1.

Az A. és a B. alrész helyébe a következő szöveg lép: „A. ALRÉSZ ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK 1. SZAKASZ Általános rendelkezések MED.A.001 Az illetékes hatóság E melléklet (MED rész) alkalmazásában az illetékes hatóság: a) a repülőorvosi központok (AeMC) esetében: 1. a repülőorvosi központ fő működési helyeként szolgáló tagállam által kijelölt hatóság; 2. az Ügynökség, ha a repülőorvosi központ székhelye harmadik országban van; b) a repülőorvos-szakértők (AME) esetében: 1. a repülőorvos-szakértő fő működési helyeként szolgáló tagállam által kijelölt hatóság; 2. ha a repülőorvos-szakértő fő működési helye harmadik országban van, az azon tagállam által kijelölt hatóság, amelyhez a repülőorvos-szakértő a repülőorvos-szakértői tanúsítvány kiadására vonatkozó kérelmet benyújtja; c) az általános orvosok (GMP) esetében annak a tagállamnak a kijelölt hatósága, amelynek az általános orvos a tevékenység végzését bejelenti; d) az utaskísérő személyzet egészségügyi alkalmassági vizsgálatát végző foglalkozás-egészségügyi orvosok (OHMP) esetében annak a tagállamnak a kijelölt hatósága, amelynek a foglalkozás-egészségügyi orvos a tevékenység végzését bejelenti. MED.A.005 Alkalmazási kör Ez a melléklet (MED rész) követelményeket határoz meg az alábbiakra vonatkozóan: a) a pilóta-szakszolgálati engedélyhez kapcsolódó, illetve a növendék pilótát megillető jogosultságok gyakorlásához szükséges orvosi minősítés kiállítása, érvényessége, újraérvényesítése és megújítása; b) az utaskísérő személyzet egészségügyi alkalmassága; c) a repülőorvos-szakértők tanúsítványa; d) az általános orvosok és a foglalkozás-egészségügyi orvosok képesítése. MED.A.010 Fogalommeghatározások E melléklet (MED rész) alkalmazásában a következő fogalommeghatározások érvényesek: — »korlátozás«: olyan, az orvosi minősítésen vagy az utaskísérő személyzet orvosi vizsgálati lapján feltüntetett feltétel, amelynek teljesülnie kell a szakszolgálati engedély, illetve az utaskísérő-személyzeti tanúsítvány által biztosított jogosultságok gyakorlása során; — »repülés-egészségügyi vizsgálat«: szemrevételezés, tapintás, kopogtatás, hallgatózás vagy egyéb vizsgálati módok, amelyek célja a szakszolgálati engedély által biztosított jogosultságok gyakorlásához vagy a légiutas-kísérő személyzet biztonsági feladatainak végzéséhez szükséges egészségügyi alkalmasság megállapítása; — »repülés-egészségügyi értékelés«: egy kérelmező egészségügyi alkalmasságának megállapítása, amely az e mellékletben (MED rész) előírtak szerint a kérelmező vizsgálatainak, valamint klinikailag indokolt esetben további vizsgálatoknak és teszteknek a kiértékelésén alapul; — »súlyos«: az orvosi kezelésre szoruló állapotnak egy olyan foka, amelynek következtében a szakszolgálati engedély által biztosított jogosultságok vagy a légiutas-kísérő személyzet biztonsági feladatai biztonságosan nem gyakorolhatók; — »kérelmező«: orvosi minősítést kérelmező vagy azzal rendelkező személy, aki repülés-egészségügyi vizsgálaton vesz részt a szakszolgálati engedély által biztosított jogosultságok gyakorlása vagy a légiutas-kísérő személyzet biztonsági feladatainak végzése céljából; — »kórtörténet«: a múltban előfordult betegségek, sérülések, kezelések vagy egyéb egészségügyi tények leírása vagy nyilvántartása – ideértve az egészségügyi alkalmatlanságot megállapító vizsgálato(ka)t vagy az orvosi minősítés korlátozását –, amely releváns vagy releváns lehet a kérelmező jelenlegi egészségügyi állapotára és repülés-egészségügyi alkalmasságára vonatkozóan; — »engedélyező hatóság«: azon tagállam illetékes hatósága, amely a szakszolgálati engedélyt kiadta, illetve amelyhez a kérelmező a szakszolgálati engedély kiadására vonatkozó kérelmét benyújtotta, illetve – amennyiben az illető még nem kérelmezett szakszolgálati engedélyt – az I. melléklet (FCL rész) FCL.001 része szerinti illetékes hatóság; — »színbiztos«: a kérelmező képessége a légi navigációban alkalmazott színek gyors megkülönböztetésére és a légi közlekedésben használt színes fényjelzések helyes felismerésére; — »vizsgálat«: szemrevételezés, tapintás, kopogtatás, hallgatózás vagy egyéb vizsgálati módok, melyek célja elsősorban egy kór diagnosztizálása; — »jóváhagyott orvosi vélemény«: az engedélyező hatóság által elismert szakorvos(ok) által objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok figyelembevételével alkotott, valamely konkrét esetre vonatkozó vélemény, amelyet szükség szerint légi közlekedési, illetve más szakértőkkel egyeztettek, és amely vonatkozásában indokolt lehet a működési kockázatok értékelése; — »anyagok helytelen használata«: egy vagy több pszichoaktív anyag repülőszemélyzet általi használata oly módon, hogy az külön vagy együtt: a) közvetlen veszélyt jelent az anyag használója számára vagy veszélyezteti mások életét, egészségét vagy jólétét; b) foglalkozási, társadalmi, mentális vagy fizikai problémát vagy rendellenességet okoz vagy azt súlyosbítja; — »pszichoaktív anyagok«: alkohol, opioidok, kannabinoidok, nyugtatók és altatók, kokain, valamint egyéb pszichostimulánsok, hallucinogének és illékony oldószerek, kivéve a kávét és a dohányt; — »fénytörési hiba«: a normál látástól a legrendellenesebb fénytörésű meridián mentén szabványos módszerekkel mért és dioptriában kifejezett eltérés. MED.A.015 Orvosi titoktartás A repülés-egészségügyi vizsgálatba és értékelésbe, valamint a tanúsításba bevont személyeknek mindenkor eleget kell tenniük az orvosi titoktartásra vonatkozó kötelezettségüknek. MED.A.020 Az egészségügyi alkalmasság csökkenése a) A szakszolgálati engedélyes nem gyakorolhatja a szakszolgálati engedély és a kapcsolódó minősítések vagy tanúsítványok által biztosított jogosultságokat, illetve a növendék pilóta nem repülhet egyedül, ha: 1. tudomása van egészségügyi alkalmasságának bárminemű csökkenéséről, amely gátolhatja a szóban forgó jogosultságok biztonságos gyakorlásában; 2. olyan vényköteles vagy nem vényköteles gyógyszert szed vagy alkalmaz, amely őt a vonatkozó engedélyben szereplő jogosultságok biztonságos gyakorlásában akadályozhatja; 3. olyan orvosi, műtéti vagy egyéb kezelésben részesül, amely veszélyeztetheti a vonatkozó szakszolgálati engedély által biztosított jogosultságok biztonságos gyakorlását. b) Továbbá az orvosi minősítéssel rendelkező személynek haladéktalanul repülőorvosi központhoz, repülőorvos-szakértőhöz vagy általános orvoshoz (amelyik alkalmazandó) kell fordulnia a szakszolgálati engedélye által biztosított jogosultságok gyakorlása előtt, ha: 1. operáción vagy más invazív beavatkozáson esett át; 2. valamilyen gyógyszer rendszeres szedésébe kezdett; 3. olyan súlyos személyi sérülést szenvedett, amely alkalmatlanná teszi a hajózó személyzet tagjaként végzendő munkára; 4. olyan súlyos betegségben szenved, amely alkalmatlanná teszi a hajózó személyzet tagjaként végzendő munkára; 5. várandós; 6. kórházba vagy más betegellátó intézménybe utalták; 7. először van szüksége látásjavító szemüvegre vagy kontaktlencsére. c) A b) pontban említett esetekben: 1. az 1. és 2. osztályú orvosi minősítéssel rendelkezőnek repülőorvosi központhoz vagy repülőorvos-szakértőhöz kell fordulnia. Ebben az esetben a repülőorvosi központnak vagy a repülőorvos-szakértőnek meg kell vizsgálnia a minősítéssel rendelkező egészségügyi alkalmasságát, és el kell döntenie, hogy alkalmas-e jogosultságainak újbóli gyakorlására; 2. a könnyű légi járműre érvényes pilóta-szakszolgálati engedéllyel rendelkezőnek repülőorvosi központhoz vagy repülőorvos-szakértőhöz, illetve az orvosi minősítést aláíró általános orvoshoz kell fordulnia. A repülőorvosi központ, a repülőorvos-szakértő, illetve az általános orvos megvizsgálja a szakszolgálati engedélyes egészségügyi alkalmasságát, és eldönti, hogy alkalmas-e jogosultságainak újbóli gyakorlására. d) Ha az utaskísérő személyzet tagjának tudomása van egészségügyi alkalmassága bárminemű csökkenéséről, nem végezhet feladatokat légi járművön, illetve – megfelelő esetben – tartózkodnia kell az utaskísérő-személyzeti tanúsítványából fakadó jogosultságok gyakorlásától abban a mértékben, amely mértékben egészségügyi állapota akadályozza biztonsági feladatai és kötelezettségei végzésben. e) Ezenkívül a b) pont 1–5. alpontjában meghatározott bármely, orvosi kezelésre szoruló állapot fennállása esetén az utaskísérő személyzet tagjának haladéktalanul repülőorvos-szakértőhöz, repülőorvosi központhoz vagy foglalkozás-egészségügyi orvoshoz (amelyik alkalmazandó) kell fordulnia. Ebben az esetben a repülőorvos-szakértő, a repülőorvosi központ, illetve a foglalkozás-egészségügyi orvos megvizsgálja az utaskísérő személyzet tagjának egészségügyi alkalmasságát, és eldönti, hogy alkalmas-e biztonsági feladatai végzésének folytatására. MED.A.025 A repülőorvosi központok, a repülőorvos-szakértők, az általános orvosok és a foglalkozás-egészségügyi orvosok kötelezettségei a) Az ebben a mellékletben (MED rész) előírt repülés-egészségügyi vizsgálatok és repülés-egészségügyi értékelések során a repülőorvosi központ, a repülőorvos-szakértő, az általános orvos és a foglalkozás-egészségügyi orvos köteles: 1. biztosítani, hogy a kérelmezővel nyelvi korlátok nélkül lehessen kommunikálni; 2. tájékoztatni a kérelmezőt a kórtörténetével kapcsolatban tett elégtelen, pontatlan vagy hamis kijelentések következményeiről; 3. értesíteni az engedélyező hatóságot – illetve utaskísérő-személyzeti tanúsítvány birtokosa esetében az illetékes hatóságot –, ha a kérelmező a kórtörténetével kapcsolatban elégtelen, pontatlan vagy hamis kijelentéseket tesz; 4. értesíteni az engedélyező hatóságot, ha a kérelmező a folyamat bármely szakaszában visszavonja az orvosi minősítés iránti kérelmet. b) A repülés-egészségügyi vizsgálatok és értékelések befejezése után a repülőorvosi központ, a repülőorvos-szakértő, az általános orvos és a foglalkozás-egészségügyi orvos köteles: 1. tájékoztatni a kérelmezőt arról, hogy egészségügyileg alkalmasnak találta-e vagy sem, illetve hogy továbbirányította-e az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjéhez, a repülőorvosi központhoz vagy a repülőorvos-szakértőhöz (amelyik alkalmazandó); 2. tájékoztatni a kérelmezőt a repülésoktatásra, a szakszolgálati engedélyből fakadó jogosultságokra, illetve az utaskísérő-személyzeti tanúsítványra vonatkozó esetleges korlátozásokról (amelyik alkalmazandó); 3. tájékoztatni az egészségügyileg alkalmatlanná minősített kérelmezőt arról, hogy jogosult a döntés felülvizsgálatát kérni az illetékes hatóság eljárásainak megfelelően; 4. orvosi minősítésért folyamodók esetében haladéktalanul benyújtani az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjéhez egy aláírt vagy elektronikusan hitelesített jelentést, amely tartalmazza az orvosi minősítés adott osztályához előírt repülés-egészségügyi vizsgálatok és értékelések részletes eredményeit, valamint a kérelem, a vizsgálati lap és az orvosi minősítés egy-egy példányát; 5. tájékoztatni a kérelmezőt az egészségügyi alkalmasságának csökkenése esetén a MED.A.020 pontnak megfelelően rá háruló felelősségről. c) Amennyiben e melléklet (MED rész) alapján kötelező az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjével való konzultáción történő részvétel, a repülőorvosi központ és a repülőorvos-szakértő köteles az illetékes hatóság által meghatározott eljárást követni. d) A repülőorvosi központ, a repülőorvos-szakértő, az általános orvos és a foglalkozás-egészségügyi orvos köteles az e melléklet (MED rész) szerint elvégzett repülés-egészségügyi vizsgálatok és értékelések részleteiről és azok eredményeiről vezetett nyilvántartást legalább tíz évig vagy, ha a nemzeti jog ennél hosszabb időtartamot ír elő, ennél hosszabb ideig megőrizni. e) A repülőorvosi központ, a repülőorvos-szakértő, az általános orvos és a foglalkozás-egészségügyi orvos köteles az összes repülés-egészségügyi adatlapot, vizsgálati lapot és egyéb releváns információt kérésre megküldeni az illetékes hatóság egészségügyi minősítőjének, ha azokra a következő célokból szükség van: 1. orvosi minősítés; 2. felügyeleti funkció. f) A repülőorvosi központ és a repülőorvos-szakértő az ARA.MED.160 pont d) alpontjának megfelelően köteles bevinni az adatokat az Európai Repülés-egészségügyi Adattárba, illetve az Adattárban már meglévő adatokat frissíteni. 2. SZAKASZ Orvosi minősítésekre vonatkozó követelmények MED.A.030 Orvosi minősítések a) Növendék pilóta nem repülhet egyedül, ha nem rendelkezik a vonatkozó szakszolgálati engedélyhez előírt orvosi minősítéssel. b) Az I. melléklet (FCL rész) szerinti szakszolgálati engedély kérelmezőjének az e mellékletnek (MED rész) megfelelően kiállított és a kérelmezett jogosultságoknak megfelelő orvosi minősítéssel kell rendelkeznie. c) A következő jogosultságok gyakorlása során: 1. könnyű légi járműre érvényes pilóta-szakszolgálati engedély (LAPL) esetében a pilótának legalább LAPL orvosi minősítéssel kell rendelkeznie; 2. magánpilóta-szakszolgálati engedély (PPL), vitorlázórepülőgép-pilóta szakszolgálati engedély (SPL) vagy ballonpilóta-szakszolgálati engedély (BPL) esetében a pilótának legalább 2. osztályú érvényes orvosi minősítéssel kell rendelkeznie; 3. SPL vagy a BPL kereskedelmi vitorlázógép- és ballonrepülések esetében a pilótának legalább 2. osztályú érvényes orvosi minősítéssel kell rendelkeznie; 4. kereskedelmi pilóta-szakszolgálati engedély (CPL), többpilótás szakszolgálati engedély (MPL) vagy légitársasági pilóta-szakszolgálati engedély (ATPL) esetében a pilótának 1. osztályú érvényes orvosi minősítéssel kell rendelkeznie. d) Ha a magánpilóta- vagy könnyű légi járművekre érvényes pilóta-szakszolgálati engedély éjszakai repülési jogosítással is kiegészül, az engedély jogosultjának színbiztosnak kell lennie. e) Ha a magánpilóta-szakszolgálati engedély műszerjogosítással vagy repülés közbeni műszerjogosítással is kiegészül, az engedély jogosultját az 1. osztályú orvosi minősítéssel rendelkezők tekintetében előírt rendszerességgel és szabvány szerint tisztahang-audiometriás vizsgálat alá kell vonni. f) A szakszolgálati engedélyes egyszerre csak egy, e melléklet (MED rész) szerint kiállított orvosi minősítéssel rendelkezhet. MED.A.035 Orvosi minősítés iránti kérelem a) Az orvosi minősítés iránti kérelmeket az illetékes hatóság által megállapított formátumban és módon kell benyújtani. b) Az orvosi minősítés kérelmezője a repülőorvosi központ, a repülőorvos-szakértő vagy az általános orvos (amelyik alkalmazandó) rendelkezésére bocsátja a következőket: 1. személyazonosságot igazoló irat; 2. aláírt nyilatkozat: i. az illető kórtörténetére vonatkozó egészségügyi tényekről; ii. arról, hogy az illető korábban kérelmezett-e már orvosi minősítést, illetve korábban végeztek-e már rajta orvosi minősítés kiadásához szükséges vizsgálatokat, és ha igen, ki és milyen eredménnyel; iii. arról, hogy az illetőt korábban minősítették-e egészségügyileg alkalmatlannak, illetve orvosi minősítését valaha felfüggesztették-e vagy visszavonták-e. c) Meglévő orvosi minősítés újraérvényesítésének vagy megújításának kérelmezése esetén a kérelmezőnek a vonatkozó repülés-egészségügyi vizsgálatok előtt be kell mutatnia a legfrissebb orvosi minősítését a repülőorvosi központnak, a repülőorvos-szakértőnek vagy az általános orvosnak (amelyik alkalmazandó). MED.A.040 Orvosi minősítések érvényessége, újraérvényesítése és megújítása a) Orvosi minősítés csak akkor adható ki, érvényesíthető újra, illetve újítható meg, ha a szükséges repülés-egészségügyi vizsgálatok és értékelések (amelyik alkalmazandó) lezárultak, és a kérelmezőt egészségügyileg alkalmasnak minősítették. b) Első kiállítás: 1. 1. osztályú orvosi minősítést repülőorvosi központ állíthat ki. 2. 2. osztályú orvosi minősítést repülőorvosi központ vagy repülőorvos-szakértő állíthat ki. 3. LAPL orvosi minősítést repülőorvosi központ vagy repülőorvos-szakértő állíthat ki. Ilyen engedélyt általános orvos is kiállíthat, ha ez megengedett annak az engedélyező hatóságnak a székhelye szerinti tagállam nemzeti joga szerint, amelyhez az orvosi minősítés iránti kérelmet benyújtották. c) Újraérvényesítés és megújítás 1. 1. és 2. osztályú orvosi minősítés újraérvényesítését vagy megújítását repülőorvosi központ vagy repülőorvos-szakértő végezheti el. 2. LAPL orvosi minősítés újraérvényesítését vagy megújítását repülőorvosi központ vagy repülőorvos-szakértő végezheti el. Ilyen engedélyt általános orvos is újraérvényesíthet vagy megújíthat, ha ez megengedett annak az engedélyező hatóságnak a székhelye szerinti tagállam nemzeti joga szerint, amelyhez az orvosi minősítés iránti kérelmet benyújtották. d) Repülőorvosi központ, repülőorvos-szakértő, illetve általános orvos csak abban az esetben állíthat ki, érvényesíthet újra, illetve újíthat meg orvosi minősítést, ha a következő feltételek közül mindkettő teljesül: 1. a kérelmező rendelkezésre bocsátja a teljes kórtörténetet és – amennyiben a repülőorvosi központ, a repülőorvos-szakértő vagy az általános orvos ezt kéri – a kérelmező orvosa vagy más szakorvos által végzett vizsgálatok és tesztek eredményeit; 2. a repülőorvosi központ, a repülőorvos-szakértő vagy az általános orvos a megfelelő orvosi minősítéshez szükséges vizsgálatok és tesztek alapján elvégezte a repülő-egészségügyi vizsgálatot, és meggyőződött arról, hogy a kérelmező megfelel e melléklet (MED rész) vonatkozó követelményeinek. e) A repülőorvos-szakértő, a repülőorvosi központ vagy továbbirányítás esetén az engedélyező hatóság egészségügyi minősítője – amennyiben ez klinikai vagy járványügyi szempontból indokolt – előírhat a kérelmező számára további orvosi vizsgálatokat és kivizsgálásokat az orvosi minősítés kiadása, újraérvényesítése vagy megújítása előtt. f) Az engedélyező hatóság egészségügyi minősítője kiállíthat, illetve újból kiállíthat orvosi minősítéseket. MED.A.045 Orvosi minősítések érvényessége, újraérvényesítése és megújítása a) Érvényesség 1. Az 1. osztályú orvosi minősítés érvényességi ideje 12 hónap. 2. Az 1. alponttól eltérően, az 1. osztályú orvosi minősítés érvényességi ideje 6 hónap azon szakszolgálati engedélyes esetében, aki: i. részt vesz utasokat szállító egypilótás légi jármű kereskedelmi célú üzemben tartásában, és betöltötte a 40. életévét; ii. betöltötte a 60. életévét. 3. A 2. osztályú orvosi minősítés érvényességi ideje: i. 60 hónap addig, amíg a szakszolgálati engedélyes be nem tölti a 40. életévét. A szakszolgálati engedélyes számára a 40. életév betöltése előtt kiállított orvosi minősítés érvényessége megszűnik, miután az engedélyes betöltötte a 42. életévét; ii. 24 hónap a szakszolgálati engedélyes 40. és 50. életéve között. A szakszolgálati engedélyes számára az 50. életév betöltése előtt kiállított orvosi minősítés érvényessége megszűnik, miután az engedélyes betöltötte az 51. életévét; iii. 12 hónap, miután a szakszolgálati engedélyes betöltötte az 50. életévét. 4. Az LAPL orvosi minősítés érvényességi ideje: i. 60 hónap addig, amíg a szakszolgálati engedélyes be nem tölti a 40. életévét. A szakszolgálati engedélyes számára a 40. életév betöltése előtt kiállított orvosi minősítés érvényessége megszűnik, miután az engedélyes betöltötte a 42. életévét; ii. 24 hónap, miután a szakszolgálati engedélyes betöltötte a 40. életévét. 5. Az orvosi minősítés, valamint az ahhoz kapcsolódó vizsgálat vagy szakorvosi kivizsgálás érvényességi ideje első kiállítás vagy megújítás esetén a repülés-egészségügyi vizsgálat időpontjától számítandó; újraérvényesítés esetén a lejárati időt a korábbi orvosi minősítés lejárati időpontja alapján kell kiszámítani. b) Újraérvényesítés Az orvosi minősítés újraérvényesítéséhez szükséges repülés-egészségügyi vizsgálatokat vagy értékeléseket (amelyik alkalmazandó) legkorábban 45 nappal az orvosi minősítés lejárati időpontja előtt lehet elvégezni. c) Megújítás 1. Ha az orvosi minősítéssel rendelkező nem felel meg a b) pontban foglaltaknak, megújítási vizsgálat vagy értékelés szükséges (amelyik alkalmazandó). 2. 1. és 2. osztályú orvosi minősítés esetén: i. ha az orvosi minősítés kevesebb mint két éve járt le, újraérvényesítési rutinvizsgálatot kell végezni; ii. ha az orvosi minősítés már több mint két éve, de kevesebb mint öt éve járt le, a repülőorvosi központ, illetve a repülőorvos-szakértő csak a kérelmező repülés-egészségügyi adatainak értékelése után végzi el a megújítással kapcsolatos repülés-egészségügyi vizsgálatot; iii. ha az orvosi minősítés már több mint öt éve lejárt, az első kiállításra vonatkozó repülés-egészségügyi vizsgálati követelményeket kell alkalmazni, az alkalmassági vizsgálatnak pedig az újraérvényesítésre vonatkozó követelményeken kell alapulnia. 3. Az LAPL orvosi minősítés esetében a repülőorvosi központnak, a repülőorvos-szakértőnek, illetve az általános orvosnak meg kell vizsgálnia a kérelmező kórtörténetét, és el kell végeznie a MED.B.005 és a MED.B.095 pont szerinti repülés-egészségügyi vizsgálatot és/vagy értékelést (amelyik alkalmazandó). MED.A.046 Orvosi minősítés felfüggesztése és visszavonása a) Orvosi minősítést az engedélyező hatóság függeszthet fel vagy vonhat vissza. b) Az orvosi minősítés felfüggesztése esetén az orvosi minősítéssel rendelkező személynek az engedélyező hatóság kérésére vissza kell juttatnia minősítését a hatósághoz. c) Az orvosi minősítés visszavonása esetén az orvosi minősítéssel rendelkező személynek haladéktalanul vissza kell juttatnia minősítését az engedélyező hatósághoz. MED.A.050 Továbbirányítás a) Amennyiben az 1. vagy 2. osztályú orvosi minősítés kérelmezőjét a MED.B.001 pont értelmében az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjéhez irányítják, a repülőorvosi központnak vagy a repülőorvos-szakértőnek meg kell küldenie az engedélyező hatóság részére a megfelelő orvosi dokumentumokat. b) Amennyiben az LAPL orvosi minősítés kérelmezőjét a MED.B.001 pont értelmében repülőorvos-szakértőhöz vagy repülőorvosi központhoz irányítják, az általános orvosnak meg kell küldenie a repülőorvosi központ vagy a repülőorvos-szakértő részére a megfelelő orvosi dokumentumokat. B. ALRÉSZ PILÓTÁK ORVOSI MINŐSÍTÉSÉRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK 1. SZAKASZ Általános rendelkezések MED.B.001 Az orvosi minősítésekben foglalt korlátozások a) Az 1. és 2. osztályú orvosi minősítésekben foglalt korlátozások 1. Amennyiben a kérelmező nem teljesíti teljes mértékben az adott osztályú orvosi minősítéssel kapcsolatos követelményeket, de feltehetően nem fogja veszélyeztetni az érintett szakszolgálati engedély által biztosított jogosultságok biztonságos gyakorlását, a repülőorvosi központ vagy a repülőorvos-szakértő: i. az 1. osztályú orvosi minősítést kérelmezők esetében a kérelmező egészségügyi alkalmasságára vonatkozó döntést az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjének hatáskörébe utalja, az ebben az alrészben maghatározott módon; ii. azokban az esetekben, amelyekre vonatkozóan ez az alrész nem rendelkezik az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjéhez történő továbbirányításról, felméri, hogy a kérelmező biztonságosan el tudja-e látni feladatait az orvosi minősítésben foglalt egy vagy több korlátozással, és kiállítja az orvosi minősítést a szükséges korlátozás(ok) feltüntetésével; iii. a 2. osztályú orvosi minősítést kérelmezők esetében az ebben az alrészben meghatározottak szerint az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjével egyeztetve felméri, hogy a kérelmező biztonságosan el tudja-e látni feladatait az orvosi minősítésben foglalt egy vagy több korlátozással, és kiállítja az orvosi minősítést a szükséges korlátozás(ok) feltüntetésével. 2. A repülőorvosi központ vagy repülőorvos-szakértő anélkül is újraérvényesítheti vagy megújíthatja az orvosi minősítést, hogy a kérelmezőt az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjéhez irányítaná vagy azzal egyeztetne. b) Az LAPL orvosi minősítésben foglalt korlátozások 1. Ha a kérelmező kórtörténetének alapos tanulmányozása után az általános orvos úgy ítéli meg, hogy az LAPL orvosi minősítést kérelmező nem felel meg teljeskörűen az egészségügyi alkalmassági követelményeknek, repülőorvosi központba vagy repülőorvos-szakértőhöz irányíthatja a kérelmezőt, kivéve, ha a kérelmezőnél mindössze a korrekciós lencse használatára vagy az orvosi minősítés érvényességi idejére vonatkozó korlátozás(ok)at kell megállapítani. 2. Az LAPL orvosi minősítést kérelmező 1. alpont szerinti továbbirányítása esetén a repülőorvosi központ vagy a repülőorvos-szakértő a MED.B.005 és a MED.B.095 pont megfelelő figyelembevételével felméri, hogy a kérelmező biztonságosan el tudja-e látni a feladatait az orvosi minősítésben foglalt egy vagy több korlátozással, és kiállítja az orvosi minősítést a szükséges korlátozás(ok) feltüntetésével. A repülőorvosi központnak, illetve a repülőorvos-szakértőnek mindenkor mérlegelnie kell, hogy a kérelmező számára meg kell-e tiltani az utasok szállítását (OPL, utasok szállítására vonatkozó műveleti korlátozás). 3. Az általános orvos anélkül is újraérvényesítheti vagy megújíthatja az LAPL orvosi minősítést, hogy a kérelmezőt repülőorvosi központhoz vagy repülőorvos-szakértőhöz irányítaná. c) A korlátozások szükségességének mérlegelése során különös figyelmet kell fordítani arra, hogy: 1. a jóváhagyott orvosi vélemény alapján valószínűsíthető-e, hogy különleges körülmények között a kérelmezett szakszolgálati engedélyből fakadó jogosultságok gyakorlása nem veszélyezteti a repülésbiztonságot annak ellenére, hogy a kérelmező (számszerűleg vagy más módon) nem felel meg valamely követelménynek; 2. a kérelmező képessége, szakismerete és tapasztalata összhangban van-e az elvégzendő feladattal. d) Műveleti korlátozások kódjai 1. Többpilótás üzemeltetésre vonatkozó műveleti korlátozás (OML – csak az 1. osztály esetében) i. Ha a CPL, ATPL vagy MPL szakszolgálati engedélyes nem felel meg mindenben az 1. osztályú orvosi minősítésre vonatkozó követelményeknek és ezért őt az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjéhez irányították, a szóban forgó egészségügyi minősítőnek fel kell mérnie, hogy kiadható-e részére az orvosi minősítés OML korlátozással („csak képesített másodpilótaként vagy képesített másodpilótával repülhet”). ii. Az OML korlátozással ellátott orvosi minősítés jogosultja csak akkor vezethet légi járművet többpilótás üzemeltetésben, ha a másik pilóta az adott típusú légi jármű tekintetében teljeskörű képzettséggel rendelkezik, nem vonatkozik rá OML korlátozás, és még nem töltötte be a 60. életévét. iii. Az 1. osztályú orvosi minősítés OML korlátozását első körben kizárólag az engedélyező hatóság egészségügyi minősítője rendelheti el, illetve vonhatja vissza. 2. Biztonsági pilótára vonatkozó műveleti korlátozás (OSL – csak a 2. osztály és az LAPL esetében) i. Az OSL korlátozással ellátott orvosi minősítés jogosultja csak akkor vezethet légi járművet, ha a jármű fedélzetén tartózkodik egy olyan másik pilóta, aki teljeskörű képesítéssel rendelkezik arra, hogy parancsnokpilótaként járjon el az adott osztályú, illetve típusú légi járművön; a légi jármű kétkormányos és a másik pilóta a kormánynál foglal helyet. ii. A 2. osztályú orvosi minősítés OSL korlátozását az engedélyező hatóság egészségügyi minősítője, illetve repülőorvosi központ vagy repülőorvos-szakértő rendelheti el és vonhatja vissza, az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjével történő egyeztetést követően. iii. Az LAPL orvosi minősítés OSL korlátozását az engedélyező hatóság egészségügyi minősítője, repülőorvosi központ vagy repülőorvos-szakértő rendelheti el és vonhatja vissza. 3. Utasok szállítására vonatkozó műveleti korlátozás (OPL – csak a 2. osztály és az LAPL esetében) i. Az OPL korlátozással ellátott orvosi minősítés jogosultja kizárólag olyan légi járművet vezethet, amely nem szállít utasokat. ii. A 2. osztályú orvosi minősítés OPL korlátozását az engedélyező hatóság egészségügyi minősítője, illetve repülőorvosi központ vagy repülőorvos-szakértő rendelheti el és vonhatja vissza, az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjével történő egyeztetést követően. iii. Az LAPL orvosi minősítés OPL korlátozását az engedélyező hatóság egészségügyi minősítője, repülőorvosi központ vagy repülőorvos-szakértő rendelheti el és vonhatja vissza. 4. Pilótára vonatkozó műveleti korlátozás (ORL – csak a 2. osztály és az LAPL esetében) i. Az ORL korlátozással ellátott orvosi minősítés jogosultja kizárólag akkor vezethet légi járművet, ha a következő feltételek közül mindkettő teljesül: A. a jármű fedélzetén tartózkodik egy olyan másik pilóta, aki teljeskörű képesítéssel rendelkezik arra, hogy parancsnokpilótaként járjon el az adott osztályú, illetve típusú légi járművön; a légi jármű kétkormányos és a másik pilóta a kormánynál foglal helyet; B. a légi járművön nem tartózkodik utas. ii. A 2. osztályú orvosi minősítés ORL korlátozását az engedélyező hatóság egészségügyi minősítője, illetve repülőorvosi központ vagy repülőorvos-szakértő rendelheti el és vonhatja vissza, az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjével történő egyeztetést követően. iii. Az LAPL orvosi minősítés ORL korlátozását az engedélyező hatóság egészségügyi minősítője, repülőorvosi központ vagy repülőorvos-szakértő rendelheti el és vonhatja vissza. 5. Meghatározott speciális korlátozás (SSL) Az orvosi minősítés SSL korlátozása esetén fel kell tüntetni a korlátozás leírását. e) Ha a repülésbiztonság biztosításához szükséges, az engedélyező hatóság egészségügyi minősítője, a repülőorvosi központ, a repülőorvos-szakértő vagy az általános orvos (amelyik alkalmazandó) bármilyen egyéb korlátozást elrendelhet az orvosi minősítés jogosultjára. f) Az orvosi minősítésben fel kell tüntetni a jogosultjára elrendelt valamennyi korlátozást. MED.B.005 Általános orvosi követelmények Az orvosi minősítésért folyamodókat a 2. és a 3. szakaszban meghatározott részletes orvosi követelményeknek megfelelően kell megvizsgálni. Ezenkívül alkalmatlannak kell minősíteni azokat a kérelmezőket, akik esetében fennáll az alábbiakban felsorolt, orvosi kezelésre szoruló állapotok valamelyike, amely olyan mértékű funkcionális képességcsökkenést eredményezne, amely akadályozhatja a kérelmezett engedélyben szereplő jogosultságok biztonságos gyakorlását, vagy valószínűsítené, hogy a kérelmező hirtelen képtelenné válik e jogosultságok biztonságos gyakorlására: a) veleszületett vagy szerzett rendellenesség; b) aktív, látens, heveny vagy krónikus betegség vagy munkaképesség-csökkenés; c) seb, sérülés vagy műtéti következmény; d) bármely vényköteles vagy nem vényköteles terápiás, diagnosztikai vagy preventív gyógyszer hatása vagy mellékhatása. 2. SZAKASZ Az 1. és 2. osztályú orvosi minősítésekkel kapcsolatos egészségügyi követelmények MED.B.010 Szív- és érrendszer a) Vizsgálat 1. Standard, 12 elvezetéses nyugalmi elektrokardiogramot (EKG) és jelentést kell készíteni klinikailag indokolt és az alábbi esetekben: i. 1. osztályú orvosi minősítés esetében első vizsgálatkor, majd 30 éves korig 5 évente, 40 éves korig 2 évente, 50 éves korig évente, ezt követően pedig minden újraérvényesítési vagy megújítási vizsgálatkor; ii. 2. osztályú orvosi minősítés esetében első vizsgálatkor, az első vizsgálatkor 40 éves kor felett, majd az első vizsgálatkor 50 éves kor felett, ezt követően pedig 2 évente. 2. Klinikailag indokolt esetben kiterjedt szív- és érrendszeri vizsgálatot kell végezni. 3. 1. osztályú orvosi minősítés esetében kiterjedt szív- és érrendszeri vizsgálatot kell végezni a 65 év feletti első újraérvényesítési vagy megújítási vizsgálatkor, ezt követően pedig 4 évente. 4. 1. osztályú orvosi minősítés esetében első vizsgálatkor, valamint a 40 éves kor elérése utáni első vizsgálat alkalmával meg kell állapítani a szérumban található lipidek, ezen belül a koleszterin szintjét. b) Szív- és érrendszer – Általános követelmények 1. Alkalmatlannak minősül az 1. osztályú orvosi minősítés kérelmezője, ha esetében fennáll az alábbi, orvosi kezelésre szoruló állapotok valamelyike: i. a mellkasi vagy szuprarenális hasi aorta aneurizmája műtét előtt; ii. bármely szívbillentyű súlyos funkcionális vagy tünetekkel járó rendellenessége; iii. szív vagy szív-tüdő átültetés; iv. szimptomatikus hipertrófiás kardiomiopátia. 2. A kérelem további vizsgálata előtt az 1. osztályú orvosi minősítés kérelmezőjét az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjéhez kell irányítani, ha esetében a dokumentált kórtörténet vagy diagnózis szerint fennáll az alábbi, orvosi kezelésre szoruló állapotok valamelyike: i. perifériás artéria betegsége műtét előtt vagy után; ii. a mellkasi vagy szuprarenális hasi aorta aneurizmája műtét után; iii. az infrarenális hasi aorta aneurizmája műtét előtt vagy után; iv. funkcionális szempontból nem jelentős szívbillentyű-rendellenesség; v. szívbillentyűműtét utáni állapot; vi. a szívburok, a szívizom vagy a szívbelhártya rendellenessége; vii. veleszületett szívrendellenesség korrekciós műtét előtt vagy után; viii. bizonytalan eredetű vazovagális ájulás; ix. artériás vagy vénás trombózis; x. tüdőembólia; xi. szisztémás véralvadásgátló kezelést igénylő szív- és érrendszeri állapot. 3. A 2. osztályú orvosi minősítés kérelmezőjét, ha esetében az igazolt diagnózis szerint fennáll az 1. vagy a 2. alpontban meghatározott állapotok valamelyike, alkalmassá minősítése előtt kardiológiai értékelésnek kell alávetni, egyeztetve az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjével. 4. Az 1. vagy a 2. alpontban meghatározott állapotoktól eltérő szívbetegségben szenvedő kérelmezők a kielégítő kardiológiai értékelést követően alkalmassá minősíthetők. c) Vérnyomás 1. A kérelmező vérnyomását minden vizsgálat alkalmával meg kell mérni. 2. Annak a kérelmezőnek, akinek a vérnyomása a normális értékhatárokon kívül esik, további, a szív- és érrendszeri állapotával és a gyógyszerezésével kapcsolatos vizsgálatokon kell részt vennie annak megállapítása céljából, hogy a 3. és a 4. alpont szerint alkalmatlannak tekintendő-e. 3. Alkalmatlannak minősül az 1. osztályú orvosi minősítés kérelmezője, ha esetében fennáll az alábbi, orvosi kezelésre szoruló állapotok valamelyike: i. tünetekkel járó alacsony vérnyomás; ii. vérnyomása – kezelt vagy kezelés nélküli állapotban – vizsgálat esetén következetesen meghaladja a 160 Hgmm szisztolés vagy 95 Hgmm diasztolés értéket. 4. A vérnyomás beállítását célzó gyógyszeres kezelést megkezdett kérelmezőket alkalmatlannak kell minősíteni addig, amíg a súlyos mellékhatások megállapíthatóan meg nem szűnnek. d) Koszorúér-betegség 1. A kérelem további vizsgálata előtt az 1. osztályú orvosi minősítés kérelmezőjét az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjéhez kell irányítani és az iszkémiás szívbetegség kizárása érdekében kardiológiai értékelésnek kell alávetni, ha esetében fennáll az alábbi, orvosi kezelésre szoruló állapotok valamelyike: i. ha esetében iszkémiás szívbetegség gyanítható; ii. ha esetében angina elleni kezelést nem igénylő, tünetekkel nem járó kisebb koszorúér-betegség áll fenn. 2. A kérelem további vizsgálata előtt a 2. osztályú orvosi minősítés kérelmezőjét kielégítő kardiológiai értékelésnek kell alávetni, ha esetében fennáll az 1. alpontban meghatározott, orvosi kezelésre szoruló állapotok valamelyike. 3. Alkalmatlannak minősül a kérelmező, ha esetében fennáll az alábbi, orvosi kezelésre szoruló állapotok valamelyike: i. iszkémiás szívbetegség; ii. tünetekkel járó koszorúér-betegség; iii. gyógyszerrel beállított koszorúér-betegség tünetei. 4. Alkalmatlannak minősül az 1. osztályú orvosi minősítés első kiállításának kérelmezője, ha esetében a kórtörténet vagy a diagnózis szerint fennáll az alábbi, orvosi kezelésre szoruló állapotok valamelyike: i. iszkémiás szívbetegség; ii. szívizominfarktus; iii. koszorúér-betegség miatti revaszkularizáció vagy értágítás. 5. A kérelem további vizsgálata előtt a 2. osztályú orvosi minősítés kérelmezőjét, ha szívizominfarktust vagy koszorúér-betegség miatti műtétet követően tünetmentes, kielégítő kardiológiai értékelésnek kell alávetni, egyeztetve az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjével. Az 1. osztályú orvosi minősítés újraérvényesítésének kérelmezőjét az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjéhez kell irányítani. e) Ritmus- és ingerületvezetési zavarok 1. Alkalmatlannak minősül a kérelmező, ha esetében fennáll az alábbi, orvosi kezelésre szoruló állapotok valamelyike: i. tünetekkel járó sinoatrialis betegség; ii. teljes pitvar-kamrai blokk; iii. a QT-szakasz tünetekkel járó megnyúlása; iv. automatikus beültethető defibrillátor rendszer; v. tachycardia elleni kamrai ritmusszabályozó (pacemaker). 2. A kérelem további vizsgálata előtt az 1. osztályú orvosi minősítést kérelmezőt az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjéhez kell irányítani, ha esetében fennáll a szív bármilyen jelentős ingerületvezetési vagy ritmuszavara, beleértve az alábbiak valamelyikét: i. szupraventrikuláris aritmia, beleértve az időszakos vagy állandósult sinoatrialis működési zavart, a pitvarremegést és/vagy -lebegést és a tünetekkel nem járó sinusleállást; ii. teljes bal Tawara-szárblokk; iii. Mobitz 2. típusú pitvar-kamrai blokk, iv. széles és/vagy keskeny QRS-tachycardia; v. kamrai preexcitáció; vi. QT-szakasz tünetekkel nem járó megnyúlása; vii. elektrokardiográfiával kimutatott Brugada-jel. 3. A kérelem további vizsgálata előtt a 2. osztályú orvosi minősítés kérelmezőjét, ha esetében fennáll a 2. alpontban meghatározott, orvosi kezelésre szoruló állapotok valamelyike, kielégítő kardiológiai értékelésnek kell alávetni, egyeztetve az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjével. 4. A kérelmező minden egyéb rendellenesség hiányában és kielégítő kardiológiai értékelés alapján alkalmassá minősíthető, ha esetében fennáll az alábbi, orvosi kezelésre szoruló állapotok valamelyike: i. inkomplett Tawara-szárblokk; ii. teljes jobb Tawara-szárblokk; iii. stabil bal tengelydeviáció; iv. tünetekkel nem járó sinus bradycardia; v. tünetekkel nem járó sinus tachycardia; vi. tünetekkel nem járó, izolált, egységes kamra feletti vagy kamrai ektópiás komplexek; vii. elsőfokú pitvar-kamrai blokk; viii. Mobitz 1. típusú pitvar-kamrai blokk. 5. Azokat a kérelmezőket, akik esetében a kórtörténet szerint fennáll az alábbi, orvosi kezelésre szoruló állapotok valamelyike, alkalmassá minősítésük előtt kardiológiai értékelésnek kell alávetni: i. ablációs kezelés; ii. ritmusszabályozó (pacemaker) beültetése. Az ilyen, 1. osztályú orvosi minősítést kérelmezőket az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjéhez kell irányítani. Az ilyen, 2. osztályú orvosi minősítést kérelmezőket az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjével egyeztetve kell értékelni. MED.B.015 Légzőrendszer a) Alkalmatlannak minősül a jelentősen csökkent légzésfunkciójú kérelmező. A légzésfunkció helyreállása és kielégítő volta esetén azonban a kérelmező alkalmassá minősíthető. b) Az 1. osztályú orvosi minősítés kérelmezője első vizsgálatkor és klinikailag indokolt esetben légzésfunkciós és morfológiai vizsgálatokon vesz részt. c) A 2. osztályú orvosi minősítés kérelmezője klinikailag indokolt esetben légzésfunkciós és morfológiai vizsgálatokon vesz részt. d) Azokat a kérelmezőket, akik esetében a kórtörténet vagy a diagnózis szerint fennáll az alábbi, orvosi kezelésre szoruló állapotok valamelyike, alkalmassá minősítésük előtt kielégítő légzőszervi értékelésnek kell alávetni: 1. gyógyszeres kezelést igénylő asztma; 2. a légzőrendszer aktív gyulladásos betegsége; 3. aktív szarkoidózis; 4. légmell; 5. alvási apnoé szindróma; 6. nagy mellkasi műtét; 7. tüdőműtét, 8. krónikus obstruktív légúti betegség. A kérelem további vizsgálata előtt a kérelmezőt kielégítő kardiológiai értékelésnek kell alávetni, ha esetében az igazolt diagnózis szerint fennáll a 3. és az 5. alpontban meghatározott, orvosi kezelésre szoruló állapotok valamelyike. e) Repülés-egészségügyi értékelés 1. Az 1. osztályú orvosi minősítés kérelmezőjét az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjéhez kell irányítani, ha esetében fennáll a fenti d) pontban meghatározott, orvosi kezelésre szoruló állapotok valamelyike. 2. A 2. osztályú orvosi minősítés kérelmezőjét az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjével egyeztetve kell értékelni, ha esetében fennáll a fenti d) pontban meghatározott, orvosi kezelésre szoruló állapotok valamelyike. f) Az 1. osztályú orvosi minősítés kérelmezője, ha esetében tüdőfél-eltávolítást végeztek, alkalmatlannak minősül. MED.B.020 Emésztőrendszer a) Alkalmatlannak minősül a kérelmező, ha esetében az emésztőtraktus vagy annak függelékei bármely részében betegség vagy műtéti beavatkozás bármilyen következménye mutatkozik, amely repülés során képességkorlátozó hatású lehet, különös tekintettel a szűkület vagy kompresszió okozta bárminemű akadályozottságra. b) Alkalmatlannak minősül a kérelmező, ha olyan sérve van, amely esetleg képességeket korlátozó tünetekhez vezethet. c) Azok a kérelmezők, akik a gasztrointesztinális rendszer bármely alábbi zavarában szenvednek, eredményes kezelés vagy műtétet követő teljes felépülés után kielégítő gasztrointesztinális értékelés alapján alkalmasnak minősíthetők: 1. gyógyszeres kezelést igénylő, visszatérő emésztési zavar; 2. hasnyálmirigy-gyulladás; 3. tünetekkel járó epekövesség; 4. a klinikai diagnózis vagy a dokumentált kórtörténet szerinti krónikus gyulladásos bélbetegség; 5. az emésztőtraktust vagy annak függelékeit érintő műtéti beavatkozás utáni állapot, beleértve a fenti szervek teljes vagy részleges kimetszését vagy elmozdítását. d) Repülés-egészségügyi értékelés 1. Az 1. osztályú orvosi minősítés kérelmezőjét az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjéhez kell irányítani, ha esetében a diagnózis szerint fennáll a c) pont 2., 4. és 5. alpontjában meghatározott, orvosi kezelésre szoruló állapotok valamelyike. 2. A 2. osztályú orvosi minősítés kérelmezőjének egészségügyi alkalmasságát az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjével egyeztetve kell értékelni, ha esetében a diagnózis szerint fennáll a c) pont 2. alpontjában meghatározott, orvosi kezelésre szoruló állapot. MED.B.025 Anyagcsere- és endokrin rendszer a) Az anyagcsere-, táplálkozási vagy endokrin működési zavarban szenvedő kérelmező az orvosi kezelésre szoruló állapot igazolt stabilitása esetén és kielégítő repülés-egészségügyi értékelés alapján alkalmassá minősíthető. b) Cukorbetegség 1. Az inzulint igénylő cukorbeteg kérelmező egészségügyileg alkalmatlannak minősül. 2. Az inzulint nem igénylő cukorbetegségben szenvedő kérelmező alkalmatlannak minősül, kivéve, ha igazolható, hogy a vércukorszint kontrollját elérték és az stabil. c) Repülés-egészségügyi értékelés 1. Az 1. osztályú orvosi minősítés kérelmezőjét az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjéhez kell irányítani, ha esetében a vércukorszint kontrollja érdekében inzulintól eltérő gyógyszer alkalmazása szükséges. 2. A 2. osztályú orvosi minősítés kérelmezőjének egészségügyi alkalmasságát az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjével egyeztetve kell értékelni, ha esetében a vércukorszint kontrollja érdekében inzulintól eltérő gyógyszer alkalmazása szükséges. MED.B.030 Hematológia a) Az 1. osztályú orvosi minősítés kérelmezőjének minden egyes repülés-egészségügyi vizsgálat során hemoglobinvizsgálaton kell részt vennie. b) Az orvosi kezelésre szoruló hematológiai állapottól szenvedő kérelmező kielégítő repülés-egészségügyi értékelés alapján alkalmassá minősíthető. c) Az 1. osztályú orvosi minősítés kérelmezőjét az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjéhez kell irányítani, ha esetében fennáll az alábbi, orvosi kezelésre szoruló hematológiai állapotok valamelyike: 1. hemoglobinnal kapcsolatos rendellenesség, ideértve egyebek közt a vérszegénységet, az eritrocitózist és a hemoglobinopátiát; 2. jelentős nyirokszervi megnagyobbodás; 3. lépmegnagyobbodás, 4. alvadási, vérzéses vagy trombózisos zavar; 5. leukémia. d) A 2. osztályú orvosi minősítés kérelmezőjének egészségügyi alkalmasságát az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjével egyeztetve kell értékelni, ha esetében fennáll a c) pont 4. vagy 5. alpontjában meghatározott, orvosi kezelésre szoruló hematológiai állapotok valamelyike. MED.B.035 Genitourinális szervek a) Minden repülés-egészségügyi vizsgálat során vizeletelemzést is kell végezni. Alkalmatlannak kell minősíteni a kérelmezőt, ha esetében a vizelet rendellenes, patológiásnak ítélt elemet tartalmaz, amely olyan mértékű funkcionális képességcsökkenést eredményezne, amely akadályozhatja a kérelmezett engedélyben szereplő jogosultságok biztonságos gyakorlását, vagy valószínűsítené, hogy a kérelmező hirtelen képtelenné válik e jogosultságok biztonságos gyakorlására. b) Alkalmatlannak minősül a kérelmező, ha esetében a genitourinális szervek vagy azok függelékei bármely részében betegség vagy műtéti eljárás bármilyen következménye mutatkozik, amely képességkorlátozó hatású lehet, különös tekintettel a szűkület vagy kompresszió okozta bárminemű akadályozottságra. c) Adott esetben kielégítő genitourinális vizsgálat alapján alkalmassá minősíthető az a kérelmező, akinek esetében a diagnózis vagy a kórtörténet szerint az alábbiak állnak fenn (amelyik alkalmazandó): 1. vesebetegség; 2. egy vagy több húgyúti kő, vagy a kórtörténetben szereplő veseköves görcs. d) Alkalmatlannak minősül az a kérelmező, aki a genitourinális szerveket vagy azok függelékeit érintő nagy műtéti beavatkozáson esett át, beleértve a fenti szervek teljes vagy részleges eltávolítását vagy megkerülését. Ugyanakkor az ilyen kérelmező a teljes felépülését követően alkalmasnak minősíthető. e) A c) és a d) pontban említett, 1. osztályú orvosi minősítés kérelmezőjét az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjéhez kell irányítani. MED.B.040 Fertőző betegségek a) Alkalmatlannak minősül az a kérelmező, akinél a klinikai diagnózis vagy a kórtörténet szerint olyan fertőző betegség áll fenn, amely akadályozhatja az engedélyben szereplő jogosultságok biztonságos gyakorlását. b) A HIV-pozitív kérelmező kielégítő repülés-egészségügyi értékelés alapján alkalmassá minősíthető. Az ilyen, 1. osztályú orvosi minősítést kérelmezőket az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjéhez kell irányítani. MED.B.045 Szülészet és nőgyógyászat a) Jelentős nőgyógyászati műtéten átesett kérelmező egészségügyileg alkalmatlannak minősül. Ugyanakkor az ilyen kérelmező a teljes felépülését követően alkalmasnak minősíthető. b) Várandósság 1. Várandósság esetén a kérelmező kizárólag a várandósság 26. hetének végéig gyakorolhatja jogosultságait, de kizárólag abban az esetben, ha a repülőorvosi központ vagy a repülőorvos-szakértő úgy ítéli meg, hogy a kérelmező alkalmas jogosultságainak gyakorlására. 2. A várandós 1. osztályú orvosi minősítés birtokosára az OML korlátozás vonatkozik. Ebben az esetben a MED.B.001 pont sérelme nélkül az OML korlátozást a repülőorvosi központ vagy a repülőorvos-szakértő írhatja elő és oldhatja fel. 3. A kérelmező a várandósság végét követő teljes felépülést követően folytathatja jogosultságai gyakorlását. MED.B.050 Csont- és izomrendszer a) Alkalmatlannak minősül az a kérelmező, aki nem rendelkezik elegendő ülésmagassággal, kéz- és lábhosszal és izomerővel az engedélyben szereplő jogosultságok biztonságos gyakorlásához. Ugyanakkor, ha a kérelmező elegendő ülésmagassággal, kéz- és lábhosszal és izomerővel rendelkezik ahhoz, hogy egy bizonyos járműtípuson biztonságosan gyakorolja a jogosultságait – és ez szükség szerint egészségügyi célú repülési vagy repülésszimulátoros teszten bizonyítható –, a kérelmező alkalmasnak minősíthető és jogosultságait ennek megfelelően kell korlátozni. b) Alkalmatlannak minősül az a kérelmező, aki nem tudja kielégítő módon funkcionálisan használni csont- és izomrendszerét annak érdekében, hogy képes legyen a szakszolgálati engedélyben szereplő jogosultságok biztonságos gyakorlására. Ugyanakkor, ha a kérelmező kielégítő módon tudja funkcionálisan használni csont- és izomrendszerét ahhoz, hogy egy bizonyos járműtípuson biztonságosan gyakorolja a jogosultságait – és ez szükség szerint egészségügyi célú repülési vagy repülésszimulátoros teszten bizonyítható –, a kérelmező alkalmasnak minősíthető és jogosultságait ennek megfelelően kell korlátozni. c) Ha bármilyen kétség merül fel az a) és a b) pontban említett értékelésekkel összefüggésben, az 1. osztályú orvosi minősítés kérelmezőjét az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjéhez kell irányítani, a 2. osztályú orvosi minősítés kérelmezőjét az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjével egyeztetve kell értékelni. MED.B.055 Mentális egészség a) Az első 1. osztályú repülés-egészségügyi vizsgálat részét képezi az átfogó mentális egészségügyi értékelés. b) Az első 1. osztályú repülés-egészségügyi vizsgálat részét képezi a kábítószer- és alkoholvizsgálat. c) A kérelmező, ha alkohol vagy pszichoaktív anyagok fogyasztása vagy helytelen használata miatt mentális vagy magatartási zavarban szenved, a felépülésig és a szerhasználattól való mentességig, valamint az eredményes kezelést követő kielégítő pszichiátriai értékelés elvégzéséig alkalmatlannak minősül. d) Azokat a kérelmezőket, akik esetében a klinikai diagnózis vagy a dokumentált kórtörténet szerint fennáll az alábbi pszichiátriai, orvosi kezelésre szoruló állapotok valamelyike, alkalmassá minősítésük előtt kielégítő pszichiátriai értékelésnek kell alávetni: 1. hangulatzavar; 2. neurotikus zavar; 3. személyiségzavar; 4. mentális vagy magatartási zavar, 5. pszichoaktív anyagok helytelen használata. e) Egészségügyileg alkalmatlannak minősül a kérelmező, ha dokumentált kórtörténete szerint egy vagy több alkalommal megkísérelt szándékosan kárt tenni önmagában vagy öngyilkosságot elkövetni. Ugyanakkor az ilyen kérelmező a kielégítő pszichiátriai értékelését követően alkalmasnak minősíthető. f) Repülés-egészségügyi értékelés 1. Az 1. osztályú orvosi minősítés kérelmezőjét az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjéhez kell irányítani, ha esetében fennáll a c), d) vagy e) pontban meghatározott állapotok valamelyike. 2. A 2. osztályú orvosi minősítés kérelmezőjének egészségügyi alkalmasságát az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjével egyeztetve kell értékelni, ha esetében fennáll a c), d) vagy e) pontban meghatározott, orvosi kezelésre szoruló állapotok valamelyike. g) Alkalmatlannak minősül a kérelmező, ha esetében a dokumentált kórtörténet vagy a klinikai diagnózis szerint skizofrénia, skizotípiás vagy delúzív rendellenesség áll fenn. MED.B.065 Neurológia a) Alkalmatlannak minősül a kérelmező, ha esetében a klinikai diagnózis vagy a dokumentált kórtörténet szerint fennáll az alábbi, orvosi kezelésre szoruló állapotok valamelyike: 1. epilepszia, kivéve a b) pont 1. és 2. alpontjában említett eseteket; 2. bizonytalan eredetű tudatzavar visszatérő epizódjai. b) Azokat a kérelmezőket, akik esetében a klinikai diagnózis vagy a dokumentált kórtörténet szerint fennáll az alábbi, orvosi kezelésre szoruló állapotok valamelyike, alkalmassá minősítésük előtt további értékelésnek kell alávetni: 1. epilepszia, ötéves kor utáni előfordulás nélkül; 2. epilepszia, az utolsó több mint 10 évben előfordulás és mindennemű kezelés nélkül; 3. epileptiform EEG-rendellenességek és gócos lassú hullámok; 4. progresszív vagy nem progresszív idegrendszeri betegség; 5. a központi vagy környéki idegrendszer gyulladásos megbetegedései; 6. migrén; 7. bizonytalan eredetű tudatzavar egyszeri epizódja; 8. fejsérülést követő eszméletvesztés; 9. penetráló agysérülés; 10. gerincvelő vagy környéki ideg károsodása; 11. az idegrendszer érrendszeri elégtelenségek – amelyek lehetnek bevérzéses és iszkémiás események is – miatt bekövetkező zavarai. Az 1. osztályú orvosi minősítést kérelmezőket az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjéhez kell irányítani. A 2. osztályú orvosi minősítést kérelmezők egészségügyi alkalmasságát az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjével egyeztetve kell értékelni. MED.B.070 Látórendszer a) Vizsgálat 1. 1. osztályú orvosi minősítés esetében: i. az első vizsgálat részét képezi az átfogó szemvizsgálat, amelyet a szem fénytörésétől és funkcionális teljesítményétől függően minden klinikailag indokolt esetben és rendszeresen el kell végezni. ii. minden újraérvényesítési és megújítási vizsgálatnak részét képezi a szem rutinvizsgálata. 2. 2. osztályú orvosi minősítés esetében: i. az első, illetve minden újraérvényesítési és megújítási vizsgálatnak részét képezi a szem rutinvizsgálata. ii. klinikailag indokolt esetben átfogó szemvizsgálatot kell végezni. b) Látásélesség 1. 1. osztályú orvosi minősítés esetében: i. A távoli látásélesség előírt értéke, korrekcióval vagy anélkül 6/9 (0,7) vagy ennél jobb mindkét szemen külön-külön, a két szem látásélessége pedig együttesen 6/6 (1,0) vagy ennél jobb. ii. Az első vizsgálatkor alkalmatlannak minősül a kérelmező, ha egyik szemének látásélessége az előírásos érték alatt van. iii. Az újraérvényesítési vagy megújítási vizsgálatkor – a b) pont 1. alpontja i. alpontjának sérelme nélkül – az egyik szemen az előírásos érték alatt lévő látásélességgel rendelkező vagy szerzett félszeműségben szenvedő kérelmezőt az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjéhez kell irányítani, és kielégítő szemészeti vizsgálat alapján alkalmasnak lehet minősíteni. 2. 2. osztályú orvosi minősítés esetében: i. A távoli látásélesség előírt értéke, korrekcióval vagy anélkül 6/12 (0,5) vagy ennél jobb mindkét szemen külön-külön, a két szem látásélessége pedig együttesen 6/9 (0,7) vagy ennél jobb. ii. A b) pont 2. alpontja i. alpontjának sérelme nélkül a kérelmező, ha esetében az egyik szem látásélessége elmarad az előírttól vagy félszeműségben szenved, kielégítő szemészeti értékelés alapján alkalmassá minősíthető, az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjével történő egyeztetést követően. 3. A kérelmezőnek képesnek kell lennie az N5-ös vagy ezzel egyenértékű táblát 30–50 cm-es távolságról, valamint az N14-es vagy ezzel egyenértékű táblát 100 cm-es távolságról elolvasni, ha szükséges, korrekcióval. c) Fénytörési hiba és anizometrópia 1. A fénytörési hibában vagy anizometrópiában szenvedő kérelmező kielégítő szemészeti értékelés alapján alkalmassá minősíthető. 2. A c) pont 1. alpontjának sérelme nélkül az 1. osztályú orvosi minősítés kérelmezőjét az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjéhez kell irányítani és kielégítő szemészeti vizsgálat alapján alkalmasnak lehet minősíteni, ha esetében fennáll az alábbi, orvosi kezelésre szoruló állapotok valamelyike: i. – 6,0 dioptriát meghaladó rövidlátás; ii. 2,0 dioptriát meghaladó asztigmia; iii. 2,0 dioptriát meghaladó anizometrópia. 3. A c) pont 1. alpontjának sérelme nélkül a + 5,0 dioptriát meghaladó távollátással rendelkező, 1. osztályú orvosi minősítésért folyamodó kérelmezőt az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjéhez kell irányítani és kielégítő szemészeti vizsgálat alapján alkalmasnak lehet minősíteni, feltéve, hogy megfelelő fúziós képesség, belső szemnyomás és külső szögek jellemzik, és nem igazolható semmilyen súlyos betegség megléte. A b) pont 1. alpontja i. alpontjának sérelme nélkül a korrigált látásélesség előírt értéke 6/6 vagy ennél jobb mindkét szemen. 4. Szemész szakorvos által végzett kielégítő vizsgálat alapján alkalmassá minősíthető az a kérelmező, akinek esetében a klinikai diagnózis szerint keratoconus áll fenn. Az ilyen, 1. osztályú orvosi minősítést kérelmezőket az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjéhez kell irányítani. d) Binokuláris funkció 1. Alkalmatlannak minősül az 1. osztályú orvosi minősítés kérelmezője, ha nem rendelkezik normál binokuláris funkcióval és ez az orvosi kezelésre szoruló állapot akadályozhatja az engedélyben szereplő jogosultságok biztonságos gyakorlását, figyelembe véve a megfelelő korrekciós intézkedéseket, adott esetben. 2. Alkalmatlannak minősül a kérelmező, ha esetében kettőslátás áll fenn. e) Látótér Alkalmatlannak minősül az 1. osztályú orvosi minősítés kérelmezője, ha nem rendelkezik normál látótérrel és ez az orvosi kezelésre szoruló állapot akadályozhatja az engedélyben szereplő jogosultságok biztonságos gyakorlását, figyelembe véve a megfelelő korrekciós intézkedéseket, adott esetben. f) Szemészeti műtét Szemészeti műtéten átesett kérelmező egészségügyileg alkalmatlannak minősül. Ugyanakkor az ilyen kérelmező látásfunkcióinak teljes visszanyerését követően és kielégítő szemészeti értékelés alapján alkalmassá minősíthető. g) Szemüveg és kontaktlencse 1. Amennyiben a kielégítő látásfunkció csak korrekcióval érhető el, a szemüvegnek vagy kontaktlencsének optimális látásfunkciót kell biztosítania, valamint jól tolerálhatónak és légi közlekedési célra alkalmasnak kell lennie. 2. A vonatkozó engedély(ek)ben szereplő jogosultságok gyakorlása során a látásra vonatkozó követelmények teljesítéséhez legfeljebb egy szemüveg alkalmazható. 3. Távolra látáshoz a vonatkozó engedély(ek)ben szereplő jogosultságok gyakorlása során szemüveget vagy kontaktlencsét kell viselni. 4. Közelre látáshoz a vonatkozó engedély(ek)ben szereplő jogosultságok gyakorlása során olvasószemüveget kell készenlétben tartani. 5. A vonatkozó engedély(ek)ben szereplő jogosultságok gyakorlása során azonnali használatra alkalmas, távolra vagy közelre látáshoz alkalmas (amelyik alkalmazandó), hasonló korrekciós tartalékszemüveget kell készenlétben tartani. 6. A vonatkozó engedély(ek)ben szereplő jogosultságok gyakorlása során kontaktlencse viselése esetén a lencsének a távolra látást kell szolgálnia, valamint monofokálisnak, nem színezettnek és jól tolerálhatónak kell lennie. 7. A nagy fénytörési hibával rendelkező kérelmezőnek kontaktlencsét vagy magas törésmutatójú szemüveglencsét kell alkalmaznia. 8. Ortokeratológiai kontaktlencsék nem használhatók. MED.B.075 Színlátás a) Alkalmatlannak minősül az a kérelmező, aki nem képes azonnal felismerni az engedélyben szereplő jogosultságok biztonságos gyakorlásához szükséges színeket. b) Vizsgálat és értékelés 1. A kérelmezőnek az orvosi minősítés első kiállításakor át kell esnie az Ishihara-teszten. A teszten megfelelt kérelmező alkalmasnak minősíthető. 2. 1. osztályú orvosi minősítés esetében: i. Az Ishihara-tesztet nem teljesítő kérelmezőt az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjéhez kell irányítani és további színfelismerési vizsgálaton kell részt vennie annak megállapítása érdekében, hogy színbiztos-e. ii. A kérelmezőnek normál trikromát színlátással kell rendelkeznie vagy színbiztosnak kell lennie. iii. A további színfelismerési vizsgálatot nem teljesítő kérelmező alkalmatlannak minősül. 3. 2. osztályú orvosi minősítés esetében: i. Az Ishihara-tesztet nem teljesítő kérelmezőnek további színfelismerési vizsgálaton kell részt vennie annak megállapítása érdekében, hogy színbiztos-e. ii. A színeket kielégítően felismerni nem képes kérelmező számára a vonatkozó engedélyben szereplő jogosultságok gyakorlását nappali munkavégzésre kell korlátozni. MED.B.080 Fül-orr-gégészet (ENT) a) Vizsgálat 1. A kérelmező hallása minden vizsgálat alkalmával vizsgálandó. i. Az 1. osztályú orvosi minősítés esetében és a 2. osztályú orvosi minősítés esetében, amennyiben az engedélyt műszerjogosítással vagy repülés közbeni műszerjogosítással kívánják kiegészíteni, a hallást tisztahang-audiometriával kell vizsgálni az első vizsgálat alkalmával, majd 5 évente, amíg a szakszolgálati engedélyes be nem tölti a 40. életévét, és ezt követően 2 évente. ii. Tisztahang-audiométerrel vizsgálva az első alkalommal kérelmezőnél a halláscsökkenés az 500, 1 000 vagy 2 000 Hz frekvenciák egyikén sem lehet 35 dB-nél nagyobb, vagy 3 000 Hz-en 50 dB-nél nagyobb egyik fül tekintetében sem. Az újraérvényesítést vagy megújítást kérelmezőnek, ha esetében ennél nagyobb halláscsökkenés áll fenn, bizonyítania kell kielégítő funkcionális hallóképességét. 2. Az 1. osztályú orvosi minősítés első kiadásakor, ezt követően pedig klinikailag indokolt esetben, rendszeresen el kell végezni a fül, az orr és a torok átfogó vizsgálatát. b) A kérelmezőt, ha esetében fennáll az alábbi, orvosi kezelésre szoruló állapotok valamelyike, további vizsgálatnak kell alávetni annak megállapítása érdekében, hogy állapota nem akadályozza-e az engedély(ek)ben szereplő jogosultságok biztonságos gyakorlását: 1. nagyothallás; 2. a belső vagy középfület érintő aktív kóros folyamat; 3. egyik vagy mindkét dobhártya nem gyógyult perforációja vagy működési zavara; 4. a fülkürt diszfunkciója; 5. az egyensúlyszerv működésének zavara; 6. az orrjáratok jelentős szűkülete; 7. orrmelléküreg-működési zavar; 8. a szájüreg vagy a felső légutak súlyos deformitása vagy jelentős fertőzése; 9. a beszéd vagy a hangképzés jelentős zavara, 10. a belső vagy középfület érintő sebészeti beavatkozás következménye. c) Repülés-egészségügyi értékelés 1. Az 1. osztályú orvosi minősítés kérelmezőjét az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjéhez kell irányítani, ha esetében fennáll a b) pont 1., 4. és 5. alpontjában meghatározott, orvosi kezelésre szoruló állapotok valamelyike. 2. A 2. osztályú orvosi minősítés kérelmezőjének egészségügyi alkalmasságát az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjével egyeztetve kell értékelni, ha esetében fennáll a b) pont 4. vagy 5. alpontjában meghatározott, orvosi kezelésre szoruló állapotok valamelyike. 3. A 2. osztályú orvosi minősítést kérelmező – amennyiben az engedélyt műszerjogosítással vagy repülés közbeni műszerjogosítással kívánják kiegészíteni – egészségügyi alkalmasságát az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjével egyeztetve kell értékelni, ha esetében fennáll a b) pont 1. alpontjában meghatározott, orvosi kezelésre szoruló állapot. MED.B.085 Bőrgyógyászat Alkalmatlannak minősül az a kérelmező, akinél olyan igazolt bőrgyógyászati állapot áll fenn, amely akadályozhatja az engedélyben szereplő jogosultságok biztonságos gyakorlását. MED.B.090 Onkológia a) A kérelem további vizsgálata előtt az elsődleges vagy másodlagos rosszindulatú betegségben szenvedő kérelmezőnek kielégítő onkológiai értékelésen kell részt vennie. Az ilyen, 1. osztályú orvosi minősítést kérelmezőket az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjéhez kell irányítani. Az ilyen, 2. osztályú orvosi minősítést kérelmezőket az engedélyező hatóság egészségügyi minősítőjével egyeztetve kell értékelni. b) Egészségügyileg alkalmatlannak minősül a kérelmező, ha esetében a dokumentált kórtörténet vagy diagnózis szerint rosszindulatú agydaganat áll fenn. 3. SZAKASZ Az LAPL orvosi minősítésekre vonatkozó egyedi követelmények MED.B.095 Az LAPL orvosi minősítések kérelmezőinek orvosi vizsgálata és értékelése a) Az LAPL orvosi minősítés kérelmezőit a legjobb repülés-egészségügyi gyakorlat alapján kell értékelni. b) Különös figyelmet kell fordítani a kérelmező teljes kórtörténetére. c) Az első értékelésnek, az 50. életévét betöltött szakszolgálati engedélyes valamennyi újraértékelésének, valamint az olyan esetben végzett értékelésnek, amikor a kérelmező kórtörténete nem áll a szakértő rendelkezésére, legalább az alábbiak mindegyikét kell magában foglalnia: 1. klinikai szempontú vizsgálat; 2. vérnyomásmérés; 3. vizeletvizsgálat; 4. látásvizsgálat; 5. hallásvizsgálat. d) Az első értékelést követően az 50. életévét betöltött szakszolgálati engedélyes későbbi újraértékeléseinek legalább mindkét alábbi részt tartalmazniuk kell: 1. az LAPL-engedélyes kórtörténetének értékelése; 2. a c) pontban meghatározott vizsgálatok a repülőorvosi központ, a repülőorvos-szakértő vagy az általános orvos által a legjobb repülés-egészségügyi gyakorlattal összhangban szükségesnek tartott mértékben.”