pontjáig, onnan észak felé az Egyenlítőig, onnan nyugat felé a nyugati hosszúság 30 ° 00 ′-ig, onnan észak felé az északi szélesség 5 ° 00 ′ -ig, onnan nyugat felé a nyugati hosszúság 40 ° 00 ′ -ig, onnan észak felé az északi szélesség 36 ° 00 ′-ig, onnan kelet felé a nyugati hosszúság 5 ° 36 ′ -án lévő Punta Marroqui-ig, onnan dél felé az afrikai parton lévő kiindulási pontig futó vonal.

A közép-kelet-atlanti terület felosztása az alábbi:

Északi parti alterület (34.1. alterület)

a) Marokkói parti körzet (34.1.1.)

Az északi szélesség 36 ° 00 ′ és az északi szélesség 26 ° 00 ′ között lévő, az északi szélesség 36 ° 00 ′ -tól dél felé a 13 ° 00 ′ nyugati hosszúság mentén az északi szélesség 29 ° 00 ′ -ig húzott vonaltól keletre fekvő, és onnan az északi szélesség 26 ° 00 ′ és a nyugati hosszúság 16 ° 00 ′ -ig állandó irányszöggel délnyugat felé húzott vonallal határolt vízterület.

b) Kanári- és madeira-szigeteki körzet (34.1.2.)

Az északi szélesség 36 ° 00 ′ és az északi szélesség 26 ° 00 ′ között lévő, a nyugati hosszúság 20 ° 00 ′ és az északi szélesség 36 ° 00 ′-tól a nyugati hosszúság 13 ° 00 ′ mentén az északi szélesség 29 ° 00 ′-ig húzott vonal által, valamint az onnan állandó irányszöggel az északi szélesség 26 ° 00 ′ és a nyugati hosszúság 16 ° 00 ′ pontig húzott vonal által határolt vízterület.

c) Szaharai parti körzet (34.1.3.)

Az északi szélesség 26 ° 00 ′ és északi szélesség 19 ° 00 ′ között lévő, a nyugati hosszúság 20 ° 00 ′-tól keletre eső vízterület.

Északi óceáni alterület (34.2. alterület)

Az északi szélesség 36 ° 00 ′ és az északi szélesség 20 ° 00 ′ között, valamint a nyugati hosszúság 40 ° 00 ′ és a nyugati hosszúság 20 ° 00 ′ között fekvő vízterület.

Déli parti alterület (34.3. alterület)

a) Zöldfoki parti körzet (34.3.1. körzet)

Az északi szélesség 19 ° 00 ′ és 09 ° 00 ′ között fekvő, a nyugati hosszúság 20 ° 00 ′-tól keletre eső vízterület.

b) Zöldfoki-szigetek körzete (34.3.2. körzet)

Az északi szélesség 20 ° 00 ′ és az északi szélesség 10 ° 00 ′, valamint a nyugati hosszúság 30 ° 00 ′ és nyugati hosszúság 20 ° 00 ′ között fekvő vízterület.

c) Sherbro körzete (34.3.3. körzet)

Az északi szélesség 9 ° 00 ′ és az Egyenlítő, valamint a nyugati hosszúság 20 ° 00 ′ és a nyugati hosszúság 8 ° 00 ′ között fekvő vízterület.

d) Guineai-öböl nyugati körzete (34.3.4. körzet)

Az Egyenlítőtől északra, valamint a nyugati hosszúság 8 ° 00 ′ és a keleti hosszúság 3 ° 00 ′ között fekvő vízterületek.

e) Guineai-öböl középső körzete (34.3.5. körzet)

Az Egyenlítőtől északra és a keleti hosszúság 3 ° 00 ′ -tól keletre eső vízterületek.

f) Guineai-öböl déli körzete (34.3.6. körzet)

Az Egyenlítő és a déli szélesség 6 ° 00 ′ , valamint a keleti hosszúság 3 ° 00 ′ -tól keletre fekvő vízterület. Ez a körzet tartalmazza a Kongó deltájának a déli szélesség 6 ° 00 ′ -tól délre eső vizeit is, beleérve a Ponta do Padrã; o-nál lévő ponttól (déli hosszúság 6 ° 04 ′ 36 ″, keleti hosszúság 12 ° 19 ′ 48 ″) északnyugat felé állandó irányszöggel a déli szélesség 6 ° 00 ′ és a keleti hosszúság 12 ° 00 ′ -ig húzott vonal által, és onnan kelet felé a déli szélesség 6 ° 00 ′ mentén az afrikai partokig, majd onnan az afrikai partvonal mentén a Ponta do Padrã; o-nál lévő kiindulási pontig húzott vonal által határolt vízterületet is.

Déli óceáni alterület (34.4. alterület)

a) Guineai-öböl délnyugati körzete (34.4.1. körzet)

Az Egyenlítő és a déli szélesség 6 ° 00 ′ , valamint a nyugati hosszúság 20 ° 00 ′ és a keleti hosszúság 3 ° 00 ′ között fekvő vízterület.

b) Délnyugati óceáni körzet (34.4.2. körzet)

Az északi szélesség 20 ° 00 ′ és az északi szélesség 5 ° 00 ′ között, valamint a nyugati hosszúság 40 ° 00 ′ és a nyugati hosszúság 30 ° 00 ′ között fekvő vízterületek; az északi szélesség 10 ° 00 ′ és az Egyenlítő, valamint a nyugati hosszúság 30 ° 00 ′ és a nyugati hosszúság 20 ° 00 ′ között fekvő vízterületek.

FÖLDKÖZI-TENGER ÉS FEKETE-TENGER (37. fő halászati terület)

A 3B. melléklet mutatja a Földközi-tenger és a Fekete-tenger (37. fő halászati terület) határait és alterületeit, körzeteit és alkörzeteit. A terület és alkörzeteinek leírása az alábbi.

A Földközi-tenger és Fekete-tenger statisztikai területe magába foglalja a) a Földközi-tenger; b) a Márvány-tenger; c) a Fekete-tenger és d) az Azovi-tenger vízterületeit. A tengeri területek tartalmazzák a félsós vizű lagúnákat, és azokat a területeket, ahol a halak és más élőlények túlnyomórészt tengeri eredetűek. A nyugati és délkeleti határok az alábbiak:

a) nyugati határ: Punta Marroquitól a nyugati hosszúság 5 ° 36 ′ mentén Afrika partjáig déli irányba húzódó vonal;

b) délkeleti határ: a Szuezi-csatorna északi (földközi-tengeri) bejárata.

A FÖLDKÖZI-TENGERI STATISZTIKAI TERÜLETÉNEK ALTERÜLETEI ÉS KÖRZETEI

A Földközi-tenger nyugati része (37.1. alterület) a következő körzetekből áll:

a) Baleár-szigeteki körzet (37.1.1. körzet)

A Földközi-tenger nyugati részének a vízterületei, amelyeket az algériai-tunéziai határon lévő afrikai partszakasznál induló, észak felé az északi szélesség 38 ° 00 ′-ig, onnan nyugat felé a keleti hosszúság 8 ° 00 ′ -ig, onnan észak felé az északi szélesség 41 ° 20 ′ -ig, onnan nyugat felé állandó irányszöggel a kontinens partjáig, Franciaország és Spanyolország határának keleti végéig, majd a spanyol partok mentén a Punta Marroqui-ig, onnan dél felé a nyugati hosszúság 5 ° 36 ′ mentén az afrikai partokig, s onnan keleti irányba az afrikai partok mentén a kiindulási pontig futó vonal határol.

b) Lion (Oroszlán)-öböl körzete (37.1.2. körzet)

A Földközi-tenger északnyugati részének vízterülete, amelyet a kontinens partján, Franciaország és Spanyolország határának keleti végétől induló, kelet felé állandó irányszöggel a keleti hosszúság 8 ° 00 ′ és az északi szélesség 41 ° 20 ′ pontig, majd onnan állandó irányszöggel észak felé a kontinens partvonala mentén Franciaország és Olaszország határáig, onnan pedig délnyugati irányban a francia tengerpart mentén a kiindulási pontig futó vonal határol.

c) Szardíniai körzet (37.1.3. körzet)

A Tirrén-tenger és a kapcsolódó vízterületek, amelyeket az algériai-tunéziai határon lévő afrikai partszakasznál induló, észak felé az északi szélesség 38 ° 00 ′ -ig, onnan nyugat felé a keleti hosszúság 8 ° 00 ′ -ig, onnan észak felé az északi szélesség 41 ° 20 ′ -ig, onnan állandó irányszöggel észak felé a kontinens partjáig, Franciaország és Olaszország határán lévő pontig, onnan végig az olasz tengerpart vonala mentén az északi szélesség 38 ° 00 ′ -ig, onnan nyugatnak az északi szélesség 38 ° 00 ′ mentén a szicíliai partig, onnan Szicília északi partja mentén Trapaniig, onnan állandó irányszöggel a Tib-fokig, onnan nyugat felé a tunéziai part mentén a kiindulási pontig futó vonal határol.

A Földközi-tenger középső része (37.2. alterület) a következő körzetekből áll:

a) Adriai-tenger (37.2.1. körzet)

Az Adriai-tenger vízterülete, amely az Adriai-tenger keleti partján lévő, Albánia és az egykori Jugoszlávia határától nyugat felé, az Olaszország partján lévő Gargano-fokig húzott vonaltól északra fekszik.

b) Jón-tenger (37.2.2. körzet)

A Földközi-tenger középső része és a kapcsolódó vízterületek, amelyeket az Észak-Afrika partján a keleti hosszúság 25 ° 00 ′ -nál lévő ponttól észak felé az északi szélesség 34 ° 00 ′ -ig, onnan nyugat felé a keleti hosszúság 23 ° 00 ′ -ig, onnan észak felé Görögország partjáig; onnan Görögország nyugati partja és Albánia partja mentén Albánia és az egykori Jugoszlávia határáig, onnan nyugat felé Olaszország partján lévő Gargano-fokig, onnan Olaszország partja mentén az északi szélesség 38 ° 00 ′ -ig, onnan az északi szélesség 38 ° 00 ′ mentén nyugat felé Szicília partjáig, onnan Szicília északi partja mentén Trapaniig, onnan állandó irányszöggel Trapanitól a Tib-fokig, onnan Afrika partja mentén kelet felé a kiindulási pontig futó vonal határol.

A Földközi-tenger keleti része (37.3. alterület) a következő körzetekből áll:

a) Égei-tenger (37.3.1. körzet)

Az Égei-tenger és a kapcsolódó vízterületek, amelyeket a Görögország déli partján, a keleti hosszúság 23 ° 00 ′ -nál lévő ponttól induló, dél felé az északi szélesség 34 ° 00 ′ -ig, onnan kelet felé a keleti hosszúság 29 ° 00 ′ -ig, onnan észak felé Törökország partjáig, onnan Törökország nyugati partvonala mentén a Kumkaléig, onnan állandó irányszöggel a Kumkalé-től a Teke-fokig, onnan Törökország és Görögország partvonala mentén a kiindulási pontig futó vonal határol.

b) Levantei-medence (37.3.2.körzet)

A Földközi-tenger vízterülete, amely az Észak-Afrika partján a keleti hosszúság 25 ° 00 ′ -nál lévő ponttól induló, észak felé az északi szélesség 34 ° 00 ′ -ig, onnan kelet felé a keleti hosszúság 29 ° 00 ′ -ig, onnan észak felé Törökország partjáig, onnan a Törökország és más, a Földközi-tenger keleti részén fekvő országok partvonala mentén a kiindulási pontig futó vonaltól keletre fekszik.

A Fekete-tenger (37.4. alterület) a következő körzetekből áll:

a) Márvány-tenger (37.4.1. körzet)

A Márvány-tenger vízterülete, amelyet nyugatról a Dardanellák bejáratánál a Teke-foktól a Kumkaléig futó vonal, keletről pedig a Kumderétől a Boszporuszon keresztül futó vonal határol.

b) Fekete-tenger (37.4.2. körzet)

A Fekete-tenger és a kapcsolódó vízterületek, amelyeket délnyugaton a Kumderétől a Boszporuszon keresztül futó vonal, északkeleten pedig a Kercsi-félszigeten lévő Takil ponttól a Tamanyi-félszigeten lévő Panyagija pontig futó vonal határol.

c) Azovi-tenger (37.4.3. körzet)

Az Azovi-tenger vízterülete, amely a Kercsi-szoros déli bejárata mentén futó, a Kercsi-félszigeten az északi szélesség 45 ° 06 ′ és a keleti hosszúság 36 ° 27 ′ -nél lévő Takil ponttól induló, majd a Tamanyi-félszigeten az északi szélesség 45 ° 08 ′ és a keleti hosszúság 36 ° 38 ′ ponton lévő Panyagija pontig futó vonaltól északra fekszik.

DÉLNYUGAT-ATLANTI TERÜLET (41. fő halászati terület)

A 3C melléklet mutatja a délnyugat-atlanti terület (41. fő halászati terület) határait és alkörzeteit.

A terület leírása az alábbi.

A délnyugat-atlanti területet (41. fő halászati terület) a Dél-Amerika partjától induló, az északi szélesség 5 ° 00 ′ mentén a nyugati hosszúság 30 ° 00 ′ -ig, onnan dél felé az Egyenlítőig, onnan kelet felé a nyugati hosszúság 20 ° 00 ′ -ig, onnan dél felé a déli szélesség 50 ° 00 ′ -ig, onnan nyugat felé a nyugati hosszúság 50 ° 00 ′ -ig, onnan dél felé a déli szélesség 60 ° 00 ′ -ig, onnan nyugat felé a nyugati hosszúság 67 ° 16 ′ -ig, onnan észak felé a déli szélesség 56 ° 22 ′ és a nyugati hosszúság 67 ° 16 ′ metszéspontjáig, onnan kelet felé a déli szélesség 56 ° 22 ′ mentén a nyugati hosszúság 65 ° 43 ′ -ig, onnan a déli szélesség 55 ° 22 ′ és a nyugati hosszúság 65 ° 43 ′ metszéspontját, a déli szélesség 55 ° 11 ′ és a nyugati hosszúság 66 ° 04 ′ metszéspontját, valamint a déli szélesség 55 ° 07 ′ és a nyugati hosszúság 66 ° 25 ′ metszéspontját érintve, onnan Dél-Amerika partvonala mentén északi irányban a kiindulási pontig futó vonal határolja.

A délnyugat-atlanti területet a következő körzetekre osztották:

Amazonasi körzet (41.1.1. körzet)

Az összes vízterület, amelyet Dél-Amerika partján az északi szélesség 5 ° 00 ′ -tól induló, a nyugati hosszúság 40 ° 00 ′ -ig, onnan dél felé a hosszúsági kör és a brazil part metszéspontjáig, onnan északnyugat felé Dél-Amerika partja mentén a kiindulási pontig futó vonal határol.

Natali körzet (41.1.2. körzet)

Az a vízterület, amelyet Brazília partjától észak felé a nyugati hosszúság 40 ° 00 ′ mentén az Egyenlítőig, onnan az Egyenlítő mentén kelet felé a nyugati hosszúság 32 ° 00 ′ -ig, onnan dél felé a déli szélesség 10 ° 00 ′ -ig, onnan nyugat felé a déli szélesség 10 ° 00 ′ és Dél-Amerika partjának metszéspontjáig, onnan északi irányban Dél-Amerika partja mentén a kiindulási pontig futó vonal határol.

Salvadori körzet (41.1.3. körzet)

Az a vízterület, amelyet Dél-Amerika partjától kelet felé a déli szélesség 10 ° 00 ′ mentén a nyugati hosszúság 35 ° 00 ′ -ig, onnan dél felé a déli szélesség 20 ° 00 ′ -ig, onnan nyugat felé Dél-Amerika partjáig, onnan északi irányban Dél-Amerika partja mentén a kiindulási pontig futó vonal határol.

Északi óceáni körzet (41.1.4. körzet)

Az a vízterület, amelyet az északi szélesség 5 ° 00 ′ és a nyugati hosszúság 40 ° 00 ′ ponttól a nyugati hosszúság 30 ° 00 ′ -ig, onnan dél felé az Egyenlítőig, onnan kelet felé a nyugati hosszúság 20 ° 00 ′ -ig, onnan dél felé a déli szélesség 20 ° 00 ′ -ig, onnan nyugat felé a nyugati hosszúság 35 ° 00 ′ -ig, onnan észak felé a déli szélesség 10 ° 00 ′ -ig, onnan kelet felé a nyugati hosszúság 32 ° 00 ′ -ig, onnan észak felé az Egyenlítőig, onnan nyugat felé a nyugati hosszúság 40 ° 00 ′ -ig, onnan észak felé a kiindulási pontig futó vonal határol.

Santosi körzet (41.2.1. körzet)

Az a vízterület, amelyet Dél-Amerika partjától kelet felé a déli szélesség 20 ° 00 ′ mentén a nyugati hosszúság 39 ° 00 ′ -ig, onnan dél felé a déli szélesség 29 ° 00 ′ -ig, onnan nyugat felé Dél-Amerika partjáig, onnan észak felé Dél-Amerika partja mentén a kiindulási pontig futó vonal határol.

Rio Grande körzete (41.2.2. körzet)

Az a vízterület, amelyet Dél-Amerika partjától kelet felé a déli szélesség 29 ° 00 ′ mentén a nyugati hosszúság 45 ° 00 ′ -ig, onnan dél felé a déli szélesség 34 ° 00 ′ -ig, onnan nyugat felé Dél-Amerika partjáig, onnan észak felé Dél-Amerika partja mentén a kiindulási pontig futó vonal határol.

La Plata körzete (41.2.3. körzet)

Az a vízterület, amelyet Dél-Amerika partjától kelet felé a déli szélesség 34 ° 00 ′ mentén a nyugati hosszúság 50 ° 00 ′ -ig, onnan dél felé a déli szélesség 40 ° 00 ′ -ig, onnan ennek mentén nyugat felé Dél-Amerika partjáig, onnan észak felé Dél-Amerika partja mentén a kiindulási pontig futó vonal határol.

Középső óceáni körzet (41.2.4. körzet)

Az a vízterület, amelyet a déli szélesség 20 ° 00 ′ és a nyugati hosszúság 39 ° 00 ′ ponttól kelet felé a délkör mentén a nyugati hosszúság 20 ° 00 ′ -ig, onnan dél felé a déli szélesség 40 ° 00 ′ -ig, onnan nyugat felé a nyugati hosszúság 50 ° 00 ′ -ig, onnan észak felé a déli szélesség 34 ° 00 ′ -ig, onnan kelet felé a délkörön a nyugati hosszúság 45 ° 00 ′ -ig, onnan észak felé a déli szélesség 29 ° 00 ′ -ig, onnan kelet felé a nyugati hosszúság 39 ° 00 ′ -ig, onnan észak felé a kiindulási pontig futó vonal határol.

Észak-patagóniai körzet (41.3.1. körzet)

Az a vízterület, amelyet Dél-Amerika partjától kelet felé a déli szélesség 40 ° 00 ′ mentén a nyugati hosszúság 50 ° 00 ′ -ig, onnan dél felé a párhuzamos déli szélesség 48 ° 00 ′ -ig, onnan nyugat felé a délkör mentén Dél-Amerika partjáig, onnan észak felé Dél-Amerika partja mentén a kiindulási pontig futó vonal határol.

Dél-patagóniai körzet (41.3.2. körzet)

Az a vízterület, amelyet Dél-Amerika partjától kelet felé a déli szélesség 48 ° 00 ′ mentén a nyugati hosszúság 50 ° 00 ′ -ig, onnan dél felé a párhuzamos déli szélesség 60 ° 00 ′ -ig, onnan nyugat felé a délkör mentén a nyugati hosszúság 67 ° 16 ′ -ig, onnan észak felé a déli szélesség 56 ° 22 ′ és a nyugati hosszúság 67 ° 16 ′ pontig, onnan állandó irányszöggel a déli szélesség 56 ° 22 ′ és a nyugati hosszúság 65 ° 43 ′ pontot, a déli szélesség 55 ° 22 ′ és a nyugati hosszúság 65 ° 43 ′ pontot, a déli szélesség 55 ° 11 ′ és a nyugati hosszúság 66 ° 04 ′ pontot, valamint a déli szélesség 55 ° 07 ′ és a nyugati hosszúság 66 ° 25 ′ pontot érintve, onnan Dél-Amerika partja mentén a kiindulási pontig észak felé futó vonal határol.

Déli óceáni körzet (41.3.3.)

Az a vízterület, amelyet a déli szélesség 40 ° 00 ′ és a nyugati hosszúság 50 ° 00 ′ ponttól kelet felé a délkör mentén a nyugati hosszúság 20 ° 00 ′ -ig, onnan dél felé a párhuzamos déli szélesség 50 ° 00 ′ -ig, onnan nyugat felé a délkör mentén a nyugati szélesség 50 ° 00 ′ -ig, onnan észak felé a kiindulási pontig futó vonal határol.

DÉLKELET-ATLANTI TERÜLET (47. fő halászati terület)

A 3D. melléklet mutatja a délkelet-atlanti terület (41. fő halászati terület) határait és alkörzeteit. Az ICSEAF-egyezményben meghatározott terület leírása következik.

A délkelet-atlanti területet (47. fő halászati terület) a déli szélesség 6 ° 04 ′ 48 ″ és a keleti hosszúság 12 ° 19 ′ 48 ″ ponttól kezdődő, állandó irányszöggel északnyugati irányban a keleti hosszúság 12 ° 00 ′ és a déli szélesség 6 ° 00 ′ metszéspontjáig, onnan nyugat felé a szélességi kör mentén a nyugati hosszúság 20 ° 00 ′ -ig, onnan dél felé a déli szélesség 50 ° 00 ′ -ig, onnan kelet felé a szélességi kör mentén a keleti hosszúság 30 ° 00 ′ -ig, onnan észak felé e hosszúsági kör mentén az afrikai kontinens partjáig, majd onnan a kontinens partvonala mentén a kiindulási pontig futó vonal határol.

A délkelet-atlanti területet (47. fő halászati terület) az alábbiak szerint osztották fel:

Nyugati parti alterület (47.1. alterület)

a) Palmeirinhas-foki körzet (47.1.1. körzet)

Az a vízterület, amely a déli szélesség 6 ° 00 ′ és a déli szélesség 10 ° 00 ′ között és a keleti hosszúság 10 ° 00 ′ -tól keletre fekszik. Ebbe a körzetbe nem tartoznak bele a Kongó torkolati vizei (Zaire), amelyek a Ponta do Padrã; o-nál lévő ponttól (déli szélesség 6 ° 04 ′ 36 ″ és a keleti hosszúság 12 ° 19 ′ 48 ″ pontja) északnyugati irányba a déli szélesség 6 ° 00 ′ és a keleti hosszúság 12 ° 00 ′ pontig futó vonaltól északkeletre fekszenek.

b) Salinas-foki körzet (47.1.2. körzet)

Az a vízterület, amely a déli szélesség 10 ° 00 ′ és a déli szélesség 15 ° 00 ′ között és a keleti hosszúság 10 ° 00 ′ -tól keletre fekszik.

c) Kuene folyó körzete (47.1.3. körzet)

Az a vízterület, amely a déli szélesség 15 ° 00 ′ és a déli szélesség 20 ° 00 ′ között és a keleti hosszúság 10 ° 00 ′ -tól keletre fekszik.

d) Cross-foki körzet (47.1.4. körzet)

Az a vízterület, amely a déli szélesség 20 ° 00 ′ és a déli szélesség 25 ° 00 ′ között és a keleti hosszúság 10 ° 00 ′ -tól keletre fekszik.

e) Orange folyó körzete (47.1.5. körzet)

Az a vízterület, amely a déli szélesség 25 ° 00 ′ és a déli szélesség 30 ° 00 ′ között és a keleti hosszúság 10 ° 00 ′ -tól keletre fekszik.

f) Jóreménység foka körzet (47.1.6. körzet)

Az a vízterület, amely a déli szélesség 30 ° 00 ′ és a déli szélesség 40 ° 00 ′ között, valamint a keleti hosszúság 10 ° 00 ′ és a keleti hosszúság 20 ° 00 ′ között fekszik.

Agulhas parti alterülete (47.2. alterület)

a) Középső agulhasi körzet (47.2.1. körzet)

Az a vízterület, amely a déli szélesség 40 ° 00 ′ -tól északra és a keleti hosszúság 20 ° 00 ′ valamint a keleti hosszúság 25 ° 00 ′ között fekszik.

b) Keleti agulhasi körzet (47.2.2. körzet)

Az a vízterület, amely a déli szélesség 40 ° 00 ′ -tól északra és a keleti hosszúság 25 ° 00 ′ és a keleti hosszúság 30 ° 00 ′ között fekszik.

Déli óceáni alterület (47.3. alterület)

Az a vízterület, amely a déli szélesség 40 ° 00 ′ és a déli szélesség 50 ° 00 ′, valamint a keleti hosszúság 10 ° 00 ′ és a keleti hosszúság 30 ° 00 ′ között fekszik.

Tristan da Cunha-szigetek alterülete (47.4. alterület)

Az a vízterület, amely a déli szélesség 20 ° 00 ′ és a déli szélesség 50 ° 00 ′ valamint a nyugati hosszúság 20 ° 00 ′ és a keleti hosszúság 10 ° 00 ′ között fekszik.

Szent Ilona-sziget és Ascencion alterület (47.5. alterület)

Az a vízterület, amely a déli szélesség 6 ° 00 ′ és a déli szélesség 20 ° 00 ′, valamint a nyugati hosszúság 20 ° 00 ′ és a keleti hosszúság 10 ° 00 ′ között fekszik.

AZ INDIAI-ÓCEÁN NYUGATI RÉSZE (51. fő halászati terület)

Az Indiai-óceán nyugati része általában a következő területekből áll:

a) a Vörös-tenger;

b) az Ádeni-öböl;

c) az iráni part és az Arab-félsziget közötti öböl;

d) az Arab-tenger;

e) az Indiai-óceánnak az a része, beleértve a Mozambiki-csatornát is, amely a keleti hosszúság 30 ° 00 ′ és 80 ° 00 ′ között és az antarktikus konvergenciától északra fekszik, beleértve a Sri Lanka körüli vízterületet is.

A 3E. melléklet mutatja az Indiai-óceán nyugati részének (51. fő halászati terület) határait és alkörzeteit.

Az Indiai-óceán nyugati részének határai a következők:

- a földközi-tengeri határ: a Szuezi-csatorna északi bejárata,

- a nyugati tengeri határ: Afrika partján a keleti hosszúság 30 ° 00 ′ -tól induló, onnan dél felé a déli szélesség 45 ° 00 ′ -ig futó vonal,

- a keleti tengeri határ: az India délkeleti partján lévő ponttól (Calimere-fok) induló, északkeleti irányba állandó irányszöggel a keleti hosszúság 82 ° 00 ′ és az északi szélesség 11 ° 00 ′ pontig, onnan kelet felé e szélességi kör mentén a keleti hosszúság 85 ° 00 ′ -ig, onnan dél felé a párhuzamos északi szélesség 3 ° 00 ′ -ig, onnan nyugat felé e szélességi kör mentén a keleti hosszúság 80 ° 00 ′ -ig, onnan dél felé a déli szélesség 45 ° 00 ′ -ig futó vonal,

- a déli határ: a déli szélesség 45 ° 00 ′ mentén a keleti hosszúság 30 ° 00 ′ -tól a keleti hosszúság 80 ° 00 ′ -ig futó vonal.

Az Indiai-óceán nyugati részét az alábbiak szerint osztották fel:

Vörös-tengeri alterület (51.1. alterület)

- Északi határ: a Szuezi csatorna északi bejárata,

- Déli határ: az Etiópia és a Dzsibuti Köztársaság határának tengerparti pontjától a Vörös-tenger bejáratán keresztül, az Arab-félszigeten az egykori Jemeni Arab Köztársaság és az egykori Jemeni Demokratikus Népköztársaság tengerparti határpontjáig egyenesen futó vonal.

Perzsa-öböl alterület (51.2. alterület)

Az öböl bejáratát a Ra's Musandam északi csúcsától kelet felé az iráni partig futó vonal zárja le.

Nyugati arab-tengeri alterület (51.3. alterület)

A keleti és déli határt az irán–pakisztáni határnak az ázsiai tengerparton lévő pontjától induló, dél felé az északi szélesség 20 ° 00 ′ -ig, onnan kelet felé e szélességi kör mentén a keleti hosszúság 65 ° 00 ′ -ig, onnan dél felé az északi szélesség 10 ° 00 ′ -ig, onnan nyugat felé e szélességi kör mentén Afrika partjáig futó vonal jelenti; az egyéb tengeri határai közösek az 51.1. és 51.2. alterületek határaival (lásd fent).

Keleti Arab-tenger, Laksadíva-szigetek és Srí Lanka alterület (51.4. alterület)

A tengeri határt az irán–pakisztáni határnak az ázsiai tengerparton lévő pontjától induló, dél felé az északi szélesség 20 ° 00 ′-ig, onnan kelet felé e szélességi kör mentén a keleti hosszúság 65 ° 00 ′-ig, onnan dél felé a déli szélesség 10 ° 00 ′-ig, onnan kelet felé e szélességi kör mentén a keleti hosszúság 80 ° 00 ′-ig, onnan észak felé az északi szélesség 3 ° 00 ′-ig, onnan kelet felé e szélességi kör mentén a keleti hosszúság 85 ° 00 ′ -ig, onnan észak felé az északi szélesség 11 ° 00 ′-ig, onnan nyugat felé e szélességi kör mentén a keleti hosszúság 82 ° 00 ′-ig, onnan egyenes vonalban délnyugati irányba India délkeleti partjáig futó vonal jelenti.

Szomália, Kenya és Tanzánia alterülete (51.5. alterület)

A határt a Szomália partján az északi szélesség 10 ° 00 ′-án lévő ponttól induló, kelet felé e szélességi kör mentén a keleti hosszúság 65 ° 00 ′-ig, onnan dél felé a déli szélesség 10 ° 00 ′ -ig, onnan nyugat felé a keleti hosszúság 45 ° 00 ′-ig; onnan dél felé a déli szélesség 10 ° 28 ′ -ig; onnan nyugat felé az Afrika keleti partján lévő Ras Mwambo (északon) és Mwambo falu (délen) közötti pontig futó vonal jelenti.

Madagaszkár és Mozambik-csatorna alterülete (51.6. alterület)

A határt az Afrika keleti partján a déli szélesség 10 ° 28 ′ -nél lévő, a Ras Mwambo (északon) és Mwambo falu (délen) közötti ponttól kezdődő, kelet felé e szélességi körön a keleti hosszúság 45 ° 00 ′ -ig, onnan észak felé a déli szélesség 10 ° 00 ′ -ig, onnan kelet felé e szélességi kör mentén a keleti hosszúság 55 ° 00 ′ -ig, onnan dél felé a déli szélesség 30 ° 00 ′ -ig, onnan nyugat felé e szélességi kör mentén a keleti hosszúság 40 ° 00 ′ -ig, onnan észak felé a mozambiki partig futó vonal jelenti.

Óceáni (Indiai-óceán nyugati része) alterület (51.7. alterület)

A határt a déli szélesség 10 ° 00 ′ és a keleti hosszúság 55 ° 00 ′ től induló, kelet felé e délkör mentén a keleti hosszúság 80 ° 00 ′ -ig, onnan dél felé a déli szélesség 45 ° 00 ′ -ig, onnan nyugat felé e szélességi kör mentén a keleti hosszúság 40 ° 00 ′ -ig, onnan észak felé a déli szélesség 30 ° 00 ′ -ig, onnan kelet felé e szélességi kör mentén a keleti hosszúság 55 ° 00 ′ -ig, onnan észak felé a déli szélesség 10 ° 00 ′ -án lévő kiindulási pontig futó vonal jelenti.

Mozambiki alterület (51.8. alterület)

A déli szélesség 45 ° 00 ′ -tól északra és a keleti szélesség 30 ° 00 ′ és a keleti szélesség 40 ° 00 ′ között fekvő vízterület. Az alterületet további két körzetre osztották fel.

Marion- és Edward-szigetek körzete (51.8.1. körzet)

A déli szélesség 40 ° 00 ′ és déli szélesség 50 ° 00 ′ között, valamint a keleti hosszúság 30 ° 00 ′ és a keleti hosszúság 40 ° 00 ′ között fekvő vízterület.

Zambézi körzet (51.8.2. körzet)

A déli szélesség 40 ° 00 ′ -tól északra, valamint a keleti hosszúság 30 ° 00 ′ és a keleti hosszúság 40 ° 00 ′ között fekvő vízterület.

--------------------------------------------------

3. MELLÉKLET

A: KÖZÉPKELET-ATLANTI TERÜLET (34. fő halászati terület)

+++++ TIFF +++++

B: FÖLDKÖZI-TENGER ÉS FEKETE-TENGER (37. fő halászati terület)

+++++ TIFF +++++

C: DÉLNYUGAT-ATLANTI TERÜLET (41. fő halászati terület)

+++++ TIFF +++++

D: DÉLEKELET-ATLANTI TERÜLET (47. fő halászati terület)

+++++ TIFF +++++

E: AZ INDIAI-ÓCEÁN NYUGATI RÉSZE (51. fő halászati terület)

+++++ TIFF +++++

4.

--------------------------------------------------

4. MELLÉKLET

AZON FAJOK JEGYZÉKE, AMELYEKRE VONATKOZÓAN VALAMENNYI FŐ HALÁSZATI TERÜLET ESETÉBEN ADATOT KELL SZOLGÁLTATNI

Az alábbiakban felsorolt fajok fogását jelentették a hivatalos statisztikákban. A tagállamoknak, amennyiben van rendelkezésükre álló adat, azt az azonosított fajok mindegyike esetében át kell adniuk. Amennyiben egyes fajokat nem lehet azonosítani, akkor az adatokat összesítve, a lehető legrészletesebb formában kell benyújtani.

Megjegyzés:

m.n.j. = máshol nem jelzett

KÖZÉPKELET-ATLANTI TERÜLET (34. fő halászati terület)

A faj megnevezése | Tudományos megnevezés | 3 betűjelből álló azonosító |

Angolna | Anguilla anguilla | ELE |

Alózafélék m.n.j. | Alosa spp. | SHZ |

Nyugat-afrikai ilisha | Ilisha africana | ILI |

Laposhalak m.n.j. | Pleuronectiformes | FLX |

Rombuszhalfélék | Bothidae | LEF |

Közönséges nyelvhal | Solea vulgaris | SOL |

Karcsú nyelvhal | Dicologoglossa cuneata | CET |

Nyelvhalfélék m.n.j. | Soleidae | SOX |

Kutyanyelv halak m.n.j. | Cynoglossidae | TOX |

Szárnyas rombuszhal | Lepidorhombus whiffiagonis | MEG |

Rombuszhalak m.n.j. | Lepidorhombus spp. | LEZ |

Villás tőkehal | Phycis blennoides | GFB |

Francia tőkehal | Trisopterus luscus | BIB |

Kék puha tőkehal | Micromesistius poutassou | WHB |

Szürke tőkehal | Merluccius merluccius | HKE |

Szenegáli tőkehal | Merluccius senegalensis | HKM |

Tőkehalak m.n.j. | Merluccius spp. | HKX |

Tőkehalalakúak m.n.j. | Gadiformes | GAD |

Tengeri harcsák m.n.j. | Ariidee | CAX |

Tengeri angolna | Conger conger | COE |

Tengeriangolna-félék m.n.j. | Congridae | COX |

Szalonkahal | Macrorhamphosus scolopax | SNS |

Nyálkásfejű halak | Beryx spp. | ALF |

Kakashal | Zeus faber | JOD |

Ezüst kakashal | Zenopsis conchifer | JOS |

Disznófejűhalfélék | Caproidae | BOR |

Sügéralakúak m.n.j. | Perciformes | DPX |

Spanyol csíkossügér | Epinephelus guaza | GPD |

Bronzsügér | Epinephelus aeneus | GPW |

Sügérek m.n.j. | Epinephelus spp. | GPX |

Roncssügér | Polyprion americanus | WRF |

Fűrészessügér-félék m.n.j. | Serranidae | BSX |

Pettyes farkassügér | Dicentrarchus punctatus | SPU |

Farkassügér | Dicentrarchus labrax | BSS |

Priacanthusfélék m.n.j. | Priacanthus spp. | BIG |

Kardinálishal-félék m.n.j. | Apogonidee | APO |

Cilinderhalak | Branchiostegidae | TIS |

Rubinthalak stb. | Emmelichthyidae | EMT |

Csattogóhalfajok m.n.j. | Lutjanus spp. | SNA |

Csattogóhalak m.n.j. | Lutjanidae | SNX |

Édesajkú hal | Plectorhinchus mediterraneus | GBR |

Hamis dörmögőhal | Pomadasys incisus | BGR |

Sompat dörmögőhal | Pomadasys jubelini | BUR |

Nagyszemű dörmögőhal | Brachydeuterus auritus | GRB |

Dörmögőhalak m.n.j. | Haemulidae (= Pomedasyidae) | GRX |

Árnyékhalfélék | Sciaena spp. | DRU |

Közönséges umbrahal | Umbrina cirrosa | COB |

Sashal | Argyrosornus regius | MGR |

Boe árnyékhal | Pteroscion peli | DRS |

Law croaker | Pseudotolithus brachygnatus | CKL |

Kasszáva croaker | Pseudotolithus senegalensis | PSS |

Bobo croaker | Pseudotolithus elongatus | PSE |

Nyugat-afrikai croakerek | Pseudotolithus spp. | CKW |

Árnyékhalak, croakerek m.n.j. | Sciaenidae | CDX |

Északi durbincs | Pagellus bogaraveo | SBR |

Vörös durbincs | Pagellus erythrinus | PAC |

Gyöngyös durbincs | Pagellus acarne | SBA |

Bíbor durbincs | PagelIus bellottii | PAR |

Durbincsok m.n.j. | Pagellus spp. | PAX |

Gyűrűsdurbincsok m.n.j. | Diplodus spp. | SRG |

Nagyszemű fogasdurbincs | Dentex macrophthalmus | DEL |

Fogasdurbincs | Dentex dentex | DEC |

Angolai fogasdurbincs | Dentex angolensis | DEA |

Kongói fogasdurbincs | Dentex congoensis | DNC |

Fogasdurbincsok m.n.j. | Dentex spp. | DEX |

Fekete durbincs | Spondyliosoma cantharus | BRB |

Barna tengeridurbincs | Oblada melanura | SBS |

Kékfoltos durbincs | Sparus caeruleostictus | BSC |

Rózsaszínűdurbincs | Sparus pagrus | RPG |

Aranydurbincs | Sparus auratus | SBG |

Sparus durbincsok m.n.j. | Sparus (= Pagrus) spp. | SBP |

Nagy szemű durbincs | Boops boops | BOG |

Tengeri durbincsok m.n.j. | Sparidae | SBX |

Nyurgadurbincsok | Spicara spp. | PIC |

Tengeri márnák | Mullus spp. | MUX |

Nyugat-afrikai kecskehal | Pseudopeneus prayensis | GOA |

Tengerimárna-félék m.n.j. | Mullidae | MUM |

Afrikai sarlóhal | Drepane africana | SIC |

Sertésfogú halak | Ephippidae | SPA |

Sügérszerűek m.n.j. | Percoidei | PRC |

Szakállas brotula | Brotula barbata | BRD |

Tengeri felcserhal | Acanthuridae | SUR |

Morgóhalfélék m.n.j. | Triglidae | GUX |

Íjhalfélék | Balistidae | TRI |

Horgászhal | Lophius piscatorius | MON |

Horgászhalfélék m.n.j. | Lophiidae | ANF |

Árcsőrűcsuka-félék m.n.j. | Belonidae | BEN |

Repülőhalfélék m.n.j. | Exocoetidae | FLY |

Nyilascsukák | Sphyraena spp. | BAR |

Nagyfejű tengeri pérhal | Mugil cephalus | MUF |

Óriás afrikai threadfin | Polydactylus quadrifilis | TGA |

Kis afrikai threadfin | Galeoides decadactylus | GAL |

Király threadfin | Pentenemus quinquarius | PET |

Threadfinek m.n.j. | Polynemidae | THF |

Sügéralakúak m.n.j. | Perciformes | PPX |

Makrahal; kékhal | Pomatomus saltatrix | BLU |

Cobia | Rachycentron canadum | CBA |

Fattyúmakréla | Trachurus trachurus | HOM |

Fattyúmakrélák m.n.j. | Trachurus spp. | JAX |

Ál-makrahalak | Decapterus spp. | SDX |

Jakab-hal | Caranx hippos | CVJ |

Spanyol makrahal | Decapterus rhonchus | HMV |

Makrahalak m.n.j. | Caranx spp. | TRE |

Lenézőhal | Selene dorsalis | LUK |

Sárkányhalak | Trachinotus spp. | POX |

Sárgafarkúfattyúmakréla-fajok m.n.j. | Seriola spp. | AMX |

Közönséges villásmakréla | Lichia amia | LEE |

Atlanti bumper | Chloroscombrus chrysurus | BUA |

Aranymakréla | Coryphaena hippurus | DOL |

Fedőhal | Stromateus fiatola | BLB |

Fedőhalfélék | Stromateidae | BUX |

Csonthal | Albula vulpes | BOF |

Alasa | SardineIla aurita | SAA |

Tömzsi alasa | Sardinella madeirensis | SAE |

Alasák | Sardinella spp. | SIX |

Bonga shad | Ethmalosa fimbriata | BOA |

Szardínia | Sardina pilchardus | PIL |

Európai szardella | Engraulis encrasicolus | ANE |

Hering alakú halak m.n.j. | Clupeoidei | CLU |

Bonitó; palamida | Sarda sarda | BON |

Karcsú palamida | Orcynopsis unicolor | BOP |

Wahoo | Acanthocybium solandri | WAH |

Nyugat-afrikai spanyolmakréla | Scomberomorus tritor | MAW |

Páncélos makrahal | Auxis tharard, A rochei | FRZ |

Tonhal | Thunnus thynnus | BFT |

Germon | Thunnus alalunga | ALB |

Sárgaúszójú tonhal | Thunnus albacares | YFT |

Nagyszemű tonhal | Thunnus obesus | BET |

Tonhalak m.n.j. | Thunnini | TUN |

Amerikai vitorláshal | Istiophorus albicans | SAI |

Kormos nyársorrúhal | Makaira nigricans | BUM |

Fehér marlin; szuronyos hal | Tetrepturus albidus | WHM |

Vitorláshalfélék | Istiopboridae | BIL |

Kardhal | Xiphias gladius | SWO |

Makrahalak m.n.j. | Scombroidei | TUX |

Ezüstös sertefarkú hal | Trichiurus lepturus | LHT |

Villásfarkú abroncshal | Lepidopus caudatus | SFS |

Fekete abroncshal | Aphanopus carbo | BSF |

Abroncshalfélék m.n.j. | Trichiuridae | CUT |

Foltos makrahal | Scomber japonicus | MAS |

Makrahal | Scomber scombrus | MAC |

Makrélák m.n.j. | Scomber spp. | MAZ |

Makrélaalakúak m.n.j. | Scombroidei | MKX |

Csillagos cápák | Mustelus spp. | SDV |

Rájaalakúak m.n.j. | Rajiformes | SRX |

Harántszájúak; cápák és ráják m.n.j. | Elasmobranchii | SKX |

Vértes- és csontoshalak m.n.j. | Osteichthyes | MZZ |

Mászórákok m.n.j. | Reptantia | CRA |

Trópusi languszták m.n.j. | Panulirus spp. | SLV |

Langusztarákok m.n.j. | Palinurus spp. | CRW |

Norvég rák | Nephrops norvegicus | NEP |

Európai homár | Homarus gammarus | LBE |

Éti ostorgarnéla | Penaeus kerathurus | TGS |

Déli rózsaszín garnéla | Penaeus notialis | SOP |

Ostoros garnélák m.n.j. | Penaeus spp. | PEN |

Piros ostorgarnéla | Parapenaeus longirostris | DPS |

Guinea shrimp | Parapenaeopsis atlantica | GUS |

Skarlát garnéla | Plesiopenaeus edwardsianus | SSH |

Ostorcsápú garnélák | Palaemonidae | PAL |

Garnélák m.n.j. | Natantia | DCP |

Rákalakúak m.n.j. | Crustacea | CRU |

Haslábúak m.n.j. | Gastropoda | GAS |

Csészeosztrigák m.n.j. | Crassostrea spp. | OYC |

Kékkagylók m.n.j. | Mytilidae | MSX |

Lábasfejűek m.n.j. | Cephalopoda | CEP |

Közönséges tintahal | Sepia officinalis | CTC |

Törpeszépiák | Sepiidae, Sepiolidae | CTL |

Kalmárok | Loligo spp. | SQC |

Közönséges polip | Octopus vulgaris | OCC |

Polipok | Octopodidae | OCT |

Valódi kalmárok m.n.j. | Loliginidae, Ommastrephidae | SQU |

Puhatestűek m.n.j. | Mollusca | MOL |

Teknősök m.n.j. | Testudinata | TTX |

FÖLDKÖZI-TENGER ÉS FEKETE-TENGER (37. fő halászati terület)

A faj elnevezése | Tudományos elnevezés | 3 jegyű azonosító |

Tokfélék m.n.j. | Acipenseridae | STU |

Angolna | Anguilla anguilla | ELE |

Nagy hering | Alosa pontica | SHC |

Alózafélék m.n.j. | Alosa spp. | SHD |

Fekete- és azovi-tengeri tyulka | Clupeonella cultriventris | CLA |

Lapos halak m.n.j. | Pleuronectiformes | FLX |

Sima lepényhal | Pleuronectes platessa | PLE |

Érdes lepényhal | Platichthys flesus | FLE |

Közönséges nyelvhal | Solea vulgaris | SOL |

Nyelvhalak m.n.j. | Solea spp. | SOO |

Szárnyas rombuszhal | Lepidorhombus whiffiagonis | MEG |

Óriásrombuszhal | Psetta maxima | TUR |

Rombuszhalak m.n.j. | Lepidorhombus spp. | LEZ |

Fekete-tengeri rombuszhal | Psetta maeotica | TUB |

Villás tőkehal | Phycis blennoides | GFB |

Törpe tőkehal | Trisopterus minutus | POD |

Francia tőkehal | Trisopterus luscus | BIB |

Kék puha tőkehal | Micromesistius poutassou | WHB |

Vékonybajszú tőkehal | Merlangius merlangus | WHG |

Szürke tőkehal | Merluccius merluccius | HKE |

Tőkehal-alakúak m.n.j. | Gadiformes | GAD |

Ezüstlazacok | Argentina spp. | ARG |

Sűrűfogú gyíkhal | Saurida undosquamis | LIB |

Gyíkhalfélék m.n.j. | Synodontidae | LIX |

Tengeri angolna | Conger conger | COE |

Tengeriangolna-félék m.n.j. | Congridae | COX |

Kakashal | Zeus faber | JOD |

Sügér alakúak m.n.j. | Perciformes | DPX |

Spanyol csíkossügér | Epinephelus guaza | GPD |

Bronzsügér | Epinephelus aeneus | GPW |

Sügérek m.n.j. | Epinephelus spp. | GPX |

Roncssügér | Polyprion americanus | WRF |

Fűrészes sügér | Serranus cabrilla | CBR |

Fűrészes sügérfélék m.n.j. | Serranidae | BSX |

Farkassügér | Dicentrarchus labrax | BSS |

Tengeri sügérek | Dicentrarchus spp. | BSE |

Édesajkú hal | Plectorhinchus mediterraneus | GBR |

Árnyékhalfélék | Sciaena spp. | DRU |

Közönséges umbrahal | Umbrina cirrosa | COB |

Sashal | Argyrosomus regius | MGR |

Árnyékhalak, croakerek m.n.j. | Sciaenidae | CDX |

Északi durbincs | Pagellus bogaraveo | SBR |

Vörös durbincs | Pagellus erythrinus | PAC |

Gyöngyös durbincs | Pagellus acarne | SBA |

Durbincsok m.n.j. | Pagellus spp. | PAX |

Abroncsos keszeg | Diplodus sargus | SWA |

Gyűrűsdurbincsok m.n.j. | Diplodus spp. | SRG |

Nagy szemű fogasdurbincs | Dentex macrophthalmus | DEL |

Fogasdurbincs | Dentex dentex | DEC |

Fogasdurbincsok m.n.j. | Dentex spp. | DEX |

Fekete durbincs | Spondyliosoma cantharus | BRB |

Barna tengeridurbincs | Oblada melanura | SBS |

Rózsaszínű durbincs | Sparus pagrus | RPG |

Aranydurbincs | Sparus auratus | SBG |

Durbincsok m.n.j. | Sparus (= Pagrus) spp. | SBP |

Nagy szemű durbincs | Boops boops | BOG |

Ezüstös durbincs | Lithognithus mormyrus | SSB |

Magashátú durbincs | Sarpa salpa | SLM |

Tengeri durbincsok m.n.j. | Sparidae | SBX |

Közönséges ménola | Spicara maena | BPI |

Nyurgadurbincsok | Spicara spp. | PIC |

Csíkos tengeri márna | Mullus surmuletus | MUR |

Közönséges tengeri márna | Mullus barbatus | MUT |

Tengeri márnák | Mullus spp. | MUX |

Mérges pókhal | Trachinus draco | WEG |

Sügérszerűek m.n.j. | Percoidei | PRC |

Homoki angolnák | Ammodytes spp. | SAN |

Nyúlhalak | Siganus spp. | SPI |

Gébek | Gobius spp. | GOB |

Tengeri gébfélék m.n.j. | Gobiidae | GPA |

Sárkányfejűek, m.n.j. | Scorpaenidae | SCO |

Vörös morgóhal | Trigla lyra | GUN |

Morgóhalfélék m.n.j. | Triglidae | GUX |

Horgászhal | Lophius piscatorius | MON |

Horgászhalfélék m.n.j. | Lophiidae | ANF |

Csőrös csuka | Belone belone | GAR |

Nyilascsukák | Sphyraena spp. | BAR |

Nagyfejű tengeri pérhal | Mugil cephalus | MUF |

Kalászhalfélék | Atherinidae | SIL |

Sügéralakúak m.n.j. | Perciformes | PPX |

Makrahal, kékhal | Pomatomus saltatrix | BLU |

Fattyúmakréla | Trachurus trachurus | HOM |

Földközi-tengeri fattyúmakréla | Trachurus mediterraneus | HMM |

Fattyúmakrélák m.n.j. | Trachurus spp. | JAX |

Makrahalak m.n.j. | Caranx spp. | TRE |

Sárgafarkú fattyúmakréla | Seriola dumerili | AMB |

Sárgafarkú fattyúmakrélák m.n.j. | Seriola spp. | AMX |

Közönséges villásmakréla | Lichia amia | LEE |

Tüskésmakrélafélék m.n.j. | Carangidae | CGX |

Aranyosfejű hal | Brama brama | POA |

Aranymakréla | Coryphaena hippurus | DOL |

Alasák m.n.j. | Sardinella spp. | SIX |

Szardínia | Sardina pilchardus | PIL |

Sprotni | Sprattus sprattus | SPR |

Európai szardella | Engraulis encrasicolus | ANE |

Hering alakú halak m.n.j. | Clupeoidei | CLU |

Bonitó; palamida | Sarda sarda | BON |

Karcsú palamida | Orcynopsis unicolor | BOP |

Páncélos makrahal | Auxis thazard A. rochei | FRZ |

Harántsávos tonmakréla | Euthynnus alletteratus | LTA |

Bonitó | Katsuwonus pelamis | SKJ |

Tonhal | Thunnus thynnus | BFT |

Germon | Thunnus alalunga | ALB |

Nagyszemű tonhal | Thunnus obesus | BET |

Tonhalak m.n.j. | Thunnini | TUN |

Amerikai vitorláshal | Istiophorus albicans | SAI |

Vitorláshalfélék | Istiophoridae | BIL |

Kardhal | Xiphias gladius | SWO |

Makrélaalakúak m.n.j. | Scombroidei | TUX |

Villásfarkú abroncshal | Lepidopus caudatus | SFS |

Foltos makrahal | Scomber iaponicus | MAS |

Makrahal | Scomber scombrus | MAC |

Makrélák m.n.j. | Scomber spp. | MAZ |

Makréla alakúak m.n.j. | Scombroidei | MKX |

Heringcápa | Lamna nasus | POR |

Macskacápák | Scyliorhinus spp. | SCL |

Csillagos cápák | Mustelus spp. | SDV |

Közönséges tüskéscápa | Squalus acanthias | DGS |

Tüskéscápa-félék m.n.j. | Squalidae | DGX |

Angyalrája | Squatina squatina | AGN |

Angyalrájafélék | Squatinidae | ASK |

Cápaalakúak m.n.j. | Squaliformes | SHX |

Hegedűrája-félék | Rhinobatidae | GTF |

Rájafajok | Raja spp. | SKA |

Rájaalakúak m.n.j. | Rajiformes | SRX |

Harántszájúak; cápák és ráják m.n.j. | Elasmobranchii | SKX |

Vértes- és csontoshalak m.n.j. | Osteichthyes | MZZ |

Nagy tarisznyarák | Cancer pagurus | CRE |

Mediterrán parti rák | Carcinus aestuaria | CMR |

Nagy tengeripók | Maja squinado | SCR |

Mászórákok m.n.j. | Reptantia | CRA |

Rózsaszín tüskés languszta | Palinurus mauritanicus | PSL |

Európai languszta | Palinurus elephas | SLO |

Languszták m.n.j. | Palinurus spp. | CRW |

Norvég rák | Nephrops norvegicus | NEP |

Európai homár | Homarus gammarus | LBE |

Éti ostorgarnéla | Penaeus kerathurus | TGS |

Piros ostorgarnéla | Parapenaeus Iongirostris | DPS |

Skarlát garnéla | Plesiopenaeus edwardsianus | SSH |

Vörös ostorgarnéla | Aristeus antennatus | ARA |

Fűrészes garnéla | Palaemon serratus | CPR |

Homoki garnéla | Crangon crangon | CSH |

Garnélák m.n.j. | Natantia | DCP |

Éti sáskarák | Squillia mantis | MTS |

Rákalakúak m.n.j. | Crustacea | CRU |

Haslábúak m.n.j. | Gastropoda | GAS |

Közönséges parti csiga | Littorina littorea | PEE |

Európai osztriga | Ostrea edulis | OYF |

Portugál osztriga | Crassostrea angulata | OYP |

Ehető kékkagyló | Mytilus galloprovincialis | MSM |

Nagy fésűkagyló | Pecten jacobeus | SJA |

Tüskéscsigák | Murex spp. | MUE |

Ehető szívkagyló | Cardium edule | COC |

Sávos vénuszkagyló | Venus (= Chamelea) gallina | SVE |

Barázdás szőnyegkagyló | Ruditapes decussatus | CTG |

Kis vénuszkagyló | Tapes pullastra | CTS |

Szőnyegkagylók m.n.j. | Tapes spp. | TPS |

Ugrókagylók | Donax spp. | DON |

Hüvelykagylók | Solen spp. | RAZ |

Kagylók m.n.j. | Bivalvia | CLX |

Lábasfejűek m.n.j. | Cephalopoda | CEP |

Közönséges tintahal | Sepia officinalis | CTC |

Törpeszépiák | Sepiidae, Sepiolidae | CTL |

Kalmárok | Loligo spp. | SQC |

Nyílkalmár | Todarodes sagittatus sagitt. | SQE |

Közönséges polip | Octopus vulgaris | OCC |

Pézsmapolipok | Eledone spp. | OCM |

Polipok | Octopodidae | OCZ |

Valódi kalmárok m.n.j. | Loliginidae, Ommastrephidae | SQU |

Puhatestűek m.n.j. | Mollusca | MOL |

Teknősök m.n.j. | Testudinata | TTX |

Ehető zsákállat | Microcosmus sulcatus | SSG |

Kövi tengerisün | Paracentrotus lividus | URM |

Medúzák | Phopilema spp. | JEL |

DÉLNYUGAT-ATLANTI TERÜLET (41. fő halászati terület)

A faj elnevezése | Tudományos elnevezés | 3 jegyű azonosító |

Alózafélék m.n.j. | Alosa spp. | SHZ |

Laposhalak m.n.j. | Pleuronectiformes | FLX |

Bastard halibuts | Paralichthys spp. | BAX |

Kutyanyelvhalak m.n.j. | Cynoglossidae | TOX |

– | Salilota australia | SAO |

Lágyhalak | Moridae | MOR |

Brazil codling | Urophycis brasiliensis | HKU |

Déli kék puha tőkehal | Micromesistius australis | POS |

Argentin tőkehal | Merluccius hubbsi | HKP |

Patagóniai tőkehal | Merluccius polylepis | HPA |

Tőkehalak m.n.j. | Merluccius spp. | HKX |

Patagóniai gránátoshal | Macruronus mageilanicus | GRM |

Kék gránátoshalak | Macruronus spp. | GRS |

Gránátoshalak | Macrourus spp. | GRV |

Tőkehalalakúak m.n.j. | Gadiformes | GAD |

Tengeri harcsák m.n.j. | Ariidae | CAX |

Nagy gyíkhal | Saurida tumbil | LIG |

Argentin tengeri angolna | Conger orbignyanus | COS |

Sügér alakúak m.n.j. | Perciformes | DPX |

Robalok m.n.j. | Centropomus spp. | ROB |

Csíkossügérek | Mycteroperca spp. | GPB |

Vörös csíkossügér | Epinephelus mario | GPR |

Sügérek m.n.j. | Epinephelus spp. | GPX |

Argentin tengeri sügér | Acanthistius brasilianus | BSZ |

Fűrészessügér-félék m.n.j. | Serranidae | BSX |

Déli vörös csattogóhal | Lutjanus purpureus | SNC |

Sárgafarkú csattogóhal | Ocyurus chrysurus | SNY |

Csattogóhalak m.n.j. | Lutjanidae | SNX |

Sávos dörmögőhal | Conodon nobilis | BRG |

Dörmögőhalak m.n.j. | Haemulidae (= Pomadasyidae) | GRX |

Csíkos árnyékhal | Cynoscion striatus | SWF |

Cynoscion sügérek m.n.j. | Cynoscion spp. | WKX |

Atlanti árnyékhal | Micropogonias undulatus | CKA |

Déli király árnyékhal | Menticirrhus americanus | KGB |

Argentin árnyékhal | Urnbrina canasai | CKY |

Király sügér | Macrodon ancylodon | WKK |

Fekete árnyékhal | Pogonias cromis | BDM |

Árnyékhalak, croakerek m.n.j. | Sciaenidae | CDX |

Gyűrűsdurbincsok m.n.j. | Diplodus spp. | SRG |

Fogasdurbincsok m.n.j. | Dentex spp. | DEX |

Rózsaszínű durbincs | Sparus pagrus | RPG |

Tengeri durbincsok m.n.j. | Sparidae | SBX |

Tengeri márnák | Mullus spp. | MUX |

Kasztanyett hal | Cheilodactylus bergi | CTA |

Brazil homoki sügérek | Pinguipes spp. | SPB |

Brazil laposfejű sügér | Percophis brasiliensis | FLA |

Patagóniai nyálkáshal | Eleginops maclovinus | BLP |

Patagóniai fogassügér | Dissostichus eleginoides | TOP |

Púpos sziklasügér | Notothenia gibbenfrons | NOG |

Szürke sziklasügér | Notothenia squamifrons | NOS |

Patagoniai sziklahal | Patagonotothen brevicauda | NOT |

– | Patagonotothen longipes ramsai | PAT |

Antarctic rockcods, noties m.n.j. | Nototheniidae | NOX |

Blackfin icefish | Chaenocephalus aceratus | SSI |

Mackerel icefish | Champsocephalus gunnari | ANI |

Icefishes m.n.j. | Channichthyidae | ICX |

Sügérszerűek m.n.j. | Percoidei | PRC |

Kígyóhal | Genypterus blacodes | CUS |

Kormos makrélák m.n.j. | Centrolophidae | CEN |

Rózsás álsügér | Helicolenus dactylopterus | BRF |

Sárkányfejűek, m.n.j. | Scorpaenidae | SCO |

Morgóhalfélék | Prionotus spp. | SRA |

Félcsőrős csuka | Hemirhamphus brasiliensis | BAL |

Repülőhalfélék m.n.j. | Exocoetidae | FLY |

Nyilascsukák | Sphyraena spp. | BAR |

Tengeripérfélék m.n.j. | Mugilidae | MUL |

Kalászhalfélék | Atherinidae | SIL |

Sügéralakúak m.n.j. | Perciformes | PPX |

Kéksügér | Pometomus saltatrix | BLU |

Tarka fattyúmakréla | Trachurus picturatus | JAA |

Fattyúmakrélák m.n.j. | Trachurus spp. | JAX |

Makrahalak m.n.j. | Caranx spp. | TRE |

Sárgafarkú fattyúmakrélák m.n.j. | Seriola spp. | AMX |

Parona leatherjack | Parona signata | PAO |

Tüskésmakréla-félék m.n.j. | Carangidae | CGX |

Aranymakréla | Coryphaena hippurus | DOL |

Fedőhal | Peprilus spp. | BTG |

Fedőhalfélék | Stromateidae | BUX |

Ladyfish | Elops saurus | LAD |

Tarpon | Tarpon (= Megelops) atlanticus | TAR |

Brazíliai alasa | Sardinella brasiliensis | BSR |

Alasák m.n.j. | Sardinella spp. | SIX |

Brazilian menhaden | Brevoortia aurea | MHS |

Argentine menhaden | Brevoortia pectinata | MHP |

Sprattok | Harengula spp. | SAS |

Falklandi sprat | Sprattus fuegensis | FAS |

Argentin szardella | Engraulis anchoita | ANA |

Szardellafélék m.n.j. | Engraulidae | ANX |

Hering alakú halak m.n.j. | Clupeoidei | CLU |

Bonito; palamida | Sarda sarda | BON |

Wahoo | Acanthocyhium solandri | WAH |

King mackerel | Scomberomorus cavalla | KGM |

Királymakréla | Scomberomorus maculatus | SSM |

Scomberomorus makrélafajok m.n.j. | Scomberornorus spp. | KGX |

Páncélos makrahal | Auxis thazard, A. rochei | FRZ |

Harántsávos tonmakréla | Euthynnus alletteratus | LTA |

Bonitó | Katsuwonus pelamis | SKJ |

Tonhal | Thunnus thynnus | BFT |

Atlanti tonhal | Thunnus atlanticus | BLF |

Germon | Thunnus alalunga | ALB |

Déli nagy tonhal | Thunnus maccoyii | SBF |

Sárgaúszójú tonhal | Thunnus albacares | YFT |

Nagyszemű tonhal | Thunnus obesus | BET |

Tonhalak m.n.j. | Thunnini | TUN |

Amerikai vitorláshal | Istiophorus albicans | SAI |

Kormos nyársorrúhal | Makaira nigricans | BUM |

Fehér marlin | Tetrapturus albidus | WHM |

Vitorláshalfélék | Istiophoridae | BIL |

Kardhal | Xiphias gladius | SWO |

Tonhalszerű halak m.n.j. | Scornhroidei | TUX |

Fehér kígyómakréla | Thyrsitops lepidopodes | WSM |

Ezüstös sertefarkú hal | Trichiurus lepturus | LHT |

Foltos makrahal | Scomber japonicus | MAS |

Patagóniai sima cápa | Mustelus schmitti | SDP |

Sima cápák | Mustelus spp. | SDV |

Patagóniai sima cápa | Mustelus schmitti | SDP |

Sima cápák | Mustelus spp. | SDV |

Olajosmájú cápák | Galeorhinus spp. | LSK |

Közönséges tüskéscápa | Squalus acanthias | DGS |

Chola hegedűrája | Rhinobatos percellens | GUD |

Fűrészes rájafélék | Pristidae | SAW |

Rájaalakúak m.n.j. | Rajiformes | SRX |

Elefánthalak m.n.j. | Callorhinchus spp. | CAH |

Harántszájúak; cápák és ráják m.n.j. | Elasmobranchii | SKX |

Vértes- és csontoshalak m.n.j. | Osteichthyes | MZZ |

Dana úszórák | Callinectes danae | CRZ |

Déli kőrák | Lithodes antarcticus | KCR |

Lágyhéjú vörös rák | Paralomis granulosa | PAG |

Medúzák m.n.j. | Geryon spp. | GER |

Mászórákok m.n.j. | Reptantia | CRA |

Karibi languszta | Panulirus argus | SLC |

Trópusi languszták m.n.j. | Panulirus spp. | SLV |

Északi ostorgarnéla | Penaeus aztecus | ABS |

Vörösfoltos ostorgarnéla | Penaeus brasiliensis | PNB |

Ostorosgarnélák m.n.j. | Penaeus spp. | PEN |

Atlanti seabob | Xiphopenaeus kroyeri | BOB |

Argentin tőrgarnéla | Arternesia longinaris | ASH |

Argentin vörös garnéla | Pleoticus muelleri | LAA |

Garnélák m.n.j. | Natantia | DCP |

Pompás világítórák | Euphausia superba | KRX |

Rák alakúak m.n.j. | Crustacea | CRU |

Haslábúak m.n.j. | Gastropoda | GAS |

Csészeosztrigák m.n.j. | Crassostrea spp. | OYC |

Plata kékkagyló | Mytilus platensis | MSR |

Magellán kagyló | Aulacornya afer | MSC |

Fésűkagylók m.n.j. | Pectinidae | SCX |

Ugrókagylók | Donax spp. | DON |

Kagylók m.n.j. | Bivalvia | CLX |

Törpeszépiák | Sepiidae, Sepiolidae | CTL |

Patagóniai kalmár | Loligo gahi | SQP |

Kalmárok | Loligo spp. | SQC |

Argentin rövidszárnyú tintahal | Illex argentinus | SQA |

Hétcsillag repülő tintahal | Martialia hyadesi | SQS |

Polipok | Octopodidae | OCT |

Loligók, nyílvesszőkalmárok m.n.j. | Loliginidee, Ommastrephidae | SQU |

Puhatestűek m.n.j. | Mollusca | MOL |

Teknősök m.n.j. | Testudinata | TTX |

DÉLKELET-ATLANTI TERÜLET (47. fő halászati terület)

A faj elnevezése | Tudományos elnevezés | 3 jegyű azonosító |

Laposhalak m.n.j. | Pleuronectiformes | FLX |

Nyugati-parti nyelvhal | Austroglossus microlepis | SOW |

Iszap nyelvhal | Austroglossus pectoralis | SOE |

Délkelet-atlanti nyelvhalak m.n.j. | Austroglossus spp. | SOA |

Nyelvhalak m.n.j. | Cynoglossidae | TOX |

Benguela tőkehal | Merluccius polli | HKB |

Sekélyvízi-foki tőkehal | Merluccius capensis | HKK |

Mélyvízi-foki tőkehal | Merluccius paradoxus | HKO |

Foki tőkehalak | Merluccius capensis, M. parad. | HKC |

Tengeri csukák | Merlucciidae | HKZ |

Tőkehal alakúak m.n.j. | Gadiformes | GAD |

Bárdhalak | Sternoptychidae | HAF |

Fényhalak m.n.j. | Maurolicus spp. | MAU |

Világító szardínia | Maurolicus muelleri | MAV |

Zöldszemű halak | Chlorophthalmidae | GRE |

Fehér márna | Galeichthyes fericeps | GAT |

Simaszájú macskahal | Arius heudoloti | SMC |

Tengeri harcsák m.n.j. | Arildae | CAX |

Nagy gyíkhal | Saurida tumbil | LIG |

Gyíkhalfélék m.n.j. | Synodontidae | LIX |

Tengeriangolna-félék m.n.j. | Congridae | COX |

Szalonkahal | Macrorhamphosus scolopax | SNS |

Szalonkahalak | Macroramphosidae | SNI |

Nyálkásfejű halak | Beryx spp. | ALF |

Nyálkásfejűhal-félék m.n.j. | Berycidae | BRX |

Kakashal | Zeus faber | JOD |

Ezüst kakashal | Zenopsis conchifer | JOS |

Kakashalfélék m.n.j. | Zeidae | ZEX |

Disznófejűhal-félék | Caproidae | BOR |

Disznófejű hal | Capros aper | BOC |

Sügér alakúak m.n.j. | Perciformes | DPX |

Sügérek m.n.j. | Epinephelus spp. | GPX |

Roncssügér | Polyprion americanus | WRF |

Fűrészes sügérfélék m.n.j. | Serranidae | BSX |

Priacanthusfélék m.n.j. | Priacanthus spp. | BIG |

Priacanthidae fajok | Priacenthidae | PRI |

Kardinálishal-félék m.n.j. | Apogonidae | APO |

Acropomatidae fajok | Acropomatidae | ACR |

Feketeszájú splitfin | Synagrops japonicus | SYN |

Synagrops fajok m.n.j. | Synagrops spp. | SYS |

Foki rubinthal | Emmelichthys nitidus | EMM |

Rubinthalak stb. | Emmerichthyidae | EMT |

Csattogóhalak m.n.j. | Lutjanidae | SNX |

Nemipterus fajok | Nemipterus spp. | THB |

Nemipteridae fajok | Nemipteridae | THD |

Nagyszemű dörmögőhal | Brachydeuterus auratus | GRB |

Édesajkú hal | Plectorhinchus mediterraneus | BRL |

Sompat dörmögőhal | Pomadasys jubelini | BUR |

Dörmögőhalak m.n.j. | Haemulidae (= Pornadasyidae) | GRX |

Kob | Argyrosomus hololepidofus | KOB |

Geelbek croaker | Atractoscion aequidens | AWE |

Tigrisfogú croaker | Otolithes ruber | LKR |

Nyugat-afrikai croakerek | Pseudotolithus spp. | CKW |

Árnyékhalfélék m.n.j. | Sciaenidae | CDX |

Kanári umbra | Umbrina canariensis | UCA |

Cynoscion sügérek m.n.j. | Cynoscion spp. | WKX |

Natali durbincs | Pagellus natalensis | TJO |

Durbincsok m.n.j. | Sparidae | SBX |

Tengeri durbincsok m.n.j. | Pagellus spp. | PAX |

Gyűrűsdurbincsok m.n.j. | Diplodus spp. | SRG |

Nagyszemű fogasdurbincs | Dentex macrophthaImus | DEL |

Angolai fogasdurbincs | Dentex angolensis | DEA |

Kanári-szigeti fogasdurbincs | Dentex canariensis | DEN |

Fogasdurbincsok m.n.j. | Dentex spp. | DEX |

Fekete durbincs | Spondyliosorna cantharus | BRB |

Ácsdurbincs | Argyrozona argyrozona | SLF |

Santer durbincs | Cheimerius nufar | SLD |

Vörös durbincs | Petrus rupestris | RER |

Panga durbincs | Pterogymnus laniarius | PGA |

Fehér stumpnose | Rhahdosargus globiceps | WSN |

Durbincsok m.n.j. | Sparus (= Pagrus) spp. | SBP. |

Nagyszemű durbincs | Boops boops | BOG |

Chrysoblephusfajok m.n.j. | Chrysoblephus spp. | RSX |

Fehér durbincs | Lithognathus lithognathus | SNW |

Ezüstös durbincsfajok, m.n.j. | Lithognathus spp. | STW |

Ezüstös durbincs | Lithognathus mormyrus | SSB |

Rezesdurbincsfajok | Pachymetopon spp. | CPP. |

Magashátú durbincs | Sarpa salpa | SLM |

Polysteganus durbincsfajok m.n.j. | Polysteganus spp. | PLY |

Skót durbincs | Polysteganus praeorbitalis | SCM |

Negyvennégy durbincs | Polysteganus undulosus | SEV |

Kék durbincs | Polysteganus coeruleopunctatus | SBU |

Tengeri durbincsok m.n.j. | Sparidae | SBX |

Nyurgadurbincsok | Spicara spp. | PIC |

Tengeri márnafélék m.n.j. | Mullidae | MUM |

Tengeri márnák | Mulius spp. | MUX |

Coracinidae fajok m.n.j. | Coracinidae | COT |

Galjoen | Coracinus capensis | GAJ |

Sertésfogú halak | Ephippidae | SPA |

Afrikai sarlóhal | Drepane africana | SIC |

Kígyóhalfélék m.n.j. | Ophidiidae | OPH |

Kingclip | Genypterus capensis | KCP |

Tengeri gébfélék m.n.j. | Gobiidae | GPA |

Jóreménység-foki álsügér | Sebastes capensis | REC |

Álsügérek m.n.j. | Helicolenus spp. | ROK |

Rózsás álsügér | Helicolenus dactylopterus | BRF |

Sárkányfejűek, m.n.j. | Scorpaenidae | SCO |

Vörös morgóhal | Trigia lyra | GUN |

Jóreménység-foki morgóhal | Chelidonichthys capensis | GUC |

Morgóhalfélék m.n.j. | Triglidae | GUX |

Morgóhalak | Trigla spp. | GUY |

Íjhalfélék | Balistidae | TRI |

Jóreménység-foki horgászhal | Lophius upsicephalus | MOK |

Horgászhalfélék m.n.j. | Lophiidae | ANF |

Lámpáshal | Lampanyctodes hectoris | LAN |

Gyöngyöshalfélék | Myctophidae | LXX |

Álcsőrű csukafélék m.n.j. | Belonidae | BEN |

Tűhalak | Tylosaurus spp. | NED |

Makrélacsukafélék m.n.j. | Scomberesocidae | SAX |

Atlanti makrélacsuka | Scomberesox saurus | SAU |

Nyilascsukák | Sphyraena spp. | BAR |

Nyilascsukafélék | Sphyraenidae | BAZ |

Tengeri pérek m.n.j. | Mugilidae | MUL |

Threadfinek m.n.j. | Polynemidae | THF |

Kis afrikai threadfin | Galeoides dedactylus | GAL |

Sügéralakúak m.n.j. | Perciformes | PPX |

Makrahal; kékhal | Pomatomus saltatrix | BLU |

Kékhalak m.n.j. | Pomatomidae | POT |

Cobia | Rachycentron canadum | CBA |

Cobia-k m.n.j. | Rachycentridae | CBX |

Jóreménység-foki fattyúmakréla | Trachurus capensis | HMC |

Fattyúmakréla | Trachurus trecae | HMZ |

Fattyúmakrélák m.n.j. | Trachurus spp. | JAX |

Álmakrahalak | Decapterus spp. | SDX |

Jakabhal | Caranx hippos | CVJ |

Spanyol makrahal | Decapterus rhonchus | HMV |

Makrahalak m.n.j. | Caranx spp. | TRE |

Lenézőhal | Selene dorsalis | LUK |

Sárkányhalak | Trachinotus spp. | POX |

Sárgafarkú fattyúmakréla | Seriola lalandi | YTC |

Fattyúmakrélák m.n.j. | Seriola spp. | AMX |

Közönséges villásmakréla | Lichia amia | LEE |

Atlanti bumper | Chioroscombrus chrysurus | BUA |

Tüskésmakrélafajok m.n.j. | Carangidae | CGX |

Aranyosfejűhalfélék m.n.j. | Bramidae | BRZ |

Aranyosfejű hal | Brama brama | POA |

Aranymakréla | Coryphaena hippurus | DOL |

Aranymakrélahal-félék m.n.j. | Coryphaenidae | DOX |

Fedőhal | Stromateus fiatola | BLB |

Fedőhalfélék | Stromateidae | BUX |

Csonthalak | Albulidae | ALU |

Hosszúúszójú csonthal | Pterothrissus belloci | BNF |

Alasa | Sardinella aurita | SAA |

Tömzsi alasa | Sardinella maderensis | SAE |

Dél-afrikai szardínia | Sardinops ocellatus | PIA |

Whitehead heringje | Etrumeus whiteheadi | WRR |

Dél-afrikai szardella | Engraulis capensis | ANC |

Szardellafélék m.n.j. | Engraulidae | ANX |

Heringfélék m.n.j. | Clupeidae | CLP |

Alasák m.n.j. | Sardinella spp. | SIX |

Hering alakú halak m.n.j. | Clupeoidei | CLU |

Bonitó; palamida | Sarda sarda | BON |

Wahoo | Acanthocybium solandri | WAH |

Páncélos makréla | Auxis thazard | FRI |

Páncélos makrahal | Auxis thazard, A. rochei | FRZ |

Keskenycsíkos spanyol makréla | Scomberomorus guttatus | COM |

Királymakréla | Scornberomorus maculatus | SSM |

Nyugat-afrikai spanyol makréla | Scornberomorus tritor | MAW |

Kanadai királymakréla | Scomberomorus plurilineatus | KAK |

Scomberomorus makréla fajok m.n.j. | Scomberomorus spp. | KGX |

Harántsávos tonmakréla | Euthynnus alletteratus | LTA |

Kawakawa | Euthynnus affinis | KAW |

Bonitó | Katsuwonus pelamis | SKJ |

Tonhal | Thunnus thynnus | BFT |

Germon | Thunnus alalunga | ALB |

Déli nagy tonhal | Thunnus maccoyji | SBF |

Sárgaúszójú tonhal | Thunnus albacares | YFT |

Nagyszemű tonhal | Thunnus obesus | BET |

Amerikai vitorláshal | Istiophorus albicans | SAI |

Kormos nyársorrúhal | Makaira nigricans | BUM |

Black marlin | Makaira indica | BLM |

Fehér marlin | Tetrapturus albidus | WHM |

Vitorláshalfélék | Istiophoridae | BIL |

Kardhal | Xiphias gladius | SWO |

Kardhalfélék | Xiphiidae | XIP |

Makrélaalakúak m.n.j. | Scombroidei | TUX |

Kígyómakrélák m.n.j. | Gempylidae | GEP |

Barracudahal | Thyrsites atun | SNK |

Ezüstös sertefarkú hal | Trichiurus lepturus | LHT |

Abroncshalfélék m.n.j. | Trichiuridae | CUT |

Villásfarkú abroncshal | Lepidopus caudatus | SFS |

Foltos makrahal | Scomber japonicus | MAS |

Makrélaalakúak m.n.j. | Scombridae | MAX |

Makrélaszerű halak m.n.j. | Scombroidei | MKX |

Heringcápafélék | Lamnidae | MSK |

Macskacápafélék | Scyliorhinidae | SYX |

Rekviemcápák | Cercharhinidae | RSK |

Kék cápa | Prionace glauca | BSH |

Pörölycápák stb. m.n.j. | Sphyrnidae | SPY |

Csillagos cápa | Mustelus mustelus | SMD |

Közönséges kutyacápa | Galeorhinus galeus | GAG |

Tüskéscápafélék m.n.j. | Squalidae | DGX |

Közönséges tüskéscápa | Squalus acanthias | DGS |

Rövidorrú tüskéscápa | Squalus megalops | DOP |

Angyalrájafélék | Squatinidae | ASK |

Rájaalakúak | Rajiformes | SRX |

Hegedűrájafélék | Rhinobatidae | GTF |

Fűrészesrája-félék | Pristidae | SAW |

Valódi rájafélék m.n.j. | Rajidae | RAJ |

Rájafajok | Raja spp. | SKA |

Tüskésrája-félék | Dasyaididae (= Trygonidae) | STT |

Sasrájafélék | Myliobatidae | EAG |

Ördögrájafélék | Mobulidae | MAN |

Villamosráják | Torpedinidae | TOD |

Foki elefánthal | Callorhinus capensis | CHM |

Elefánthalak m.n.j. | Callorhinchidae | CAH |

Rája alakúak m.n.j. | Batoidimorpha (Hypotremata) | BAI |

Cápa alakúak m.n.j. | Selachimorpha (Pleurotremata) | SKH |

Harántszájúak; cápák és ráják m.n.j. | Elasmobranchii | SKX |

Porcos halak m.n.j. | Chondrychthyes | CAR |

Tömörfejűek m.n.j. | Holocephali | HOL |

Vértes- és csontoshalak m.n.j. | Osteichthyes | MZZ |

Nagy tarisznyrák | Cancer pagurus | CRE |

Tarisznyarákok | Cancridae | CAD |

Úszó tarisznyarákok m.n.j. | Portunidae | SWM |

Kőrákok m.n.j. | Lithodidae | KCX |

Déli kőrák | Lithodes antarcticua | KCR |

Kőrák | Lithodes ferox | KCA |

Nyugat-afrikai medúza | Geryon (= Chaceon) maritae | CGE |

Medúzák m.n.j. | Geryon spp. | GER |

Mélyvízi rákok, medúzák | Geryonidae | GEY |

Mászórákok m.n.j. | Reptantia | CRA |

Trópusi languszták m.n.j. | Panulirus spp. | SLV |

Királylanguszta | Panulirus regius | LOV |

Csipkés languszta | Panulirus homarus | LOK |

Foki sziklarák | Jasus lalandii | LBC |

Tristan da Cunha sziklarák | Jasus tristani | LBT |

Natáli languszta | Palinuris delagoae | SLN |

Déli languszta | Palinurus gilchristi | SLS |

Languszták m.n.j. | Palinuridae | VLO |

Medverákok | Scyllaridae | LOS |

Indiai-óceáni rákocska | Nephropsis stewarti | NES |

Nephropidae rákok | Nephropidae | NEX |

Éti ostorgarnéla | Penaeus kerathurus | TGS |

Indiai fehér garnéla | Penarus indicus | PNI |

Déli rózsaszín garnéla | Penaeus notiatis | SOP |

Ostoros garnélák m.n.j. | Penaeus spp. | PEN |

Piros ostorgarnéla | Parapenaeus longirostris | DPS |

Ostoros garnélák | Penaeidae | PEZ |

Csíkos vörös garnéla | Aristeus varidens | ARV |

Aristeidae garnélák | Aristeidae | ARI |

Fűrészes garnéla | Palaemon serratus | CPR |

Solenoceridae garnélák | Solenoceridae | SOZ |

Késgarnélák | Haliporoides spp. | KNI |

Késgarnéla | Haliporoides triarthrus | KNS |

Jack-késgarnéla | Haliporoides sibogae | JAQ |

Garnélák m.n.j. | Natantia | DCP |

Rákalakúak m.n.j. | Crustacea | CRU |

Fülcsiga | Haliotis midae | ABP |

Giant parti turbáncsiga | Turbo sarmaticus | GIW |

Osztrigák m.n.j. | Ostrea spp. | OYX |

Fogazott kövi osztriga | Ostrea denticulata | ODE |

Portugál osztriga | Crassostrea angulata | OYP |

Csészeosztrigák m.n.j. | Crassostrea spp. | OYC |

Sziklakagyló | Perna perna | MSL |

Kékkagylók m.n.j. | Mytilidae | MSX |

– | Pecten sulcicostatus | PSU |

Fésűkagylók m.n.j. | Pectinidae | SCX |

Sima vájókagyló | Mactra glabrata | MAG |

Vájókagylók | Mactridae | MAT |

Vénuszkagylók | Veneridae | CLV |

– | Dosinia orbignyi | DOR |

Ugrókagylók | Donax spp. | DON |

Foki hüvelykagyló | Solen capensis | RAC |

Hüvelykagylók | Solenidae | SOI |

Kagylók m.n.j. | Bivalvia | CLX |

Törpeszépiák | Sepiidae, Sepiolidae | CTL |

Chokker tintahal | Loligo reynaudi | CHO |

Angolai repülő tintahal | Todarodes sagittatus angolen. | SQG |

Kalmárok | Loligo spp. | SQC |

Polipok | Octopodidae | OCT |

Valódi kalmárok m.n.j. | Loliginidae, Ommastrephidae | SQU |

Puhatestűek m.n.j. | Mollusca | MOL |

Dél-afrikai medvefóka | Arctocephalus pusillus | SEK |

Vörös zsákállat | Pyura stolonifera | SSR |

– | Parechinus angulosus | URR |

Tengeri uborkák m.n.j. | Holothurioidea | CUX |

Vízi gerinctelenek m.n.j. | Invertebrata | INV |

AZ INDIAI-ÓCEÁN NYUGATI RÉSZE (51. fő halászati terület)

Név | Tudományos név | 3-alfa azonosító |

Kelee shad | Hilsa kelee | HIX |

Hilsa shad | Tenualosa ilisha | HIL |

Tejhal | Chanos chanos | MIL |

Barramundi | Lates calcarifer | GIP |

Laposhalak m.n.j. | Pleuronectiformes | FLX |

Indiai laposhal | Psettodes erumei | HAI |

Nyelvhalak m.n.j. | Cynoglossidae | TOX |

Unikornis áltőkehal | Bregmaceros macclellandi | UNC |

Tőkehal-alakúak m.n.j. | Gadiformes | GAD |

Bumalo | Harpadon nehereus | BUC |

Tengeri harcsák m.n.j. | Ariidae | CAX |

Nagy gyíkhal | Saurida tumbil | LIG |

Sűrűfogú gyíkhal | Saurida undosquamis | LIB |

Gyíkhalfélék m.n.j. | Synodontidae | LIX |

Murénák m.n.j. | Muraenesox spp. | PCX |

Tengeri angolnafélék m.n.j. | Congridae | COX |

Nyálkásfejű halak | Beryx spp. | ALF |

Japán kakashal | Zeus japonicus | JJD |

Sügér alakúak m.n.j. | Perciformes | DPX |

Sügérek m.n.j. | Epinephelus spp. | GPX |

Fűrészes sügérfélék m.n.j. | Serranidae | BSX |

Priacanthus-félék m.n.j. | Priacanthus spp. | BIG |

Sillaginidae tőkehalfélék | Sillaginidae | WHS |

Hamis trevally | Lactarius lactarius | TRF |

Rubinthalak stb. | Emmelichthyidae | EMT |

Mangrove vörös csattogóhal | Lutjanus argentimaculatus | RES |

Csattogóhalfajok m.n.j. | Lutjanus spp. | SNA |

Csattogóhalak m.n.j. | Lutjanidae | SNX |

Nemipterus fajok | Nemipterus spp. | THB |

Nemipteridae fajok | Nemipteridae | THD |

Leiognathidae fajok m.n.j. | Leiognathidae | POY |

Dörmögőhalak m.n.j. | Haemulidae (= Pomadasyidae) | GRX |

Kob | Argyrosomus hololepidotus | KOB |

Geelbek croaker | Atractoscion aequidens | AWE |

Árnyékhalfélék m.n.j. | Sciaenidae | CDX |

Császársügérek | Lethrinidae | EMP |

Durbincsok m.n.j. | Pagellus spp. | PAX |

Fogasdurbincsok m.n.j. | Dentex spp. | DEX |

Katonadurbincs | Argyrops spinifer | KBR |

Santer durbincs | Cheimerius nufar | SLD |

Vörös durbincs | Petrus rupestris | RER |

Chrysoblephus fajok m.n.j. | Chrysoblephus spp. | RSX |

Tengeri durbincsok m.n.j. | Sparidae | SBX |

Tengeri márnák | Mullus spp. | MUX |

Márnák | Upeneus spp. | GOX |

Tengeri márnafélék m.n.j. | Mullidae | MUM |

Foltos sarlóhal | Drepane punctata | SPS |

Ajakoshalfélék | Labridae | WRA |

Mojarra-k | Gerres spp. | MOJ |

Sügérszerűek m.n.j. | Percoidei | PRC |

Nyúlhalak | Siganus spp. | SPI |

Sárkányfejűek, m.n.j. | Scorpaenidae | SCO |

Laposfejű halak | Platycephalidae | FLH |

Íjhalfélék | Balistidae | TRI |

Gyöngyöshalfélék | Myctophidae | LXX |

Tűhalak | Tylosurus spp. | NED |

Hemirhamphus fajok m.n.j. | Hemirhamphus spp. | HAX |

Repülőhalfélél m.n.j. | Exocoetidae | FLY |

Nyilascsukák | Sphyraena spp. | BAR |

Nagyfejű tengeri pérhal | Mugil cephalus | MUF |

Tengeri pérfélék m.n.j. | Mugilidae | MUL |

Négyujj-threadfin | Eleutheronema tetradactylum | FOT |

Threadfin-ek m.n.j. | Polynemidae | THF |

Sügéralakúak m.n.j. | Perciformes | PPX |

Makrahal; kékhal | Pomatomus saltatrix | BLU |

Cobia | Rachycentron canadum | CBA |

Cobia-k m.n.j. | Rachycentridae | CBX |

Fattyúmakrélák m.n.j. | Trachurus spp. | JAX |

Indiai makrahal | Decapterus russelli | RUS |

Álmakrahalak | Decapterus spp. | SDX |

Makrahalak m.n.j. | Caranx spp. | TRE |

Sárkányhalak | Trachinotus spp. | POX |

Sárgafarkú fattyúmakréla | Seriola lalandi | YTC |

Seriola fattyúmakrélák m.n.j. | Seriola spp. | AMX |

Szivárvány makréla | Elagatis bipinnulata | RRU |

Aranyos makréla | Gnatanodon speciosus | GLT |

Torpedómakréla | Megalaspis cordyla | HAS |

Scomberoides fajok | Scomberoides (= Chorinemus) spp. | QUE |

Nagy szemű makréla | Selar crumenophthalmus | BIS |

Sárgasávos makréla | Selaroides leptolepis | TRY |

Tüskésmakréla-félék m.n.j. | Carangidae | CGX |

Fekete pomfret | Formio niger | POB |

Aranymakréla | Coryphaene hippurus | DOL |

Silver pomfret | Pampus argenteus | SIP |

Fedőhalfélék | Stromateidae | BUX |

Aranysávos szardinella | Sardinella gibbosa | SAG |

Indiai olajszardínia | Sardinella longiceps | IOS |

Alasák m.n.j. | Sardinella spp. | SIX |

Dél-afrikai szardínia | Sardinops ocellatus | PIA |

Pirosszemű hering | Etrumeus teres | RRH |

Stolephorus szardellák | Stolephorus spp. | STO |

Szardellafélék m.n.j. | Engraulidae | ANX |

Heringalakú halak m.n.j. | Clupeoidei | CLU |

Dorab farkashering | Chirocentrus dorab | DOB |

Farkasheringek | Chirocentrus spp. | DOS |

Wahoo | Acanthocybium solandri | WAH |

Keskenycsíkos spanyol makréla | Scomberomorus ommerson | COM |

Déli királymakréla | Scomberomorus guttatus | GUT |

Sávos makréla | Scomberomorus lineolatus | STS |

Scomberomorus makrélafajok m.n.j. | Scomberomorus spp. | KGX |

Páncélos makrahal | Auxis thazard, A rochei | FRZ |

Kawakawa | Euthynnus affinis | KAW |

Bonitó | Katsuwonus pelamis | SKJ |

Hosszúfarkú tonhal | Thunnus tonggol | LOT |

Germon | Thunnus alalunga | ALB |

Déli nagy tonhal | Thunnus maccoyii | SBF |

Sárgaúszójú tonhal | Thunnus albacares | YFT |

Nagyszemű tonhal | Thunnus obesus | BET |

Amerikai vitorláshal | Istiophorus platypterus | SFA |

Déli kék marlin | Makaira mazara | BLZ |

Fekete marlin | Makaira indica | BLM |

Csíkos marlin | Tetrapturus audax | MLS |

Vitorláshalfélék | Istiophoridae | BIL |

Kardhal | Xiphias gladius | SWO |

Makréla alakúak m.n.j. | Scombroidei | TUX |

Barracudahal | Thyrsites atun | SNK |

Ezüstös sertefarkú hal | Trichiurus lepturus | LHT |

Villásfarkú abroncshal | Lepidopus caudatus | SFS |

Abroncshalfélék m.n.j. | Trichiuridae | CUT |

Foltos makrahal | Scomber japonicus | MAS |

Indiai makréla | Rastrelliger kanagurta | RAG |

Indiai makrélák m.n.j. | Rastrelliger spp. | RAX |

Makrélaalakúak m.n.j. | Scombroidei | MKX |

Selymes cápa | Carcharhinus falciformis | FAL |

Kék cápák m.n.j. | Carcharhinidae | RSK |

Hegedűrájafélék stb., m.n.j. | Rhinobatidae | GTF |

Fűrészes rájafélék | Pristidae | SAW |

Rája alakúak m.n.j. | Rajiformes | SRX |

Harántszájúak; cápák és ráják m.n.j. | Elasmobranchii | SKX |

Vértes- és csontoshalak m.n.j. | Osteichthyes | MZZ |

Tarisznyarákok | Portunus spp. | CRS |

Iszaprák | Scylla serrata | MUD |

Medúzák m.n.j. | Geryon spp. | GER |

Mászórákok m.n.j. | Reptantia | CRA |

Trópusi languszták m.n.j. | Panulirus spp. | SLV |

Natáli languszta | Palinurus delagoae | SLN |

Papucsrákok | Scyliaridae | LOS |

Andaman rák | Metanephrops andamanicus | NEA |

Óriás tigrisgarnéla | Penaeus monodon | GIT |

Zöld tigrisgarnéla | Penaeus semisulcatus | TIP |

Indiai fehér garnéla | Penaeus indicus | PNI |

Ostoros garnélák m.n.j. | Penaeus spp. | PEN |

Késgarnéla | Haliporoides triarthrus | KNS |

Jack-késgarnéla | Haliporoides sibogae | JAQ |

Késgarnélák | Haliporoides spp. | KNI |

Garnélák m.n.j. | Natantia | DCP |

Rákalakúak m.n.j. | Crustacea | CRU |

Fülcsigák m.n.j. | Haliotis spp. | ABX |

Kövi csészeosztriga | Crassostrea cucullata | CSC |

Csészeosztrigák m.n.j. | Crassostrea spp. | OYC |

Lábasfejűek m.n.j. | Cephalopoda | CEP |

Törpeszépiák | Sepiidae, Sepiolidae | CTL |

Kalmárok | Loligo spp. | SQC |

Polipok | Octopodidae | OCT |

Valódi kalmárok m.n.j. | Loliginidee, Ommastrephidae | SQU |

Puhatestűek m.n.j. | Mollusca | MOL |

Levesteknős | Chelonia mydas | TUG |

Teknősök m.n.j. | Testudinata | TTX |

Tengeri uborkák m.n.j. | Holothurioidea | CUX |

Vízi gerinctelenek m.n.j. | Invertebrata | INV |

--------------------------------------------------

5. MELLÉKLET

AZ ÉSZAK-ATLANTI TERÜLETEN KÍVÜL ESŐ TERÜLETEKRE VONATKOZÓ FOGÁSI ADATOK BENYÚJTÁSÁNAK FORMÁTUMA

Mágneses adathordozó

Mágnesszalagok: Kilencsávos, 1600 vagy 6250 BPI sűrűségű, EBCDIC vagy ASCII kódolású, lehetőleg címke nélkül. Amennyiben van rajta címke, akkor az állományzáró kódot fel kell tüntetni.

Hajlékonylemezek: MS-DOS formázott, 3,5 hüvelyk méretű és 720 kB vagy 1,4 MB tárterületű, illetve 5,25 hüvelyk méretű és 360 kB vagy 1,2 MB tárterületű lemezek.

A bejegyzés formátuma

Bájtok száma | Leírás | Megjegyzések |

1–4 | Ország (3 betűjelből álló ISO-kód) | pl. FRA = Franciaország |

5–6 | Év | pl. 93 = 1993 |

7–8 | Fő halászati terület | 34 = keletközép-atlanti terület |

9–15 | Körzet | 3.3 = 3.3 körzet |

16–18 | Fajok | 3 betűjelből álló azonosító |

19–26 | Fogás | Tonnában |

Megjegyzések:

a) A fogásmezőt (19–26 bájtok) elöl üres helyekkel jobbra zárva kell megadni. Az összes többi mezőt hátul üres helyekkel balra kell igazítani.

b) A fogást tonnára kerekítve, a kirakodott mennyiség élősúlyának megfelelően kell feljegyezni.

c) A fél egységnél kisebb mennyiséget (19–26 bájtok) "– 1"-ként kell bejegyezni.

d) Az ismeretlen mennyiséget (19–26 bájtok) "– 2"-ként kell bejegyezni.

--------------------------------------------------