L 400/300 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 A Tanács határozata 
(2006. december 19.) 
az Európai Közösség kutatási, technológiafej lesztési és demonstrációs tevékenységekre 
vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013)  végrehajtására irányuló „Kapacitások” 
egyedi programról 
(EGT vonatkozású szöveg) 
(2006/974/EK) 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerz ődésre és különösen annak 166. cikke (4) 
bekezdésére, 
tekintettel a Bizottság javaslatára, 
tekintettel az Európai Parlament véleményére1, 
tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére2, 
                                                 
1 2006. november 30-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). 
2 HL C 185., 2006.8.8., 10. o. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/301 
 mivel: 
(1) A Szerz ődés 166. cikke (3) bekezdésének megfelel ően az Európai Közösség kutatási, 
technológiafejlesztési és demonstráci ós tevékenységekre vonatkozó hetedik 
keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 20-i 967/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatot
1 (a továbbiakban: a keretprogram) olyan egyedi 
programokon keresztül kell végrehajtani, amel yek részletes szabályokat állapítanak meg a 
végrehajtásra vonatkozóan, rögzítik id őtartamukat, és el őírják a szükségesnek ítélt 
eszközöket. 
(2) A keretprogram négy típusú tevékenység körül szervez ődik: transznacionális 
együttműködés a szakpolitikák  által meghatározott témákban („Együttm űködés”), a 
kutatóközösség kezdeményezésén alapuló, kutatók által javasolt kutatás ok („Ötletek”), a 
kutatók képzésének és pályafutás-fejlesztésé nek támogatása („Emberek”) és a kutatási 
kapacitások támogatása („Kapacitások” ). A közvetett cselekvések körében a 
„Kapacitások” keretei között megvalósítandó tevékenységeket ezen egyedi programmal 
kell végrehajtani. 
(3) E programra alkalmazni kell a keretpr ogramnak a vállalkozások, kutatóközpontok és 
egyetemek részvételére és a kutatási ered mények terjesztésére vonatkozó szabályait (a 
továbbiakban: részvételi és terjesztési szabályok). 
                                                 
1 HL L 391., 2006.12.30., 19. o. 
L 400/302 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 (4) A keretprogram kiegészíti a tagállamokban vé gzett tevékenységeket és más, a lisszaboni 
célkitűzések megvalósítására irányu ló átfogó stratégiai törekv éshez szükséges közösségi 
cselekvéseket, ezen belül különösen a strukturális alapok, a mez őgazdaság, az oktatás, a 
szakképzés, a kultúra, a versenyképesség és az innováció, az ip ar, az egészségügy, a 
fogyasztóvédelem, a foglalkoztatás, az ener giaügy és a környezetvédelem területére 
vonatkozókat. 
(5) Az e keretprogramban támogatott innováci ós és KKV-vonatkozású tevékenységeknek ki 
kell egészíteniük a ve rsenyképességre és innovációra vonatkozó keretprogram során 
végzett tevékenységeket, ami hozzájárul a kutatás és az innováció közötti szakadék megszüntetéséhez, és el őmozdítja az innováció minden formáját. 
(6) A keretprogram végrehajtása lehet őséget teremt olyan kiegészít ő programok 
megvalósítására, amelyekben csak biz onyos tagállamok vesznek részt, lehet ővé teszi a 
Közösség részvételét több tagállam álta l indított programokban, valamint közös 
vállalkozások vagy egyéb strukt úrák létrehozását a Szerz ődés 168., 169. és 171. cikke 
értelmében. 
(7) Az Európai Befektetési Bank (EBB) kölcsöneihez való hozzájutás megkönnyítése 
érdekében az egyedi programnak hozzájárul ást kell biztosítania az Európai Beruházási 
Banknak a „kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus” létrehozásához. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/303 
 (8) A Szerz ődés 170. cikkének megfelel ően a Közösség több nemzetközi megállapodást kötött 
a kutatás területén, és emellett a Közösségne k a nemzetközi kutatóközösségbe való további 
integrálása érdekében törekedni kell a nemzetközi kutatási együttm űködés meger ősítésére. 
Ezért ez az egyedi program nyitott az ehhez szükséges megállapodásokkal rendelkez ő 
országok részvételére, és a projekte k szintjén, illetve a kölcsönös el őnyök alapján nyitott 
harmadik országok szervezetei és a tudományos együttm űködésben érdekelt nemzetközi 
szervezetek részvétele iránt is. 
(9) Az e program keretében végzett kutatási tevékenységeknek tisztel etben kell tartaniuk az 
etikai alapelveket, beleértve azokat is, am elyek az Európai Unió alapjogi chartájában 
jutnak kifejezésre. 
(10) A keretprogram végrehajtásának hozzá kell járulnia a fenntartható fejl ődés 
előmozdításához. 
(11) Az Európai Közösségek általános költsé gvetésére alkalmazandó kö ltségvetési rendeletr ől 
szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel1, a költségvetési 
rendelet végrehajtására vonatkozó rész letes szabályok megállapításáról szóló 
2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel2, valamint ennek esetleges jöv őbeni 
módosításaival összhangban a keretprogram vo natkozásában biztosítani kell a hatékony és 
eredményes pénzgazdálkodást, a lehet ő leghatékonyabb és leginkább felhasználóbarát 
végrehajtást, valamint a jogbizt onságot és valamennyi résztvev őnek a programhoz való 
hozzáférését. 
                                                 
1 HL L 248., 2002.9.16., 1. o. 
2 HL L 357., 2002.12.31., 1. o. Az 1261/2005/EK, Euratom bizottsági rendelettel (HL L 201., 
2005.8.2., 3. o.) módosított rendelet. 
L 400/304 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 (12) Megfelel ő – az Európai Közösségek pénzügyi érdeke ivel arányos – intézkedéseket kell 
hozni mind a megítélt pénzügyi támogatás hatékonyságának, mi nd a rendelkezésre 
bocsátott pénzeszközök eredményes felh asználásának nyomon követésére a 
szabálytalanságok és a csalás megel őzése érdekében, és meg kell tenni a szükséges 
lépéseket az elt űnt, alaptalanul kifizetett vagy szabál ytalanul felhasznált pénzeszközök 
visszaszerzésére az Európai Közössé gek pénzügyi érdekeinek védelmér ől szóló, 1995. 
december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet1, az Európai Közösségek pénzügyi 
érdekeinek csalással és egyéb szabálytalansá gokkal szembeni védelmében a Bizottság által 
végzett helyszíni ellen őrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 
2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet2 és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által 
lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet3 
értelmében. 
(13) Mivel az e határozat végrehajtásá hoz szükséges intézkedések alapvet ően irányítási 
intézkedések, és azokat a Bizottságra ruházott végreh ajtási jogkörök gyakorlására 
vonatkozó szabályok megállapításáról szól ó, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi 
határozat4 4. cikkében megállapított irányítóbizottsági eljárásnak megfelel ően kell 
elfogadni. Másrészr ől az emberi embrió és emberi embrionális őssejt felhasználásával járó 
kutatás az e határozat 4. cikkében leírtak szerint különleges etikai kérdéseket vet fel. Ezért 
az ilyen projektek finanszírozására irá nyuló intézkedéseket az 1999/468/EK tanácsi 
határozat 5. cikkében megálla pított szabályozási bizottsá gi eljárásnak megfelel ően kell 
elfogadni. 
                                                 
1 HL L 312., 1995.12.23., 1. o. 
2 HL L 292., 1996.11.15., 2. o. 
3 HL L 136., 1999.5.31., 1. o. 
4 HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006. július 17-i 2006/512/EK határozattal módosított 
határozat. HL L 200., 2006.7.22., 11.o. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/305 
 (14) A „Kapacitások” egyedi programnak saját köl tségvetési tételt kell biztosítani az Európai 
Közösségek általános költségvetésében. 
(15) A program végrehajtása során kell ő figyelmet kell fordítani a nemek közötti 
esélyegyenl őség általános érvényesítésének elvére , valamint többek között a program 
cselekvései keretében finanszírozott proj ektekben és programokban alkalmazott kutatók 
munkakörülményeire, felvételi eljárásuk átláth atóságára és pályafutás-fejlesztésükre, 
amely kérdésekben a Kutatók Európai Chartá járól és a kutatók felvételi eljárásának 
magatartási kódexér ől szóló, 2005. március 11-i bizottsá gi ajánlás – az ajánlás önkéntes 
jellegét tiszteletben tartva – hivatkozási keretet nyújt, 
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 
1. cikk 
A kutatás és a technológiafejlesztés területén végzett közösségi tevéke nységekre – beleértve a 
demonstrációs tevékenységeket is – vonatkozó „K apacitások” egyedi program (a továbbiakban: 
egyedi program) a 2007. január 1-jét ől 2013. december 31-ig terjed ő időszakra elfogadásra kerül. 
L 400/306 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 2. cikk 
Az egyedi program a „Kapacitások” keretében végzett tevékenységeket  támogatja az európai 
kutatási és innovációs kapacitások alá bbi lényeges elemeinek támogatásával: 
a) kutatási infrastruktúrák; b) a kis- és középvállalkozások ( KKV-k) javára végzett kutatás; 
c) a tudás régiói; d) kutatási potenciál; e) tudomány a társadalomban; f) a kutatási politikák következetes kidolgozásának támogatása; g) a nemzetközi együttm űködés tevékenységei. 
Az egyedi program végrehajtása lehet őséget teremt olyan kiegészít ő programok megvalósítására, 
amelyekben csak bizonyos tagállamok vesznek részt, lehet ővé teszi a Közösség részvételét több 
tagállam által indított programokban, valamint  közös vállalkozások vagy egyéb struktúrák 
létrehozását a Szerz ődés 168., 169. és 171. cikke értelmében. 
A részletes célkit űzéseket, valamint az e tevékenységekre vonatkozó körvonalakat az I. melléklet 
tartalmazza. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/307 
 3. cikk 
A keretprogram II. mellékletével összhangban az  egyedi program végrehajtásához szükségesnek 
ítélt összeg 4 097 millió EUR, amelyb ől kevesebb mint 6 % a Bizottsá g igazgatási kiadásait fedezi. 
A fenti összeg tájékoztató jelleg ű bontását a II. melléklet tartalmazza. 
4. cikk 
(1) Az egyedi program keretében valamennyi kut atási tevékenységet az etikai alapelveknek 
megfelelően kell végrehajtani. 
(2) E program keretében nem finanszírozhatók a következ ő kutatási területek: 
– humánreprodukciós célú klónozásra irányuló kutatási tevékenység; 
– az egyéni humán génállomány módosításá t célzó kutatási tevékenység, amelynek 
eredményeképpen ezek a változtatások örökölhet ővé válhatnak1; 
– az emberi embriók kizáróla g kutatási cé lból történ ő létrehozására és őssejtekhez 
jutásra irányuló kutatási tevékenység, id eértve a szomatikus sejtek maganyagának 
átvitelén alapul ó eljárást is. 
                                                 
1 Az ivarmirigyek rákkezelésére ir ányuló kutatás finanszírozható. 
L 400/308 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 (3) A feln őtt vagy embrionális emberi őssejteken végzett kutatáso k a tudományos javaslat 
tartalmának és az érintett tagállam(ok) jogi keretének függvényében finanszírozhatók. 
Valamennyi, az emberi embrionális őssejtekkel kapcsolatos kutatás finanszírozására 
irányuló kérelemnek megfelel őképpen részleteznie kell azokat az engedélyeztetési és 
ellenőrzési intézkedéseket, amelyeket a tagállamok illetékes hatóságai tesznek meg, 
valamint részletekkel kell szolgáln ia az etikai jóváhagyás(oka)t illet ően. 
Az emberi embrionális őssejtek kinyerésével kapcsolatban az intézményeket, szervezeteket 
és kutatókat az érintett tagá llam(ok) jogi keretével ö sszhangban álló, szigorú 
engedélyeztetésnek és ellen őrzésnek kell alávetni. 
(4) A fent meghatározott kuta tási területeket e program második szakaszában (2010–2013) az 
elért tudományos fejl ődés fényében felül kell vizsgálni. 
5. cikk 
(1) Az egyedi programot a keretprogram III. mellékletében meghatározott finanszírozási 
rendszerek igénybevételével hajtják végre. 
(2) Az egyedi program III. melléklete meghatározza az Európai Beruházási Banknak a 
kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus létr ehozásához nyújtandó támogatás részletes 
szabályait. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/309 
 (3) Az egyedi program IV. melléklete meghatá roz egy lehetséges kezdeményezést a nemzeti 
kutatási programok közös végrehaj tásához, amelyre egy – a Szerz ődés 169. cikke alapján 
elfogadott – külön hatá rozat vonatkozhatna. 
(4) Az egyedi programra alkalmazni kell a részvételi és terjesztési szabályokat. 
6. cikk 
(1) A Bizottság az egyedi program végreha jtására munkaprogramot dolgoz ki, amelyben 
részletesebben meghatározza a mellékletben me gállapított célokat és tevékenységeket, a 
pályázati kiírások szerinti tevékenységekre  alkalmazandó finanszírozási rendszert, 
valamint a végrehajtás ütemezését. 
(2) A munkaprogram figyelembe veszi a tagállam ok, a társult országok, valamint az európai és 
a nemzetközi szervezetek által végzett, kapcsolódó kutatási tevékenységeket, az európai 
hozzáadott értéket érint ő eredményeket, valamint az ip ar versenyképességére gyakorolt 
hatásokat és az egyéb közösségi politiká kkal való összefüggést. A munkaprogramot 
szükség szerint aktualizálni kell. 
(3) A finanszírozási rendszerek keretében be nyújtott, közvetett csel ekvésekre irányuló 
javaslatok elbírálására és a pr ojektek kiválasztására  a részvételi és terj esztési szabályok 15. 
cikkének (1a) bekezdésében meghatározott  kritériumok mérlegelésével kerül sor. 
L 400/310 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 (4) A munkaprogram megjelölhet: 
a) olyan szervezeteket, amelyek tagdíjat kapnak b) konkrét jogalanyok tevékenységének tá mogatására irányuló cselekvéseket. 
7. cikk 
(1) Az egyedi program végreh ajtásáért a Bizottság felel. 
(2) A következ ő intézkedések elfogadására a 8. cikk (2) bekezdésében megállapított 
irányítóbizottsági eljárást kell alkalmazni: 
a) a 6. cikkben említett munkaprogram, beleértve a felhasználandó finanszírozási 
rendszereket, a pályázati felhívások tartalmá t, valamint az alkalmazandó értékelési és 
kiválasztási kritériumokat; 
b) a II. mellékletben meghatározott tájékoztató jelleg ű bontás bármely kiigazításának 
elfogadása; 
c) a 2. cikk a) – g) pontjában említett tevé kenységek finanszírozásának jóváhagyása, 
amennyiben az e program alapján nyújtott közösségi hozzájárulás becsült összege 
legalább 0,6 millió EUR; 
d) a keretprogram 7. cikkének (2) és (3) bekezdésében el őírt értékelések 
szempontjainak kidolgozása. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/311 
 (3) Az emberi embrió és emberi embrionális őssejt felhasználásával járó tevékenységek 
finanszírozásának jóváhagyására a 8. cikk (3 ) bekezdésében megállapított szabályozási 
bizottsági eljárást kell alkalmazni. 
8. cikk 
(1) A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. 
(2) Az e bekezdésre történ ő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell 
alkalmazni. 
 Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott id őtartam két 
hónap. 
(3) Az e bekezdésre történ ő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell 
alkalmazni. 
 Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezd ésében és 5. cikkének (6) bekezdésében 
meghatározott id őtartam két hónap. 
(4) A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a bi zottságot az egyedi pr ogram végrehajtásának 
előrehaladásáról, és az V. mellékletben meghatározottak szerint id őben tájékoztatást ad a 
program keretében javasolt vagy finans zírozott valamennyi KTF-tevékenységr ől. 
(5) A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát. 
L 400/312 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 9. cikk 
A Bizottság gondoskodik a keretprogram 7. cikkében el őírt független ellen őrzésről, értékelésr ől és 
felülvizsgálatról, amelyeket az egyedi program al á tartozó területeken végrehajtott tevékenységek 
tekintetében kell elvégezni. 
10. cikk 
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában  való kihirdetését követ ő harmadik napon lép 
hatályba. 
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei. Kelt Brüsszelben, 2006. december 19-én. 
 a Tanács részér ől 
 az elnök 
 J. KORKEAOJA  
 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/313 
 I. melléklet  
Tudományos és technológiai célkit űzések, a témák és a te vékenységek körvonalai 
BEVEZETÉS 
Az egyedi program fokozza a kutatási és innov ációs kapacitásokat egész Európában, továbbá 
biztosítja azok optimális hasz nálatát. Ez a cél a következ ők segítségével érhet ő el: 
– A kutatási infrastruktúrák használatána k és fejlesztésének optimalizálása; 
– A KKV-k innovációs kapacitásainak  és a kutatásból származó el őnyök kihasználásával 
összefügg ő képességeinek er ősítése; 
– A kutatásorientált region ális csoportosulások fejl ődésének támogatása; 
– Az EU konvergencia- és legküls ő régióiban meglév ő kutatási potenciál felszabadítása; 
– A tudomány és a társadalom között szorosa bb kapcsolat kialakítása a tudománynak és a 
technológiának az európai társadalomba va ló harmonikus integrációja érdekében; 
– A kutatási politikák következetes kidolgozásának támogatása; és 
– A nemzetközi együttm űködést támogató cselekvések és intézkedések. 
L 400/314 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Kellőképpen figyelembe veszik  a fenntartható fejl ődés és a nemek közötti egyenl őség elvét. Az 
egyedi program szerinti tevékenységek részét  képezi továbbá az adott esetnek megfelel ően az 
elvégzend ő kutatás és annak lehetséges alkalmazásai e tikai, társadalmi, jogi és tágabb kulturális 
szempontjainak, valamint a tudományos és a technológiai fejl ődés és kilátások társadalmi-gazdasági 
hatásainak figyelembevétele. 
Az egyedi program keretében a nem közösségi programok összehangolására irányuló cselekvések 
az ERA-NET rendszer felhasználásával és a kö zösen végrehajtott nem zeti kutatási programokban 
való közösségi részvétellel (a Szerz ődés 169. cikke) valósíthatók meg, az „Együttm űködés” egyedi 
programban leírtaknak megfelel ően. 
A többi közösségi politikával és programmal – például a Közösség regionális és kohéziós 
politikájával, a strukturális ala pokkal, a versenyképességi és in novációs programmal és a vonatkozó 
oktatási és szakképzési programokkal – a sz inergia megvalósítására és a kiegészít ő jelleg elérésére 
kell törekedni1. 
                                                 
1 A program végrehajtásának el ősegítése céljából a Bizottság a programbizottság 
menetrendben meghatározott minden ülése kor, a megállapított iránymutatásokkal 
összhangban, tagállamonként egy képvisel ő, valamint – olyan napirendi pontok esetében, 
amelyeknél valamely tagállam szakért őt kíván igénybe venni – tagállamonként egy 
szakértő/tanácsadó költségeit megtéríti. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/315 
 Etikai szempontok 
Az egyedi program és az abból ered ő kutatási tevékenységek végreha jtása során tiszteletben kell 
tartani az etikai alapelveket. Ide tartoznak t öbbek között az Európai Unió alapjogi chartájában 
foglalt elvek, beleértve a következ őket: az emberi méltóság és az emberi élet védelme, a személyes 
adatok és a magánélet védelme, továbbá a közösségi jognak és a vonatkozó nemzetközi 
egyezmények, útmutatások és magatartás i kódexek legújabb változatának megfelel ően az állatok és 
a környezet védelme, például a Helsinki Nyila tkozat, az Európa Tan ács 1997. április 4-én, 
Oviedóban aláírt, az emberi jogokr ól és a biogyógyászatról szól ó egyezménye és kiegészít ő 
jegyzőkönyvei, a gyermek jogairól szóló ENSZ-e gyezmény, az UNESCO által elfogadott, az 
emberi génállományról és az emberi jogokról szól ó egyetemes nyilatkozat, a biológiai és mérgez ő 
fegyverekr ől szóló ENSZ-egyezmény (BTWC), az élelmiszer- és mez őgazdasági felhasználású 
növényi genetikai er őforrásokról szóló nemzetközi szerz ődés, valamint az Egészségügyi 
Világszervezet (WHO) vonat kozó határozatai alapján. 
Figyelembe kell venni továbbá a biotechnológia etikai vonatkozásaiva l foglalkozó európai 
tanácsadó csoport véleményeit ( 1991–1997) és a tudomány és az új  technológiák etikájával 
foglalkozó európai csoport véleményeit (1998-tól). 
A szubszidiaritás elvének megfelel ően és az Európában fellelhet ő megközelítések sokféleségére 
figyelemmel a kutatási projektek résztvev ői kötelesek betartani azon országok hatályos 
jogszabályait, el őírásait és etikai szabályait, amel yekben a kutatást végzik. A nemzeti 
rendelkezéseket minden esetben alkalmazni kell, és a valamely tagállamban vagy más országban tiltott kutatás az adott tagállamban vagy országban történ ő elvégzés esetén közösségi forrásból nem 
támogatható. 
L 400/316 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 A kutatási projekteket végrehajtó személyek – adott esetben – a KTF-tevékenységek megkezdése 
előtt kötelesek megszerezni az illetékes nemzeti vagy helyi etikai bizo ttságok jóváhagyását. A 
Bizottság rendszeresen etikai szempontú felülvizsgál atnak veti alá az etikaila g érzékeny kérdésekre 
irányuló vagy az etikai v onatkozásokkal nem kielégít ő módon foglalkozó pályázatokat. Egyedi 
esetekben etikai felülvizsgálat a proj ekt végrehajtása idején is végezhet ő. 
Nem támogathatók a valamennyi tagállamban tiltott kutatási tevékenységek. A Szerződéshez csatolt, az állatok védelmér ől és kíméletér ől szóló jegyz őkönyv előírja, hogy a 
Közösségnek teljes mértékben figyelembe ke ll vennie az állatok kíméletére vonatkozó 
követelményeket a közösségi politikák – beleértve a kutatást – kialakítása és  végrehajtása során. A 
kísérleti és egyéb tudományos célokra felhasznál t állatok védelmére vonatkozó tagállami törvényi, 
rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítésér ől szóló, 1986. november 24-i 86/609/EGK 
tanácsi irányelv
1 megköveteli, hogy a kísérleteket úgy te rvezzék meg, hogy ezek során a kísérleti 
állatok ne szenvedjenek nélkülöz ést, és hogy e kísérletek ne okoz zanak szükségtelen fájdalmat és 
szenvedést, minél kevesebb állat használatát ig ényeljék, az idegélettani  szempontból legkevésbé 
érzékeny állatokat vegyék igénybe és a lehet ő legkevesebb fájdalmat, szenvedést, nélkülözést vagy 
maradandó károsodást okozzák. Az állatok genetik ai örökségének megváltoztatása és az állatok 
klónozása csak etikailag indokolt célok érdekében és az állatok jó létét, valamint a biológiai 
sokféleség alapelveinek figyelembevételét  biztosító körülmények között jöhet szóba. 
                                                 
1 HL L 358., 1986.12.18., 1. o. A 2003/65/EK európai pa rlamenti és tanácsi irányelvvel (HL 
L 230., 2003.9.16., 32. o.) módosított irányelv. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/317 
 A program végrehajtása során az esetleges fejl emények figyelembevétele érdekében a Bizottság 
rendszeresen figyelemmel kíséri a tudományos el őrehaladást, valamint a nemzeti és nemzetközi 
rendelkezéseket. 
A tudományos és a technológiai fejl ődéshez kapcsolódó etikai kut atást e program „Tudomány a 
társadalomban” része keretében fognak végezni. 
1. KUTATÁSI INFRASTRUKTÚRÁK 
Célkitűzés 
Az Európában létez ő legjobb kutatási infrastruktúrák ha sználatának és fejlesztésének 
optimalizálása, valamint a tudomány és a te chnológia minden területén olyan páneurópai 
jelentőségű új kutatási infrastrukt úrák létrehozásának el ősegítése, amelyek szükségesek ahhoz, 
hogy az európai kutatóközösség a kutatás el őrehaladásának élvonalában maradjon, és hozzá tudjon 
járulni az ipari tudá sbázis és technol ógiai know-how meger ősítéséhez. 
L 400/318 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Megközelítés 
Ahhoz, hogy Európa a világ legversenyképesebb és  legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává 
váljon, a tudományos és technológiai vezet ő szerep megszerzése szempontjából rendkívüli 
jelentőségűek a modern és hatékony kutatási infrast ruktúrák. A kutatás i infrastruktúrák 
kulcsszerepet játszanak a tudá s és a technológia létrehozásáb an, valamint terjesztésében, 
alkalmazásában és kiaknázásában, így er ősítve az innovációt és hozzá járulva az Európai Kutatási 
Térség kialakításához. A kutatási infrastru ktúrákhoz való hozzáférés egyre inkább 
nélkülözhetetlenné válik a tudomány és a tec hnológia minden területén és az igazolt tényeken 
alapuló politikai döntéshozatal s zempontjából. Számos kutatási infrastruktúra alakult át nagy, szinte 
kizárólag egy specifikus tudományág szolgálatába áll ított létesítményb ől egy, a tudományos 
közösségek széles köre számár a szolgáltatást nyújtó létesítménnyé. Az információs és 
kommunikációs technológiák hatásá ra az infrastruktúra eddigi foga lma egyre szélesebb területekre 
terjed ki, és egyre inkább magába foglalja  az óriási kumulatív értékkel bíró, több különböz ő 
tudományágban a tudás tárházaként m űködő megosztott hardver-, szoftv er- és tartalomrendszereket.  
A javasolt cselekvés különösen hozzájárul a tu dás kifejlesztéséhez, kiaknázásához és meg őrzéséhez 
a kutatási infrastruktúráknak mind az alulról felfelé irányuló, kiválóságalapú megközelítésen, mind 
pedig a célzott megközelítésen alapuló támogatás nyújtásával. Az információ- és kommunikációalapú e-infrastruktúrák és virtuális infrastruktúrák st ratégiai fejlesztése is jelent ősen 
hozzájárulhat a tudományos munka módszereinek megváltoztatásához. A tagállamok továbbra is 
központi szerepet töltenek be az infrastruktúrák kialakítása és finanszírozása terén.  
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/319 
 A „kutatási infrastruktúrák” kifeje zés a kutatási és technológiafejle sztési közösségi keretprogram 
kontextusában olyan létesítményekre, er őforrásokra vagy szolgáltatásokra utal, amelyekre – a 
tudomány és a technológia valamennyi terüle tének figyelembevételével – a kutatóközösségnek 
szüksége van a kutatás végzéséhez. Ez a meghatározás – a kapcsolódó emberi er őforrásokat is 
beleértve – kiterjed a következ őkre: 
– kutatási célokra használt f őbb berendezések vagy eszközök; 
– a tudományos kutatásban használt tudásalapú er őforrások, például gy űjtemények, 
archívumok, strukturált információk vagy az adatkezeléshez kapcsolódó rendszerek; 
– az információs és kommunikáci ós technológiákon alapuló el ősegítő infrastruktúrák, 
például a számítóhálózatok (Grid), a számítá si infrastruktúrák, a szoftverek és a 
kommunikáció; 
– a tudományos kutatás során használt bármilyen más egyedi természet ű dolog. 
A támogatás csak azoknak a kutatási infrastruktúr áknak vagy kutatási infra struktúrahálózatoknak 
nyújtható, amelyek a teljesítmény vagy a hozzáférés szempontjából egyértelm űen az európai 
(egyetemi, közfinanszírozású és ipari) kut atóközösség érdekeit sz olgálják. A kutatási 
infrastruktúráknak jelent ősen hozzá kell járulniuk az európai kutatási kapacitások fejlesztéséhez.  
Az „Együttm űködés” egyedi programban szerepl ő tematikus kutatási infrastruktúrák 
vonatkozásában az általános koordin ációt ez a program biztosítja. 
L 400/320 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Tevékenységek 
A tevékenységek a következ ő irányvonalak mentén megvalósíto tt cselekvésekre terjednek ki: 
– a meglévő kutatási infrastruktúrák használatá nak optimalizálása és teljesítményük 
fokozása; 
– az új, páneurópai érdek ű kutatási infrastruktúr ák kifejlesztésének el őmozdítása (vagy a 
meglévők jelentős fejlesztése) els ősorban a Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai 
Fóruma (ESFRI) által végzett munkára építve; 
– támogatási intézkedések, beleértve az újonnan felmerül ő igények támogatását is. 
1.1. Meglév ő kutatási infrastruktúrák 
A kutatási infrastruktúrával kapc solatos cselekvések célja az európai kapacitások és az egyes 
kutatási infrastruktúrák teljesítményének er ősítése, valamint a felhasználói közösségek 
részvételének fokozása a kutatási in frastruktúrák által nyújtott lehet őségek kihasználásában, 
továbbá a felhasználó közösségek elkötele zettségének növelése a legmagasabb szint ű kutatásba való 
befektetés mellett. A tevékenységek a kapacitások és az er őfeszítések „integrációján” keresztül az 
európai kutatási infrastruktúrák optimalizálásához  nyújtott támogatásból állnak, amivel segítik a 
tudomány és a technológia minden területén a létesítmények, az er őforrások és a szolgáltatások 
leghatékonyabb használatát és a meglév ő infrastruktúrákhoz való „transznacionális hozzáférés” 
előmozdítását. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/321 
 1.1.1. Integrációs tevékenységek 
A világszínvonalú kutatási infrastruktúrákhoz óriási és hosszú távú (emberi és pénzügyi) er őforrás- 
befektetésekre van szükség. A kut atási infrastruktúrákat a lehet ő legnagyobb tudományos 
közösségnek és európai nagyságrend ű felhasználó iparágaknak kell használniuk és kiaknázniuk. 
Emellett a kutatási infrastruktúra kapacitásai és közösségi szint ű teljesítménye javításának és 
megerősítésének el őmozdítására és fejlesztésére az újonnan felmerül ő és a növekv ő tudományos 
szükségletek megfelel ő megválaszolása érdekében folyamatosan szükség van. Ezt a legjobban 
használatuk és kidolgozásuk – beleértve a fejlesztéseket is – koordinált módon történ ő 
ösztönzésével lehet megvalósítani. 
A Közösségnek az integrációs tevékenységek el őmozdításával kell hozzájárulnia e cél 
megvalósításához. Az integrációs tevékenységek  – azzal, hogy támogatják az infrastruktúrához 
kapcsolódó szolgáltatások nyújtását az európai, és adott esetben a nemzetközi kutatóközösségnek – 
biztosítják, hogy az európai kutatók, beleértve az ipari vállalatok, azon belül is a KKV-k, valamint a 
peremterületek és a legküls ő régiók kutatóit is, kutatásaik so rán hozzáférhessenek a legjobb kutatási 
infrastruktúrákhoz. Az integrációs tevéke nységeknek a kutatási infrastruktúrák m űködésének jobb, 
európai szint ű strukturálását, valamint a kutatási in frastruktúrák kapacitás és teljesítmény 
szempontjából történ ő közös fejlesztésének el őmozdítását is célul kell kit űzniük. 
L 400/322 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 A meglév ő kutatási infrastruktúrák vonatkozásában az integrációs tevékenységeket a következ őkkel kell 
végrehajtani: 
– „alulról felfelé irányuló pályázati fe lhívások” az infrastruktúra m űködtetői közötti 
kölcsönös koordináció és forrásegyesítés me gkönnyítése érdekében, és azzal a céllal, hogy 
együttműködési kultúra alakuljon ki közöttük. Az ilyen tevékenységeknek a kutatási 
infrastruktúrák m űködésének és a potenciális felhasználók általi hozzáférés módjának jobb, 
európai szint ű strukturálását, a kutatási infrastruktúrák kapacitás és teljesítmény 
szempontjából történ ő közös fejlesztésének el őmozdítását, valamint azok következetes és 
több tudományágat felölel ő használatát is célul kell kit űzniük; 
– „célzott pályázati felhívások” abban az esetbe n, ha az összpontosított cselekvés hosszú 
távon egyértelm űen pozitív módon járul hozzá a potenciálisan nagy jelent őségű kutatási 
infrastruktúrák támogatásához, és felgyorsítja azok közösségi szint ű megjelenését. 
Végrehajtásuk a tematikus területeken folyta tott tevékenységekkel szoros összefüggésben 
történik annak biztosítása érdekében, hogy az európai szinten a közösségi keretben 
megvalósított minden cselekvés igazodjon a kutat ási infrastruktúrák igényeihez az egyes 
területeken belül. Már most is meg lehet jelölni azokat a területeket1, amelyeken a meglév ő 
európai infrastruktúrákat jobban kell használni és meg kell er ősíteni annak érdekében, 
hogy ki lehessen elégíteni az egyetemi, a köz finanszírozású és az ipari kutatásban 
érintettek, valamint a szélesebb értelemb en vett társadalom hosszú távú stratégiai 
szükségleteit például az élettudományok és alkalmazásai, az információs és 
kommunikációs technológiák, az ipari kutatás fejlesztése – beleértve a metrológiát –, a 
fenntartható fejl ődés támogatása és különösen a kör nyezetvédelem területén, valamint a 
társadalom- és a humán tudományok területén. 
                                                 
1 Ezeket az ESFRI is megjelölte. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/323 
 1.1.2. IKT-alapú e-infrastruktúrák: 
Az elektronikus infrastruktúrá k kiépítése révén olyan, összet ett folyamatokon alapuló alapvet ő 
szolgáltatás jön létre a kutatóközösségek számára,  amelyet arra terveztek, hogy a megosztott IKT-
alapú erőforrásokban rejl ő lehetőségek (számítási képességek, öss zekapcsoltság, felszereltség) 
eljussanak a virtuális közössége khez. Ezen a területen egy eur ópai megközelítés és a kapcsolódó 
európai tevékenységek meger ősítése jelent ősen hozzájárulhat az európai kutatási potenciál 
fellendítéséhez és kiaknázásához, megszilárdítva  így az e-infrastruktúr ákat, mint az Európai 
Kutatási Térség sarokkövét, a tudományágakon átível ő innováció „el őfutárát” és a tudományos 
munka menete megváltoztatásának mozgatórugóját. Az e-infrastruktúrák hoz zájárulhatnak továbbá 
a peremterületek és a legküls ő régiók kutatócsoportja inak integrálásához. 
A célzott pályázati felhívásokon alapuló, az e-infras truktúra érdekében javasolt tevékenységek célja 
a nagy kapacitású és nagy teljesítmény ű kommunikációra (GÉANT) és számítóhálózatként (Grid) 
történő működésre képes infrastruktúrák  további kidolgozásának és fejlesztésének, valamint a 
legmagasabb szint ű európai számítási képességeknek az el őmozdítása annak hangsúlyozása mellett, 
hogy támogatni kell a világszínvonalú, nagy teljesítmény ű megosztott számítási, adattárolási és 
fejlett megjelenítési kapacitás meger ősítését. A tevékenységek célja továbbá adott esetben – a 
GÉANT és a számítóhálózati (Grid) infrastruktúrá k eredményeire, valamint  az interoperabilitás 
nyílt szabványaira építve – az e-infrastruktúrák felhasználói közösségek általi elfogadásának előmozdítása, globális relevanciájuk fokozása és a beléjük vetett  bizalom növelése. 
L 400/324 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 A tudományos közösség és a tudósok eljövend ő generációi számára nagy jelent őségű adattárházak 
létrehozása érdekében európai sz inten koordinált módon kell támogatn i a digitális könyvtárakat, az 
archívumokat, az adattárolást, az adatmeg őrzést és a szükséges er őforrás-egyesítést. Foglalkozni 
kell továbbá az e-infrastruktúrák adatrétegével kapcsolatban a f okozott bizalom kérdésének egyes 
vonatkozásaival is. A javasolt tevékenységek célja továbbá az új igények és megoldások 
előrejelzése és integrálása a nagy lépték ű tesztelési környezetek lé trejöttének megkönnyítése 
érdekében, amelyek célja az új fe lfutó technológiákkal való kísérl etezés és az új felhasználói 
igények kielégítése, beleértve az e- tanulást is. Az e-infrastruktúra vitacsoport (eIRG) stratégiai 
ajánlások készítésével rendszeres segítséget nyújt. 
1.2. Új kutatási infrastruktúrák 
Az egyedi program segíti az új kutatási in frastruktúrák létrejöttét (beleértve a meglév ők jelentős 
fejlesztését is), és ennek során f őként az el őkészítő szakaszokra és az „egyedi”, az érintett 
tudományágak európai fejl ődése szempontjából dönt ő fontosságú és páneurópai hatású 
infrastruktúrákra összpontosít. 
1.2.1. Tervezési tanulmányok az új kutatási infrastruktúrákhoz 
Új kutatási infrastruktúrák létrehozásának ösztönzés e alulról felfelé irányuló pályázati felhívásokon 
keresztül, az új infrastruktúrákhoz kapcsolódó „felderítési díjak” és megvalósíthatósági 
tanulmányok finanszírozásával. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/325 
 1.2.2. Új infrastruktúrák ki építésének támogatása 
Új kutatási infrastruktúrák létrehozásának öszt önzése a „változó geometria” elvével összhangban, 
elsősorban az ESFRI által az új kutatási infrastr uktúrák európai útitervének kidolgozása érdekében 
végzett munkára építve. A munkaprogram a lehe tséges közösségi támogatás tekintetében 
elsőbbséget élvez ő projekteket fog meghatározni. 
Az új infrastruktúrák építésével kapcsolatos tevékenységeket kétlépcs ős megközelítés szerint kell 
végrehajtani, a keretprogramban megállapított kritériumok alapján. 
• 1. lépcső: Az előkészítő szakasz támogatása 
Az első lépcsőben a munkaprogramban meghatározott kiem elt fontosságú projektekre korlátozott 
pályázati felhívásokat kell közzétenni. Az el őkészítő szakasz magában foglalja az el őirányzott 
kutatási infrastruktúra részletes ép ítési tervének, a jogi felépítésn ek, az irányításnak és a többéves 
tervezésnek az elkészítését és az érintettek közötti végs ő megállapodás megkötését. Az el őkészítő 
szakasz során a Bizottság „segít őként” fog fellépni különösen a kiép ítési szakasz pénzügyi tervezési 
mechanizmusainak kidolgozását segítve. 
L 400/326 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 2. lépcső: A kiépítési szakasz támogatása 
A második lépcs őben az elért technikai, jogi, adminisztra tív és pénzügyi megállapodásokra építve, 
valamint különösen a nemzeti és közösségi eszközök (például a strukturális alapok vagy az Európai 
Beruházási Bank) közötti kiegészít ő jelleg felhasználásával, továbbá adott esetben a 
konvergenciarégiók és a legküls ő régiók tudományos kiválósági lehet őségeinek 
figyelembevételével, a magánszekto r pénzügyi intézményeinek lehet őség szerinti bevonása mellett 
meg kell valósítani a kiépítési terveket. A ki építési szakaszban a keretprogramból pénzügyi 
támogatás nyújtható azoknak a kiemelt fontosságú projekteknek, amelyek esetében a támogatás 
rendkívül szükségesnek bizonyul. Ezekben az es etekben a döntéshozatal egy, a szükséges 
támogatás jellegét ől és mértékét ől függő mechanizmuson keresztül történik (pl. közvetlen 
támogatás; európai beruházási banki kölcsönök, amelyekhez a hozzájutást a kockázatmegosztási 
pénzügyi mechanizmus segíti el ő (III. melléklet); 171. cikk). 
1.3. Támogatási intézkedések, beleértve az újonnan felmerül ő igények támogatását 
E tevékenység sikere szempontjából  kulcsfontosságú a kutatási infr astruktúrákra von atkozó európai 
politika megalkotásának és elfogadásának az Uni ón belüli szoros koordiná ciója. Ennek megfelel ően 
az egész program során a koordinációt támogató in tézkedéseket kell végr ehajtani, beleértve a 
nemzetközi együttm űködés kiépítéséhez nyújtott támogatást. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/327 
 E tevékenységeket els ősorban időszakos pályázati felhívások nyomán valósítják meg. A 
tevékenységek célja különösen a nemzeti programok ERA-NET cselekvéseken keresztül történ ő 
összehangolásának ösztönzése, a felmerül ő igények elemzésének támogatása, az ESFRI és az eIRG 
munkájának támogatása, a program hatékony vé grehajtása (pl. konferenciák, szakért ői szerződések, 
hatástanulmányok stb. támogatása), valamint az egye di program alapján végrehajtott tevékenységek 
nemzetközi dimenziójának támogatása. A nemzetközi együttm űködés vonatkozásában a 
Kapacitások program ezen része alapján végrehajtott tevékenységek lehet ővé teszik továbbá az 
egyes harmadik országok szükségleteinek felmérését és azoknak a kölcsönös érdekeknek az azonosítását, amelyekre specifikus együttm űködési cselekvések alapoz hatók, a célzott pályázati 
felhívások alapján pedig lehet ővé válik a harmadik országokban lév ő kulcsfontosságú kutatási 
infrastruktúrák és az Európai Kutatási Térség ku tatási infrastruktúrái közötti kétirányú kapcsolatok 
kiépítése. 
2. A KKV-K JAVÁRA VÉGZETT KUTATÁS 
Célkitűzések 
Az európai KKV-k innovációs kapac itásának és az új technológiákon alapuló termékek és piacok 
fejlesztéséhez való hozzájárulásának meger ősítése, segítve azokat a kutatás kiszervezésében, 
kutatási tevékenységeik gyarapításában, hálózataik  kiterjesztésében, a kutatási eredmények jobb 
kihasználásában, a technológiai know-how megszerzésében, valami nt a kutatás és az innováció 
közötti szakadék áthidalásában. 
L 400/328 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Megközelítés 
A KKV-k az európai ipar fontos elemét jelent ik. Az innovációs rendszerben és a tudás új 
termékekké, eljárásokká és szolgáltatásokká való  átalakításának láncolatában kulcsfontosságú 
szerepet kell betölteniük. A bels ő piacon és világviszonylatban tapasztalható növekv ő versennyel 
szemben az európai kis- és középvállalkozásoknak fokozniuk kell a tudás és a kutatás intenzitását, 
valamint a kutatás eredményeinek kiaknázását, föld rajzi értelemben ki kell szélesíteniük üzleti 
tevékenységeiket és nemzetköziv é kell tenniük tudáshálózataikat.  A legtöbb tagállam KKV-kre 
vonatkozóan kidolgozott cselekvései gyakran nem ösztönzik és nem támogatják a tran sznacionális 
kutatási együttm űködést és a technológiaátadást. A nemzeti vagy regionális szint ű cselekvések 
hatásának kiegészítéséhez és  javításához uniós szint ű cselekvések szükségesek.  
Egyedi cselekvéseket kell végrehajtani az olyan KKV-k vagy a KKV- k olyan szövetségei 
támogatására, amelyeknek szükségük va n a kutatás kiszervezésére: ezek f őként az alacsony és 
közepes technológiaigény ű KKV-k, amelyek kevés, vagy semmi féle kutatási kapacitással nem 
rendelkeznek. A kutatásintenzív KKV-k kut atási szolgáltatás okat nyújtó szerepl őként vehetnek 
részt, vagy alapvet ő kutatási kapacitásuk kiegészítése ér dekében kiszervezhetik a kutatást. A 
cselekvéseket a tudomány és a technológia mi nden területén, alulró l felfelé irányuló 
megközelítéssel kell végrehajtani. A cselekvések a kutatási eredmények kiaknázásának megkönnyítése érdekében tartalmazzák a demonstrációs és más tevékenységeknek nyújtott támogatást, és biztosítják a kiegészít ő jelleget a versenyképességi és innovációs programmal. A 
projektjavaslatok értékelése során megfelel ő mértékben figyelembe kell venni a KKV-k 
szempontjából várható gazdasági hatást. A pénzügyi  eszközök odaítélése két rendszeren keresztül 
történik: KKV-k számára végzett kutatás és  KKV-szövetségek számára végzett kutatás. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/329 
 Az első rendszer f őként az alacsony és közepes technológiaigény ű KKV-kre irányul, amelyek 
kevés, vagy semmiféle kutatási kapacitással nem rendelkeznek, valamint azokat a kutatásintenzív 
KKV-ket is, amelyeknek alapvet ő kutatási kapacitásuk kiegészítése érdekében ki kell szervezniük a 
kutatást. A második rendszer a KKV-szövetségek et célozza meg, amelyek általában a legjobb 
helyzetben vannak a tagjaik közös technikai problémáinak ismeretéhez vagy azonosításához, a 
nevükben való eljáráshoz és az eredmények hatékony terjesztésének vagy átvételének 
előmozdításához. 
A „KKV-k javára végzett kutatás” elnevezés ű cselekvés keretében végzet t koordináló és támogató 
cselekvések magukban foglalják a KKV-kra irányuló nemzeti / regionális programok 
összehangolását, a legjobb gyakorla tok támogatását, az eredmények te rjesztését és kiaknázását, a 
KKV-knak a hetedik keretprogramban való részvéte le fokozását és a hatások értékelését.  
A cselekvések a vonatkozó nemzeti kutatási prog ramokra is építhetnek, amelyek kiegészítik az 
alábbi kutatási tevékenységeket1. 
E specifikus cselekvések mellett folyamatosan ös ztönözni és segíteni ke ll a KKV-k részvételét a 
keretprogram valamennyi csel ekvésében. A KKV-k kutatási igé nyeit és potenciálját megfelel ő 
módon figyelembe veszik az „Együttm űködés” program tematikus területei tartalmának 
kidolgozásában, amelyet a terület és a téma függvényében különböz ő méretű és kiterjedés ű 
projekteken keresztül kell végrehajtani. 
A közösségi kutatási és technol ógiafejlesztési keretprogram végrehajtása során a KKV-knek a 
közösségi kutatási és technológiafe jlesztési keretprogramban való rész vétele bátorítása és segítése 
érdekében biztosítani kell a kiegészít ő jelleget és a szinergiát a versenyképességi és innovációs 
keretprogram cselekvéseivel.  
                                                 
1 Ez magában foglalhatja az Eureka-ra épül ő, a kutatást végz ő KKV-ra irányuló programok 
lehetséges közös végrehajtását. 
L 400/330 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Tevékenységek 
A következ ő két KKV-specifikus rends zert kell végrehajtani: 
• A KKV-k számára végzett kutatás 
E rendszer az innovatív KKV-k kis csoportjait támogatja a közös vagy egymást kiegészít ő 
technológiai problémák megoldása érdekében. A visz onylag rövid ideig tartó projektek esetében az 
olyan KKV-k innovációs igényeire kell koncentrál ni, amelyek kiszerv ezik a kutatást a KTF-
szereplőknek, és a projekteknek az érintett KKV-k számára egyértelm ű felhasználási potenciállal 
kell rendelkezniük. 
• A KKV-szövetségek szám ára végzett kutatás 
E rendszer a KKV-szövetségeket támogatja az értékl ánc adott ipari ágazatában vagy szegmensében 
működő több KKV számára közös problémák m űszaki megoldásának kifejlesztése érdekében a 
szükséges kutatás elvégzésén kere sztül, például az egészségügy, a bi ztonság és a környezetvédelem 
területén az európai szab ványok kidolgozása vagy az azokhoz való  igazodás, illetv e a szabályokban 
meghatározott követelmények betartása. A több évig tartó projekteket az olyan KKV-
szövetségeknek kell irányítania,  amelyek tagjaik érdekében kiszervezik a kutatást a KTF-
szereplőknek, és a projektben több egyéni  KKV-nek is részt kell vennie.  
• A rendszerek közös jellemz ői 
– Más vállalkozások vagy végfelha sználók is részt vehetnek a rendszerekben, amennyiben ez 
a KKV-k vagy a KKV-szövetségek érdekében áll;  
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/331 
 – A kutatás mellett a projekteknek a kutatási er edmények átvételét és gyakorlati kiaknázását 
ösztönző tevékenységeket is kell tartalmazniuk, mint például tesztelés, demonstráció, 
képzés, technológiaátadás, tudásmenedzsment  és szellemi tulajdonjogok védelme. A KKV-
szövetségek számára végzett kutatás esetében  a projekteknek olyan tevékenységeket is 
tartalmazniuk kell, amelyek a KKV-szövetség ek tagjai körében vagy szükség esetén 
szélesebb körben biztosítják a kutat ási eredmények hatékony terjesztését.  
– A két rendszer esetében különleges szabál yokat kell alkalmazni a tulajdonjog és a 
hozzáférési jogok vonatkozásában. 
A tevékenységek egyértelm űen a kutatási projektek támogatására összpontosítanak. Ezen felül a 
KKV-k vagy KKV-szövetségek számára „a KKV- k javára végzett kutatás” keretében 
megvalósítandó cselekvésekre vonatkozó javaslatok el őkészítéséhez pénzügyi eszközöket biztosító 
nemzeti rendszerek is támogatásban részesülnek,  az új nemzeti rendszerek létrehozásának vagy a 
létező rendszerek kiterjesztésének ösztönzése céljával. 
3. A TUDÁS RÉGIÓI 
Célkitűzések 
Az európai régiók kutat ási potenciáljának er ősítése Európa-szerte, különösen a regionális 
hatóságokat, egyetemeket, kutatóközpontokat, válla lkozásokat és regionális hatóságokat tömörít ő 
„kutatásorientált regionális csopo rtosulások” ösztönzése és fejl ődésének támogatása révén. 
L 400/332 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Megközelítés 
A régiókat az EU kutatási és fejlesztés i törekvéseinek egyre fontosabb szerepl őiként ismerik el. 
Ugyanakkor a gyakorlat is azt mutatja, hogy a K+F be fektetések javítják a régiók vonzerejét és 
növelik a helyi vállalkozások vers enyképességét. A K+F-intenzív regionális csoportosulások az 
ilyen befektetési tevékenység ösztönzésében az e gyik legjobb hatást fejtik ki, aminek eredménye a 
helyi versenyel őnyben megmutatkozó közvetlen nyeresé g, valamint a növekedésre és a 
munkahelyteremtésre gyakorolt kedvez ő hatás. „A tudás régiói” elnevezés ű 2003-as kísérleti 
cselekvés1 megerősítette az ilyen regionális csoportosulások (klaszterek) jelent őségét, továbbá 
fejlődésük támogatásának és ösztönzésének fontosságát. 
Ez a cselekvés lehet ővé teszi az európai régiók számára a KT F-be való befektetési kapacitásaik 
megerősítését amellett, hogy a régiók a legnagyobb mérték űre növelik az érintettek  európai kutatási 
projektekben való sikere s részvételének lehet őségét és el ősegítik a klaszterek kialakítását, ezzel is 
előmozdítva az európai régiófejlesztést. A fellé pések megkönnyítik a regionális klaszterek 
létrehozását, amelyek hozzájárulnak az Európai Kutatási Térség fejl ődéséhez. Törekedni kell 
emellett a strukturális alapoknak a K+F-befektet ésekre és tevékenységekre való fokozott és 
koncentráltabb felhasználására is a regionális és a kutatási politikák közötti szinergia javításával, elsősorban olyan regionális kutatási stratégiák ki dolgozásán keresztül, amelyeket a regionális 
hatóságok belefoglalhatnak gazdas ági fejlesztési stratégiájukba. 
Külön figyelmet kell fordítani a különböz ő tagállamok szomszédos régiói közötti együttm űködésre. 
                                                
 
1 „A tudás régiói” elnevezés ű kísérleti cselekvés az Eur ópai Parlament kezdeményezésére 
bekerült a 2003-as közösségi költségvetésbe.  Ezt egy másik pályázati felhívás követte a 
hatodik közösségi KTF-keretprogram (2004) alapján a „Szakpolitikák következetes 
fejlesztése” program keretén belül. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/333 
 A „tudás régiói” a K+F-orientált regionális csop ortosulások fejlesztésére irányuló optimális 
politikák és stratégiák meghatározásának és végrehajtásának támogatását t űzi ki célul. Ez különösen 
a regionális kutatási menetrende k helytállóságát és hatékonyság át javítja a kölcsönös tanuláson 
keresztül; javítja és er ősíti az együttm űködést a klaszterek között, és hozzájárul a meglév ő K+F-
orientált klaszterek fenntartható fejl ődésének er ősítéséhez, valamint melegágyául szolgál az új 
csoportosulások létrejöttének, különösen a feltörekv ő tudásrégiókban. Különösen a kereslet által 
irányított és problémaorientált , specifikus technológiai terü letekre vagy ágazatokra irányuló 
projekteket kell támogatni1. 
A cselekvés minden régióra – a konvergenciarégiókra2 is – kiterjed. 
Tevékenységek 
A projektek általában a regionális hatóságok, a re gionális fejlesztési ügynökségek, az egyetemek, a 
kutatóközpontok és az ipar, valamint adott esetbe n a technológiaátadási, pénzügyi vagy civil 
társadalmi szervezetek be vonásával valósulnak meg. A tudás régiói  keretébe tartozó projektek a 
következő tevékenységekre terjednek ki: 
                                                 
1 Ez nem zárja ki – ahol szükséges – a különböz ő technológiai területek kombinálását. 
2 A konvergencia-régiók az Európai Regionális Fe jlesztési Alapra, az Európai Szociális 
Alapra és a Kohéziós Alap ra vonatkozó általános rendelk ezések megállapításáról szóló, 
2006. július 11-i 1083/2006/EK  tanácsi rendelet (HL L 239., 2006.9.1., 248. o.…) 5. 
cikkében meghatározott régiók. Ebbe be letartoznak a „konvergencia” célkit űzés címén 
támogatható régiók, a Kohéziós Alapból történ ő finanszírozásra j ogosult régiók és a 
legkülső régiók. 
L 400/334 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 • A regionális vagy határo kon átnyúló klaszterek kutatási menetrendjeinek elemzése, fejlesztése 
és végrehajtása , valamint a klaszterek közötti együttm űködés. Ezek magukban foglalják a K+F-
kapacitásra és priori tásokra vonatkozó elemzést és végr ehajtási tervet. A projektek el őrejelzést, 
összehasonlító értékelést vagy más olya n módszereket alkalmaznak majd, amelyek 
demonstrálják a várt hasznot, például az érin tett regionális csoporto sulások közötti meger ősödött 
kapcsolatokat, az európai kutat ási politikákban való optimális részvételt vagy a regionális 
fejlődésre gyakorolt nagyobb hatást. Szolgálhatjá k továbbá a kísérleti cselekvésekre való 
felkészülést is. Ezek a tevékenységek különös en a közösségi regionális alapok és egyéb 
közösségi vagy nemzeti alapok közötti nagyobb kiegészít ő jelleg ösztönzésére törekszenek. 
• A különösen fejlett régiók által a kevé sbé fejlett kutatási profillal rendelkez ő régióknak nyújtott 
„szakmai tanácsadás”  a K+F-re irányuló klaszterek kiép ítésére alapozva. Transznacionális 
regionális konzorciumok mozgósítják és fogják össze az egyetemek, az ipar és a kormányzat 
kutatási szerepl őit, hogy a technológiai szempontból kevésbé fejlett régiók számára 
iránymutatást nyújtsanak. 
• A regionális gazdaságok kutatási szerepl őinek és intézményeinek integrációját  a klaszterek 
szintjén megvalósított interakcióik révén javító kezdeményezések . Ezek magukban foglalnak a 
kutatásban érintettek és a helyi üzleti közössé gek közötti kapcsolatot javító transznacionális 
intézkedéseket, valamint a csoportosulások közötti megfelel ő tevékenységeket. Az integráció 
előnyeinek bemutatása céljából ezek a tevékenységek hozzájárulhatnak a KTF 
komplementaritásainak azonosításához. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/335 
 Támogatni kell a módszeres és kölcsönös információcsere el őmozdítására irányuló 
tevékenységeket, valamint a haso nló projektek közötti és adott esetben egyéb vonatkozó közösségi 
programokkal való kölcsönhatást (pl. elemz ő és szintetizáló szemin áriumok, kerekasztalok, 
kiadványok), el őtérbe helyezve különösen a tagjelölt és a társult országok, valamint az Európai 
Unióhoz 2004. május 1. után csatlakozó országok részvételét. 
4. KUTATÁSI POTENCIÁL 
Célkitűzés 
A kibővült EU teljes kutatási potenciálja megvalósításának ösztönzése az EU 
konvergenciarégióiban és legküls ő régióiban a meglév ő vagy kialakulóban lév ő kiválóság 
felszabadításával és fejlesztésével, valamint kutatóik kapacitásainak er ősítésével, segítve őket a 
közösségi szint ű kutatási tevékenységekben va ló sikeres részvételben. 
L 400/336 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Megközelítés 
A kibővült EU teljes kutatási potenciálja megvalósítá sának érdekében célzott cselekvés irányul a 
kutatócsoportok kutatási potenciál jának felszabadítására különösen az Európai Unió olyan 
konvergenciarégióiban és legküls ő régióiban, amelyek lehet őségeiket jelenleg nem használják ki 
teljes mértékben, vagy amelyeknek új tudásr a és támogatásra van szükségük a bennük rejl ő 
lehetőségek kiaknázására. A cselekvések nagymérté kben építenek olyan korábbi és meglév ő 
intézkedésekre, mint az ötödik keretprogram ke retében az akkor még csatlakozó és tagjelölt 
országokban létrehozott európai kiválósági központok és a tu dásátadást célzó Marie Curie 
intézményi ösztöndíjak. A cselekvése k kiegészítik továbbá az Európa i Szociális Alap által az új 
kohéziós politika (2007–2013) keretében megvalósítandó er őfeszítéseket, amelyek célja nemzeti 
szinten a támogatandó terüle teken a kutatási humán er őforrások fejlesztése.  
Az ilyen kutatócsoportok és  a többi uniós tagállamba n vagy társult országban m űködő 
kutatóközpontok közötti együttm űködés meger ősítése és kiterjesztése nagyban hozzájárul a 
kedvezményezett kutatócsoportokban rejl ő potenciál kiaknázásához és ezzel hosszú távú 
fenntartható fejl ődésükhöz. Nemzetközi ismertségük és elismertségük, vezet ői potenciáljuk és 
tudósaik min őségének javításával növekszik a kutatócsopor tok láthatósága, és hatékonyabban részt 
tudnak venni az Európai Kutatási Térségben. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/337 
 Tevékenységek 
A cselekvés különösen az EU konvergenciarégióiban vagy legküls ő régióiban a min őség és a potenciál 
alapján az állami és a magánszektorból egyaránt kiválasztott kutatócsoportok és az Európa más részein található, nagyobb múltra visszatekint ő kutatócsoportok között létrehozott stratégiai partnerségeket 
részesíti el őnyben, beleértve a testvérkapcsolatokat is. Különös figyelmet kell fordítani a partnerségt ől 
várható hosszabb távú uniós és regionális szint ű hatásokra. A kutatócsoportokban rejl ő teljes potenciál 
kiaknázása (azaz tudásuk meger ősítése, további kompetenciák kifejlesztése, beleértve a 
kutatásmenedzsment területét is, vagy nagyobb láthatóság elérése) érdekében a cselekvés keretében támogatást kell biztosítani a feltételeknek eleget tev ő régiókban m űködő kiválasztott 
kutatócsoportoknak a következ ők érdekében létrehozott stratégiai partnerségeken belül kidolgozott 
kutatási programok keretében: 
• a know-how és a tapasztalatok cseréje a kutat ószemélyzet transznaci onális cseréjével a 
feltételeknek eleget tev ő régiókban m űködő kiválasztott központok és  egy vagy több, másik 
uniós tagállamban vagy társult országban m űködő partnerszervezet között, a feltételeknek eleget 
tevő régiókban m űködő kiválasztott központokból  kiküldött kutatószemély zet számára beépített 
kötelező hazatérési mechanizmussal; 
• az érkező tapasztalt ku tatók – vezet őket is beleértve – felvétele a meglév ő vagy kialakulóban 
lévő kiválósággal rendelkez ő, kiválasztott központokba a tudásátadás folyamatában és/vagy a 
kutatók képzésében való rész vétel, illetve az anyaors zágot korábban elhagyó kutatók 
visszatérésének ösztönzése érdekében; 
L 400/338 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 • meghatározott kutatási felszerelések beszerzése és kifejlesztése, valamint anyagi környezet 
kialakítása a meglév ő vagy kialakulóban lév ő kiválósággal rendelkez ő, kiválasztott központok 
számára, a stratégiai partnerség keretében lé trehozott kutatási programok támogatása céljából; 
• szemináriumok és konferenciák szervezése a regionális, nemzeti és nemzetközi szint ű 
tudásátadás megkönnyítése érdekében, a kiválaszto tt központok saját kutatószemélyzete és más 
országokból meghívott kutatók bevonásával, a kiválasztott központok nemzetközi képzési 
kapacitásának és hírnevének növelése keretébe n; a rendszer keretébe n kiválasztott központok 
kutatószemélyzetének nemzetközi konferenciákon va gy rövid távú képzéseken való részvétele a 
tudásmegosztás, a hálózatépítés és egy sokkal inkább nemzetközi környezet tel való találkozás 
biztosítása érdekében; 
• terjesztési és promóciós tevékenységek a ki választott központok és azok tevékenységei jobb 
láthatóságának biztosítása érdekében. 
Ezen túlmen ően és e támogatási intézkedésekt ől függetlenül, a csele kvés egy értékelési 
mechanizmust is biztosít, amelyen keresztül a feltételeknek eleget tev ő régiókban m űködő bármely 
kutatóközpont – függetlenül attól, hogy adott-e be  támogatási pályázatot – független nemzetközi 
szakértői értékelést kaphat a központ álta l végzett kutatás általános min őségéről és az 
infrastruktúráról. Ezt az értékelést a Bizottság által kinevezett magas szint ű, független nemzetközi 
szakértők végzik. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/339 
 5. TUDOMÁNY A TÁRSADALOMBAN 
Célkitűzés 
A nyitott, hatékony és demokratikus tudásalapú eu rópai társadalom létrehozása érdekében a cél 
ösztönözni a tudományos és techno lógiai törekvéseknek és a kapc solódó kutatási politikáknak az 
európai társadalmi hálóba való harmonikus integrác ióját, a tudományról és technológiáról, valamint 
ezeknek a társadalom és a kultúra egészével  való kapcsolatáról szóló európai szint ű eszmecsere és 
vita ösztönzése által. 
Megközelítés 
A „Tudomány a társadalom ban” a hatodik keretprogramban megkezdett kísérleti munka jelent ős, az 
európai kutatási poli tika megnövekedett célkit űzéseivel arányos kib ővítése és kiterjesztése. 
Az európai társadalmak fejl ődése nagymértékben függ attó l, hogy mekkora kapacitással 
rendelkeznek a tudás létrehozására, kia knázására és terjesztésére, és ebb ől kiindulva mennyire 
képesek folyamatos innovációra. A kutatást, az oktatás és az innovációt magában foglaló 
„tudásháromszög” részeként a tudományos kutatás e bben a tekintetben kulcsszerepet játszik és a 
jövőben is a növekedés, a jólét és a fenntartható fejl ődés egyik motorjaként kell m űködnie. 
L 400/340 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 E cél elérése érdekében rendkívül fontos, hogy sikeres és kiaknázható kutatást eredményez ő társadalmi 
és kulturális környezet jöjjön létre. Ez azt jelenti, hogy figyelembe kell venni a megalapozott társadalmi 
aggodalmakat és szükségleteket, aminek következt ében egy elkötelezettebb és jobban tájékozott 
közvéleménnyel folytatott, fejlettebb demokratikus vita alakulhat ki, kedvez őbbek lehetnek a feltételei a 
tudományos kérdésekkel kapcsolatos kollektív döntéseknek, és a civil társadalom szervezetei számára 
lehetőség nyílik arra, hogy az aggodalmaikat érint ő kutatást kiszervezzék. Ennek keretében kedvez ő 
környezet jön létre a tudományos elhivatottság számára, új lendületet kapnak a kutatási befektetések, és 
ennek nyomán er ősödik a tudás terjesztése, amire a lisszaboni stratégia is épül. A n ők tudományos 
világba való teljes bevonása is e tevékenység céljai közé tartozik.  
A Kapacitások program ezen része ezután egy sor olyan feltétel kidolgozására koncentrál, amelyek 
lehetővé teszik, hogy az ilyen kedvez ő környezet Európában általánosság és ne kivétel legyen. 
Legelőször a társadalmainkat fenyeget ő tudományos szakadék létrejöttének veszélyét kell elhárítani. A 
tudományos szakadék elválasztja a megfelel ő tudáshoz hozzáférni nem képes többséget a tudáshoz 
hozzáférni képes kisebbségt ől, a kutatáspolitikai érdekérvényesítésre nem képeseket az erre képesekt ől. 
Ez a helyzet azt eredményezi, hogy az állampolgárok bizonytalan érzéseket táplálnak a tudományból és 
a technológiából származó lehetséges el őnyökkel, valamint azoknak a nyilvánosság általi ellen őrzésével 
kapcsolatban. Egyrészt szívesen fogadnak még több kutatást a jelenleg problémát jelent ő kérdések 
(betegségek, szennyezés, járványok, munkanélküliség stb.) megoldása és lehetséges hatásaik jöv őbeli 
jobb előrejelzése érdekében. Másrészt a fentiek ellenére gyanakvással tekintenek a tudomány egyes 
felhasználási módjaira és félnek attól, hogy a döntéshozatali folyamatokban esetleg a nyilvánosság 
számára nem látható érdekek játszhatnak szerepet. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/341 
 A tudomány társadalmi integrációjának az elfoga dhatónál is alacsonyabb szintje többek között a 
következő okokra vezethet ő vissza: 
• a közvélemény nem megfelel ő részvétele a prioritások meghatá rozásában és a tudománypolitikai 
irányvonalak kijelölésében, amely lehet ővé tenné a lehetséges ka pcsolódó kockázatokkal és 
következményekkel kapcsolatos szél esebb körben folytatott vitát; 
• bizonyos tudományos eredményekkel kapcsolatos növekv ő fenntartások, az ellen őrzés hiányának 
érzése és az alapvet ő értékek tiszteletben tartásával ka pcsolatos megválaszolatlan kérdések; 
• a tudomány világának a mindennapi gazdasági és  társadalmi valóságtól való érzékelhet ő 
elzártsága; 
• a közpolitikai döntéshozatal során rendelkezésére bocsáto tt tudományos bizonyítékok 
objektivitásának megkérd őjelezése; 
• a nyilvánosság rendelkezésére bocsáto tt tudományos információk nem megfelel ő minősége. 
A kiválasztott megközelítés célja: 
– a stabilabb politikák megalapozásához szükség es szakértelemhez való hozzáférés és a 
szakértelem-érvényesítés mechanizmusainak  nyitottabbá és átláthatóbbá tétele, 
– tájékozódási pontok meghatározása a kutatási er őfeszítéseknek az alapjogokhoz képest 
etikai szempontból kifogástal an megvalósítása érdekében, 
– Európa számára aktívabb szerepvállalás  biztosítása a közös értékek, az egyenl ő esélyek és 
a társadalmi párbeszéd kérdéskörében folytatott világméret ű vitában és ezek 
előmozdításában, 
L 400/342 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 – a tudományos m űveltséggel rendelkez ők és az ezzel nem rendelkez ők közötti szakadék 
áthidalása, a tudományos kultúrára való nyitottság ösztönzése a polgárok közvetlen 
közelében (segítségül híva a városokat, a régiókat, az alapítványokat, a tudományos 
központokat, a múzeumokat, a civil társadalmi szervezeteket stb.), 
– a kutatáspolitikával kapcsolatos társadalmi pá rbeszéd ösztönzése és a civil társadalmi 
szervezetek kutatási tevékenységekbe n való részvételének serkentése, 
– különböző módozatok kidolgozása az európai kutatási és innovációs rendszer irányításának 
javítására, 
– a tudományról és a kutatókról mindenki s zámára – különösen a fiatalok számára – érthet ő 
kép közvetítése, 
– a nők tudományos pályán való el őrehaladásának, valamint szakmai és tudományos 
tehetségük mindenki javára történ ő jobb felhasználásának el őmozdítása, 
– a tudománnyal kapcsolatos kommunikáció me gújítása a nagyobb hatás elérése érdekében 
az új kommunikációs eszközök el őnyben részesítésével, valamint a tudósok és a 
tömegkommunikációs szakemberek szorosabb együttm űködésének el ősegítésével. 
A „Tudomány a társadalomban” végrehajtása a következ őkön keresztül történik: 
• Szakpolitikához kapcsolódó, közvetlenül ebb ől a témából támogatott cs elekvések és kutatás; 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/343 
 • A tagállamok közötti együttm űködés közös célok meghatározásával és a nemzeti gyakorlatok 
megerősítésével, a koordináció nyílt módszerének szellemében; 
• A „Tudomány a társadalomban” témakörrel kapc solatos kérdéseknek a keretprogram egyéb 
részeiben megmutatkozó hatásai el őmozdítása, támogatása és nyomon követése1. A „Tudomány 
a társadalomban” kérdéseinek általános koordi nációját mind a keretprogramban, mind pedig 
egyéb vonatkozó közösségi tevékenységeken belül (pl. az oktatá ssal és a kultúrával 
kapcsolatban) ez a téma biztosítja. 
Három cselekvési irányvonal mentén kell haladni. 
Első cselekvési irányvonal: a tudomány és a társadalom kapcsolatának dinamikusabb irányítása  
• Az európai tudományos rendszer meger ősítése és javítása 
Az innovációs potenciál fenntartására vonatkozóan olyan nagy elvárások fogalmazódtak meg az európai 
tudományos rendszerrel szemben, hogy a társadalomnak nagyobb rálátással kell rendelkeznie annak 
alkotóelemeire, gazdaságára, szabályaira és sz okásaira. Az Európai Kutatási Térség szerepl őivel és 
dinamikájával kapcsolatban három nagy jelent őségű szempont szerepel a programban: 
– az európai szakpolitik ák meghatározása érdekében a tudományos tanácsadás és 
szakértelem felhasználásának javítása és hatásának nyomon követése (beleértve a 
kockázatkezelést is), valamint gyakorlati es zközök és rendszerek (pl. elektronikus 
hálózatok) kidolgozása; 
– a bizalom és az önszabályozás el őmozdítása a tudományos közösségben; 
                                                 
1 Beleértve etikai felülvizsgálati eljárások lefolytatását az „Együttm űködés" egyedi program 
keretében benyújtott, érzékeny kérdéseket érint ő pályázatok esetében. 
L 400/344 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 – az információ terjesztésével kapcsolatos vita ösztönzése, beleértve a tudományos 
eredményekhez való hozzáférést és a tudományos publikációk jöv őjét, valamint figyelembe 
véve a nyilvánosság általi hozzáférés javítására irányuló intézkedéseket is. 
• Szélesebb kör ű kötelezettségvállalás a politikai, tá rsadalmi és etikai kérdések el őrejelzésére 
és tisztázására 
A társadalmi törekvéseket és aggodalmakat, illetve az etikai alapelveket jobban integrálni kell a kutatási 
folyamat egészébe, biztonságosabb és konstruktív abb környezetet hozva létre a kutatók és az egész 
társadalom számára. Az alábbi három vonatkozás kerülhet szóba: 
– szélesebb kör ű részvétel a tudománnyal kapcsolatos kérdésekben; 
– az etikáról és a tudományról a megfelel ő információk birtokában folytatott vita feltételei; 
– a kutatás társadalmi vonatkozásairól a kutatóközösségen belül folytatott vita fokozottabb 
figyelembe vétele. 
• A tudomány és a technológia társadalom ban elfoglalt helyének jobb megértése 
A tudomány és a társadalom közötti kapcsolat megfelel ő politikák segítségével történ ő kezelése 
érdekében ki kell szélesíteni, meg kell szilárd ítani és európai szinten terjeszteni kell a 
tudománytörténet, a tudományos és technológi ai örökség, a tudomá nyszociológia és a 
tudományfilozófia által összegy űjtött ismereteket. Ebb ől a célból az említett tudományágak 
képviselőinek hálózatokat kell létrehozniuk a kutatás  és az európai társadalom és identitás 
építésében a tudomány valós részvételét felfedni  képes vita struktur álása érdekében, külön 
hangsúlyt fektetve a következ őkre: 
– a tudomány, a demokrácia és a jog közötti kapcsolat; 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/345 
 – a tudományos-technológiai etikával kapcsolatos kutatás; 
– a tudomány és a kultúra egymásra hatása; 
– a tudósok szerepe és a róluk alkotott kép; 
– a tudomány nyilvánosság általi megértése és a nyilvános vita el őmozdítása. 
• Az egyetemek változó szerepe 
A munka célja azoknak a megfelel ő reformoknak a támogatása, amelyek képessé teszik az 
egyetemeket az ismeretek létrehozásában, terjeszt ésében és megosztásában rájuk osztott szerep 
teljes körű betöltésére az ipar és a szélesebb értele mben vett társadalom mellett (az egyetemeken 
végzett kutatásokkal kapcsolatos közösségi kezdeményezésekkel összhangban). A hangsúlyt a következőkre kell fektetni: 
– jobb keretfeltételek meghatározása a hatékonyabb egyetemi kutatás érdekében; 
– az üzleti ágazattal megvalósított strukturált partnerségek létrejöttének el őmozdítása az 
egyetemek kutatásmenedzselési kapacitásaira tekintettel; 
– az egyetemek és a szélesebb értelemben vett társadalom közötti tudásmegosztás meger ősítése. 
L 400/346 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Második cselekvési irányvonal:  a potenciál meger ősítése, a horizontok kiszélesítése  
• Nemek és kutatás 
A Bizottság személyzeti munkadokumentumá ban és a Tanács következtetéseiben1 meghatározott 
irányvonalaknak, illetve a Közösség egyéb vona tkozó politikai irányvonalainak megfelel ően a nők 
tudományos kutatásban betöltött szerepének meger ősítése és a kutatás nemekkel kapcsolatos 
dimenzióinak javítása céljából pozitív cselekvése ket tartalmazó keretrendszert kell létrehozni. A 
keretrendszer hátteret ad a pol itikai vitához, a nyomon követéshez,  a koordinációhoz és az alapot 
szolgáltató kutatáshoz. A keretrendszer a következ őket tartalmazza: 
– a nők tudományos kutatásban és a tudományos döntéshozó szervekben betöltött szerepének 
megerősítése; 
– a kutatás nemekkel kapcsolatos dimenziója; 
– a nemek közötti esélyegyenl őség általános érvényesítésének elve a Közösség 
kutatáspolitikájában és programjaiban. 
                                                 
1 „N ők és tudomány: kiválóság és innováció – a nemek közötti egyenl őség a tudományban” – 
SEC(2005) 370; a Tanács következtetései, 2005. április 18. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/347 
 • A fiatalok és a tudomány 
A tevékenységek célja, hogy több, sokféle háttérrel rendelkez ő fiatalt vonzzanak tudományos 
pályára, er ősítsék a generációk közötti kapcso latot és növeljék a tudományos m űveltség általános 
szintjét. Az európai csereprogramok és együttm űködések a tudományok tanításának a fiatalokhoz 
igazított módszerére, a tudományos  tantárgyakat oktató tanárok tá mogatására (fogalmak, oktatási 
segédanyagok), valamint az iskolák és a szakma  közötti kapcsolatok ki építésére koncentrálnak. 
Ezen túlmen ően olyan széles európai hatással rendelkez ő rendezvények is támogathatók, amelyek 
során a példaképnek számító kiváló tudósok és a feltörekv ő fiatal tudósok találkozhatnak 
egymással. Mindezek támogatására olyan kutatás okat kell végezni, amelyek figyelembe veszik a 
társadalmi környezetet és a kulturális értéke ket. Három aspektust kell figyelembe venni: 
– a tudomány formális és informális oktatásának támogatása az iskolákban, valamint 
tudományos központok, múzeumok és egyéb megfelel ő eszközök segítségével; 
– a tudomány oktatása és a tudományos pályafutás közötti kapcsolat meger ősítése; 
– a tudományos oktatásban megjelen ő új módszerekkel kapcsolatos kutatási és koordinációs 
cselekvések. 
L 400/348 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Harmadik cselek vési irányvonal: a tudomány és a társadalom párbeszéde  
A tevékenységek olyan hatékony, kéti rányú kommunikációs csatornák m űködésének el őmozdítását 
célozzák, amelyeken keresztül a közvélemény és a politikai döntéshozók eszmecserét folytathatnak 
a tudományos világgal, a tudományos vilá g pedig a közvéleménnyel. A megközelítés el őnyben 
részesíti a tudósok és a tömegkommunikációs  szakemberek közötti szorosabb együttm űködést és a 
helyes gyakorlat cseréjét, illetve a célcs oportok, azaz a gyerekek és fiatalok, a tudományos 
ismeretterjesztéssel foglalkozó t udósok és a szaksajtó nagyobb mérték ű bevonását. Az er őfeszítések 
középpontjában a következ ők állnak: 
– a sajtó és más médiaszerepl ők megbízható és kell ő időben történ ő tájékoztatása a tudományra 
vonatkozóan; 
– a média és a tudományos közösség közötti szakadék áthidalása érdekében folytatott képzések; 
– a közvéleménynek szánt tudományos rendezvények európai dimenziójának ösztönzése; 
– a tudomány támogatása audiovizuális eszközök segítségével, európai koprodukciókon 
keresztül és a tudománnyal foglalkozó m űsorok forgalmazásával; 
– a kiváló transznacionális kutatással és a tudománnyal kapcsolatos kommunikáció el őmozdítása 
népszerű díjakkal; 
– a tudományról folytatott kölcsönös kommunikációra irányuló kutatás, mind annak módszerei, 
mind eredményei tekintetében, a tudományos világ és a politikai döntéshozók szélesebb közönsége, a médiák és a nagyközönség közötti kölcsönös megértés fokozása érdekében. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/349 
 6. A KUTATÁSI POLITIKÁK KÖV ETKEZETES KIDOLGOZÁSÁNAK 
TÁMOGATÁSA 
Célkitűzés 
A nemzeti és közösségi kutatási politikák haté konyságának és koherenciájának fokozása és az 
egyéb politikákkal való összehangolása, a közfinans zírozású kutatás hatásának és az iparhoz való 
kapcsolódásának javítása, az állami támogatás er ősítése, valamint annak a magánbefektetéseket 
ösztönző hatásának fokozása.  
Megközelítés 
Az ezzel a résszel öss zefüggésben végrehajtott tevékenységek támogatják a kutatási politikák következetes 
kidolgozását, kiegészítik az Együttm űködés program keretében terveze tt koordinációs tevékenységeket, 
továbbá hozzájárulnak a tagállami politikák következetess égének és hatásának ja vítását célzó közösségi 
politikákhoz és kezdeményezésekhez (pl. jog szabályok, ajánlások és iránymutatások). 
E tevékenységek hozzájárulnak a lisszaboni stratégia vé grehajtásához, különösen a kutatásra fordított összeg 
3%-os részarányára vonatkozó célkit űzés megvalósításához azáltal, hogy segítséget nyújtanak a 
tagállamoknak és a Közösségnek a még hatékonyabb kut atási és fejlesztési szakpolitikák kidolgozásához. A 
cél az állami kutatás fejlesztése, az állami kutatás és az ipar közötti kapcsolat javítása, valamint a kutatási 
célú magánbefektetések el ősegítése, különösen a megfelel ő keretfeltételek megteremtésével, valamint az 
állami támogatás er ősítésével és annak a magánbefektetéseket ösztönz ő hatásával. Ez a jobb kutatási 
keretfeltételek megteremtése érdekében a kutatási politikák kiigazíthatóságát , az eszközök szélesebb körének 
mobilizálását, az er őfeszítések nemzeti határokon átnyúló összehangolását és az egyéb politikák 
mobilizálását igényli. 
L 400/350 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Tevékenységek 
Két cselekvési irányvonal mentén kell haladni1: 
Első cselekvési irányvonal: A kutatással összefügg ő közpolitikák és ipari stratégiák, valamint 
hatásaik nyomon követése és elemzése 
A célkitűzés értelmében információkat, bizonyíté kokat és elemzéseket kell biztosítani a 
közpolitikák kidolgozásának, végrehajtásának, érté kelésének és transznacionális koordinációjának 
támogatásához. Ez a következ őket tartalmazza: 
• Információs és hírszerz ő szolgálat (ERAWATCH)  a tényadatokon alapuló kutatási 
szakpolitikai döntéshozatal támogatása és az Európai Kutatási Térség (EKT) megvalósításához 
való hozzájárulás érdekében, a nemzeti és region ális kutatási politikák, kezdeményezések és 
rendszerek természetének, összetev őinek és fejl ődésének jobb megértése biztosításán keresztül. 
Ez magában foglal európai szempontból végze tt rendszeres elemzéseket a kutatáspolitikai 
döntéshozatal számára fontos kérdésekr ől, azaz: a kutatási rendszerek fejl ődését befolyásoló 
tényezőkről és azoknak a politikai és irányítási str uktúrákra gyakorolt hatásáról; a felmerül ő 
kérdésekr ől/kihívásokról és a politikai lehet őségekről; és a tagállamok által az Európai Kutatási 
Térség megvalósítása és a 3%-os cél elérése felé vezet ő úton elért eredmények európai szint ű 
áttekintésér ől. 
                                                 
1 Az európai tudományos rendszer er ősítésére és javítására ir ányuló tevékenységek, mint 
például a tudományos tanácsadással és szakér telemmel kapcsolatos kérdések és a „jobb 
szabályozáshoz” való hozzájárulás témaköre, az egyedi program „Tudomány a társadalomban” cím ű részében szerepelnek. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/351 
 • Az ipari kutatási beruházások nyom on követésére irányuló tevékenység  olyan következetes 
és kiegészít ő információforrás biztosítása érdekében, am ely segíti a közpolitika irányítását és 
lehetővé teszi a vállalatok számára K+F-beruházási stratégiájuk összehasonlító elemzését, 
többek között az uniós gazdas ág kulcsfontosságú ágazataiban . Ebbe beletartoznak a vállalati 
és ágazati szint ű K+F-beruházásokkal kapcsolatos id őszakos eredményértékelések, a 
magánszféra K+F-beruházási tendenciáival kapcsolatos felmérések, a vállalatok K+F-
beruházásokkal kapcsolatos döntése it és gyakorlatát befolyásoló tényez ők elemzése, a gazdasági 
hatások elemzése és a politikai következmények értékelése. 
• A kutatási tevékenységgel és annak a gazda ságra gyakorolt hatásáva l kapcsolatos mutatók 
kidolgozása és elemzése . Ez magában foglalja nemzeti és regionális szint ű, a tudománnyal és a 
technológiával kapcsolatos f őbb adatok és eredményértékelések elkészítését és közzétételét, 
adott esetben hivatalos statisztikai mutatók felhasználásával; a tagállami K+F-rendszerek 
erősségeinek és gyengeségeinek értékelését; és az  EU tudományos és technológiai kutatásban 
elért pozíciójának és teljesítményének elemzését. 
E tevékenységeket a Közös Kutatóközponttal együttm űködésben, valamint tanulmányok 
készítésével és szakért ői csoportok igénybevételéve l kell megvalósítani. 
Második cselekvési irányvonal: A ku tatási politikák összehangolása  
A cél a kutatási politikák  összehangolásának er ősítése az alábbiak révén: 
• a koordináció nyílt módszerének (OMC) végreh ajtását támogató tevékenységek; és 
L 400/352 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 • nemzeti vagy regionális szinten közérdek ű kérdésekkel kapcsolatban megvalósított 
transznacionális együttm űködési kezdeményezések, adott esetben bevonva egyéb érintetteket is 
(beleértve az ipart, az európai szervezetek et és a civil társadalmi szervezeteket). 
E tevékenységek olyan, a kutatással és egyéb vonatkozó politikákkal kapcsolatos közérdek ű kérdéseket 
érintenek, amelyek területén aktív fellépésre van szükség az Európai Kutatási Térség létrehozása és az 
EU 3 %-os kutatásfinanszírozási céljának elérése érdekében. A tevékenységek: hozzájárulnak 
hatékonyabb nemzeti és regionális szakpolitikák ki dolgozásához a kölcsönös tanuláson és a szakért ői 
értékelésen keresztül; bátorítják országcsoportok és régiók olyan területeken megvalósított összehangolt 
vagy közös kezdeményezéseit, amelyek jelent ős transznacionális dimenzióval rendelkeznek vagy 
tovagyűrűző hatásúak; és adott esetben olyan kérdéseket emelnek ki, amelyek közösségi és tagállami 
szinten kiegészít ő és kölcsönösen er ősítő fellépést igényelnek. 
A több ország és régió által megvalósított kezdemén yezések olyan tevékenységekre terjedhetnek ki, 
mint a nemzeti és regionális politikák szakért ői értékelése, tapasztalatok és munkatársak cseréje, 
közösen végzett értékelések és hatásvizsgálat ok, valamint közös kezdeményezések kidolgozása és 
végrehajtása. 
7. NEMZETKÖZI EGYÜTTM ŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEK 
Célkitűzés 
A versenyképessé váláshoz és világviszonylatban vezet ő szerep betöltéséhez az Európai Közösségnek 
erős és következetes nemzetközi tudományos és technológiai politikára van szüksége. A 
keretprogramon belül a különböz ő programok alapján megvalósított nemzetközi cselekvések 
végrehajtására egy átfogó nemzetközi együttm űködési stratégia összefüggésében kerül majd sor. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/353 
 Ennek a nemzetközi politikának három, egymással összefügg ő célkitűzése van: 
– Európa versenyképességének támogatása ha rmadik országokkal fennálló stratégiai 
partnerségeken keresztül a kiválasztott tudományterületeken, valamint a harmadik 
országok legjobb tudósainak ösztönzése arra, hogy Európában és Európával 
együttműködve tevékenykedjenek; 
– a harmadik országbeli partnerekkel való kapc solattartás megkönnyítése  azzal a céllal, hogy 
biztosított legyen a világ má s részein elvégzett kutatá sokhoz való jobb hozzáférés; 
– harmadik országokban felmerül ő vagy globális jelleg ű problémák megoldása kölcsönös 
érdekek és kölcsönös el őnyök alapján. 
L 400/354 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Megközelítés 
A megcélzott harmadik országokkal (a nemzetközi együttm űködésben partner országokkal1) közösen 
végzett, kölcsönös érdekeket szolgáló kutatás prioritást élvez ő területeinek az együttm űködési program 
egyedi nemzetközi együttm űködési cselekvései számára történ ő azonosítása és kijelölése céljából a 
harmadik országok különböz ő régióival már folyamatban lév ő politikai párbeszédet és partnerségi 
hálózatokat javítani kell az említett tevékenységekhez való hozzájárulás, illetve a tevékenységek 
megvalósítása érdekében. A nemzetközi tudományos együttm űködéssel kapcsolatos nemzeti 
tevékenységek következetességét a nemzeti pr ogramok (tagállamok és társult országok) 
koordinációjának támogatásával kell javítani a nemzeti KTF-politikák és tevékenységek többoldalú 
koordinációján keresztül. A keretprogramon belül a harmadik országokkal való együttm űködés 
különösen a következ ő országcsoportokra összpontosul2: 
– a tagjelölt országok;3 
– a mediterrán partnerországok (MPC),  a Nyugat-Balkán országai (WBC)4, valamint a kelet-
európai és közép-ázsiai országok5 (EECA); 
– a fejlődő országok, az érintett ország vagy régi ó egyedi szükségleteire összpontosítva6; 
– a fellendül őben lévő gazdaságok6. 
                                                 
1 Lásd a részvételi szabályokat. 
2 Jelenleg 9 mediterrán partnerország és 6 kele t-európai és közép-ázsiai ország vesz részt az 
európai szomszédságpolitikában. 
3 A társult tagjelölt országokon kívül. 
4 A társult és a potenciális  tagjelölt országokon kívül. 
5 Azerbajdzsán, Belarusz, Grúzia, Kazahsztá n, Kirgiz Köztársaság, Moldova, Oroszország, 
Örményország, Tádzsikisztán, Türkmeni sztán, Ukrajna és Üzbegisztán. 
6 Tudatában annak, hogy Latin-Amerikában mind fejl ődő országok, mind fellendül őben lévő 
gazdaságok megtalálhatók. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/355 
 A témaorientált nemzetközi együttm űködési kutatási cselekvések végrehajtása az „Együttm űködés” 
egyedi program keretében történik. A humán potenciál területén megvalósított nemzetközi cselekvések 
végrehajtása az „Emberek” egyedi program keretében történik. Az „Együttm űködés” program keretébe 
tartozó, nem egy bizonyos egyedi tematikus vagy interdiszciplináris területre összpontosító horizontális 
támogatási cselekvések és intézkedések végrehajtása – és korlátozott számú esetben kiegészítése – 
egyedi, kölcsönös érdek ű együttműködési cselekvések által történik. A különböz ő programokon belüli 
nemzetközi együttm űködési cselekvések átfogó koordinációját koherens megközelítés és az egyéb 
közösségi eszközökkel (pl. IPA, az európai szoms zédságpolitikai eszköz, ALA-rendelet, fejlesztési 
segélyprogramok stb.) való szinergia kialakításának biztosítása érdekében meg kell er ősíteni. Az 
INTAS által a kelet-euró pai és közép-ázsiai országokkal folytatott együttm űködés keretében 
gyűjtött tapasztalatok figyelembevételéve l ebben a programban, valamint az „Együttm űködés” és az 
„Emberek” elnevezés ű programban a folytonosságot biztosító tevékenységek megvalósítására kerül 
sor. 
A teljes keretprogram során a Bizottság  fogja biztosítani a nemzetközi együttm űködési 
tevékenységek összehangolását, beleértve a partnerországokkal, partnerrégiókkal és nemzetközi 
fórumokkal folytatott politikai párbeszédet. 
L 400/356 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Tevékenységek 
A közös megállapodás alapján megvaló suló nemzetközi tudományos együttm űködési politikák 
kidolgozására irányuló f őbb tevékenységek a következ ők: 
• A tudományos és technológiai együttm űködés biregionális összehangolása, beleértve a 
prioritások kit űzését és a tudományos és  technológiai együttm űködési politikák 
meghatározását 
A Közösség által a tudományos és technológiai pr ioritások meghatározása érdekében folytatott 
együttműködést a partnerországokkal és a pa rtnerrégiókkal folytatott széles kör ű politikai 
párbeszédre kell alapozni, azok társadalmi és kultu rális körülményeinek és kutatási kapacitásainak 
figyelembevételével. A tudomá nyos és technológiai együttm űködés érdekében folytatott párbeszéd 
több szinten zajlik, például nemzet közi fórumokon keresztül (a különböz ő ENSZ-egyezmények), 
intézményesített biregionális párbeszédeken keresztül1, beleértve az alábbiakat: Ázsia–Európa 
találkozók (ASEM); Latin-Amerika, karibi térs ég és EU (EU–LAC); a mediterrán és a nyugat-
balkáni partnerségek; EU–AKCS- (afrikai, karibi  és csendes-óceáni) országok, valamint Kelet-
Európa és Közép-Ázsia2, továbbá kétoldalú és többoldalú megállapodások, valamint a tudósok és 
más szociális partnerek informális transzregionális találkozói. 
                                                 
1 A biregionális párbeszéd ebben a kontextusban a tagállamok, az EK és az érintett harmadik 
országok közötti párbeszédet jelenti. 
2 Amelyekbe még beletartozhat a Nemzetközi Tudományos és Technológiai Központ (ISTC) 
és a Tudományos és Technológiai Központ (STCU). 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/357 
 A legmagasabb prioritást a biregi onális/bilaterális párbeszédek er ősítése kapja a nemzetközi 
tudományos és technológiai együttm űködés keretének meghatározása és  kijelölése, valamint a 
közös érdek ű és mindkét félnek hasznos területek köz ös meghatározása érdekében. A tudományos 
és technológiai együttm űködésben az említett párbeszéd és pa rtnerség a leghatékonyabb módja a 
globálisan és kölcsönösen elfogadott célkit űzések elérésének, tekintettel a regionális és országos 
szintű különleges igényekre. Következésképpen a keretprogramban a nemzetközi tudományos és 
technológiai együttm űködést következetesen, az említett párbeszédekb ől és a tudományos és 
technológiai megállapodásokból kialakult integrá lt kutatáspolitikai döntés hozatalon keresztül kell 
irányítani1. 
E kezdeményezéseket speciális nemzetközi együttm űködési tevékenységeken keresztül kell 
megvalósítani, amelyek a tagállamokkal, a tá rsult országokkal és  a nemzetközi együttm űködésben 
partner országokkal folytatott szor os egyeztetés mellett alakítják ki a biregionális párbeszédet. 
A prioritások kit űzése és a tudományos és technológiai együttm űködési politikák meghatározása 
közvetlen és mérhet ő hatással lesz a Kapacitás egyedi pr ogram keretében a nemzetközi tudományos 
és technológiai együttm űködés érdekében el őírt egyéb tevékenységekre: javítja és fejleszti a 
tudományos és technológiai megállapodásokat, el ősegíti a tudományos és technológiai 
együttműködési partnerségeket, és po zitív, szinergiát eredményez ő hatást gyakorol a nemzeti 
politikák és a nemzetközi tudomá nyos és technológiai együttm űködéssel kapcsolatos tevékenységek 
koordinációjára. 
A tudományos és technológiai megállapodások keretén belül, a meghatározott prioritásokkal 
összhangban els őbbséget kap a politikai szint ű cselekvéseket és támogatást érdeml ő, a témákon 
belül végrehajtandó, újonnan felszínre kerül ő összetevők azonosítása. 
                                                 
1 Tekintettel a Közösség érdekeire megá llapodások létesültek az összes jelent ős ipari vagy 
fellendülő gazdaságú partnerrel, illetve majdnem az összes, az európai 
szomszédságpolitikában részt vev ő országgal. 
L 400/358 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Ezen túlmen ően a tudósok részvétele harmadik orszá gok nemzeti kutatási programjaiban lehet ővé 
teszi a tudományos és technológiai megállapodásokban rejl ő lehetőségek teljes kör ű kiaknázását, 
illetve lehet őséget biztosít a tudósoknak a harmadik ors zágok kutatási rendszereinek és kultúrájának 
kölcsönös megismerésére. Ebb ől a célból, kölcsönös érdek és ha sznosság esetén a keretprogram 
fedezi a tagállamok és a társult országok t udósainak a harmadik országok nemzeti kutatási 
programjaiban való részvételét. Az ilyen együttm űködés versenyeztetést követ ően jöhet létre. 
A fent említett párbeszédek, valamint tudományos és technológiai együttm űködési megállapodások 
eredményeként létrejött közös projektek a szükséglete k kielégítésére törekszenek, és a partnerségek, a 
kompetenciák és a finanszírozás vonatkozásában jelent ős méretben valósulnak meg, miközben 
társadalmi és gazdasági hatásuk sem elhanyagolha tó. A projektek kifejezetten a regionális fórumokon a 
tudományos és technológiai politikai párbeszéd keretében meghatározott prioritásokat célozzák meg, és az egyes régiókra, illetve a nemzetközi együttm űködésben partner országok egyes csoportjaira 
vonatkozóan egyedi pályázati felhívások kiírására kerül sor. A párbeszédek eredménye hozzájárul az 
„Együttm űködés” egyedi program különböz ő témaköreiben végrehajtott speciális nemzetközi 
együttműködési cselekvések vonatkozásában a prioritások és a szükségletek meghatározásához. 
• A tudományos és technológiai partnerségek fokozása és fejlesztése érdekében végzett 
kétoldalú koordináció 
A meghatározott prioritások megvalósításának részlete it még ki kell dolgozni  és több érintettet 
(kutatási, ipari, kormányzati és  a civil társadalmat képvisel ő partnerek) tömörít ő, igazságos 
tudományos és technológiai partners ég létrehozásán keresztül a gyakor latba át kell ültetni a kutatási 
kapacitás építése és kutatási cselekvése k érdekében. Ez bizonyult a legmegfelel őbb 
mechanizmusnak a partnerek erejének egymást segít ő mozgósítására. A partnerségekben 
multidiszciplináris megközelítést kell alkalmazni a globális, regionális és/vagy országos szinten 
jelentkező különböz ő szükségletek megfelel ő kezelése érdekében. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/359 
 A tudományos és technológiai part nerségek biregionális irányítás al att, a meghatározott prioritási 
területekkel kapcsolatos politikai ke zdeményezések koordinálásán keresztül m űködnek. A 
partnerségek m űködését az egyes régiók korlátozott számú képvisel őiből álló irányító csoportok 
biztosítják, amelyek – tekintetbe vé ve a lehetséges partnerek érdekeit  és kutatási ka pacitását – az 
érintett régió minden szerepl ője előtt nyitva állnak. A partnerségek el őmozdítják a közös kutatási 
tevékenységeket és a megvalósított együttm űködés hatékonyságáról és ha tásosságáról, valamint a 
jövőbeli szükségletek meghatározásáról fo lytatott állandó politikai párbeszédet. 
• A tagállamok és társult országok nemzetkö zi tudományos és technológiai együttm űködéssel 
kapcsolatos nemzeti politikái és tevé kenységei összehangolásának támogatása 
A Közösség hatékony és eredményes nemzetközi tudományos együttm űködési stratégiájának uniós 
szintű előmozdítása/ösztönzése érdekében, a tudományos és technológiai biregi onális és kétoldalú 
párbeszédeken keresztül vállalt kötelezettségek  megvalósításához elengedhetetlen a nemzeti 
politikák folyamatos összehangolása. 
Az összehangolás er ősíti a tagállamok és a nemzetközi együttm űködésben partner országok között 
folyamatban lév ő kétoldalú tudományos és technológiai együttm űködési kezdeményezések 
hatékonyságát és hatását,  és javítja a meglév ő pozitív szinergiákat. Javítja  továbbá a közösségi és a 
tagállami tudományos és technológiai együttm űködési tevékenységek egymást kiegészít ő jellegét is. 
Ezen túlmen ően, az innovatív programalapú megközelítésekkel és a tagállamok közötti, illetve azok 
részvételével létrejöv ő szorosabb munkakapcsolat kialakításáv al a koordináció tá mogatja a „közös 
látásmód” kialakítását egy következetes eur ópai uniós tudományos és technológiai együttm űködés 
kidolgozása és megvalósítása érdekében. 
 
L 400/360 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 II. melléklet  
Az összeg tájékoztató jelleg ű bontása (millió EUR-ban) 
Kutatási infrastruktúrák1 
 1 715 
A KKV-k javára végzett kutatás 1 336 
A tudás régiói  126 Kutatási potenciál  340 Tudomány a társadalomban  330 A kutatási politikák következetes kidolgozása  70 Nemzetközi együttm űködési tevékenységek  180 
  
ÖSSZESEN 4 097 
 
                                                 
1 Beleértve az Európai Beruházási Banknak a III. mellékletben említett „kockázatmegosztási 
pénzügyi mechanizmus” kialakításához nyújtott, legfeljebb 200 millió EUR összeg ű 
hozzájárulást. A 2007–2010-es id őszakra 100 millió EUR nagyságrend ű, éves részletekre 
bontott kötelezettségvállalásra kerül sor. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/361 
 III. melléklet  
Kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus 
A II. melléklettel összhangban a Közösség támogatást  nyújt (koordinációs és támogatási cselekvés) 
az Európai Beruházási Banknak (EBB) mint kockázat megosztási partnernek a kockázatmegosztási 
pénzügyi mechanizmus tekintetében. A Közö sség és az EBB által társfinanszírozott 
kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus célja a ma gánszektor kutatási, technológiafejlesztési és 
demonstrációs (KTF), valamint innovációs befektetéseinek el őmozdítása Európa egészében. 
A közösségi hozzájárulás növeli a bank kockázatkezel ési kapacitását, és ezzel i. nagyobb volumen ű 
EBB-kölcsön és garancia nyújtását teszi lehet ővé adott kockázati szint mellett, és ii. olyan 
kockázatosabb európai KTF-cselekvé sek finanszírozását is lehet ővé teszi, amelyek ilyen közösségi 
támogatás hiányában nem lennének finanszíro zhatók, és így hozzájárul a piaci hiányosságok 
leküzdéséhez. Céljai a következ ők: 
• hozzáadott érték nyújtása azokon a területeken, ahol  piaci alapon nem biztosítható a szükséges 
finanszírozás; és 
• a magánbefektetéseket fellendít ő katalizátorhatás. 
A kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmushoz  nyújtott közösségi hozzájárulásra vonatkozó 
kötelezettségvállalás a II. mellékletben megha tározott rendelkezésekkel összhangban történik. 
Az EBB a bank alapszabályának, szabályzatának és eljárásainak megfelel ően a nemzetközi 
pénzpiacokról származó kölcsönöket biztosít és ga ranciákat nyújt finanszírozó partnereinek. 
L 400/362 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Az EBB ezt a támogatást „érkezési sorrendben” ha sználja fel a bankon belüli céltartalékképzésre és 
tőkeallokálásra a támogatásra jogosult nagy eu rópai KTF-cselekvésekhez nyújtott kölcsönökkel 
kapcsolatos kockázatok egy részének fedezése érdekében. 
Pénzügyi szempontból végzett értékelése alapján az EBB felméri a pénzügyi kockázat szintjét és 
dönt a céltartalékképzés és a t őkeallokálás értékér ől. 
A kockázatértékelés és a besorolás, valamint a céltartalékképzéssel és a t őkeallokálással 
kapcsolatos, ebb ől következ ő döntések a Bank strukturált pénzügyi mechanizmus keretében 
folytatott rendes eljárásának részét képezi k, amelyet a bank részvényesei jóváhagynak és 
figyelemmel kísérnek, és amely rendszeresen aktua lizálásra és módosításra kerül. Az eljárások a 
közösségi hozzájárulás következtében sem változnak. 
A közösségi költségvetés szempontjából jelentkez ő kockázat azokra az összegekre korlátozódik, 
amelyeket kifizettek, vagy amelyek ki fizetésére kötelezettséget vállal tak. Nem jön létre a közösségi 
költségvetés függ ő kötelezettsége, mivel minden fennmaradó kockázatot az EBB visel. 
A támogatás folyósítására többéves terv alapján és az igények változásának figyelembevételével 
évente kerül sor. A támogatás évente folyósíta ndó összegét a munkaprogram határozza meg az EBB 
által benyújtott tevékenységi jelentés és el őrejelzések alapján. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/363 
 A tagállamokkal folytatott alapos konzultációt követ ően az EBB-vel kötött támogatási 
megállapodásban meg kell határozni azokat a felté teleket, amelyek mellett a Közösségi alapok 
felhasználhatók céltartalékképzésre és t őkeallokálásra. A megállapodás a következ ő feltételeket 
tartalmazza: 
• A közösségi KTF-cselekvések támogathatósága. Eltér ő rendelkezés hiányában a kutatási 
infrastruktúráknak ezen egyedi program keretébe n a Közösség által finanszírozott fejlesztése 
automatikusan támogathatónak min ősül. A társult országokon kívüli egyéb harmadik 
országokban letelepedett jogalanyok is támogatá sra jogosultak, amennyiben részt vesznek a 
hetedik keretprogram közvetett cselekvéseibe n, és költségeik közössé gi finanszírozásra 
jogosultak. Egyéb európai érdek ű kutatási infrastruktúr ák is figyelembe vehet ők. 
 
A kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus valamennyi tagállamban és társult országban 
igénybe vehet ő annak biztosítása érdekében, hogy vala mennyi tagállamban valamennyi jogalany, 
méretétől függetlenül (beleértve a KKV-kat és a kutatószervezeteket , többek között az 
egyetemeket is) részesedhessen ebb ől a támogatásból a támogatható projektekben végzett 
tevékenységei finanszírozása érdekében.  A kereskedelmi jelleg ű innovációs tevékenységek a kockáza tmegosztási pénzügyi mechanizmus 
keretében kizárólag az EBB saját hozzájárulás ának felhasználásán keresztül jogosultak 
támogatásra
. 
• A Szerződés 167. cikke alapján elfogadott [a részvé teli szabályokról szóló] rendeletnek 
megfelelően a megállapodás eljárási  szabályokat is megállap ít az EBB hozzájárulásának 
közösségi felhasználásával kapcsolatos, kell ően indokolt esetekben gyako rolt közösségi vétóra 
vonatkozóan. 
L 400/364 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 • A közösségi támogatás által fedezett pénzügyi ko ckázat mértéke meghatározásának szabályai és 
az a kockázati küszöb, amelyen felül az EBB felhaszn álhatja a közösségi támogatást, valamint a 
megfelelő bevétel megosztása. Az egyes m űveletekhez nyújtott közösségi hozzájárulás nagysága 
az EBB által végzett pénzügyi kockázatértékelést ől függ. A kockázatmegosztási pénzügyi 
mechanizmus keretében végzett legtöbb m űvelet tekintetében a céltartalékképzés és a 
tőkeallokálás teljes összege várhatóan az adott m űvelet névértékének 15–25%-a közé esik. A 
közösségi hozzájárulás teljes céltartalékképzési és a t őkeallokálási összege egyetlen esetben sem 
haladhatja meg a kölcsön vagy garancia névértékének 50%-át. Minden egyes m űvelet esetében 
kockázatmegosztásra kerül sor. 
• Azon feltételek, amelyek mellett a Közösség ellen őrzi az EBB-nek a közösségi hozzájárulással 
kapcsolatos hitel- és garanciam űveleteit, beleértve az EBB finans zírozási partnerein keresztül 
végzett m űveleteket is. 
Az EBB csak olyan m űveletekre használhatja fel a közösségi hozzájárulást, amelyeket ezen egyedi 
program hatálybalépésének id őpontja és 2013. december 31. között hagynak jóvá. 
A közösségi hozzájárulásból ezen id őtartam során keletkez ő kamatokat és jövedelmeket az EBB 
évente jelenti a Bizottságnak, a Bizottság pedig tá jékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot. 
A költségvetési rendelet 18.2 cikkével összhangban ezeket úgy tekintik, mint a kockázatmegosztási 
pénzügyi mechanizmushoz rendelt bevételeket, és a költségvetésben feltüntetik azokat. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/365 
 A keretprogram II. mellékletében említett félid ős értékelést követ ően, a munkaprogram 
elfogadásakor a Bizottság úgy határozhat, hogy ezen  egyedi program „kutatási infrastruktúrák” 
részébe tartozó bármely egyéb közvetett csele kvés céljára csoportosít át a kockázatmegosztási 
pénzügyi mechanizmus keretében fel nem használt és így az EBB-t ől visszakapott bármely 
összeget. A félid ős értékelés magában foglalja a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus 
hatásainak küls ő értékelését is. 
A Bizottság szorosan figyelemmel kíséri a kö zösségi hozzájárulás hatékony felhasználását, 
beleértve a cselekvés sikeres vonatk ozásainak utólagos értékelését is , és rendszeresen jelentést tesz 
a programbizottságnak. A Bizottság ezen túlmen ően a főbb megállapításait rögzíti a kutatási és 
technológiafejlesztési tevékenységekr ől szóló éves jelentésében is, amelyet a Szerz ődés 173. cikke 
értelmében elküld az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. 
 
L 400/366 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 IV. melléklet  
Nem közösségi kutatási programok közös végrehajtása 
Az alábbiakban egy, a nemzeti kutatási programok közös végrehajtására ir ányuló kezdeményezés 
tájékoztató jelleg ű leírása található, amelyre a Szerz ődés 169. cikke alapján külön határozat 
vonatkozhat majd. További kezdeményezések a hetedik keretprogram megvalósítása során 
azonosíthatók és javasolhatók. 
E határozat esetében célzott végrehajtási strukt úrát, valamint a csele kvés végrehajtását lehet ővé 
tévő szervezeti struktúrát és megfelel ő irányító testületeket hoznának létre. A Közösség a II. 
melléklettel összhangban pénzügyi támogatást biztosíthat a kezdeményezés számára a II. mellékletben említett összegig, és az egyes cselekvések természetének megfelel ően megválasztott 
formában aktívan részt vehet végrehajtásukban. 
Az EK-Szerz ődés 169. cikke szerinti kezdeményezés a kutatást folytató KKV-k javára 
A cél egy közös K+F-program elindítása és végr ehajtása a kutatást folytató KKV-k javára annak 
érdekében, hogy javuljon kutatási és innováci ós képességük. Az EURE KA-ra építve a K+F-
program ösztönözni és támogatni fogja a kutatást folytató KKV-k által irányított transznacionális 
K+F-projekteket. Ez a kezdeményezés kiegészíti  a hetedik keretprogram alapján végzett, a KKV-
kat célzó egyéb cselekvéseket. 
A Közösség a kezdeményezés számára pénzügyi tám ogatást biztosít, és a cselekvés szempontjából 
legmegfelel őbb eszközökkel részt vesz megvalósításában. 
 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/367 
 V. melléklet  
A 8. cikk (5) bekezdésével összhangban a Bizottság által nyújtandó információk 
1. A cselekvésekre vonatkozó, az egyes pályázatok  teljes életútjának figyelemmel kísérését 
lehetővé tevő információk, amelyek különösen az  alábbiakra terjednek ki: 
– a benyújtott pályázatok; 
– minden egyes pályázat értékelésének eredményei; 
– támogatási megállapodások; 
– az elvégzett cselekvések. 
2. Az egyes pályázati felhívások eredményeire és a cselekvések végrehajtására vonatkozó 
információk, amelyek különösen az alábbiakra terjednek ki: 
– az egyes felhívások eredménye;  
L 400/368 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 – a támogatási megállapodásokról fo lytatott tárgyalások eredménye; 
– a cselekvések végrehajtása, beleértve a kifizetésekkel kapcsolatos adatokat és a 
cselekvések eredményeit. 
3. A program végrehajtására vonatkozó inform ációk, beleértve a keretprogram, az egyedi 
program és az egyes cselekvések szintjén nyújtandó vonatkozó információkat. 
Ezeket az információkat (különösen a pályázat okra, azok értékelésére és a támogatási 
megállapodásokra vonatkozó információkat) egységes szerkezet ű, elektronikusan olvasható és 
kezelhető formában, az adatok gyors és egyszer ű elemzését lehet ővé tevő IT-alapú információs és 
jelentéstételi rendszeren keresztül hozzáférhet ő módon kell megadni.