4.

Elismerve, hogy a részt vevő tagállamoknak 2025-ig jelentősen javítaniuk kell az összes szigorúbb kötelezettségvállalás teljesítését, a Tanács hangsúlyozza továbbá, hogy: a) a részt vevő tagállamok a PESCO első kezdeti szakasza (2018–2020) során tovább növelték védelmi kiadásaikat, és a Covid19-válság okozta gazdasági visszaesés ellenére a 2021–2025-ös időszakra további növeléseket célzó terveket jeleztek. A részt vevő tagállamok képességeinek megerősítése és ezáltal az Unió cselekvési képességének növelése érdekében ezt a pozitív tendenciát a jövőben is fenn kell tartani, többek között azáltal, hogy az erőforrásokat az együttműködésen alapuló védelmi képességfejlesztési projektekre fordítják, ami mellett a kutatás és technológia területén külön erőfeszítésre van szükség ahhoz, hogy el lehessen érni a PESCO második kezdeti szakaszára kitűzött célokat, valamint hogy növelni lehessen az európai képességek általános koherenciáját; b) a részt vevő tagállamok szerény előrelépést tettek az uniós képességtervezési és -fejlesztési eszközök és folyamatok nemzeti keretek között történő használata terén, és a Tanács arra ösztönzi őket, hogy fokozzák erőfeszítéseiket ezen eszközök szisztematikusabb és aktívabb használata érdekében, hogy együttműködés révén meg lehessen szüntetni a képességbeli hiányosságokat. E tekintetben a védelmi kiadásokra, a védelmi tervezésre és a védelmi együttműködésre vonatkozó, 2020-ban elfogadott koordinált éves védelmi szemle (CARD) ajánlások teljes körű végrehajtása döntő fontosságú lesz ahhoz, hogy közösen új tervezési időszakot lehessen előkészíteni a 2020-as évek közepét követő időszakra a képességfejlesztés terén folytatott fokozott együttműködésre vonatkozóan; c) a részt vevő tagállamoknak a PESCO-ról szóló értesítéssel összhangban folytatniuk kell azon erőfeszítéseiket, amelyek egy az uniós ambíciószint teljesítéséhez hozzájáruló, koherens, teljes körű uniós haderőcsomag 2025-ig történő kifejlesztésére irányulnak; d) a részt vevő tagállamoknak jelentősen fokozniuk kell az operatív kötelezettségvállalások és különösen a 12. kötelezettségvállalás teljesítésére irányuló erőfeszítéseiket, amely alapvető fontosságúnak minősül az Unió külső tevékenysége relevanciájának és hatásának javítása érdekében, különös tekintettel annak operatív dimenziójára. A 12. kötelezettségvállalás teljesítése megerősíti az Unió képességét arra, hogy – amikor csak lehetséges a partnereivel együtt, szükség esetén pedig egyedül – biztonságszolgáltatóként lépjen fel. A jelentős hatással bíró képességfejlesztési célokban tükröződő komoly hiányosságok továbbra is befolyásolják a részt vevő tagállamok erőinek az uniós ambíciószint megvalósításához szükséges rendelkezésre állását, bevethetőségét és interoperabilitását. Ezen túlmenően a részt vevő tagállamok fokozhatnák hozzájárulásaikat nemcsak a folyamatban lévő közös biztonsági- és védelempolitikai (KBVP) missziókhoz és -műveletekhez, hanem az uniós harccsoportok jegyzékéhez és a gyorsreagálási adatbázisokhoz is. Ebben az összefüggésben - összhangban az állandó strukturált együttműködés (PESCO) keretében tett szigorúbb kötelezettségvállalások teljesítésének ütemezéséről és konkrétabb célok meghatározásáról, valamint a 2018. október 15-i ajánlás hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. november 15-i tanácsi ajánlással (4) - a részt vevő tagállamoknak további megbeszéléseket kell folytatniuk az eredménymutatókról és meg kell határozniuk azokat annak érdekében, hogy a részt vevő tagállamok eszközei és képességei keretein belül a KBVP-missziók és -műveletek tekintetében biztosított legyen a méltányos tehervállalás az adott haderő-generálás tekintetében és hogy növeljék egymás között az átláthatóságot. Az egyetlen haderő (5) elvével összhangban a részt vevő tagállamok haderő-katalógushoz való hozzájárulásainak összhangban kell lenniük az „átfogó cél” folyamatára vonatkozó utasításokkal, és tartalmazniuk kell minden telepíthető eszközt (beleértve a parancsnokságokat, valamint a missziók és műveletek támogatására felhasználható képességeket is); e) a részt vevő tagállamok demonstrálták, hogy előrelépést tettek azon kötelezettségvállalásaik teljesítése terén, amelyek a képességfejlesztési terv és a CARD keretében azonosított képességbeli hiányosságok orvoslására irányulnak, beleértve a jelentős hatással bíró képességfejlesztési célok megvalósításának értékelését is, de többségükben továbbra sem jelezték, hogy mérlegelik-e, és ha igen, prioritásként hogyan szándékozzák fokozni az európai kollaboratív megközelítés alkalmazását a nemzeti képességbeli hiányosságok megszüntetése érdekében. Hasonlóképpen még mindig nincs egyetértés közöttük az Európa stratégiai autonómiájának növelését és az európai védelmi technológiai és ipari bázis (EDTIB) megerősítését célzó képességfejlesztési projektek hatásáról. A 2020-as CARD-ajánlások végrehajtása és az azonosított együttműködési lehetőségek előmozdítása – különösen a javasolt hat kiemelt területre vonatkozó végrehajtási ütemtervek kidolgozása – érdekében tett erőfeszítéseknek hozzá kell járulniuk az említett egyetértés javításához. Ezzel összefüggésben az eddigiekhez hasonlóan egyrészt továbbra is biztosítva van a képességfejlesztési tervnek és a CARD-nak, valamint másrészt a kapcsolódó NATO-folyamatoknak – így például a NATO védelmi tervezési folyamatának – az eredményei közötti összhang azokon a területeken, ahol a követelmények között átfedések vannak, mindazonáltal a Tanács tisztában van a két szervezet, illetve feladataik és tagságuk eltérő jellegével; f) a részt vevő tagállamoknak változatlanul tovább kell javítaniuk a szigorúbb kötelezettségvállalásokkal, valamint az iparpolitikájukra és a beszerzési stratégiáikra vonatkozó pontosabb célkitűzésekkel kapcsolatos információszolgáltatást. Helyénvaló, hogy a részt vevő tagállamok fokozzák erőfeszítéseiket és a kötelezettségvállalások teljesítésének jelenlegi szintjén túlmutató olyan terveket nyújtsanak be, amelyek egyértelműen jelzik, hogy az iparpolitikáikból és a beszerzési stratégiáikból eredő projektjeik hozzájárulnak az európai védelmi ipar versenyképesebbé tételéhez és pozitív hatást gyakorolnak az EDTIB-re, többek között azáltal, hogy az Unió egészében előmozdítják a kis- és középvállalkozások és a közepes piaci tőkeértékű vállalatok határokon átnyúló részvételét.