2.

Az I. címben található táblázat a következőképpen módosul: a) A harmadik oszlop címsorának helyébe a következő szöveg lép: „3. oszlop Az 1. oszloptól eltérő alkalmazás egyedi szabályai” b) A 2. sor helyébe a következő szöveg lép: „2. AZ – IN SITU ELŐÁLLÍTOTT – HATÓANYAG (ÉS PREKURZORÁNAK/PREKURZORAINAK) AZONOSÍTÁSA A hatóanyagra és adott esetben perkurzoraira vonatkozóan ebben a pontban megadott információknak elegendőnek kell lenniük ahhoz, hogy a hatóanyagot azonosítani lehessen. Ha az e pontban felsorolt tételek közül egy vagy több vonatkozásában az információ megadása technikailag nem lehetséges, vagy nem tűnik tudományosan indokoltnak, az indokokat egyértelműen jelezni kell” c) A 2.5. sor helyébe a következő szöveg lép: „2.5. Összeg- és szerkezeti képlet (beleértve a SMILES-kódot, ha rendelkezésre áll és indokolt). A prekurzor(ok) és az in situ előállított hatóanyagok esetében információ az összes (szándékolt és nem szándékolt) előállított vegyi anyagra vonatkozóan. Amennyiben a prekurzor(ok) és/vagy a hatóanyag molekulaszerkezetét nem lehet pontosan meghatározni, az összeg- és szerkezeti képleteket nem kell megadni.” d) A 2.8. sor helyébe a következő szöveg lép: „2.8. A hatóanyag gyártásának módja (a szintézis lépései), beleértve a kiindulási anyagokra és az oldószerekre vonatkozó információkat, többek között a beszállítókra, a jellemzőkre és a kereskedelmi elérhetőségre vonatkozó adatokat. Az in situ előállított hatóanyagok esetében meg kell adni a reakciórendszerek leírását, beleértve az összes közbenső reakciót és az azokhoz kapcsolódó (szándékolt és nem szándékolt) vegyi anyagokat” e) A szöveg a következő 2.11.1. sorral egészül ki: „2.11.1. Az in situ előállított anyag(ok)ból vett legalább öt reprezentatív minta analitikai profilja, információt nyújtva a hatóanyag(ok) és a 0,1 tömegszázalékot meghaladó mennyiségben jelenlévő összetevők mennyiségéről, a prekurzor(ok) szermaradékait is ideértve” f) A 6.6. sor helyébe a következő szöveg lép: „6,6. Hatásossági adatok a következők alátámasztására: — a hatóanyag innát aktivitása a tervezett felhasználás(ok) tekintetében, valamint — a kezelt árucikkekkel kapcsolatos, az árucikknek tulajdonított biocid tulajdonságokra vonatkozó állítások A hatásossági adatoknak tartalmazniuk kell a rendelkezésre álló standard protokollokat, laboratóriumi vizsgálatokat vagy terepvizsgálatokat és adott esetben teljesítményszabványokat, vagy a megfelelő referenciatermékekről rendelkezésre álló adatokhoz hasonló adatokat” g) A 6.7.2. sor helyébe a következő lép: „6.7.2. A nem célszervezetekre, illetve a védendő tárgyakra és anyagokra gyakorolt nemkívánatos vagy nem szándékosan előidézett mellékhatások megfigyelése” h) A 8.1., 8.2. és 8.3. sor helyébe a következő szöveg lép: „8.1. Bőrmarás vagy bőrirritáció Az értékelésnek a következő meghatározási szintekből kell állnia: a) a rendelkezésre álló emberi, állati és nem állati adatok értékelése b) bőrmarás, in vitro vizsgálat c) bőrirritáció, in vitro vizsgálat d) bőrmarás vagy bőrirritáció, in vivo vizsgálat Az 1. oszlopban foglalt vizsgálato(ka)t nem kell elvégezni, ha: — a rendelkezésre álló információk azt mutatják, hogy az anyagra fennállnak a bőrmarásra vagy bőrirritációra vonatkozó osztályozási kritériumok, — az anyag erős sav (pH ≤ 2,0) vagy lúg (pH ≥ 11,5), — az anyag szobahőmérsékleten levegővel, vízzel vagy nedvességgel érintkezve öngyulladóvá válhat, — az anyagra a dermális expozíciós utat tekintve fennállnak az akut toxicitásúként (1. kategória) való osztályozás kritériumai, vagy — a dermális expozíciós útra vonatkozó akut toxicitási vizsgálat meggyőző bizonyítékkal szolgál a bőrmarás vagy bőrirritáció tekintetében a megfelelő osztályozásra vonatkozóan Ha az e sor 1. oszlopának b) vagy c) pontjában felsorolt két vizsgálat egyikének eredményei alapján végleges döntést lehet hozni az anyag osztályzására vagy a bőrirritáló hatás hiányára vonatkozóan, a második vizsgálatot nem kell elvégezni Bőrmarásra vagy bőrirritációra vonatkozó in vivo vizsgálat elvégzése kizárólag abban az esetben vehető fontolóra, ha az e sor 1. oszlopának b) és c) pontjában felsorolt in vitro vizsgálatok nem alkalmazhatóak, vagy ha e vizsgálatok eredményei osztályozási és kockázatértékelési célokra nem megfelelőek A bőrmarásra vagy bőrirritációra vonatkozóan 2022. április 15. előtt elvégzett vagy megkezdett in vivo vizsgálatokat e tájékoztatási követelmény teljesítése céljából megfelelőnek kell tekinteni 8.2. Súlyos szemkárosodás vagy szemirritáció Az értékelésnek a következő meghatározási szintekből kell állnia: a) a rendelkezésre álló emberi, állati és nem állati adatok értékelése b) súlyos szemkárosodás vagy szemirritáció, in vitro vizsgálat c) súlyos szemkárosodás vagy szemirritáció, in vivo vizsgálat Az 1. oszlopban foglalt vizsgálato(ka)t nem kell elvégezni, ha: — a rendelkezésre álló információk azt mutatják, hogy az anyagra fennállnak a súlyos szemkárosodásra vagy szemirritációra vonatkozó osztályozási kritériumok, — az anyag erős sav (pH ≤ 2,0) vagy lúg (pH ≥ 11,5), — az anyag szobahőmérsékleten levegővel, vízzel vagy nedvességgel érintkezve öngyulladó, vagy — az anyagra fennállnak a bőrmarásra vonatkozó osztályozási kritériumok, ami az anyagnak a „súlyos szemkárosodás” (1. kategória) alá történő besorolásához vezet Ha az első in vitro vizsgálat eredményei nem teszik lehetővé az anyag osztályozására vonatkozó végleges döntés meghozatalát vagy annak megállapítását, hogy az anyag nem okozhat szemirritációt, fontolóra kell venni egy vagy több további, erre a végpontra vonatkozó in vitro vizsgálat elvégzését. Súlyos szemkárosodásra vagy szemirritációra vonatkozó in vivo vizsgálat elvégzése kizárólag abban az esetben vehető fontolóra, ha az e sor 1. oszlopának b) pontjában felsorolt in vitro vizsgálat(ok) nem alkalmazhatóak, vagy ha e vizsgálat(ok) eredményei osztályozási és kockázatértékelési célokra nem megfelelőek A súlyos szemkárosodásra vagy szemirritációra vonatkozóan 2022. április 15. előtt elvégzett vagy megkezdett in vivo vizsgálatokat e tájékoztatási követelmény teljesítése céljából megfelelőnek kell tekinteni „8.3. Bőrszenzibilizáció Az információknak lehetővé kell tenniük annak megállapítását, hogy az anyag bőrszenzibilizáló-e, valamint annak értékelését, hogy az anyagról feltételezhető-e, hogy jelentős emberi szenzibilizáló hatás (1A. kategória) kifejtésére képes. Az információnak elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy adott el lehessen végezni az előírt kockázatértékelést Az értékelésnek a következő meghatározási szintekből kell állnia: a) a rendelkezésre álló emberi, állati és nem állati adatok értékelése b) bőrszenzibilizáció, in vitro vizsgálat. Az e melléklet bevezető részének (5) szakasza szerinti in vitro vagy in chemico vizsgálati módszer(ek) alapján szerzett információk, amelyek kiterjednek a bőrszenzibilizáció valamennyi alábbi főbb eseményére: i. molekuláris kölcsönhatás bőrproteinekkel; ii. keratinsejtek gyulladásos válaszreakciója; iii. dendritikus sejtek aktiválása c) bőrszenzibilizáció, in vivo vizsgálat. Az in vivo vizsgálatra az elsődleges módszer az egereken végzett helyi nyirokcsomó-vizsgálat (LLNA). Egyéb bőrszenzibilizációs vizsgálat csak kivételes esetekben alkalmazható. Egyéb bőrszenzibilizációs vizsgálat alkalmazása esetén indokolást kell benyújtani Az 1. oszlopban foglalt vizsgálato(ka)t nem kell elvégezni, ha: — a rendelkezésre álló információk azt mutatják, hogy az anyagra fennállnak a bőrszenzibilizációra vagy bőrmarásra vonatkozó osztályozási kritériumok, — az anyag erős sav (pH ≤ 2,0) vagy lúg (pH ≥ 11,5), vagy — az anyag szobahőmérsékleten levegővel, vízzel vagy nedvességgel érintkezve öngyulladóvá válhat Nem kell in vitro vizsgálatokat végezni, ha: — rendelkezésre áll az e sor 1. oszlopának c) pontja szerinti in vivo vizsgálat, vagy — a rendelkezésre álló in vitro vagy in chemico vizsgálati módszerek nem alkalmazhatók az anyagra, vagy e vizsgálatok eredményei osztályozási és kockázatértékelési célokra nem megfelelőek Ha az e sor 1. oszlopának b) pontjában leírt egy vagy két főbb eseményre vonatkozó vizsgálati módszer(ek) alapján szerzett információk lehetővé teszik az anyag osztályozását és a kockázatértékelést, a többi főbb esemény(ek)re vonatkozó vizsgálatokat nem kell elvégezni Bőrszenzibilizációra vonatkozó in vivo vizsgálat elvégzése kizárólag abban az esetben vehető fontolóra, ha az e sor 1. oszlopának b) pontjában leírt in vitro vagy in chemico vizsgálati módszerek nem alkalmazhatóak, vagy ha e vizsgálat(ok) eredményei osztályozási és kockázatértékelési célokra nem megfelelőek A bőrszenzibilizációra vonatkozóan 2022. április 15. előtt elvégzett vagy megkezdett in vivo vizsgálatokat e tájékoztatási követelmény teljesítése céljából megfelelőnek kell tekinteni” i) A 8.6. sor helyébe a következő szöveg lép: „8.6. In vivo genotoxicitási vizsgálat Az értékelésnek a következő meghatározási szintekből kell állnia: a) Ha a 8.5. sorban felsorolt bármely in vitro genotoxicitási vizsgálat eredménye pozitív, és még nem áll rendelkezésre megfelelő in vivo vizsgálatból származó megbízható eredmény, el kell végezni egy szomatikus sejten végzett megfelelő in vivo genotoxicitási vizsgálatot b) Az in vitro és in vivo eredményektől, a hatások típusától, valamint az összes rendelkezésre álló adat minőségétől és relevanciájától függően szükség lehet egy szomatikus sejten végzett második in vivo genotoxicitási vizsgálatra c) Ha a rendelkezésre álló, szomatikus sejten végzett in vivo genotoxicitási vizsgálat eredménye pozitív, a csírasejt-mutagenitás előfordulásának lehetőségét az összes rendelkezésre álló adat – köztük a csírasejteknek az anyag általi elérését igazoló toxikokinetikai adatok – alapján kell mérlegelni. Amennyiben a csírasejt-mutagenitásra vonatkozóan nem lehetséges egyértelmű következtetéseket levonni, mérlegelni kell kiegészítő vizsgálatok elvégzését kiegészítő adat Az 1. oszlopban foglalt vizsgálato(ka)t nem kell elvégezni, ha: — a 8.5. sorban felsorolt három in vitro vizsgálat eredménye negatív, és nem azonosítottak egyéb, aggodalomra okot adó tényezőt (pl. emlősökben képződő, aggodalomra okot adó metabolitok), vagy — az anyagra fennállnak az 1A. vagy 1B. kategóriájú csírasejt-mutagén anyagok kategóriájába való besorolás kritériumai A csírasejtek genotoxicitási vizsgálatát nem kell elvégezni, ha az anyagra fennállnak az 1A. vagy 1B. kategóriájú rákkeltő anyagként és a 2. kategóriájú csírasejt-mutagén anyagként való besorolás kritériumai” j) A 8.10–8.10.3. sorok helyébe a következő szöveg lép: „8.10. Reprodukctív toxicitás Az élelmiszerekbe vagy takarmányokba esetlegesen bekerülő hatóanyagok fogyasztók szempontjából való biztonságosságának értékeléséhez orális úton történő toxikológiai vizsgálatokat kell végezni. A vizsgálatokat nem kell elvégezni, ha: — az anyagra fennállnak a genotoxikus rákkeltő anyagként való besorolás kritériumai (mind 2., 1A. vagy 1B. kategóriájú csírasejt-mutagén anyagként, mind 1A. vagy 1B. kategóriájú rákkeltő anyagként osztályozva), és megfelelő kockázatkezelési intézkedésekre kerül sor, beleértve a reprodukciós toxicitással kapcsolatos intézkedéseket is, — az anyagra fennállnak az 1A. vagy 1B. kategóriájú csírasejt-mutagén anyagként való besorolás kritériumai, és megfelelő kockázatkezelési intézkedésekre kerül sor, beleértve a reprodukciós toxicitással kapcsolatos intézkedéseket is, — az anyag toxikológiai aktivitása alacsony (egyik rendelkezésre álló vizsgálat sem szolgáltat bizonyítékot a toxicitásra, feltéve, hogy az adatok kellően átfogóak és informatívak), toxikokinetikai adatokkal bizonyítható, hogy az expozíció releváns útjain keresztül nem fordul elő szisztémás felszívódás (pl. érzékeny módszer alkalmazásával a plazmában vagy vérben észlelt koncentráció a kimutathatósági határérték alatt marad, valamint az anyag és anyagcseretermékei a vizeletben, az epében, illetve a kilélegzett levegőben nem észlelhetőek), végül pedig a felhasználási módok következtében egyáltalán nem vagy csak elhanyagolható mértékben merül fel humán expozíció vagy állati kitettség, — az anyagra fennállnak a reprodukciót károsító 1A. vagy 1B. kategóriába való osztályozás kritériumai: károsíthatja a termékenységet (H360F), és a rendelkezésre álló adatok megfelelőek egy átfogó kockázatértékelés alátámasztásához, abban az esetben nincs szükség a szexuális működésére és termékenységére vonatkozóan további vizsgálatokra. Ha nem kerül sor fejlődési toxicitási vizsgálatokra, azt teljeskörűen indokolni és dokumentálni kell, vagy — az anyagról ismert, hogy fejlődési toxicitást okoz, és fennállnak rá a reprodukciót károsító 1A. vagy 1B. kategóriába sorolás kritériumai: károsíthatja a születendő gyermeket (H360D), és a rendelkezésre álló információ megfelelő egy átfogó kockázatelemzés alátámasztásához, abban az esetben nincs szükség további vizsgálatokra. Ha nem kerül sor a szexuális működésére és a termékenységére vonatkozóan vizsgálatokra, azt teljeskörű indokolni és dokumentálni kell Az e sor jelen oszlopában foglalt rendelkezések ellenére szükség lehet a reprodukciós toxicitásra vonatkozó vizsgálatok elvégzésére az endokrin károsító tulajdonságokra vonatkozó információk megszerzése érdekében, a 8.13.3.1. sorban meghatározottak szerint. 8.10.1. Születés előtti fejlődési toxicitási vizsgálat (OECD TG 414) két fajon, elsődlegesen nyulakon (nem rágcsáló), másodlagosan patkányokon (rágcsáló); elsődlegesen orális úton A második fajon nem kell vizsgálatot végezni, ha az első fajon végzett vizsgálat vagy más rendelkezésre álló adatok azt mutatják, hogy az anyag az 1A. vagy 1B. kategóriájú reprodukciót károsító anyagként való besorolás kritériumainak megfelelő fejlődési toxicitást okoz: károsíthatja a születendő gyermeket (H360D), és a rendelkezésre álló adatok megfelelőek egy átfogó kockázatértékelés alátámasztásához 8.10.2. Kiterjesztett egygenerációs reprodukciós toxicitási vizsgálat (OECD TG 443) 1A. és 1B. kohorszokkal, valamint az 1B. kohorsz kiterjesztése az F2 generációra dóziscsoportonként 20 alom kialakítása érdekében, ahol az F2 utódokat az elválasztásig kell követni és az F1 utódokhoz hasonlóan kell vizsgálni. Elsődlegesen patkányon és orális úton A legmagasabb dózist a toxicitás alapján úgy kell megválasztani, hogy az reprodukciós és/vagy egyéb szisztémás toxicitást idézzen elő Az OECD TG 416 (2001-ben vagy később elfogadott) vizsgálati iránymutatás szerint elvégzett kétgenerációs reprodukciós toxicitási vizsgálatot vagy az azzal egyenértékű információkat e tájékoztatási követelmény teljesítése céljából megfelelőnek kell tekinteni, ha a vizsgálat rendelkezésre áll, és azt 2022. április 15. előtt megkezdték 8.10.3. Fejlődési neurotoxicitás Fejlődési neurotoxicitási vizsgálat az OECD TG 426 szerint, vagy bármely, ezzel egyenértékű információkat biztosító vizsgálat(sorozat), vagy egy kiterjesztett egygenerációs reprodukciós toxicitási vizsgálat (OECD TG 443) 2A. és 2B. kohorszai a kognitív funkciókra vonatkozó további vizsgálatokkal A vizsgálatot nem kell elvégezni, ha a rendelkezésre álló adatok: — azt mutatják, hogy az anyag az 1A. vagy 1B. kategóriájú reprodukciót károsító anyagként való besorolás kritériumainak megfelelő fejlődési toxicitást okoz: károsíthatja a születendő gyermeket (H360D), és — megfelelőek egy megalapozott kockázatértékelés alátámasztásához” k) A szöveg a következő 8.10.4. sorral egészül ki: „8.10.4. További vizsgálatok Arról, hogy szükséges-e további, többek között a mechanizmusokról tájékoztatást nyújtó vizsgálatokat végezni, a 8.10.1., 8.10.2. és 8.10.3. pontban felsorolt vizsgálatok eredményei és minden egyéb rendelkezésre álló releváns adat alapján kell döntést hozni kiegészítő adat” l) A 8.11.2. sor helyébe a következő szöveg lép: „8.11.2. A rákkeltő hatás második fajon végzett vizsgálata a) Egy második karcinogenitási vizsgálatot is el kell végezni, mégpedig egereken b) Az élelmiszerekbe vagy takarmányokba esetlegesen bekerülő hatóanyagok fogyasztók szempontjából való biztonságosságának értékeléséhez orális úton történő toxikológiai vizsgálatokat kell végezni. A második karcinogenitási vizsgálatot nem kell elvégezni, ha a kérelmező tudományos alapon igazolni tudja, hogy nincs rá szükség” m) A 8.12.1–8.12.8. sorok helyébe a következő szöveg lép: „8.12.1. A mérgezés tüneteire, a klinikai vizsgálatokra, az elsősegély-intézkedésekre, az ellenmérgekre, az orvosi kezelésre és a mérgezést követő prognózisra vonatkozó információk 8.12.2. Epidemiológiai vizsgálatok 8.12.3. Az egészségügyi nyilvántartások és esettanulmányok orvosi felügyeletére vonatkozó adatok” n) A 8.13.2–8.13.3. sorok helyébe a következő szöveg lép: „8.13.2. Neurotoxicitás Ha a hatóanyag szerves foszforvegyület, vagy bizonyos jelek, illetve a hatásmechanizmussal kapcsolatos vagy az akut vagy ismételt dózisos vizsgálatokból származó ismeretek arra utalnak, hogy a hatóanyag neurotoxikus tulajdonságokkal rendelkezhet, további információkra vagy konkrét (például OECD TG 424, OECD TG 418 vagy 419, vagy azzal egyenértékű) vizsgálatokra van szükség Ha antikolinészteráz-aktivitás észlelhető, a reaktiváló anyag hatásának vizsgálatát is mérlegelni kell. Az élelmiszerekbe vagy takarmányokba esetlegesen bekerülő hatóanyagok fogyasztók szempontjából való biztonságosságának értékeléséhez orális úton történő toxikológiai vizsgálatokat kell végezni. kiegészítő adat 8.13.3. Az endokrin rendszer károsítása Az endokrin károsító tulajdonságok értékelésnek a következő meghatározási szintekből kell állnia: a) A következő vizsgálatokból származó, rendelkezésre álló információk és bármely más releváns információ értékelése, beleértve az in vitro és in silico módszereket is: i. a 8.9.1. szerinti 28 napos orális toxikológiai vizsgálat rágcsálókon (OECD TG 407) ii. a 8.9.2. szerinti 90 napos orális toxikológiai vizsgálat rágcsálókon (OECD TG 408) iii. a 8.9.4. szerinti, ismételt dózisos orális toxikológiai vizsgálat nem rágcsálókon (OECD TG 409) iv. a 8.10.1. szerinti, születés előtti fejlődési toxikológiai vizsgálat (OECD TG 414) v. a 8.10.2. szerinti kiterjesztett egygenerációs reprodukciós toxicitási vizsgálat (OECD TG 443) vagy kétgenerációs reprodukciós toxicitási vizsgálat (OECD TG 416) vi. a 8.10.3. szerinti, születés előtti fejlődési neurotoxicitási vizsgálat (OECD TG 426) vii. a 8.11.1. szerinti, a rákkeltő hatásra vonatkozó vizsgálat és hosszú távú, ismételt dózisú toxicitási vizsgálat (OECD TG 451-3) viii. A szakirodalom szisztematikus áttekintése, beleértve az emlősökre és a nem emlős élőlényekre vonatkozó vizsgálatokat b) Ha vannak arra utaló információk, hogy a hatóanyag endokrin károsító tulajdonságokkal rendelkezhet, vagy hiányosak az endokrin károsító hatás megállapítása szempontjából releváns főbb paraméterekre vonatkozó információk, akkor további információkra vagy konkrét vizsgálatokra lehet szükség a következők tisztázásához: 1. a hatásmechanizmus és/vagy; 2. az emberekre vagy állatokra gyakorolt esetleges releváns káros hatások Az élelmiszerekbe vagy takarmányokba esetlegesen bekerülő hatóanyagok fogyasztók szempontjából való biztonságosságának értékeléséhez mérlegelni kell az orális utat, és állatokon orális úton történő toxikológiai vizsgálatokat kell végezni Amennyiben elegendő súlyú bizonyíték áll rendelkezésre egy adott endokrin károsító hatásmechanizmus meglétének vagy hiányának megállapításához: — a hatásmechanizmusra vonatkozóan el kell hagyni a gerinces állatokon végzett további vizsgálatokat; — a hatásmechanizmusra vonatkozóan el lehet hagyni a gerinceseket nem igénylő további vizsgálatokat. Minden esetben megfelelő és megbízható dokumentációt kell biztosítani” o) A szöveg a következő 8.13.3.1. sorral egészül ki: „8.13.3.1. Az esetleges endokrin károsító tulajdonságok vizsgálatára irányuló további konkrét vizsgálatok többek között a következőket foglalhatják magukban: a) a 8.13.3. a) pontban felsorolt, emlősökre vonatkozó toxicitási vizsgálatok b) a következő in vitro vizsgálatok: i. ösztrogénreceptor transzaktivációs vizsgálat (OECD TG 455), ii. androgénreceptor transzaktivációs vizsgálat (OECD TG 458), iii. H295R szteroidogenezis-vizsgálat (OECD TG 456) iv. aromatáz vizsgálat (humán rekombináns) OPPTS 890.1200 c) uterotrofikus biológiai vizsgálat rágcsálókon (OECD TG 440) és Hershberger biológiai vizsgálat patkányokon (OECD TG 441) d) pubertáskori fejlődés és pajzsmirigyfunkció intakt fiatal vagy peripubertás hím patkányokon (OPPTS 890.1500) Az emlősökön végzett vizsgálatok végzésére vonatkozó döntést az összes rendelkezésre álló információ alapján kell meghozni, beleértve a szakirodalom szisztematikus áttekintését (beleértve a nem célszervezeteknél fellépő endokrin károsító hatásokra vonatkozó információkat), valamint a megfelelő in silico vagy in vitro módszerek rendelkezésre állását kiegészítő adat” p) A 8.13.4–8.13.5. sorok helyébe a következő szöveg lép: „8.13.4. Immunotoxicitás és fejlődési immunotoxicitás Ha ismételt dózisos vagy reproduktív toxicitási vizsgálatok igazolják, hogy a hatóanyag immunotoxikus tulajdonságokkal rendelkezhet, akkor további információkra vagy konkrét vizsgálatokra lehet szükség a következők tisztázásához: 1. a hatásmechanizmus és/vagy; 2. az emberekre vagy állatokra gyakorolt esetleges releváns káros hatások. Az élelmiszerekbe vagy takarmányokba esetlegesen bekerülő hatóanyagok fogyasztók szempontjából való biztonságosságának értékeléséhez mérlegelni kell az orális utat, és állatokon orális úton történő toxikológiai vizsgálatokat kell végezni kiegészítő adat 8.13.5. További hatásmechanizmus-vizsgálatok Arról, hogy szükséges-e további vizsgálatokat végezni, az összes releváns adat alapján kell döntést hozni kiegészítő adat” q) A 8.18. sort el kell hagyni. r) A 9.1.1. sor helyébe a következő szöveg lép: „9.1.1. Rövid távú toxikológiai vizsgálat halakon A halakra gyakorolt rövid távú toxikus hatás vizsgálatakor a határérték-megközelítést (többszintű stratégia) kell alkalmazni Ha az anyag vízben gyengén oldódó, azaz 1 mg/l alatti értéket mutat, mérlegelni kell a 9.1.6.1. pont szerinti, halakon végzendő hosszú távú toxikológiai vizsgálat alkalmazását A vizsgálatot nem szükséges elvégezni, ha: — hosszú távú, halakon végzett érvényes toxikológiai vizsgálat áll rendelkezésre — elegendő súlyú bizonyíték áll rendelkezésre ezen adatszolgáltatási követelményt tekintve, beleértve egyéb adatok, például a halembriók akut toxicitási vizsgálata (FET, OECD TG 236) és/vagy a nem állatokon alkalmazott módszerek eredményeinek felhasználását is” s) A 9.1.6.1. sor helyébe a következő szöveg lép: „9.1.6.1. Hosszú távú toxikológiai vizsgálat halakon Az információkat a korai életszakaszokban (tojás, lárvák vagy fiatal egyedek) lévő halakon végzett hosszú távú toxikológiai vizsgálatokból kell nyerni kiegészítő adat” t) A 9.10. sor helyébe a következő szöveg lép: „9.10. Az endokrin rendszer károsítása Az endokrin károsító tulajdonságok értékelésnek a következő meghatározási szintekből kell állnia: a) az emlősökre vonatkozó adatok értékelése a 8.13.3. ponttal összhangban annak megállapítása céljából, hogy az anyag az emlősökkel kapcsolatban rendelkezésre álló adatok alapján rendelkezik-e endokrin károsító tulajdonságokkal b) Ha az emlősökre vonatkozóan a 8.13.3. vagy 9.1.6.1. pont szerinti adatok alapján nem állapítható meg, hogy az anyag rendelkezik-e endokrin károsító tulajdonságokkal, akkor el kell végezni a 9.10.1. vagy 9.10.2. pont szerinti vizsgálatokat minden egyéb rendelkezésre álló releváns információ figyelembevételével, beleértve a szakirodalom szisztematikus áttekintését is” u) A szöveg a következő 9.10.1., 9.10.2. és 9.10.3. ponttal egészül ki: „9.10.1. Endokrin károsító hatás halakban Az esetleges endokrin károsító tulajdonságok vizsgálatára irányuló konkrét vizsgálatok többek között a következő adatszolgáltatási követelményeket foglalhatják magukban: a) fogaspontyon végzett kiterjesztett egygenerációs vizsgálat (MEOGRT, OECD TG 240), b) halak életciklusára vonatkozó toxicitási vizsgálat (FLCTT, OPPTS 850.1500), amely kiterjed a MEOGRT vizsgálatban mérni kívánt valamennyi ösztrogén vagy androgén hatásmechanizmusú és szteroidhormon-termelést befolyásoló (EAS) paraméterekre A vizsgálatot nem kell elvégezni, ha: — a 8.13.3. pont szerinti, emlősökre vonatkozó megfelelő adathalmaz vagy bármely más releváns információ (pl. szakirodalom) alapján nincs olyan jel, amely endokrin hatásmódra vagy endokrin rendszerrel kapcsolatos hatásokra utalna, és — rendelkezésre állnak érvényes in vivo adatok, amelyek alapján nem feltételezhető, hogy a hatóanyag endokrin hatásmódú lenne vagy esetleges endokrin hatásmóddal kapcsolatos hatásokat váltana ki a halak rövid távú reprodukciós vizsgálata (FSTRA; OECD TG 229), a 21 napos halvizsgálat (OECD TG 230) vagy a halak szexuális fejlődésének vizsgálata (FSDT, OECD TG 234) alapján Ha rendelkezésre állnak egyéb adatok az OECD TG 229, az OECD TG 230 vagy az OECD TG 234 keretében vizsgálat ösztrogén vagy androgén hatásmechanizmusú és szteroidhormon-termelést befolyásoló (EAS) paraméterekre vonatkozóan, akkor alternatívaként ezek az adatok használhatók 9.10.2. Endokrin károsító hatás kétéltűekben Az esetleges endokrin károsító tulajdonságok vizsgálatára irányuló további konkrét vizsgálatok többek között a kétéltű lárvák növekedési és fejlődési vizsgálatát foglalhatják magukban (LAGDA; OECD TG 241) A vizsgálatot nem kell elvégezni, ha: — a 8.13.3. pont szerinti, emlősökre vonatkozó megfelelő adathalmaz vagy bármely más releváns információ (pl. szakirodalom) alapján nincs olyan jel, amely endokrin hatásmódra vagy endokrin rendszerrel kapcsolatos hatásokra utalna, és — rendelkezésre állnak érvényes in vivo adatok amelyek alapján nem feltételezhető, hogy a hatóanyag endokrin károsító tulajdonságokkal rendelkezne a kétéltű-átalakulási vizsgálat (AMA; OECD 231) alapján 9.10.3. Ha vannak arra utaló információk, hogy a hatóanyag endokrin károsító tulajdonságokkal rendelkezhet, vagy hiányosak az endokrin károsító hatás megállapítása szempontjából releváns főbb paraméterekre vonatkozó információk, akkor további információkra vagy konkrét vizsgálatokra lehet szükség a következők tisztázásához: a) a hatásmechanizmus és/vagy; b) az emberekre vagy állatokra gyakorolt esetleges releváns káros hatások. kiegészítő adat”