(4)

A Bizottság úgy véli, hogy a 913/2010/EU rendelet 4. cikkében szereplő kritériumok a következők szerint figyelembevételre kerültek a javaslatban: a) pont: a javasolt folyosó négy tagállam és Szerbia területén halad át; b) pont: a Salzburg – Villach – Ljubljana –/ Wels/Linz – Graz – Maribor – Zágráb – Vinkovci/Vukovar – Tovarnik –Belgrád – Szófia – Svilengrad (bolgár-török határ) folyosó javasolt fő útvonala túlnyomó részben olyan vonalakat venne igénybe, amelyek az érintett tagállamok tekintetében részét képezik a TEN-T törzshálózatnak, Szerbia tekintetében pedig az indikatív törzshálózatnak (3). A fő útvonal megvalósításához szükséges további szakaszok az átfogó hálózat részét képezik. Emellett az RNE által meghatározott folyosó C11 központi szakasza magában foglalja a javasolt vasúti árufuvarozási folyosó Salzburgtól a bolgár-török határig tartó fő útvonalát. e) pont: a javasolt folyosó kiegészíti a délkelet-európai térség meglévő vasúti árufuvarozási folyosóit, elsősorban azáltal, hogy elérést biztosít olyan régiók tekintetében, amelyekre az árufuvarozást szolgáló vasúti hálózat ez idáig nem terjedt ki. A folyosó továbbá alternatív útvonalat jelent két meglévő vasúti árufuvarozási folyosó, nevezetesen a keleti/kelet-földközi-tengeri és a Rajna–Duna folyosó tekintetében, ez pedig a további elterelő útvonalaknak köszönhetően növelni fogja a folyosók között a kontingencia menedzsment lehetőségeit, ily módon pedig – különösen a nagyobb szolgáltatási zavarok idején – fokozni fogja a vasúti árufuvarozás ellenálló képességét; f) pont: a javasolt útvonal a nyugat-balkáni térség egyik legjelentősebb vasúti árufuvarozási tengelye. Korábban e folyosó legjobban kihasznált szakaszain a jelenlegi becslésekben szereplő mennyiségnél számottevően nagyobb mennyiségű árut fuvaroztak. Ez azt jelenti, hogy komoly potenciál van a vasúti árufuvarozás fejlesztésében, azaz a modális váltásban vagy a teljes fuvarozott árumennyiség növelésében azon két részpiac vonatkozásában, amelyeket az Alpesi–Nyugat-Balkáni vasúti árufuvarozási folyosó ki tud majd szolgálni: egyrészről a folyosó által közvetlenül kiszolgált régiókon belüli, illetve ezen régiók és Európa többi része közötti árufuvarozás tekintetében, másrészről a folyosó teljes hosszán áthaladó árufuvarozás tekintetében. Ezen belül a folyosó képes lenne kielégíteni az Unió és Törökország közötti intermodális vasúti árufuvarozási szolgáltatások iránti növekvő keresletet; g) pont: a folyosó alapját képezi majd a tagállamok és az európai harmadik országok közötti jobb összeköttetéseknek, mivel Szerbián is át fog haladni, és közvetlen kapcsolatot biztosít Nyugat-/Közép-Európa és Törökország között, és ily módon a bolgár-török határon javítani fogja a Törökországgal való összeköttetést; h) pont: 2017 nyarán konzultációra került sor az „Alpesi–Nyugat-Balkáni” vasúti árufuvarozási folyosóban érdekelt potenciális kérelmezőkkel. 20 vállalkozás támogatását fejezte ki, amint azt a szándéknyilatkozat III. mellékletében szereplő dokumentum is bizonyítja. A vállalkozások között 13 vasúti társaság, három intermodális üzemeltető, három szállítmányozó és egy járműtulajdonos volt; i) pont: a javasolt folyosó közvetlen hozzáférést biztosít a többi tagállamban található főbb terminálokhoz. Több különböző helyen is intermodális kapcsolódási pont jön létre a Duna és a Száva folyóval. Más vasúti árufuvarozási folyosókkal való kapcsolódási pontok révén a folyosó biztosítani fogja több tengeri kikötő, köztük Koper és Rijeka elérését.