5.

A rendelet a következő cikkekkel egészül ki: „7a. cikk A felderítő halászatra vonatkozó különleges követelmények A felderítő halászatban részt vevő halászhajóknak az alábbi kiegészítő követelményeknek kell megfelelniük: a) a hajóknak megtiltják a következőket: i. olaj vagy üzemanyagtermékek vagy olajos szermaradványok tengerbe ürítését, a hajókról történő szennyezés megelőzéséről szóló nemzetközi egyezmény (73/78 MARPOL) I. mellékletében engedélyezettek kivételével; ii. szemét kirakását; iii. olyan élelmiszer-hulladék kirakását, amely egy legfeljebb 25 mm-es lyukú szűrőn nem megy át; iv. baromfihús vagy részei (a tojáshéjat is beleértve) kirakását; v. a szennyvíz kiürítését a szárazföldtől vagy jégselfektől 12 tengeri mérföld távolságon belül, illetve olyankor, amikor a hajó 4 csomónál kisebb sebességgel halad; vagy vi. a hulladékégetésből származó hamu kiürítését; b) a 88.1 és 88.2 alterületre tilos élő baromfit vagy más élő szárnyast behozni, és az el nem fogyasztott tisztított baromfit el kell távolítani a 88.1 és 88.2 alterületről; c) a Dissostichus spp. halászata a 88.1 és 88.2 alterületen a Balleny-szigetek partjától mért 10 tengeri mérföld távolságon belül tilos.” „7b. cikk Jelölési program (1) A felderítő halászatokban részt vevő valamennyi halászhajó végrehajt egy jelölési programot a következőképpen: a) a felderítő halászat során a Dissostichus spp.-re vonatkozó CCAMLR jelölési programmal és jegyzőkönyvvel összhangban a Dissostichus spp. egyedeket megjelölik és visszaengedik. A hajók csak akkor hagyják abba a jelölést, ha már 500 egyedet megjelöltek, illetve elhagyják a halászterületet, miután az adott mennyiségű Dissostichus spp. egyedet megjelölték; b) a jelölési követelmény teljesülése érdekében a program minden méretű egyedet figyelembe vesz, kizárólag a jó állapotban lévő tengeri sügéreket jelölik meg. Minden visszaengedett egyedet kétszeresen kell megjelölni, és a visszaengedésnek a lehető legkiterjedtebb földrajzi területen kell megtörténnie; azokon a területeken, ahol mind a két Dissostichus faj előfordul, a jelölési aránynak a lehetséges mértékig arányban kell állnia a fogásban megtalálható Dissostichus spp. fajtájával és méretével; c) minden jelzésen jól olvasható, egyedi sorszámnak kell szerepelnie, valamint egy visszaküldési címnek, amely biztosítja, hogy a megjelölt egyed újbóli kifogása esetén a jelzés eredete visszakereshető legyen; 2007. szeptember 1-jétől a felderítő halászat során használt valamennyi jelölés a titkárságtól származik; d) semmilyen újból kifogott egyedet (azaz olyan kifogott halat, amelyet korábban jelöléssel láttak el) nem szabad újból visszaengedni, még akkor sem, ha csak egy rövid időszakra volt szabadon; e) minden újból kifogott egyedről biológiai adatfelvételt kell készíteni (hossz, tömeg, nem, ivarállapot), a halról időponttal ellátott elektronikus fényképet kell készíteni, az egyensúlyszervet (otolit) fel kell tárni, és a jelölést el kell távolítani; f) minden vonatkozó jelölési adatot és adatrögzítő jelölés újbóli kifogását elektronikus úton a CCAMLR űrlapján jelenteni kell a CCAMLR részére, három hónapon belül azt követően, hogy a hajó elhagyta ezeket a halászterületeket; g) minden vonatkozó jelölési adatot, az adatrögzítő jelölés újbóli kifogását és a megjelölt halak újbóli kifogott egyedeit a CCAMLR-formanyomtatványon elektronikus úton be kell jelenteni az illetékes regionális jelölési adatbanknak, a CCAMLR jelölési jegyzőkönyvben előírtak szerint. (2) A megjelölt és visszaengedett tengeri sügéreket nem kell számba venni a fogási korlátozások tekintetében.”