A Bizottság közleménye

a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 4064/89/EGK tanácsi rendelet alapján az összefonódás fogalmáról

(98/C 66/02)

(EGT vonatkozású szöveg)

I. BEVEZETÉS

II. ÖSSZEOLVADÁSOK KORÁBBAN FÜGGETLEN VÁLLALKOZÁSOK KÖZÖTT

III. AZ IRÁNYÍTÁS MEGSZERZÉSE

1. Egyedüli irányítás

2. Közös irányítás

2.1. Egyenlőség szavazati jogban vagy döntéshozó testületek tagjainak kinevezésében

2.2. Vétójog

2.3. Szavazati jog közös gyakorlása

2.4. Közös irányításra vonatkozó egyéb megfontolások

2.5. Korlátozott időre vonatkozó közös irányítás

3. Egy részvényes általi irányítás vétójogok alapján

4. Változások az irányítás szerkezetében

IV. KIVÉTELEK

V. ZÁRÓ MEGJEGYZÉSEK

I. BEVEZETÉS

1. E közlemény célja, hogy iránymutatással szolgáljon a legutóbb az 1310/97/EK rendelettel [1] módosított 4064/89/EGK tanácsi rendelet [2] (a továbbiakban az "összefonódás-ellenőrzési rendelet") 3. cikkében használt "összefonódás" fogalmának Bizottság általi értelmezéséhez. Ennek a 3. cikk értelmezésére vonatkozó hivatalos iránymutatásnak lehetővé kell tennie, hogy a cégek, a Bizottsággal való kapcsolatfelvétel előtt meghatározhassák, vonatkozik-e rájuk – és ha igen, milyen mértékben – az összefonódási ügyletek Bizottság által történő ellenőrzése.

Ez a közlemény az összefonódás fogalmáról szóló közlemény [3] helyébe lép.

Ez a közlemény a 3. cikk (1), (3), (4) és (5) bekezdésével foglalkozik. A 3. cikk közös vállalatokra vonatkozó értelmezése, amellyel a 3. cikk (2) bekezdése foglalkozik, a teljes feladatkört ellátó közös vállalatok fogalmára vonatkozó közleményben található.

2. Az e közleményben közölt iránymutatás tükrözi a Bizottságnak az összefonódás-ellenőrzési rendelet alkalmazásában, annak 1990. december 21-i hatálybelépése óta szerzett tapasztalatait. A Bizottság az egyes konkrét esetekben alkalmazni és továbbfejleszteni kívánja az itt megfogalmazott elveket.

3. A 4064/89/EGK rendelet (23) preambulumbekezdése értelmében az összefonódás fogalma csak olyan tevékenységekre vonatkoztatható, amelyek tartós változást idéznek elő az érintett vállalkozások struktúrájában. A 3. cikk (1) bekezdése ren delkezik arról, hogy strukturális változást két korábban fü ggetlen vállalkozás összeolvadása, vagy egy másik vállalkozás-vagy annak egy része fölötti irányítás megszerzése idézhet elő.

4. Az összefonódás létének vagy nemlétének meghatározása az összefonódás-ellenőrzési rendelet értelmében sokkal inkább minőségi, semmint mennyiségi ismérvek alapján, az irányítás fogalmának értelmezésével összhangban történik. Ezek a kritériumok jogi és ténybeli megfontolásokat is tartalmaznak. Ebből következik, hogy egy összefonódás jogi és de facto alapon is létrejöhet.

5. Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikkének (1) bekezdése az összefonódás két kategóriáját határozza meg:

- két korábban független vállalkozás összeolvadásából keletkező összefonódás (a) pont);

- az irányítás megszerzéséből keletkező összefonódás (b) pont).

Ezekkel a II. és III. szakasz foglalkozik.

II. ÖSSZEOLVADÁSOK KORÁBBAN FÜGGETLEN VÁLLALKOZÁSOK KÖZÖTT

6. Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében összeolvadás akkor jön létre, amikor kettő vagy több független vállalkozás egy új vállalkozássá olvad össze és feladja önálló jogi személyiségét. Összeolvadás akkor is létrejöhet, ha egy vállalkozást magába olvaszt egy másik vállalkozás, az utóbbi megtartja jogi személyiségét, miközben az előbbi jogi személyiségként megszűnik létezni.

7. A 3. cikk (1) bekezdésének a) pontja értelmében az összeolvadás akkor is létrejöhet, amikor jogi összeolvadás hiányában a korábban független vállalkozások tevékenységeinek egyesítése egyetlen gazdasági egység létrejöttét eredményezi [4]. Ez különösképpen akkor következhet be, amikor két vagy több vállalkozás, miközben megtartják önálló jogi személyiségüket, szerződés alapján közös gazdasági vezetést hoz létre [5]. Amennyiben ez elvezet az érintett vállalkozások de facto összeolvadásáig egy valódi közös gazdasági egységben, a művelet összeolvadásnak minősül. A közös gazdasági egység megállapításának előfeltétele az állandó, egységes gazdasági vezetés megléte. Egyéb tényezők közül említést érdemel még a belső nyereség és veszteség kiegyenlítése a csoporthoz tartozó különböző vállalkozások között, valamint a közös külső felelősségvállalás. A de facto összeolvadást megerősítheti a gazdasági egységet alkotó vállalkozásokban fennálló részesedések kereszttulajdonlása.

III. AZ IRÁNYÍTÁS MEGSZERZÉSE

8. A 3. cikk (1) bekezdésének b) pontja rendelkezik arról, hogy az irányítás megszerzésének esetében összefonódás jön létre. Az ilyen irányítást megszerezheti egy vállalkozás egyedül, vagy két vagy több vállalkozás közösen.

Az irányítást megszerezheti egy olyan személy is, aki már irányítást gyakorol (egyedül vagy közösen) legalább egy másik vállalkozás fölött; ugyanez lehetséges több (egy másik vállalkozást irányító) személy és/vagy vállalkozás esetében. A "személy" fogalma ebben az összefüggésben vonatkozik az állami szervekre [6] a magánvállalkozásokra, valamint a természetes személyekre.

Az összefonódás-ellenőrzési rendeletben az összefonódás az irányításban bekövetkezett változásokra korlátozódik. Egy vállalkozáscsoport belső szerkezetátalakítása nem tekinthető összefonódásnak.

Kivételes helyzet jön létre ott, ahol a felvásárló és a felvásárolt vállalkozások egyazon állam (vagy állami hivatal) tulajdonában levő állami vállalatok. Ebben az esetben egy művelet belső szerkezetátalakításként történő minősítése attól függ, hogy egyazon, a 4064/89/EGK rendelet (12) preambulumbekezdése szerinti gazdasági egység részeként működtek-e korábban az adott vállalkozások vagy sem. Amennyiben a vállalkozások korábban önálló döntési jogkörrel rendelkező különböző gazdasági egységek részeiként működtek, a tevékenység nem belső szerkezetátalakításnak, hanem összefonódásnak minősül [7]. Az ilyen önálló döntési jogkör azonban általában nem létezik ott, ahol a vállalkozások ugyanahhoz a holdingtársasághoz tartoznak [8].

9. Az, hogy egy művelet következményeként megvalósul-e az irányítás megszerzése, számos jogi és/vagy tényszerű elem függvénye. Tulajdonjogok megszerzése és a részvényesek egyetértése fontos, de nem egyedüli és kizárólagos elemek: döntő szerepe lehet a tisztán gazdasági kapcsolatok. Ezért kivételes körülmények között egy gazdasági függőség jellemezte helyzet elvezethet egy de facto irányítás megszerzéséhez ott, ahol például nagyon fontos hosszú távú áruszállítási szerződések, illetve szállítók vagy vevők által nyújtott hitelek a strukturális kapcsolatokkal együtt meghatározó befolyást biztosítanak [9].

Az irányítás megszerzése ott is létrejöhet, ahol ez nem kinyilvánított szándéka a feleknek [10]. Sőt, az összefonódás-ellenőrzési rendelet kifejezetten úgy határozza meg az irányítást, mint a "meghatározó befolyás gyakorlásának lehetőségét", nem pedig az ilyen befolyás tényleges gyakorlásaként.

10. Az irányítást ennek ellenére általában olyan személyek vagy vállalkozások szerzik meg, akik vagy amelyek az irányítást lehetővé tevő jogokat birtokolják vagy ilyen jogokra jogosultak [lásd a 3. cikk (4) bekezdésének a) pontját]. Lehetnek olyan kivételes helyzetek, ahol az irányítást biztosító részesedés hivatalos birtokosa nem azonos a részesedésből következő jogok gyakorlására valójában képes személlyel vagy vállalkozással. Ez fordul elő azokban az esetekben, ahol egy vállalkozás egy másik személyt vagy vállalkozást vesz igénybe az irányítást biztosító részesedés megszerzéséhez és ezen a személyen vagy vállalkozáson keresztül gyakorolja jogait, még akkor is, ha az utóbbi a jogok hivatalos birtokosa. Ilyen helyzetben az irányítást valójában az a vállalkozás szerzi meg, amely a művelet mögött áll és valójában jogosult a célvállalkozás fölötti irányítás gyakorlására [lásd a 3. cikk (4) bekezdésének b) pontját]. Az ilyen közvetett irányítás megállapításához szükséges bizonyítékok között szerepel a finanszírozás forrása vagy a családi kapcsolatok.

11. Az irányítás tárgya lehet egy vagy több, jogi személyiséggel rendelkező vállalkozás, vagy ilyen vállalkozások eszközei, vagy az eszközöknek csak egy bizonyos része [11]. Az adott eszközöknek, amelyek lehetnek márkák vagy licenciák, pontosan meghatározható piaci forgalommal rendelkező üzletet kell képezniük.

12. Az irányítás megszerzése történhet egyedüli irányítás vagy közös irányítás formájában. Mindkét esetben az irányítás a meghatározó befolyás érvényesítésére irányuló lehetőség, jogok, szerződések vagy egyéb eszközök alapján [3. cikk (3) bekezdése].

1. Egyedüli irányítás

13. Az egyedüli irányítás általában jogi alapon jön létre, amennyiben a vállalkozás megszerzi egy társaság szavazati jogainak többségét. Önmagában nem jelentős, hogy a megszerzett részesedés a részvénytőke 50 %-a plussz egy részvény [12] vagy a részvénytőke 100 %-a [13]. Egyéb elemek hiányában a szavazati jogok többségének megszerzését nem eredményező felvásárlás általában nem jelenti az irányítás megszerzését, még akkor sem, ha a felvásárlás a részvénytőke többségének megszerzésével jár.

14. Az egyedüli irányítás "minősített kisebbség" esetében is megszerezhető. Ezt jogi és/vagy de facto alapon is meg lehet határozni.

Jogi alapon ez ott jöhet létre, ahol a kisebbségi részesedéshez különös jogokat rendelnek. Elképzelhető egy olyan megoldás, hogy elsőbbségi részvények lehetővé teszik a szavazati jogok többségének gyakorlását, vagy egyéb olyan jogokat biztosítanak, amelyek birtokában a kisebbségi részvényes jogosult meghatározni a célvállalkozás stratégiai üzleti magatartását, többek között kinevezni a felügyelőbizottság vagy az igazgatóság tagjainak több mint felét.

Előfordulhat, hogy egy kisebbségi részvényes de facto egyedüli irányítást gyakorol. Ez többek között akkor fordulhat elő, ahol a részvényes nagy valószínűséggel többséget ér el a részvényesek közgyűlésén, mivel a fennmaradó részvények kisebb csomagokban sok kisrészvényes tulajdonában vannak. [14] Az ugyanis kevéssé valószínű, hogy az összes kisrészvényes jelen van vagy képviselteti magát a részvényesek közgyűlésén. Annak megállapítása, létezik-e egy adott esetben az egyedüli irányítás vagy sem, azon alapul, hogy milyen bizonyítékok állnak rendelkezésre az elmúlt évek részvényesi jelenlétéről. Ott, ahol a részvényesek közgyűlésén megjelenő részvényesek száma alapján egy kisebbségi részvényes a szavazatok stabil többségével rendelkezik, a nagy kisebbségi részvényes esetében megvalósul az egyedüli irányítás [15].

Egyedüli irányítást érvényesíthet egy kisebbségi részvényes, amely jogosult a társaság tevékenységeinek irányítására és üzletpolitikájának meghatározására.

15. A részvények vásárlására vagy konvertálására vonatkozó opció önmagában nem jelenti az egyedüli irányítás megszerzését, hacsak a jogilag kötelező erővel bíró megállapodások értelmében a közeljövőben nem kerül sor az opció érvényesítésére [16]. Ennek az opciónak a valószínű érvényesítését azonban figyelembe lehet venni, mint olyan kiegészítő elemet, amely más elemekkel együtt elvezethet egy olyan következtetéshez, hogy létezik az egyedüli irányítás.

16. A közös irányítás egyedüli irányítássá történő átalakulása az összefonódás-ellenőrzési rendelet értelmében összefonódásnak minősül, amennyiben az egyedül érvényesített meghatározó befolyás lényegesen különbözik a közösen gyakorolt meghatározó befolyástól [17]. Ugyanezen oknál fogva egy vállalkozás egy része fölötti közös irányítás és egy másik része fölötti egyedüli irányítás megszerzésével járó művelet az összefonódás-ellenőrzési rendelet alapján két különálló összefonódásnak minősül [18].

17. Az irányítás fogalma az összefonódás-ellenőrzési rendelet alapján különbözhet a jogalkotás egyéb konkrét területein, például a prudenciális szabályok, az adózás, a légi közlekedés vagy a média területén alkalmazott hasonló fogalomtól. Ezenkívül az egyes tagállamok nemzeti jogalkotása elfogadhat a vállalkozáson belüli döntési mechanizmus szervezetét képviselő testületek struktúrájára vonatkozó konkrét szabályokat, például, a munkavállalók képviselőinek jogaira vonatkozó szabályokat. Miközben ez a jogi szabályozás nem csak részvényeseket ruházhat fel bizonyos irányítási jogosítványokkal, az összefonódás-ellenőrzési rendeletben az irányítás fogalma csak egy vállalkozás tulajdonosai által szokásosan érvényesíthető befolyás eszközeire vonatkozik. Végül a nem részvényesként, hanem inkább közintézményként eljáró állam által érvényesített előjogok, amennyiben a közérdek védelmére korlátozódnak, az összefonódás-ellenőrzési rendelet értelmében nem minősíthetők irányításnak, amennyiben ezeknek nem célja, illetve nem következménye, hogy az államot képessé tegyék a vállalkozás tevékenysége feletti meghatározó befolyás gyakorlására [19].

2. Közös irányítás

18. Az egyedüli irányítás esetével megegyező módon, a közös irányítás megszerzése (amelybe beletartozik az egyedüli irányításról a közös irányításra történő váltás) is megvalósulhat jogi és de facto alapon. Közös irányításról akkor van szó, ha a részvényeseknek (az anyavállalatoknak) meg kell állapodniuk egymással az irányított vállalkozásra (közös vállalatra) vonatkozó fontos döntésekben.

19. Közös irányítás áll fenn, amikor két vagy több vállalkozás vagy személy meghatározó befolyást gyakorolhat egy másik vállalkozásra. A meghatározó befolyás ilyen értelemben jogosultságot jelent egy vállalkozás stratégiai üzleti magatartását meghatározó intézkedések blokkolására. Az egyedüli irányítástól eltérően, ahol egy bizonyos részvényes egyedül jogosult arra, hogy meghatározza egy vállalkozás stratégiai döntéseit, a közös irányítás jellemzője egy olyan holtponti helyzet kialakulásának lehetősége, amelynek előidézője, hogy kettő vagy több anyavállalatnak hatalmában áll elutasítani a javasolt stratégiai döntéseket. Ebből következik, hogy ezeknek a részvényeseknek egyezségre kell jutniuk a közös vállalat kereskedelmi politikájának meghatározásában.

2.1. Egyenlőség szavazati jogokban vagy döntéshozó testületek tagjainak kinevezésében

20. A közös irányítás legtisztább formája ott érvényesül, ahol csak két anyavállalat van, amelyek egyenlő arányban osztoznak a közös vállalat szavazati jogain. Ebben az esetben nem szükséges, hogy formális megállapodás létezzen közöttük. Amennyiben azonban létezik hivatalos megállapodás, ebben érvényesülnie kell az anyavállalatok közötti egyenlőség elvének, például rendelkeznie kell arról, hogy mindkét anyavállalat egyenlő számú képviselőt küldhet a vezető testületekbe, és hogy a tagok egyike sem rendelkezhet elsőbbségi részvényhez fűződő szavazattal [20]. Az egyenlőség oly módon is érvényesülhet, hogy mindkét anyavállalat egyenlő számban delegálhat tagokat a közös vállalat döntéshozó testületeibe.

2.2. Vétójog

21. A közös irányítás ott is érvényesülhet, ahol a szavazatokat és a döntési testületekben való képviseletet illetően nincs egyenlőség a két anyavállalat között, vagy ahol több mint két anyavállalat vesz részt a közös vállalat alapításában. Ez olyan esetekre jellemző, ahol a kisebbségi részvényesek pótlólagos jogosítványokkal rendelkeznek, és ez lehetővé teszi számukra a közös vállalat stratégiai kereskedelmi magatartása szempontjából lényeges döntésekkel szemben vétójog érvényesítését [21]. Ezekről a vétójogokról a közös vállalat alapszabályában vagy az anyavállalatok közötti megállapodásban lehet rendelkezni. A vétójogok a részvényesek közgyűlésén vagy az igazgatótanácsi üléseken a határozathozatalhoz szükséges szavazattöbbséggel érvényesíthetők, amennyiben az anyavállalatok képviselve vannak ebben a testületben. Lehetséges továbbá, hogy egy testületnek, például a felügyelőbizottságnak kell jóváhagynia a stratégiai döntéseket; a kisebbségi részvényesek képviselve vannak ezekben a testületekben, és részét képezik az ilyen döntésekhez megkívánt számú szavazatnak.

22. Ezeknek a vétójogoknak a közös vállalat üzletpolitikájával kapcsolatos stratégiai döntésekhez kell kapcsolódniuk. Túl kell lépniük a kisebbségi részvényesek pénzügyi befektetői érdekeinek védelméhez általában biztosított vétójogokon. A kisebbségi részvényesek jogainak ez a szokványosnak tekinthető védelme a közös vállalat lényegéhez kapcsolódó határozatokhoz kötődik; ilyen például az alapszabály módosítása, a tőkeemelés vagy csökkentés vagy a likvidáció. Az a vétójog, amely megakadályozza a közös vállalat eladását vagy felszámolását, nem jelenti azt, hogy az érintett kisebbségi részvényes részese a cég közös irányításának [22].

23. Ezzel szemben azok a vétójogok, amelyek közös irányítás gyakorlását teszik lehetővé, általában kiterjednek olyan döntésekre és kérdésekre, mint a költségvetés, az üzleti terv, a nagyberuházások vagy a felső vezetés kinevezése. A közös irányítás megszerzése azonban nem követeli meg, hogy a vevő meghatározó befolyással rendelkezzék egy vállalkozás napi működtetésére. A döntő elem e tekintetben az, hogy elégségesek-e a vétójogok ahhoz, hogy az anyavállalatok ilyen befolyást gyakoroljanak a közös vállalat stratégiai üzleti magatartására. Ezenkívül annak megállapítása sem szükséges, hogy a közös vállalat fölötti közös irányítás megszerzője él-e meghatározó befolyásával vagy sem. Az ilyen befolyás gyakorlásának lehetősége és ennek megfelelően a vétójogok puszta léte önmagában is elegendő.

24. A közös irányítás megszerzéséhez nem szükséges, hogy a kisebbségi részvényes rendelkezzék a fent említett összes vétójoggal. Elegendő lehet, ha csupán néhány vagy akár egy ilyen joga van. Hogy így van-e vagy sem, az függ a vétójog pontos tartalmától és ennek a jognak a fontosságától a közös vállalat konkrét üzleti tevékenységében.

A vezetőség kinevezése és a költségvetés megállapítása

25. Általában a legfontosabb vétójogok azok, amelyek a vezetőség kinevezésével és a költségvetéssel összefüggő döntésekre vonatkoznak. Az a jogtulajdonos, aki vagy amely jogosult részt venni a vezetőség szerkezetének meghatározásában, meghatározó befolyást gyakorolhat egy vállalkozás kereskedelmi politikájára. Ugyanez érvényes a költségvetésre vonatkozó döntésekre, hiszen a költségvetés határozza meg a közös vállalat tevékenységeinek kereteit, különösképpen a vállalkozás által megvalósítható beruházásokat.

Üzleti terv

26. Az üzleti terv általában rendelkezik a társaság céljainak részleteiről, valamint a célok megvalósításához szükséges intézkedésekről. Az ilyen jellegű üzleti tervre vonatkozó vétójog még az összes egyéb vétójog hiányában is elégséges lehet a közös irányítás érvényesítéséhez. Ezzel szemben ott, ahol az üzleti terv csupán a közös vállalat üzleti céljaira vonatkozó általános kinyilatkoztatásokat tartalmaz, a vétójog csak egyik eleme a közös irányítás értékelésének, önmagában azonban nem elegendő a közös irányítás érvényesítésére.

Befektetések

27. A befektetésekre vonatkozó vétójog esetében ennek a jognak a fontossága függ egyrészt az anyavállalatok jóváhagyását igénylő befektetések nagyságától, másrészt attól, mennyire tekinthetők az adott befektetések lényeges elemnek azon a piacon, amelyen a közös vállalat tevékenykedik. Ami az elsőként említett kritériumot illeti, ott, ahol az anyavállalatoknak a nagyon nagy befektetéseket kell jóváhagyniuk, az ilyen vétójog sokkal nagyobb mértékben közelíthet egy kisebbségi részvényes érdekeinek szokványos védelméhez, mint a közös vállalat kereskedelmi politikájának együttes meghatározására vonatkozó joghoz. A második kritérium tekintetében a vállalkozás befektetési politikája általában fontos elem annak megítélésében, érvényesül-e közös irányítás vagy sem. Lehetnek azonban olyan piacok, ahol a befektetési tevékenység nem játszik jelentős szerepet a vállalkozás piaci magatartásában.

Piacspecifikus jogok

28. A fent említett jellemző vétójogokon túl, léteznek egyéb, a közös vállalat adott piaci környezetében fontos konkrét döntésekhez kapcsolódó vétójogok. Az egyik példa a közös vállalat által használandó technológia kiválasztása ott, ahol a technológia alapvetően határozza meg a közös vállalat tevékenységeit. Egy másik példa az olyan piacokon adódik, amelyekre jellemző a termékek megkülönböztetése és a jelentős mértékű innováció. Az ilyen piacokon a közös vállalat által kifejlesztendő új termékcsaládokra vonatkozó döntésekkel kapcsolatos vétójog fontos eleme lehet a közös irányítás megállapításának.

Általános környezet

29. A vétójogok relatív fontosságának értékelése során ezeket a jogokat nem lehet elszigetelten értékelni. Ellenkezőleg, az, hogy fennáll-e a közös irányítás vagy sem, csak az ilyen jogok átfogó értékelése alapján állapítható meg. Ezzel együtt az olyan vétójog, amely nem a kereskedelmi politikára, a stratégiára, a költségvetésre vagy az üzleti tervre vonatkozik, nem tekinthető tulajdonosa számára közös irányítást biztosítónak [23].

2.3. Szavazati jogok közös gyakorlása

30. Egy másik vállalkozásban kisebbségi részvényeseket megszerző két vagy több vállalkozás konkrét vétójogok hiányában is megszerezheti a közös irányítást. Erre ott kerülhet sor, ahol a kisebbségi részesedések együttesen biztosítják a célvállalkozás irányításának eszközeit. Ez azt jelenti, hogy a kisebbségi részvényesek együttesen rendelkeznek a szavazati jogok többségével, és együttesen gyakorolják ezeket a szavazati jogokat. Ennek alapja lehet egy erről rendelkező kötelező megállapodás, egy ilyen helyzet azonban de facto is létrejöhet.

31. A szavazati jogok közös gyakorlásának egyik lehetséges jogi eszköze egy holdingtársaság, amelyre a kisebbségi részvényesek átruházzák jogaikat, vagy egy megállapodás, amelyben kötelezettséget vállalnak arra, hogy ilyen módon járnak el (pool megállapodás).

32. Egészen kivételes körülmények között közös fellépés de facto alapon is bekövetkezhet ott, ahol a kisebbségi részvényesek közös érdekei az okozói annak, hogy a közös vállalatra vonatkozó szavazati jogaik gyakorlása során nem lépnek fel egymás ellen.

33. Kisebbségi részesedés megszerzése esetében a kisebbségi részvényesek között korábban meglevő kapcsolatok vagy az, hogy a részesedés megszerzésére összehangolt fellépés alapján került sor, ilyen közös érdekeltségre utalnak.

34. Egy új közös vállalat alapításának esetében – szemben egy már meglevő társaság kisebbségi részesedés megszerzésével – nagyobb a valószínűsége annak, hogy az anyavállalatok egy elhatározott közös politikát valósítanak meg. Ez elsősorban ott igaz, ahol mindegyik anyavállalat olyan hozzájárulással segíti a közös vállalatot, amely létfontosságú annak működéséhez (például különleges technológiák, helyi know-how vagy szállítási szerződések). Ilyen körülmények között az anyavállalatok teljes együttműködés mellett csak úgy képesek működtetni a közös vállalatot, ha kölcsönös egyetértés alakul ki a legfontosabb stratégiai döntésekben, még akkor is, ha nincs vétójogokra vonatkozó kifejezett rendelkezés. Minél több azonban az ilyen, a közös vállalatban érdekelt anyavállalat, annál kisebb egy ilyen helyzet létrejöttének valószínűsége.

35. A fentiekhez hasonló erős közös érdekek hiányában a kisebbségi részvényesek közötti változó koalíciók lehetősége általában kizárja a közös irányítás létrejöttét. Ott, ahol a döntési folyamatban nincs stabil többség, és a többség minden alkalommal a kisebbségi részvényesek között lehetséges különböző kombinációkkal jöhet létre, nem feltételezhető, hogy a kisebbségi részvényesek képesek együttesen irányítani a vállalkozást. Egy ilyen környezetben nem elegendő, hogy egy vállalkozás tőkéjében egyenlő részesedéssel rendelkező két vagy több fél között megállapodás jön létre, amely a felek részére azonos jogokat és jogosultságokat biztosít. Például, egy vállalkozásban, amelyben három részvényes mindegyike a törzstőke egyharmadát mondhatja magáénak, és mindegyik részvényes az igazgatótanács tagjainak egyharmadát választhatja, akkor nem gyakorolnak közös irányítást, mivel a döntéseket egyszerű többséggel kell meghozni. Azonos megfontolások érvényesek ennél bonyolultabb struktúrákban is, például ahol a tőke egyenlő arányban oszlik meg három részvényes között, és ahol az igazgatótanács tizenkét tagból áll, akik közül A., B. és C. részvényes egyaránt két-két tagot választ, további két tagot A., B. és C. együtt választ meg, a fennmaradó négy tagot pedig a többi nyolc tag együttesen választja meg. Ebben az esetben sincs közös irányítás, sőt, az összefonódás-ellenőrzési rendelet értelmében egyáltalán nincs irányítás.

2.4. Közös irányításra vonatkozó egyéb megfontolások

36. A közös irányítás nem összeegyeztethetetlen azzal a ténnyel, hogy az anyavállalatok egyike különleges szakmai ismeretekkel és tapasztalatokkal rendelkezik a közös vállalat üzleti tevékenységének területén. Egy ilyen esetben a másik anyavállalat mérsékelt szerepet vállalhat, sőt akár semmilyen szerepet sem vállal a közös vállalat napi működtetésében, ahol jelenlétét pénzügyi, hosszú távú stratégiai, védjeggyel vagy jövőképpel összefüggő, illetve általános politikai jellegű megfontolások motiválják. Ennek ellenére azonban minden esetben fenn kell tartania a másik anyavállalat által hozott döntések megtámadásának lehetőségét, ellenkező esetben csak egyedüli irányításról beszélhetünk.

37. A közös előfeltétele, hogy ne csak az egyik anyavállalat rendelkezzen elsőbbségi részvényhez fűződő szavazati joggal. Elképzelhető azonban közös irányítás akkor, ha ezt az elsőbbségi részvényhez fűződő szavazatot csak többlépcsős választott bírósági eljárást és békéltetésre tett erőfeszítéseket követően, vagy csak egy nagyon szűk területen lehet érvényesíteni [24].

2.5. Korlátozott időre vonatkozó közös irányítás

38. Amennyiben egy művelet következményeként egy kezdeti időszakra létrejön a közös irányítás [25], de jogilag kötelező erővel bíró megállapodások értelmében ezt a közös irányítást a részvényesek egyikének egyedüli irányításává kell átalakítani, az egész műveletet általában egyedüli irányítás megszerzésének kell tekinteni.

3. Egy részvényes általi irányítás vétójogok alapján

39. Kivételes helyzet jön létre akkor, amikor csak az egyik részvényes jogosult megvétózni stratégiai döntéseket, ez a részvényes azonban nem képes arra, hogy önállóan elfogadtasson ilyen döntéseket. Ez a helyzet akkor jön létre, amikor az egyik részvényes 50 %-kal rendelkezik egy vállalkozásban, és a fennmaradó 50 % két vagy több kisebbségi részvényes birtokában van, vagy ahol a stratégiai döntésekhez olyan szavazattöbbségre van szükség, amely voltaképpen már egyetlen kisebbségi részvényes számára is vétójogot biztosít [26]. Ilyen körülmények között egyetlen részvényes ugyanakkora befolyással van a vállalkozás működésére, mint közös irányítást gyakorló több részvényes, azaz meg tudja gátolni stratégiai döntések elfogadását. Ez a részvényes azonban nem rendelkezik olyan jogosítványokkal, mint amilyenekkel általában egy egyedüli irányítást gyakorló vállalkozás bír, azaz nem hozhat stratégiai döntéseket. Mivel ez a részvényes a közös irányításnál előforduló, holtpont jellegű helyzeteket idézhet elő, az összefonódás-ellenőrzési rendelet értelmében meghatározó befolyással rendelkezik és ennek megfelelően képes irányítás gyakorlására [27].

4. Változások az irányítás szerkezetében

40. Összefonódás ott is létrejöhet, ahol egy művelet az irányítás szerkezetének változásával jár. Ebbe beletartozik a közös irányítás átalakulása egyedüli irányítássá, valamint a közös irányítást gyakorló részvényesek számának növekedése. Ilyen körülmények között egy összefonódás megállapításának elveit lásd részletesebben az érintett vállalkozások fogalmáról szóló közleményben [28].

IV. KIVÉTELEK

41. A 3. cikk (5) bekezdése három olyan kivételes helyzetet határoz meg, amikor egy meghatározó részesedés megszerzése az összefonódás-ellenőrzési rendelet értelmében nem minősül összefonódásnak.

42. Egyrészt, értékpapírok kereskedelmével saját számlára vagy mások megbízásából foglalkozó gazdasági társaságok értékpapír-szerzése nem minősül összefonódásnak, amennyiben a vásárlás ilyen üzleti tevékenységek keretében történik, és az értékpapírokat csak átmeneti időre birtokolják [3. cikk (5) bekezdésének a) pontja]. Ahhoz, hogy ez a kivételes rendelkezés alkalmazható legyen, az alábbi feltételeknek kell teljesülniük:

- a vásárló vállalkozásnak olyan hitel- vagy egyéb pénzintézetnek, illetve biztosítótársaságnak kell lennie, amelynek a fent említettek szokásos tevékenységei,

- az értékpapírok megvásárlásának viszonteladás céljára kell történnie,

- a vásárló vállalkozás nem gyakorolhatja szavazati jogait a célvállalkozás stratégiai kereskedelmi magatartásának meghatározása céljából, illetve kizárólag a vállalkozás, az eszközök vagy értékpapírok teljes vagy részleges eladásának előkészítése céljából gyakorolhatja ezeket a jogokat,

- a vásárló vállalkozás a vásárlás időpontjától számított egy éven belül köteles értékesíteni irányító részesedését, vagyis egy éven belül köteles mérsékelni részesedését olyan mértékre, amely többé nem teszi lehetővé az irányítást. A Bizottság azonban meghosszabbíthatja ezt az időtartamot, amennyiben a vásárló vállalkozás képes bizonyítani, hogy az eladásra egy éven belül ésszerűen nem volt lehetőség.

43. Másrészt, az irányítás nem változik, és ennek megfelelően az összefonódás-ellenőrzési rendelet értelmében nincs összefonódás ott, ahol egy tagállam felszámolásra, csődeljárásra, fizetésképtelenségre, fizetések beszüntetésére, kényszeregyezségre vagy ehhez hasonló eljárásokra vonatkozó joga értelmében egy tisztségviselő szerzi meg az irányítást [3. cikk (5) bekezdésének b) pontja].

44. Harmadrészt, nem keletkezik összefonódás ott, ahol a 78/660/EGK negyedik tanácsi irányelvben [29] foglaltak szerint pénzügyi holdingtársaság szerzi meg az irányítást, feltéve hogy ez a társaság csak a befektetése teljes értékének fenntartása érdekében gyakorolja szavazati jogait, és semmilyen egyéb vonatkozásban sem közvetlenül, sem közvetve nem határozza meg az irányított vállalkozás stratégiai kereskedelmi magatartását.

45. A 3. cikk (5) bekezdésében említett kivételekkel összefüggésben felmerülhet a kérdés, hogy egy mentési művelet az összefonódás-ellenőrzési rendelet értelmében összefonódásnak minősülhet-e vagy sem. Egy mentési műveletnek általában része egy meglevő adósságállomány átvitele egy új társaságba, amely által egy bankszindikátus megszerezheti az érintett társaság közös irányítását. Amennyiben az ilyen művelet a fentiek szerint megfelel a közös irányításra vonatkozó kritériumoknak, ez általában összefonódásnak minősül [30]. Noha a bankok elsődleges szándéka az érintett vállalkozás finanszírozásának átalakítása és a vállalkozás későbbi eladása, a 3. cikk (5) bekezdésének a) pontjában meghatározott kivétel az ilyen műveletre általában nem vonatkozik. Ennek az az oka, hogy a szerkezetátalakítási programban az irányítást gyakorló bankoknak meg kell határozniuk a megmentett vállalkozás stratégiai kereskedelmi magatartását. Ezenkívül általában nem tekinthető reálisnak az az elképzelés, miszerint az engedélyezett egy éven belül üzleti szempontból életképes vállalkozássá alakítsák át a megmentett társaságot, majd eladják azt. Sőt, ennek a célkitűzésnek a megvalósításához szükséges időtartam annyira bizonytalan lehet, hogy rendkívül nehéz jóváhagyni a rendelkezési időtartam meghosszabbítását.

V. ZÁRÓ MEGJEGYZÉSEK

46. A Bizottságnak a 3. cikkre vonatkozó, ebben a közleményben ismertetett értelmezése nem érinti az Európai Közösségek Bírósága vagy Elsőfokú Bírósága által történő értelmezést.

[1] HL L 180., 1997.7.9., 1. o.

[2] HL L 395., 1989.12.30., 1. o.; helyesbített változat HL L 257., 1990.9.21., 13. o.

[3] HL C 385., 1994.12.31., 5. o.

[4] A vállalkozások előző függetlenségének megállapítása során fontos lehet az irányítás kérdésének megfelelő kezelése. Az irányításról általában lásd alább a 12. és az azt követő bekezdéseket. Ennél a konkrét kérdésnél a kisebbségi részvényeseket akkor tekintik irányítással rendelkezőnek, ha korábban már megszerezték a részvényesek közgyűlésén a fontos döntéseknél érvényesíthető szavazatok többségét. A hivatkozási időtartam ebben az összefüggésben általában három év.

[5] Ez vonatkozhat például egy "Gleichordnungskonzern" esetére a német jogban, bizonyos "Groupements d'Intérêt Économique" alakulatokra a francia jogban, és bizonyos partnership-ekre.

[6] Beleértve magát az államot, pl. a IV/M.157 ügyben – Air France/Sabena, 1992. október 5. a belga állam vonatkozásában, vagy az egyéb közintézményeket, ilyen a Treuhand a IV/M.308 ügyben – Kali und Salz/MDK/Treuhand, 1993. december 14.

[7] IV/M.097 sz. ügy – Péchiney/Usinor, 1991. június 24.; IV/M.216 ügy – CEA Industrie/France Telecom/SGS-Thomson, 1993. február 22.

[8] Lásd az érintett vállalkozások fogalmáról szóló közlemény 55. pontját.

[9] Például a Bizottság az ESZAK-Szerződés alapján Usinor/Bamesa határozatát. Lásd még IV/M.258 sz. ügy – CCIE/GTE, 1992. szeptember 25., valamint IV/M.697 sz. ügy – Lockheed Martin Corporation/Loral Corporation, 1996. március 27.

[10] IV/M.157 sz. ügy – Air France/Sabena, 1992. október 5.

[11] IV/M.286 sz. ügy – Zürich/MMI, 1993. április 2.

[12] IV/M.296 sz. ügy – Crédit Lyonnais/BFG Bank, 1993. január 11.

[13] IV/M.299 sz. ügy – Sara Lee/BP Food Division, 1993. február 8.

[14] IV/M.025 sz. ügy – Arjomari/Wiggins Teape, 1990. február 10.

[15] IV/M.343 sz. ügy – Société Générale de Belgique/Générale de Banque, 1993. augusztus 3.

[16] Air France kontra Bizottság T 2/93 sz. ügyben hozott ítélet [1994] EBHT II-323.

[17] Ezt a kérdést lásd részletesebben az érintett vállalkozások fogalmáról szóló közlemény 30., 31. és 32. pontjában.

[18] IV/M.409 sz. ügy – ABB/Renault Automation, 1994. március 9.

[19] IV/M.493 sz.ügy – Tractebel/Distrigaz II, 1994. szeptember 1.

[20] IV/M.272 sz. ügy – Matra/CAP Gemini Sogeti, 1993. március 17.

[21] T 2/93 sz. ügy – Air France kontra Bizottság (ibid). IV/M.010 ügy – Conagra/Idea, 1991. május 3.

[22] IV/M.062 sz. ügy – Eridania/ISI, 1991. július 30.

[23] IV/M.295 sz. ügy – SITA-RPC/SCORI, 1993. március 19.

[24] IV/M.425 sz. ügy – British Telecom/Banco Santander, 1994. március 28.

[25] Ez a kezdeti időszak nem lehet hosszabb három évnél. IV/M.425 sz. ügy – British Telecom/Banco Santander, ibid.

[26] IV/M.258 sz. ügy – CCIE/GTE, 1992. szeptember 25., ahol egyetlen részvényes vétójogait a részvényes által kinevezett igazgatótanácsi tagon keresztül lehetett érvényesíteni.

[27] Mivel ez a részvényes az irányító befolyást megszerző egyetlen vállalkozás, az összefonódás-ellenőrzési rendelet értelmében ő az egyetlen bejelentésre kötelezett részesedéssel rendelkező.

[28] 30–48. pont.

[29] HL L 222., 1978.8.14., 11. o., legutóbbi módosítás: Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási okmánya. Az irányelv 5. cikkének (3) bekezdése határozza meg a pénzügyi holdingtársaságot: "olyan társaságok, amelyeknek egyedüli célja részesedés megszerzése más vállalkozásokban, ezeknek a részesedéseknek a működtetése és nyereség előállítása a vállalkozások vezetőségében való közvetlen vagy közvetett részvétel nélkül, részvényesi vagy üzletrészek tulajdonosaként fennálló jogaik érvényesítésének sérelme nélkül".

[30] IV/M.116 sz. ügy – Kelt/American Express, 1991. augusztus 28.

--------------------------------------------------