A Bizottság közleménye

a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 4064/89/EGK tanácsi rendelet alapján a teljes feladatkört ellátó közös vállalatok fogalmáról

(98/C 66/01)

(EGT vonatkozású szöveg)

I. BEVEZETÉS

II. KÖZÖS VÁLLALATOK AZ ÖSSZEFONÓDÁS-ELLENŐRZÉSI RENDELET 3. CIKKE ALAPJÁN

1. Közös irányítás

2. Vállalkozások strukturális átalakulása

III. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

I. BEVEZETÉS

1. Ennek a közleménynek az a célja, hogy útmutatással szolgáljon arról, hogyan értelmezi a Bizottság a legutóbb az 1310/97/EK rendelettel [1] módosított 4064/89/EGK tanácsi rendelet (a továbbiakban az összefonódás-ellenőrzési rendelet) [2] 3. cikkét a közös vállalatok vonatkozásában [3].

2. Ez a közlemény a koncentratív, illetve a kooperatív közös vállalatok megkülönböztetéséről szóló közlemény helyébe lép. Az ebben a közleményben végrehajtott változtatások az összefonódás-ellenőrzési rendelet módosításait, valamint a Bizottságnak az összefonódás-ellenőrzési rendelet 1990. szeptember 21-i hatálybalépése óta a rendelet alkalmazása során szerzett tapasztalatait tükrözik. A Bizottság által az egyes ese tekben alkalmazott gyakorlat az ebben a közleményben megfogalmazott elveket fogja követni, illetve továbbfejleszteni.

3. A Közösség versenyszabályainak értelmében a közös vállalatok olyan vállalkozások, amelyek egy vagy több más vállalkozás közös irányítása alatt állnak [4]. A gyakorlatban a közös vállalatok a műveletek széles körét fogják át, az összeolvadás jellegű műveletektől az egyes feladatok, többek között a kutatás és fejlesztés, termelés vagy elosztás ellátása céljából létrejött együttműködésig.

4. A közös vállalatok az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartoznak, amennyiben megfelelnek az összefonódással kapcsolatban a rendelet 3. cikkében megállapított követelményeknek.

5. A 4064/89/EGK tanácsi rendelet (23) preambulumbekezdése értelmében helyénvaló olyan módon meghatározni az összefonódás fogalmát, hogy az csak az érintett vállalkozások struktúrájában valamilyen tartós változást előidéző műveletekre vonatkozzon.

6. Az összefonódások által előidézett strukturális változások gyakran tükrözik a szerkezeti átalakulás dinamikus folyamatát az érintett piacokon. Ezek az összefonódás-ellenőrzési rendelet értelmében megengedettek, ha nem okoznak súlyos kárt a verseny szerkezetében gazdasági erőfölényes helyzet létrehozásával vagy megszilárdításával.

7. Az összefonódás-ellenőrzési rendelet a 3. cikk (2) bekezdésében az alábbiak szerint értelmezi a teljes feladatkört ellátó közös vállalatok fogalmát:

"Egy önálló gazdasági személy összes feladatát tartósan ellátó közös vállalat létrehozása az (1) bekezdés b) pontja szerinti összefonódást képez."

II. KÖZÖS VÁLLALATOK AZ ÖSSZEFONÓDÁS-ELLENŐRZÉSI RENDELET 3. CIKKE ALAPJÁN

8. Ahhoz, hogy egy művelet az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikkének értelmében összefonódásnak minősüljön, az alábbi követelményeknek kell megfelelnie:

1. Közös irányítás

9. Egy közös vállalat abban az esetben tartozhat az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá, ha két vagy több vállalkozás, vagyis az anyavállalatok közösen szereznek irányítást (3. cikk (1) bekezdésének b) pontja). Az irányítás fogalmát a 3. cikk (3) bekezdése határozza meg. Ez úgy rendelkezik, hogy az irányítás alapja egy vállalkozás feletti meghatározó befolyás gyakorlásának lehetősége, aminek meghatározása jogi és tényszerű megfontolások mérlegelésével történik.

10. A közös irányítás meghatározásának elveit részletesen a Bizottságnak az összefonódás fogalmáról szóló közleménye [5] rögzíti.

2. Vállalkozások strukturális átalakulása

11. A 3. cikk (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a közös vállalatnak tartósan el kell látnia egy önálló gazdasági egység összes feladatát. Azok a közös vállalatok, amelyek megfelelnek ennek a követelménynek, tartós változást idéznek elő az érintett vállalkozások struktúrájában. Ez a közlemény "teljes feladatkört ellátó" közös vállalatnak nevezi őket.

12. Ez alapvetően azt jelenti, hogy a közös vállalatnak úgy kell tevékenykednie a piacon, hogy az ugyanazon a piacon tevékenykedő közös vállalatok szokásos feladatait ellássa. Ehhez a közös vállalatnak rendelkeznie kell a vállalkozás napi tevékenységét irányító vezetőséggel, és hozzá kell férnie elegendő erőforráshoz – beleértve a pénzeszközöket, a személyzetet és az eszközöket (tárgyi eszközök és immateriális javak) –, hogy a közös vállalati szerződésben meghatározott területen üzleti tevékenységeit tartósan folytathassa [6].

13. A közös vállalat nem lát el teljes feladatkört abban az esetben, ha az anyavállalat üzleti tevékenységeinek egyetlen meghatározott feladatát anélkül veszi át, hogy a piachoz hozzáférne. Ilyen a kifejezetten a kutatásra és fejlesztésre, vagy a csak termelő tevékenységre korlátozódó közös vállalat. Az ilyen közös vállalatok az anyavállalatok üzleti tevékenységét kiegészítő közös vállalatoknak minősülnek. Ugyanez a helyzet, ha a közös vállalat tevékenysége lényegében az anyavállalatok termékeinek forgalmazására vagy értékesítésére korlátozódik, így az alapvetően kereskedelmi ügynöki feladatot lát el. Az a tény azonban, hogy egy közös vállalat felhasználja egy vagy több anyavállalatának forgalmazási hálózatát vagy létesítményét, általában még nem zárja ki a közös vállalatot a "teljes feladatkört ellátó" közös vállalatok köréből, amennyiben az anyavállalatok csak a közös vállalat ügynökeiként működnek [7].

14. Az anyavállalatok erőteljes jelenléte a termelési vagy forgalmazási láncban a közös vállalat piacához képest azt megelőző vagy követő fázisban lévő piacokon olyan tényező, amelyet figyelembe kell venni valamely közös vállalat teljes feladatkört ellátó jellegének megítélésénél, amennyiben ez a jelenlét számottevő eladásokat vagy vásárlásokat eredményez az anyavállalatok és a közös vállalat között. Az a tény, hogy a közös vállalat csak a kezdeti időszakban támaszkodik szinte teljesen az anyavállalatok felé történő értékesítésre, illetve a tőlük való beszerzésre, általában nem befolyásolja a közös vállalat teljes feladatkört ellátó jellegét. Egy ilyen kezdeti időszakra azért lehet szükség, hogy a közös vállalat megvesse lábát a piacon. Ez az időszak a kérdéses piacon uralkodó sajátos körülményektől függően általában nem hosszabb három évnél [8].

Amennyiben a közös vállalat részéről az anyavállalatok részére történő értékesítés a felek szándékai szerint tartósan fennáll, ott az alapvető kérdés az ilyen értékesítéstől függetlenül az, hogy a közös vállalatot azért hozták-e létre, hogy a piacon aktív szerepet játsszon. E tekintetben lényeges tényező az ilyen értékesítésnek a közös vállalat összes termeléséhez viszonyított aránya. Egy másik tényező, hogy az anyavállalatok részére való értékesítés szokványos kereskedelmi feltételek mellett történik-e, vagy sem [9].

A közös vállalatnak az anyavállalataitól történő vásárlásait illetően a közös vállalat teljes feladatkört ellátó jellege különösen akkor válik megkérdőjelezhetővé, ha magának a közös vállalatnak a szintjén csekély az érintett termékekben vagy szolgáltatásokban az általa hozzáadott érték. Egy ilyen helyzetben a közös vállalat inkább egy közös értékesítési ügynökséghez áll közel. Ezzel szemben viszont a kereskedelmi piacon tevékenykedő, és ott a kereskedelmi cégek szokványos feladatait ellátó közös vállalat rendszerint nem kisegítő értékesítési ügynökség, hanem egy teljes feladatkört ellátó közös vállalat. A kereskedelmi piacra az integrált vállalkozások mellett olyan vállalkozások léte és tevékenysége jellemző, amelyek termékek értékesítésére és forgalmazására szakosodnak anélkül, hogy vertikálisan integrálódnának, továbbá az ilyen piacon különböző forrásokból lehet beszerezni a szóban forgó termékeket. Ezenkívül számos kereskedelmi piac igényelheti a piaci szereplők beruházásait olyan sajátos eszközökbe, mint az elárusítóhelyek, készletek, raktárak, lerakatok, járműparkok és az eladást végző személyzet. Ahhoz, hogy egy közös vállalat teljes feladatkört ellátó közös vállalat legyen valamely kereskedelmi piacon, rendelkeznie kell a szükséges berendezésekkel és szállításainak egy jelentős részét valószínűsíthetően nem kizárólag anyavállalataitól, hanem más versenypiaci forrásokból kell beszereznie [10].

15. További követelmény, hogy a közös vállalatot hosszú távra kell létrehozni. Az a tény, hogy az anyavállalatok a közös vállalat rendelkezésére bocsátják a fent ismertetett erőforrásokat, általában ezt a szándékot támasztja alá. Ezenkívül a közös vállalatok alapítására vonatkozó megállapodások gyakran rendelkeznek bizonyos előre nem látható körülményekről, például a közös vállalat csődjéről, vagy az anyavállalatok közötti alapvető nézetkülönbségekről [11]. Ennek egyik lehetséges módja, ha a megállapodás szövegébe felveszik magának a közös vállalatnak az esetleges felszámolására, vagy egy vagy több anyavállalatnak a közös vállalatból való kilépése lehetőségére vonatkozó rendelkezéseket. Az ilyen rendelkezés nem zárja ki, hogy a közös vállalatot olyan vállalatnak tekintsék, amelyik hosszú távon működik. Rendszerint ugyanez áll azokra az esetekre is, amikor a megállapodás meghatározza a közös vállalat működésének időtartamát, és ez az időtartam elég hosszú ahhoz, hogy tartós változást idézzen elő az érintett vállalkozások struktúrájában [12], vagy amikor a megállapodás a közös vállalat tevékenységének e határidőn túli lehetséges meghosszabbításáról rendelkezik. Ezzel szemben a közös vállalat nem tekinthető hosszú távon működőnek, ha azt valamilyen rövid, véges időtartamra hozzák létre. Ilyen például az az eset, amikor egy közös vállalatot valamilyen konkrét projekt kivitelezésére, például egy erőmű megvalósítására hoznak létre, de az építés befejezését követően a közös vállalat annak üzemeltetésében már nem vesz részt.

III. ZÁRÓ MEGJEGYZÉSEK

16. Egy teljes feladatkört ellátó közös vállalat alapítása az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke értelmében összefonódásnak minősül. A közös vállalat anyavállalatai által elfogadott, az összefonódás megvalósításához közvetlenül kapcsolódó és szükséges korlátozásokat ("kiegészítő korlátozások") magával az összefonódással együtt kell értékelni [13].

Valamely teljes feladatkört ellátó közös vállalat létrehozásának az is a közvetlen következménye lehet, hogy a függetlenségüket megőrző vállalkozások összehangolják a versenyben tanúsított magatartásukat. Az ilyen esetekre az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a koordináció hatásainak értékelésére ugyanannak az eljárásnak a keretében kerül sor, mint az összefonódás értékelésére. Ez az értékelés a Szerződés 85. cikkének (1) és (3) bekezdésében megállapított kritériumok alapján történik, annak megállapítása céljából, hogy ez a művelet összeegyeztethető-e a közös piaccal, vagy sem.

Annak vizsgálatát, hogy a Szerződés 85. cikke alkalmazható-e a verseny egyéb olyan korlátozásaira, amelyek az összefonódás szempontjából nem kiegészítő korlátozások, de nem is közvetlen következményei a közös vállalat létrehozásának, általában a 17. rendelet alapján kell majd elvégezni.

17. Az, ahogy a Bizottság az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikkét a közös vállalatok vonatkozásában értelmezi, nem érinti az Európai Közösségek Bírósága vagy Elsőfokú Bírósága által adható értelmezést.

[1] HL L 180., 1997.7.9., 1. o.

[2] HL L 395., 1989.12.30., 1. o.; helyesbített változat L 257., 1990.9.21., 13. o.

[3] A Bizottságnak az a szándéka, hogy kellő időben iránymutatással szolgál az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikke (4) bekezdésének alkalmazásáról. Az ilyen iránymutatás elfogadásáig az érdekelt feleknek a koncentratív, illetve a kooperatív közös vállalatok megkülönböztetéséről szóló bizottsági közlemény 17–20. pontjában rögzített elvekkel összhangban kell eljárniuk, HL C 385., 1994.12.31., 1. o.

[4] A közös ellenőrzés fogalmának értelmezését az összefonódás fogalmáról szóló közlemény rögzíti.

[5] 18–39. pont.

[6] IV/M.527 sz. ügy – Thomson CSF/Deutsche Aerospace, 1994. december 2. (10. pont) – szellemi jogok, IV/M.560 sz. ügy EDS/Lufthansa, 1995. május 11. (11. pont) – forráskihelyezés, IV/M.585 sz. ügy – Voest Alpine Industrieanlagenbau GmbH/Davy International Ltd, 1995. szeptember 7. (8. pont) – a közös vállalat joga ahhoz, hogy kiegészítő szakmai ismereteket és munkatársakat igényeljen anyavállalataitól, IV/M.686 sz. ügy – Nokia/Autoliv, 1996. február 5. (7. pont), közös vállalat felmondhatja anyavállalatával kötött szolgáltatási szerződését és elköltözhet az anyavállalat által fenntartott telephelyről, IV/M.791 sz. ügy – British Gas Trading Ltd/Group 4 Utility Services Ltd, 1996. október 7. (9. pont) a közös vállalatnak szánt eszközöket átruházzák a lízingtársaságra, majd azokat a közös vállalat lízingeli.

[7] IV/M.102 sz. ügy – TNT/Canada Post etc, 1991. december 2. (14. pont).

[8] IV/M.560 sz. ügy – EDS/Lufthansa, 1995. május 11. (11. pont); IV/M.686 sz. ügy Nokia/Autoliv, 1996. február 5. (6. pont); szembeállítandó a IV/M.904 üggyel – RSB/Tenex/Fuel Logistics, 1997. április 2. (15–17. pont) és IV/M.979 sz. ügy – Preussag/Voest-Alpine, 1997. október 1. (9–12. pont). Különleges esetről beszélhetünk, ha a közös vállalat eladásait az anyavállalat számára egy olyan jogi monopólium hozza létre, amelyik a közös vállalaton belül az anyavállalat felől a közös vállalat felé hat (IV/M.468 sz. ügy – Siemens/Italtel, 1995. február 17. (12. pont)), vagy ha a közös vállalat olyan melléktermékeket ad el az anyavállalatnak, amelyek a közös vállalat számára csak kisebb jelentőséggel bírnak (IV/M.550 sz. ügy – Union Carbide/Enichem, 1995. március 13. (14. pont)).

[9] IV/M.556 sz. ügy – Zeneca/Vanderhave, 1996. április 9. (8. pont); IV/M.751 sz. ügy – Bayer/Hüls, 1996. július 3. (10. pont).

[10] IV/M.788 sz. ügy – AgrEVO/Marubeni, 1996. szeptember 3. (9. és 10. pont).

[11] IV/M.891 sz. ügy – Deutsche Bank/Commerzbank/J.M. Voith, 1997. április 23. (7. pont).

[12] IV/M.791 sz. ügy – British Gas Trading Ltd/Group 4 Utility Services Ltd, 1996. október 7. (10. pont); szembeállítandó a IV/M.722 üggyel – Teneo/Merill Lynch/Bankers Trust, 1996. április 15. (15. pont).

[13] Lásd a Bizottságnak az összefonódások tekintetében kiegészítő korlátozásokról szóló közleményét, HL C 203., 1990.8.14., 5. o.

--------------------------------------------------