ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(34)

A 726/2004/EK rendelet valamennyi tagállamot bevonva harmonizált eljárásokat vezet be a gyógyszerek uniós szintű engedélyezésére és felügyeletére vonatkozóan, biztosítva, hogy Unió-szerte csak kiváló minőségű gyógyszereket hozzanak forgalomba és adjanak be. Ennek eredményeként az Unió által az említett rendelet értelmében kiadott forgalombahozatali engedélyek, beleértve az érintett gyógyszer minőség, biztonságosság és hatásosság szempontjából alapul vett értékelését is, valamennyi tagállamban érvényesek. Emellett az említett rendelet értelmében engedélyezett gyógyszerek hatásosságát nyomon követő és az engedélyezett gyógyszerekre vonatkozó felügyeleti eljárásokat minden tagállamban központilag végzik. Az oltóanyagok központosított eljárás keretében történő értékelése és jóváhagyása közös szabványokat követ, és valamennyi tagállam nevében következetes módon történik. A tagállamok értékelés felülvizsgálatában és jóváhagyásában való részvételét különböző bizottságok és csoportok révén biztosítják. Az értékelés támaszkodik az európai gyógyszerszabályozási hálózat szakértelmére is. A központosított eljárással történő engedélyezés biztosítja azt, hogy valamennyi tagállam megbízhat az oltáshoz használt tételek hatásosságára és biztonságosságára vonatkozó adatokban, valamint e tételek egységességében. A más tagállamok által kiadott oltási igazolványok azonos feltételek melletti elfogadására vonatkozó kötelezettségnek ezért ki kell terjednie azon Covid19-oltóanyagokra, amelyekre a 726/2004/EK rendelet értelmében forgalombahozatali engedélyt adtak ki. A WHO munkájának támogatása és a jobb globális interoperabilitásra való törekvés érdekében különösen arra kapnak ösztönzést a tagállamok, hogy fogadják el a WHO vészhelyzeti felhasználási engedélyt kapott oltóanyagokat tartalmazó jegyzékén szereplő egyéb Covid19-oltóanyagokra kiadott oltási igazolványokat.
(8)

A 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) szerinti harmonizált eljárások nem akadályozhatják a tagállamokat abban, hogy úgy döntsenek, olyan egyéb Covid19-oltóanyagokra vonatkozó oltási igazolványokat is elfogadnak, amelyekre valamely tagállam illetékes hatósága a 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) értelmében forgalombahozatali engedélyt adott ki, amelyek forgalmazását az említett irányelv 5. cikkének (2) bekezdése értelmében ideiglenesen engedélyezték, valamint amelyek szerepelnek a WHO vészhelyzeti felhasználási engedélyt kapott oltóanyagokat tartalmazó jegyzékén. Amennyiben egy ilyen Covid19-oltóanyagra a 726/2004/EK rendelet értelmében ezt követően forgalombahozatali engedélyt adnak ki, az oltási igazolványokra vonatkozó elfogadási kötelezettség – azonos feltételek mellett – kiterjedne a valamely tagállam által az adott Covid19-oltóanyag tekintetében kiállított oltási igazolványokra is, függetlenül attól, hogy az oltási igazolványokat a központosított eljárás keretében történő engedélyezés előtt vagy után állították-e ki. Az (EU) 2021/953 rendelet meghatározza a Covid19-világjárvány idején a szabad mozgás megkönnyítése érdekében az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretét. Az említett rendelet az uniós polgárokra és azok harmadik országbeli állampolgárságú családtagjaira alkalmazandó.
(19)

A Bizottságnak rendszeresen nyomon kell követnie az eszköz alapján finanszírozott tevékenységeket és át kell tekintenie az elvárt eredmények – többek között a közvetlen eredmények és azok hozadékai – irányába tett előrehaladást. Amikor csak lehetséges, a már meglévő eredménykereteket kell igénybe venni. Az előrehaladás mérésére használt mutatóknak összhangban kell lenniük a fenntartható fejlődési célokkal, továbbá egyértelműeknek, relevánsaknak és módszertanilag megalapozottaknak kell lenniük. A mutatókat azonnal felhasználható és jó minőségű adatokból kell előállítani. A mutatók 2021. január 1-jei értékeit kell alapul venni annak felméréséhez, hogy milyen mértékben teljesültek az eszköz célkitűzései, és azok később beépülnek az eszközről készülő éves jelentésekbe, valamint a félidős és végső értékelésekbe. A Bizottságnak a független külső értékeléseket is megfelelően igénybe kell vennie. E tekintetben a Bizottságnak adott esetben megfelelően be kell vonnia az Európai Parlamentet, a Tanácsot, valamint más érdekelt feleket, többek között civil társadalmi szervezeteket is.
21. cikk

Az Unió és a tagállamok pénzügyi hozzájárulása

az egyéb vonatkozó uniós programokból származó, a kompetenciaközpont feladatainak végrehajtásához vagy célkitűzéseinek megvalósításához szükséges összeg, az említett programokat létrehozó uniós jogi aktusokkal összhangban hozott határozatokra is figyelemmel.

c)

(5) A kompetenciaközpontnak a Digitális Európa program és a Horizont Európa kiberbiztonsági tevékenységeit a költségvetésirendelet 62. cikke (1) bekezdése első albekezdése c) pontjának iv. alpontjával összhangban kell végrehajtania.

A Horizont Európa keretében megvalósuló közös cselekvésekhez való, az igazgatási költségekhez történő pénzügyi hozzájárulást is magában foglaló önkéntes tagállami hozzájárulások tervezett teljes összegét a Horizont Európának az (EU) 2021/695 rendelet 6. cikkének (6) bekezdése szerint végzendő stratégiai tervezési folyamata részeként, az igazgatótanács közreműködésével kell meghatározni. A Digitális Európa program keretében végrehajtott intézkedések esetében a tagállamok a kompetenciaközpont Digitális Európa programból társfinanszírozott költségeihez az (EU) 2021/694 rendelet 15. cikkének ellenére az e cikk (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott összegeknél alacsonyabb mértékben is hozzájárulhatnak.

(7) A tagállamok önkéntesen vesznek részt a közös cselekvésekben, önkéntes pénzügyi és/vagy természetbeni hozzájárulásaikkal. Amennyiben egy tagállam részt vesz valamely közös cselekvésben, az adott tagállam pénzügyi hozzájárulásának az adott közös cselekvéshez való hozzájárulása arányában kell fedeznie az igazgatási költségeket. A közös cselekvések igazgatási költségeihez pénzügyi hozzájárulásokat kell rendelni. A közös cselekvések működési költségeihez való hozzájárulás lehet pénzügyi vagy természetbeni, a Horizont Európával és a Digitális Európa programmal összhangban. Az egyes tagállamok hozzájárulásai az adott tagállam által valamely közös cselekvés keretében az adott tagállamban letelepedett kedvezményezetteknek nyújtott támogatás formáját is ölthetik. A tagállamok természetbeni hozzájárulásai az e rendelet alapján támogatott projektekben való részvétel során a nemzeti koordinációs központoknál és más közigazgatási intézményeknél felmerült elszámolható, a költségekhez nyújtott uniós hozzájárulások összegével csökkentett költségekből állnak. A Horizont Európa keretében támogatott projektek esetében az elszámolható költségeket az (EU) 2021/695 rendelet 36. cikkével összhangban kell kiszámítani. A Digitális Európa program keretében támogatott projektek esetében az elszámolható költségeket a költségvetésirendelettel összhangban kell kiszámítani.

(11) A Bizottság megszüntetheti, arányosan csökkentheti vagy felfüggesztheti a közös cselekvésekhez való uniós pénzügyi hozzájárulást, ha a hozzájáruló tagállamok nem fizetik be, csak részben fizetik be vagy késedelmesen fizetik be a (3) bekezdés b) pontjában említett hozzájárulásokat. A Bizottság a tagállamok hozzájárulásai befizetésének elmaradásával, részbeni befizetésével vagy késedelmes befizetésével arányos mértékben szünteti meg, csökkenti vagy függeszti fel az Unió pénzügyi hozzájárulását.
(22)

A fiatalok kezdeményező szelleme a társadalom és a munkaerőpiac számára is fontos érték. A program hozzájárul az említett kezdeményező szellem erősítéséhez azzal, hogy lehetőséget biztosít a fiataloknak olyan saját szolidaritási projektek megtervezéséhez és végrehajtásához, amelyek konkrét kihívások kezelését célozzák a helyi közösségeik javára. A szolidaritási projektek lehetőséget biztosítanak a közös kihívásokra vonatkozó ötletek és az azokra reagáló innovatív megoldások kipróbálására alulról szerveződő megközelítés révén, és e projektek támogatják a fiatalokat abban, hogy maguk is szolidaritási tevékenységek kezdeményezőivé váljanak. A szolidaritási projektek ugródeszkaként is szolgálnak további szolidaritási tevékenységek vállalásához, és az első ösztönző lépést jelentik a résztvevők számára, hogy önfoglalkoztatásba fogjanak, valamint önkéntesként, gyakornokként vagy munkavállalóként továbbra is aktív polgárok legyenek egyesületekben, nem kormányzati szervezetekben vagy más, a szolidaritási, a nonprofit és az ifjúsági ágazatban aktív testületekben.
(6)

Az 1288/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) létrehozott Erasmus+ program (2014–2020) (a továbbiakban: a 2014–2020-as program) félidős értékeléséről készült 2018. január 31-i bizottsági jelentés megerősítette, hogy egy egységes oktatási és képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozása jelentős egyszerűsítést, racionalizálást és szinergiákat eredményezett az említett program irányításában, de arra a következtetésre jutott, hogy további javítások szükségesek a 2014–2020-as programnak a hatékonyságnövekedés terén elért eredményeinek további konszolidációja érdekében. A félidős értékeléssel és a jövőbeli programmal kapcsolatos konzultációk során a tagállamok és az érdekelt felek nyomatékosan felhívtak a folytonosságra az Erasmus+ program hatályát, struktúráját és megvalósítási mechanizmusait illetően, ugyanakkor számos javítanivalóra is felhívtak, így például az Erasmus+ programnak a kedvezményezettek számára inkluzívabbá, egyszerűbbé és irányíthatóbbá tételére. A tagállamok és az érdekelt felek teljes támogatásukat is kifejezték aziránt, hogy az Erasmus+ program integrált maradjon, és alapjául továbbra is az egész életen át tartó tanulás paradigmája szolgáljon. Az Európai Parlament az Erasmus+ végrehajtásáról szóló, 2017. február 2-i állásfoglalásában (6) üdvözölte a 2014–2020-as program integrált struktúráját, és felhívta a Bizottságot, hogy teljes mértékben használja ki az említett programnak az egész életen át tartó tanulási dimenzióját az ágazatközi együttműködés előmozdítása és ösztönzése révén az Erasmus+ program keretében. A tagállamok és az érdekelt felek kiemelték az Erasmus+ program nemzetközi dimenziója további erősítésének szükségességét is.
(17)

A versenyképesség támogatása és az európai gazdaság vonzerejének, valamint innovációs és vállalkozói kapacitásának megerősítése érdekében az EIT-nek, valamint a KIC-eknek képesnek kell lenniük arra, hogy vonzást gyakoroljanak a partnerszervezetekre, kutatókra és hallgatókra az egész Unióból, az Unió legkülső régiót is ideértve, és azon túlról is, többek között mobilitásuk ösztönzése révén is.
a)

információcsere és -terjesztés, különösen munkaértekezletek, találkozók és szemináriumok szervezése révén, beleértve az illetékes nemzeti hatóságok munkatársainak képzését, célirányos kiküldetéseit és csereprogramjait, valamint az egyéb hasonló intézkedéseket is. Az információcserének többek között a következőkre kell irányulnia: — legjobb gyakorlatok az euróval kapcsolatos pénzhamisítás és csalás megelőzése terén, — a pénzhamisítás gazdasági és pénzügyi hatásainak nyomon követésére és elemzésére szolgáló módszerek, — adatbázisok és korai előrejelzési rendszerek működtetése, — felderítési eszközök használata – ideértve a számítógépes hátteret is, — vizsgálati és nyomozati módszerek, — tudományos segítségnyújtás, beleértve az új fejlemények nyomon követését is, — az euro védelme az Unión kívül, — kutatási tevékenységek, — specifikus operatív szakértelem biztosítása;
(16)

Az Unióval való érdemi kapcsolat akkor áll fenn, ha a tárhelyszolgáltató az Unióban letelepedési hellyel rendelkezik, szolgáltatásait egy vagy több tagállamban jelentős számú felhasználó veszi igénybe, vagy a tevékenységei egy vagy több tagállamra irányulnak. Az egy vagy több tagállamra irányuló tevékenység fennállását az összes releváns körülmény alapján kell megállapítani, beleértve az olyan tényezőket is, mint a tagállamban általában használt nyelv vagy pénznem, valamint az áruk és szolgáltatások említett tagállamból történő megrendelésének lehetősége. A valamely tagállamra irányuló tevékenység fennállása levezethető abból is, ha rendelkezésre áll egy alkalmazás az érintett nemzeti alkalmazás-áruházban, ha helyi hirdetéseket vagy az érintett tagállamban általában használt nyelven hirdetéseket közölnek vagy az ügyfelekkel fenntartott kapcsolatok kezeléséből is, például abban az esetben, ha az adott tagállamban általában használt valamely nyelven kínálnak ügyfélszolgáltatásokat. Az érdemi kapcsolatot akkor is feltételezni kell, ha a tárhelyszolgáltató tevékenysége az 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 17. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében egy vagy több tagállamra irányul. Az adott tárhelyszolgáltató honlapjának vagy e-mail-címének vagy egyéb elérhetőségi adatainak puszta hozzáférhetősége egy vagy több tagállamban önmagában nem elegendő az érdemi kapcsolat fennállásának megállapításához. Ezen felül az (EU) 2018/302 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (9) rögzített megkülönböztetés tilalmának való puszta megfelelés érdekében történő szolgáltatásnyújtás kizárólag ezen az alapon nem teremti meg az Unióval való érdemi kapcsolat fennállását.
(18)

A programnak nyitva kell állnia az Európai Szabadkereskedelmi Társulás azon tagjai előtt, amelyek az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagjai is. A programnak nyitva kell állnia a csatlakozó országok, a tagjelölt országok és a potenciális tagjelöltek, valamint az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok előtt is, az uniós programokban való részvételüknek a vonatkozó keretmegállapodásokban és a társulási tanács határozataiban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel összhangban. A programnak nyitva kell állnia más harmadik országok előtt is, feltéve, hogy ezen országok az uniós programokban való részvételük konkrét feltételeit meghatározó egyedi megállapodást kötnek.
(41)

„A biológiai sokféleség és ökoszisztéma-szolgáltatások Európa tengerentúli területein” önkéntes rendszer (BEST) előmozdítja a biológiai sokféleség – beleértve a tengeri sokféleség – védelmét, valamint az ökoszisztéma-szolgáltatások fenntartható használatát, beleértve az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra és az éghajlatváltozás mérséklésére vonatkozó ökoszisztéma-alapú megközelítéseket is, az Unió legkülső régióiban, valamint a tengerentúli országokban és területeken. A 2011-ben elfogadott BEST előkészítő intézkedés, valamint az azt követő BEST 2.0 program és BEST RUP projekt révén a BEST segített felhívni a figyelmet a legkülső régiók, valamint a tengerentúli országok és területek ökológiai jelentőségére és a biológiai sokféleség megőrzésében betöltött kulcsszerepére. A Bizottság becslése szerint az említett területeken a helyszínen végrehajtandó projektek pénzügyi támogatási szükséglete évente 8 millió EUR. A tengerentúli országok és területek 2017-ben és 2018-ban miniszteri nyilatkozatokban fejezték ki elismerésüket a biológiai sokféleségre irányuló kisösszegű vissza nem térítendő támogatásokat illetően. Ezért helyénvaló, hogy a LIFE program a biológiai sokféleségre irányuló kisösszegű vissza nem térítendő támogatásokat finanszírozzon, beleértve a kapacitásépítést és a katalizátor hatással járó intézkedéseket is, mind a legkülső régiókban, mind a tengerentúli országokban és területeken.
(6)

A cselekvési szabadság, a függetlenség és a biztonság jelentette célkitűzések elérésének alapfeltétele, hogy az Unió önálló hozzáféréssel rendelkezzen a világűrhöz, és képes legyen azt biztonságosan használni. Ezért – figyelemmel különösen a kritikus infrastruktúrára és technológiára, a közbiztonságra, valamint az Unió és az uniós tagállamok biztonságára – elengedhetetlen, hogy az Unió támogassa a világűrhöz való autonóm, megbízható és költséghatékony hozzáférést. Következésképpen lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a Bizottság a felbocsátási szolgáltatásokat – az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 189. cikkének (2) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően – egyesítse európai szinten mind saját célú felhasználásra, mind pedig a mások céljaira való, igény szerinti felhasználásra, ideértve a tagállamok általi felhasználást is. Ahhoz, hogy versenyképes maradjon a gyorsan fejlődő piacon, kulcsfontosságú továbbá, hogy az Unió továbbra is hozzáféréssel rendelkezzen modern, hatékony és rugalmas felbocsátási infrastruktúrához, és megfelelő felbocsátási rendszerek előnyeit élvezze. Ezért a tagállamok és az Európai Űrügynökség (ESA) által hozott intézkedések sérelme nélkül, lehetővé kell tenni, hogy a program támogassa a program végrehajtásához szükséges földi űrinfrastruktúra kiigazítását – beleértve az új fejlesztéseket is –, valamint a program komponenseinek megvalósítása érdekében a felbocsátási rendszerek olyan kiigazításait – ideértve a technológiafejlesztést is –, amelyek a műholdak felbocsátásához szükségesek, többek között az alternatív technológiákat és az innovatív rendszereket. Az említett tevékenységeket az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi költségvetési rendelettel (2) összhangban (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) és azzal a céllal kell végrehajtani, hogy ezáltal javuljon a program költséghatékonysága. Mivel elkülönített költségvetés nem fog rendelkezésre állni, a világűrhöz való hozzáférést támogató fellépések nem érinthetik a program komponenseinek végrehajtását.
(58)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (22) és (23) bekezdése alapján az alapot egyedi nyomonkövetési követelményeknek megfelelően gyűjtött információk alapján értékelni kell, ugyanakkor el kell kerülni a különösen a tagállamokra nehezedő adminisztratív terhet és a túlszabályozást. E követelményeknek adott esetben mérhető mutatókat is magukban kell foglalniuk, amelyek alapján értékelhetők az alap gyakorlatban kifejtett hatásai. A Bizottságnak – többek között e rendelet megfelelő módosításaira vonatkozó javaslatok előterjesztése céljából – legkésőbb négy évvel az alap végrehajtási időszakának kezdetét követően el kell végeznie az időközi értékelést. A Bizottságnak az alap végrehajtási időszakának végén pedig végső értékelést kell készítenie, amelyben a pénzügyi tevékenységeket a pénzügyi megvalósítás eredményeinek, valamint – az adott időpontban lehetséges mértékben – a végrehajtás eredményeinek és az alap hatásainak szempontjából kell vizsgálnia. Azzal összefüggésben a végső értékelő jelentésnek azt is segítenie kell meghatározni, hogy az Unió a védelmi termékek és technológiák fejlesztése terén mely területeken függ harmadik országoktól. A végső jelentésben a kkv-knak és a közepes piaci tőkeértékű vállalatoknak az alapból támogatásban részesülő projektekben való, határokon átnyúló részvételét, valamint a kkv-knak és a közepes piaci tőkeértékű vállalatoknak a globális értékláncban való részvételét is elemezni kell, továbbá azt is, hogy az alap miként járul hozzá a CDP-ben azonosított hiányosságok kezeléséhez; emellett pedig a jelentésnek a címzettek származási országára, az egyes tevékenységekben részt vevő tagállamok és társult országok számára, és a keletkezett szellemitulajdon-jogok felosztására vonatkozóan is információkat kell tartalmaznia. A Bizottság javaslatot tehet e rendelet módosítására is az alap végrehajtása során bekövetkező esetleges fejleményekre adott válaszként.
3. cikk

Az egészségügyi technológiaértékeléssel foglalkozó tagállami koordinációs csoport

(3) A koordinációs csoport tagjainak a koordinációs csoport alcsoportjainak tagjai közé ki kell jelölniük nemzeti vagy regionális hatóságaikat, illetve szervezeteiket. A koordinációs csoport tagjai egynél több tagot is kijelölhetnek egy alcsoportba – ideértve akár a koordinációs csoport tagját is –, figyelemmel ugyanakkor arra a szabályra, hogy minden tagállam egy szavazattal rendelkezik. Az alcsoport tagjainak eseti vagy állandó alapon ki kell nevezniük az alcsoportban tevékenykedő képviselőiket – akik esetében kívánatos, hogy megfelelő szakértelemmel rendelkezzenek az egészségügyi technológiaértékelés terén –, és tájékoztatniuk kell a Bizottságot a kinevezésről, valamint az utólagos változásokról. Amennyiben speciális ismeretekre van szükség, az alcsoport tagjai több képviselőt is kijelölhetnek.
(38)

Annak érdekében, hogy az Unió teljesíteni tudja a WTO mezőgazdaságról szóló megállapodásában rögzített, a belső támogatásra vonatkozó nemzetközi kötelezettségeit, egyes, e rendeletben előirányozott beavatkozástípusoknak továbbra is „zöld dobozos” – azaz a kereskedelmet torzító vagy a termelést befolyásoló hatással nem vagy csak minimális mértékben rendelkező – támogatásként, vagy termeléskorlátozó programok keretében nyújtott és ennélfogva a csökkentési kötelezettségek alól mentesített „kék dobozos” támogatásként kell bejelentésre kerülniük. Bár e rendelet ilyen beavatkozástípusokra vonatkozó rendelkezései már jelenleg is megfelelnek a WTO mezőgazdaságról szóló megállapodásának 2. mellékletében a „zöld dobozos” támogatások, 6. cikkének (5) bekezdésében pedig a „kék dobozos” támogatások tekintetében megállapított követelményeknek, biztosítani kell, hogy a tagállamok által a KAP stratégiai tervükben e beavatkozástípusok keretében tervezett beavatkozások továbbra is megfeleljenek az említett követelményeknek. Ezen belül is, a gyapotra vonatkozó, e rendelet szerinti terményspecifikus támogatást a továbbiakban is úgy kell kialakítani, hogy az megfeleljen a „kék doboz” rendelkezéseinek.
(89)

Annak érdekében, hogy a Bizottság uniós finanszírozásra jogosulttá tegye a kifizetés lehetséges legkorábbi időpontja előtt vagy a kifizetés lehetséges legkésőbbi időpontja után felmerült kiadásokat, ugyanakkor ennek pénzügyi hatása korlátozott maradjon, az említett felhatalmazásnak ki kell terjednie a kifizető ügynökségek által a kedvezményezetteknek a kifizetés lehetséges legkorábbi időpontja előtt vagy lehetséges legkésőbbi időpontja után teljesített kifizetések jogosulatlanságától való eltérésekre is. A egyértelmű szabályok és feltételek tagállamok számára való biztosítása céljából az említett felhatalmazásnak ezenkívül ki kell terjednie az éves számlaelszámolással összefüggő kifizetés-felfüggesztés mértékére, valamint a kifizetés-felfüggesztés mértékére és időtartamára, továbbá az említett összegeknek a többéves teljesítménymonitoringra figyelemmel történő visszatérítésének vagy csökkentésének feltételeire is. Az említett felhatalmazásnak ki kell terjednie továbbá azokra a beavatkozásokra és intézkedésekre, amelyek tekintetében a tagállamok előleget folyósíthatnak azzal a céllal, hogy biztosítsák az 1306/2013/EU rendeletben megállapított szabályok, valamint a vonatkozó végrehajtási és felhatalmazáson alapuló jogi aktusok folytonosságát, és mindeközben tiszteletben tartsák a költségvetési rendelet 11. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglalt pénzügyi korlátokat. A tagállamok által benyújtott kiadásigazoló nyilatkozatok alapján teljesített kifizetések alkalmával a kifizető ügynökségek által az uniós költségvetés javára beszedett bevételek figyelembevétele érdekében az említett felhatalmazásnak ki kell terjednie továbbá azokra a feltételekre is, amelyek fennállása mellett az EMGA és az EMVA bizonyos típusú kiadásai és bevételei kompenzálandók. Ezen túlmenően – annak érdekében, hogy a tagállamok között méltányosan lehessen elosztani a rendelkezésre álló előirányzatokat – az említett felhatalmazásnak ki kell terjednie a kötelezettségvállalások és az összegek kifizetése tekintetében abban az esetben alkalmazandó módszerekre, ha az uniós költségvetés elfogadása nem történik meg a költségvetési év kezdetéig, vagy a beütemezett kötelezettségvállalások teljes összege meghaladja a költségvetési rendelet 11. cikkének (2) bekezdésében meghatározott értékhatárt.