Az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságának eljárási szabályzata

(1991. május 2.)

(HL L 136., 1991. május 30., 1. o.)

az alábbi módosításokkal:

1994. szeptember 15-én (HL L 249., 1994.9.24., 17. o.)

1995. február 17-én (HL L 44., 1995.2.28., 64. o.)

1995. július 6-án (HL L 172., 1995.7.22., 3. o.)

1997. március 12-én (HL L 103., 1997.4.19., 6. o.)

1999. május 17-én (HL L 135., 1999.5.29., 92. o.)

2000. december 6-án (HL L 322., 2000.12.19., 4. o.)

2003. május 21-én (HL L 147., 2003.6.14., 22. o.)

2004. április 19-én (HL L 132., 2004.4.29., 3. o.)

2004. április 21-én (HL L 127., 2004.4.29., 108. o.)

ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK

1. cikk (2) (7)

E szabályzatban:

- az "EK-Szerződés" az Európai Közösséget létrehozó szerződés,

- az "EAK-Szerződés" az Európai Atomenergia-közösséget (Euratom) létrehozó szerződés,

- a "Bíróság Alapokmánya" a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv,

- az "EGT-megállapodás" az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás.

E szabályzat alkalmazásában:

- "intézmények" a Közösségek intézményei és azok a szervek, amelyeket a szerződések vagy az azok végrehajtására elfogadott jogi aktusok hoztak létre, és amelyek az Elsőfokú Bíróság előtt félként járhatnak el,

- az "EFTA Felügyeleti Hatóság" az EGT-megállapodásban említett felügyeleti hatóság.

I. CÍM

AZ ELSŐFOKÚ BÍRÓSÁG SZERVEZETE

1. fejezet

AZ ELSŐFOKÚ BÍRÓSÁG ELNÖKE ÉS TAGJAI

2. cikk

1. §

2. §

3. cikk

A bíró megbízási ideje a kinevezési okiratban megjelölt napon kezdődik. Kezdőnapra vonatkozó rendelkezés hiányában a megbízási idő a kinevezési okirat kiállításának napján kezdődik.

4. cikk

1. §

Hivatalba lépése előtt a bíró a következő esküt teszi az Európai Közösségek Bírósága előtt:

"Esküszöm, hogy feladataimat pártatlanul és lelkiismeretesen fogom ellátni; esküszöm, hogy a tanácskozások titkosságát megőrzöm."

2. §

5. cikk (6)

Ha a Bíróság – az Elsőfokú Bírósággal történt konzultáció után – arról határoz, hogy az Elsőfokú Bíróság valamely bírája továbbra is megfelel-e az előírt feltételeknek, illetve továbbra is eleget tesz-e a tisztségéből eredő kötelezettségeknek, az Elsőfokú Bíróság elnöke felhívja az érintett bírót arra, hogy zárt ülésen, a hivatalvezető távollétében adja elő észrevételeit.

Az Elsőfokú Bíróság a véleményét indokolni köteles.

Olyan vélemény elfogadásához, amely azt állapítja meg, hogy az Elsőfokú Bíróság valamely bírája már nem felel meg az előírt feltételeknek, illetve már nem tesz eleget a tisztségéből eredő kötelezettségeknek, az Elsőfokú Bíróság bíráinak többségi szavazata szükséges. Ebben az esetben a szavazás számszerű eredményét közölni kell a Bírósággal.

A szavazás titkos; az érintett bíró nem vesz részt a tanácskozáson.

6. cikk

Az Elsőfokú Bíróság elnöke és a tanácselnökök kivételével a bírák a hivatalukban eltöltött idő szerint helyezkednek el a rangsorban.

Ha a hivatalukban eltöltött idejük egyenlő, a rangsor az életkor alapján kerül megállapításra.

Azok a távozó bírák, akiket újra kineveznek, megtartják korábbi helyüket a rangsorban.

7. cikk (2) (6) (7)

1. §

2. §

3. §

8. cikk (7)

Az Elsőfokú Bíróság elnöke irányítja az Elsőfokú Bíróság munkáját és szervezeti egységeit; elnököl a teljes ülés tárgyalásain és zárt tanácskozásain.

Az Elsőfokú Bíróság elnöke elnököl a nagytanácsban.

Ha az Elsőfokú Bíróság elnökét három vagy öt bíróból álló tanácsba osztják be, e tanácsban ő elnököl.

9. cikk

Az Elsőfokú Bíróság elnökének távolléte vagy akadályoztatása esetén, illetve ha az elnöki tisztség betöltetlen, az elnök feladatait – a 6. cikkben megállapított rangsor szerint – az egyik tanácselnök látja el.

Az Elsőfokú Bíróság elnökének és a tanácselnökök egyidejű akadályoztatása esetén, illetve, ha tisztségük egyidejűleg betöltetlen, az elnök feladatait – a 6. cikkben megállapított rangsor szerint – másik bíró látja el.

2. fejezet

A TANÁCSOK MEGALAKÍTÁSA ÉS AZ ELŐADÓ BÍRÁK, VALAMINT A FŐTANÁCSNOKOK KIJELÖLÉSE

10. cikk (7) (9)

1. §

2. §

11. cikk (5) (7)

1. §

2. §

12. cikk (1) (7)

Az Elsőfokú Bíróság meghatározza azokat az ismérveket, amelyek alapján az ügyeket a tanácsok között elosztják.

Ezt a határozatot közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

13. cikk

1. §

2. §

14. cikk (5) (7)

1. §

2. §

(1) Egyesbíróként az előadó bíró is eljárhat az alábbi, három bíróból álló tanácsnak kiosztott ügyekben, ha azok – tekintettel a felmerült jogi és ténybeli kérdések bonyolultságának hiányára, az ügy korlátozott jelentőségére és egyéb különleges körülmények hiányára – erre alkalmasak, és azokat az 51. cikkben megállapított feltételek alapján egyesbírónak adták át:

a) az EK-Szerződés 236. cikke vagy az EAK-Szerződés 152. cikke alapján indított ügyek;

b) az EK-Szerződés 230. cikkének negyedik bekezdése, 232. cikkének harmadik bekezdése és 235. cikke, valamint az EAK-Szerződés 146. cikkének negyedik bekezdése, 148. cikkének harmadik bekezdése és 151. cikke alapján indított olyan ügyek, amelyek kizárólag a megszilárdult ítélkezési gyakorlat által már tisztázott kérdéseket vetnek fel, vagy amelyek olyan – azonos tárgyú – ügyek sorozatába illeszkednek, amelyek egyikében már jogerős határozat született;

c) az EK-Szerződés 238. cikke és az EAK-Szerződés 153. cikke alapján indított ügyek.

(2) Egyesbírónak történő átadás kizárt:

a) olyan ügyekben, amelyek általános hatályú jogi aktus jogszerűségének kérdését vetik fel;

b) azoknak a szabályoknak a végrehajtásával kapcsolatos ügyekben, amelyek:

- a versennyel és a vállalkozások összefonódásának ellenőrzésével kapcsolatosak,

- az államok által nyújtott támogatásokkal kapcsolatosak,

- a kereskedelempolitikai védintézkedésekkel kapcsolatosak,

- a mezőgazdasági piacok közös szervezésével kapcsolatosak, azoknak az eseteknek a kivételével, amelyek olyan – azonos tárgyú – ügyek sorozatába illeszkednek, amelyek egyikében már jogerős határozat született;

c) a 130. cikk 1. §-ában említett ügyekben.

(3) Az egyesbíró visszautalja az ügyet a tanács elé, ha megállapítja, hogy az átadás feltételei már nem állnak fenn.

3. §

15. cikk (7)

1. §

2. §

3. §

4. §

5. §

16. cikk (5)

A tanácsnak kiosztott vagy átadott ügyekben az elnök hatáskörét a tanácselnök gyakorolja.

Az egyesbírónak átadott vagy kiosztott ügyekben az elnök hatáskörét – a 105. és 106. cikkben említett hatáskörök kivételével – az egyesbíró gyakorolja.

17. cikk

Ha az Elsőfokú Bíróság teljes ülésben jár el, munkáját az Elsőfokú Bíróság elnöke által kijelölt főtanácsnok segíti.

18. cikk

Az Elsőfokú Bíróság tanácsának munkáját főtanácsnok segítheti, ha az Elsőfokú Bíróság úgy ítéli meg, hogy az ügy jogi bonyolultsága vagy a tényállás összetettsége ezt megköveteli.

19. cikk

Meghatározott ügyben a főtanácsnok kijelölését elrendelő határozatot a teljes ülésben eljáró Elsőfokú Bíróság hozza meg annak a tanácsnak a kérelmére, amelynek az ügyet kiosztották vagy átadták.

Az Elsőfokú Bíróság elnöke jelöli ki azt a bírót, aki a főtanácsnoki feladatkört az adott ügyben ellátja.

3. fejezet

HIVATAL

1. szakasz – Hivatalvezető

20. cikk

1. §

2. §

3. §

4. §

5. §

6. §

7. §

21. cikk

Az Elsőfokú Bíróság a hivatalvezető kinevezésére megállapított eljárás szerint egy vagy több hivatalvezető-helyettest nevezhet ki – a 23. cikkben említett, a hivatalvezetőnek szóló szolgálati utasítások által megszabott keretek között – a hivatalvezető munkájának segítése, illetve a hivatalvezető helyettesítése céljából.

22. cikk

Az Elsőfokú Bíróság elnöke kijelöli azokat a tisztviselőket vagy egyéb alkalmazottakat, akik a hivatalvezető és – adott esetben – a hivatalvezető-helyettes távolléte, akadályoztatása esetén, vagy ha tisztségük betöltetlen, a hivatalvezető feladatait ellátják.

23. cikk

A hivatalvezetőnek szóló szolgálati utasításokat az Elsőfokú Bíróság elnökének javaslata alapján az Elsőfokú Bíróság fogadja el.

24. cikk (2) (6) (7)

1. §

2. §

3. §

4. §

5. §

6. §

7. §

25. cikk

1. §

2. §

26. cikk

A hivatalvezető őrzi a pecséteket. Ő felel az irattárért, és gondozza az Elsőfokú Bíróság kiadványait.

27. cikk

Ha az 5. és 33. cikk másként nem rendelkezik, a hivatalvezető részt vesz az Elsőfokú Bíróság ülésein.

2. szakasz – Az Elsőfokú Bíróság egyéb szervezeti egységei

28. cikk

Azokat a tisztviselőket és egyéb alkalmazottakat, akiknek feladata az elnök, a bírák és a hivatalvezető közvetlen segítése, a személyzeti szabályzat rendelkezéseinek megfelelően nevezik ki. Ezek a tisztviselők és alkalmazottak – az Elsőfokú Bíróság elnökének felügyelete alatt – a hivatalvezetőnek tartoznak felelősséggel.

29. cikk

A 28. cikkben említett tisztviselők és egyéb alkalmazottak a hivatalvezető jelenlétében a Bíróság eljárási szabályzata 20. cikkének 2. §-ában előírt esküt tesznek az Elsőfokú Bíróság elnöke előtt.

30. cikk

A hivatalvezető – az Elsőfokú Bíróság elnökének felügyelete alatt – felelős az Elsőfokú Bíróság igazgatásáért, pénzügyeiért és számviteléért; ebben a tevékenységében a Bíróság szervezeti egységei segítik.

4. fejezet

AZ ELSŐFOKÚ BÍRÓSÁG MŰKÖDÉSE

31. cikk

1. §

2. §

32. cikk (4) (5) (7)

1. §

2. §

3. §

4. §

5. §

33. cikk

1. §

2. §

3. §

4. §

5. §

6. §

7. §

8. §

34. cikk

1. §

Ha az Elsőfokú Bíróság másként nem határoz, a törvénykezési szünetek a következők:

- december 18-tól január 10-ig,

- a húsvétot megelőző vasárnaptól a húsvétot követő második vasárnapig,

- július 15-től szeptember 15-ig.

2. §

3. §

4. §

5. fejezet

A NYELVHASZNÁLAT SZABÁLYAI

35. cikk (2) (4) (8)

1. §

2. §

Az eljárás nyelvét a felperes választja meg, a következő rendelkezésekre is figyelemmel:

a) ha az alperes tagállam, illetve tagállambeli természetes vagy jogi személy, az eljárás nyelve ennek az államnak a hivatalos nyelve; ha ennek az államnak több hivatalos nyelve is van, a felperes választhat közülük;

b) a felek együttes kérelmére az 1. §-ban említett valamely másik nyelv használata engedélyezhető az eljárás egészére vagy annak egy részére;

c) a b) pont rendelkezéseitől eltérve – a fél kérelmére, valamint a másik fél és a főtanácsnok meghallgatását követően – az 1. §-ban említettek közül másik nyelv használata engedélyezhető az eljárás egészére vagy annak egy részére; intézmény ilyen kérelmet nem terjeszthet elő.

A fenti kérelmekről az elnök határozhat; az elnök a kérelmet az Elsőfokú Bíróság elé utalhatja, illetve ha a felek hozzájárulása nélkül kíván helyt adni a kérelemnek, köteles azt az Elsőfokú Bíróság elé utalni.

3. §

4. §

5. §

36. cikk

1. §

2. §

37. cikk

Az eljárás nyelvén vagy – adott esetben – a 35. cikk alapján engedélyezett más nyelven megfogalmazott szövegek hitelesek.

6. fejezet

A MEGHATALMAZOTTAK, TANÁCSADÓK ÉS ÜGYVÉDEK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI

38. cikk (2)

1. §

2. §

A meghatalmazottak, tanácsadók és ügyvédek ezenkívül a következő kiváltságokban és kedvezményekben részesülnek:

a) az eljárással kapcsolatos valamennyi irat és dokumentum mentes mind az átvizsgálás, mind a lefoglalás alól; vita esetén azokat a vámhatóság vagy a rendőrség pecséttel láthatja el, majd az Elsőfokú Bírósághoz késedelem nélkül megküldi annak érdekében, hogy azokat a hivatalvezető és az érdekelt jelenlétében megvizsgálhassák;

b) a meghatalmazottak, tanácsadók és ügyvédek jogosultak arra, hogy a feladataik ellátásához szükséges külföldi fizetőeszközöket számukra kiutalják;

c) a meghatalmazottak, tanácsadók és ügyvédek a feladatuk ellátásához szükséges mértékben szabadon utazhatnak.

39. cikk (2)

Az előző cikkben meghatározott kiváltságok, mentességek és kedvezmények igénybevételéhez az ezekre jogosult személyek előzetesen igazolják jogosultságukat:

a) a meghatalmazottak olyan hivatalos dokumentumot mutatnak fel, amelyet meghatalmazójuk állított ki, aki ennek másolati példányát haladéktalanul megküldi a hivatalvezetőnek;

b) a tanácsadók és ügyvédek a hivatalvezető által aláírt igazolást mutatnak fel; ennek érvényessége meghatározott időtartamra korlátozódik, amely az eljárás időtartamától függően meghosszabbítható vagy lerövidíthető.

40. cikk

A 38. cikkben meghatározott kiváltságokat, mentességeket és kedvezményeket kizárólag az eljárás megfelelő lefolytatása érdekében biztosítják.

Az Elsőfokú Bíróság megvonhatja a mentességet, ha úgy ítéli meg, hogy ez nem akadályozza az eljárás megfelelő lefolytatását.

41. cikk

1. §

2. §

3. §

42. cikk (2) (7)

E fejezet rendelkezései azokra az egyetemi tanárokra is megfelelően alkalmazandók, akik a Bíróság Alapokmánya 19. cikkének megfelelően az Elsőfokú Bíróság előtt eljárhatnak.

II. CÍM

ELJÁRÁS

1. fejezet

ÍRÁSBELI SZAKASZ

43. cikk (6)

1. §

2. §

3. §

4. §

5. §

6. §

44. cikk (1) (2) (6) (7)

1. §

A Bíróság Alapokmányának 21. cikkében említett keresetlevél tartalmazza a következőket:

a) a felperes neve és lakóhelye vagy székhelye;

b) annak a félnek a megjelölése, aki ellen a keresetet benyújtották;

c) a jogvita tárgya és a felhozott jogalapok rövid ismertetése;

d) a felperes kérelmei;

e) szükség esetén a felajánlott bizonyítékok megjelölése.

2. §

3. §

4. §

5. §

A magánjog hatálya alá tartozó jogi személyek által benyújtott keresetlevélhez a következőket kell csatolni:

a) az említett jogi személyt létesítő vagy szabályozó okirat, illetve a cégjegyzékből vagy az egyesületek nyilvántartásából származó újabb keletű kivonat, illetve a jogi személy jog szerinti létezésének bármely más bizonyítéka;

b) bizonyíték arról, hogy a jogi személy ügyvédje számára adott meghatalmazás erre felhatalmazott személy által, szabályszerűen lett kiállítva.

5a. §

6. §

45. cikk

A keresetlevelet kézbesítik az alperes részére. Az előző cikk 6. §-ában említett esetben a kézbesítést haladéktalanul teljesíteni kell, amint a hiánypótlás megtörtént, illetve amint az Elsőfokú Bíróság megállapította, hogy a keresetlevél – az előző cikkben említett formai követelmények figyelmen kívül hagyása ellenére – elfogadható.

46. cikk

1. §

A keresetlevél kézbesítését követő egy hónapon belül az alperes ellenkérelmet terjeszt elő. Ez tartalmazza a következőket:

a) az alperes neve és lakóhelye vagy székhelye;

b) a felhozott ténybeli és jogi érvek;

c) az alperes kérelmei;

d) a felajánlott bizonyítékok megjelölése.

2. §

3. §

47. cikk (6)

1. §

2. §

48. cikk

1. §

2. §

49. cikk

Az Elsőfokú Bíróság a főtanácsnok meghallgatását követően az eljárás bármely szakaszában a 64. és a 65. cikkben említett pervezető intézkedést hozhat, vagy elrendelhet bizonyításfelvételt, illetve elrendelheti bármely bizonyítási cselekmény megismétlését vagy kiegészítését.

50. cikk (4)

Az elnök a felek és a főtanácsnok meghallgatását követően az eljárás bármely szakaszában elrendelheti, hogy az írásbeli vagy a szóbeli szakasz lefolytatása vagy az eljárást befejező ítélet meghozatala céljából két vagy több, azonos tárgyat érintő ügyet a közöttük lévő összefüggés miatt egyesítsenek. Az ügyeket az elnök később újra elkülönítheti. Az elnök ezeket a kérdéseket az Elsőfokú Bíróság elé utalhatja.

51. cikk (1) (5) (7)

1. §

2. §

52. cikk (6) (7)

1. §

A 49. cikk sérelme nélkül az elnök kitűzi azt a határnapot, amikor az előadó bírónak be kell nyújtania előzetes jelentését az Elsőfokú Bíróságnak, az esettől függően

a) a viszonválasz előterjesztését követően;

b) ha választ vagy viszonválaszt nem terjesztettek elő, azt követően, hogy a 47. cikk 2. §-ának megfelelően megállapított határidő lejárt;

c) azt követően, hogy az érdekelt fél kijelentette, hogy a válasz vagy a viszonválasz előterjesztésének jogáról lemond;

d) azt követően, hogy az Elsőfokú Bíróság úgy határozott, hogy a 47. cikk 1. §-ának megfelelően nem szükséges a keresetlevelet és az ellenkérelmet válasszal és viszonválasszal kiegészíteni;

e) azt követően, hogy az Elsőfokú Bíróság úgy határozott, hogy a 76a. cikk 1. §-ának megfelelően gyorsított eljárás keretében kell határozatot hozni.

2. §

53. cikk

Ha az Elsőfokú Bíróság úgy határoz, hogy pervezető intézkedések meghozatala vagy bizonyításfelvétel nélkül nyitja meg a szóbeli szakaszt, az Elsőfokú Bíróság elnöke tűzi ki a szóbeli szakasz megnyitásának határnapját.

54. cikk

Ha az írásbeli szakasz során – az eljárás szóbeli szakaszában meghozható pervezető intézkedések vagy lefolytatható bizonyításfelvétel sérelme nélkül – pervezető intézkedéseket hoztak, vagy bizonyításfelvételt folytattak le, ezek befejezését követően az elnök tűzi ki a szóbeli szakasz megnyitásának határnapját.

2. fejezet

SZÓBELI SZAKASZ

55. cikk

1. §

2. §

56. cikk

A tárgyalást az elnök nyitja meg és vezeti; ő gondoskodik a tárgyalás rendjének fenntartásáról.

57. cikk

A nyilvánosság kizárásának elrendelése esetén a tárgyaláson elhangzottak nem tehetők közzé.

58. cikk

Az elnök a tárgyalás során kérdéseket tehet fel a felek meghatalmazottainak, tanácsadóinak vagy ügyvédeinek.

Ugyanez a jogosultság megilleti a többi bírót és a főtanácsnokot is.

59. cikk

A felek kizárólag meghatalmazottjuk, tanácsadójuk vagy ügyvédjük útján járhatnak el a tárgyaláson.

60. cikk

Ha az ügyben főtanácsnok nem került kijelölésre, az érvek előadását követően az elnök a szóbeli szakaszt befejezettnek nyilvánítja.

61. cikk

1. §

2. §

62. cikk

Az Elsőfokú Bíróság a főtanácsnok meghallgatását követően elrendelheti a szóbeli szakasz újbóli megnyitását.

63. cikk

1. §

2. §

3. fejezet

PERVEZETŐ INTÉZKEDÉSEK ÉS BIZONYÍTÁSFELVÉTEL

1. szakasz – Pervezető intézkedések

64. cikk

1. §

2. §

A pervezető intézkedések célja különösen:

a) az írásbeli és a szóbeli szakasz szabályszerű lefolyásának biztosítása és a bizonyításfelvétel megkönnyítése;

b) azoknak a kérdéseknek a meghatározása, amelyeknél a feleknek ki kell egészíteniük érvelésüket, vagy amelyek bizonyításfelvételt igényelnek;

c) a felek kérelmei terjedelmének, jogalapjainak és érveinek pontosítása, valamint a közöttük lévő vitás kérdések tisztázása;

d) a jogvita egyezség útján történő rendezésének előmozdítása.

3. §

Pervezető intézkedések különösen a következők:

a) kérdések feltevése a feleknek;

b) a felek felhívása, hogy a jogvita bizonyos vonatkozásairól írásban vagy szóban nyilatkozzanak;

c) tájékoztatás vagy adatok kérése a felektől vagy harmadik személyektől;

d) az üggyel kapcsolatos dokumentumok vagy egyéb iratok benyújtására történő felhívás;

e) a felek meghatalmazottjainak, illetve személyesen a feleknek az ülésekre történő idézése.

4. §

5. §

2. szakasz – Bizonyításfelvétel

65. cikk (2) (7)

A Bíróság Alapokmánya 24. és 25. cikkének sérelme nélkül a bizonyítási eszközök a következők:

a) a felek személyes megjelenése;

b) tájékoztatás kérése és dokumentumok benyújtása;

c) tanúvallomás;

d) szakértői vélemény;

e) helyszíni szemle.

66. cikk

1. §

2. §

67. cikk (6)

1. §

2. §

3. §

3. szakasz – A tanú és a szakértő idézése és kihallgatása, illetve meghallgatása

68. cikk

1. §

2. §

A tanút, akinek kihallgatása szükséges, végzéssel idézik, amely tartalmazza a következőket:

a) a tanú vezetékneve, utóneve(i), foglalkozása és lakcíme;

b) azoknak a tényeknek a megjelölése, amelyekkel kapcsolatban a tanút ki fogják hallgatni;

c) szükség esetén utalás azokra a rendelkezésekre, amelyeket az Elsőfokú Bíróság a tanúnál felmerülő költségek megtérítéséről hozott, továbbá a meg nem jelenő tanúval szemben kiszabható bírságokra való utalás.

3. §

4. §

5. §

A 71. cikk rendelkezéseire is figyelemmel, tanúvallomását követően a tanú a következő esküt teszi:

"Esküszöm, hogy az igazat, a teljes igazat és csakis az igazat mondtam."

6. §

69. cikk (2) (6) (7)

1. §

2. §

3. §

4. §

70. cikk

1. §

2. §

3. §

4. §

5. §

6. §

A 71. cikk rendelkezéseire is figyelemmel, szakvéleményének előterjesztését követően a szakértő a következő esküt teszi az Elsőfokú Bíróság előtt:

"Esküszöm, hogy feladatomat lelkiismeretesen és pártatlanul láttam el."

71. cikk

1. §

2. §

3. §

72. cikk

1. §

2. §

73. cikk

1. §

2. §

74. cikk

1. §

2. §

75. cikk

1. §

2. §

3. §

4. §

76. cikk

1. §

2. §

3a. fejezet (6)

GYORSÍTOTT ELJÁRÁS

76a. cikk

1. §

2. §

3. §

4. fejezet

AZ ELSŐFOKÚ BÍRÓSÁG ELJÁRÁSÁNAK FELFÜGGESZTÉSE, ILLETVE HATÁSKÖRÉNEK ÁTENGEDÉSE

77. cikk (2) (7)

A 123. cikk 4. §-ának, a 128. cikknek és a 129. cikk 4. §-ának sérelme nélkül az eljárást fel lehet függeszteni:

a) a Bíróság Alapokmánya 54. cikkének harmadik bekezdésében meghatározott esetekben;

b) ha a Bírósághoz az Elsőfokú Bíróság olyan határozata ellen fellebbeztek, amely az érdemi kérdésekről csak részben rendelkezett, vagy amely a hatáskör hiányára vagy a kérelem elfogadhatatlanságára alapozott kifogásra vonatkozó közbenső kérdésről rendelkezett, vagy amely beavatkozási kérelmet utasított el;

c) a felek együttes kérelmére.

78. cikk (4)

Az eljárás felfüggesztéséről az elnök a felek és a főtanácsnok meghallgatását követően végzéssel határoz; az elnök a kérdést az Elsőfokú Bíróság elé utalhatja. Az eljárás folytatását elrendelő határozatot ugyanilyen eljárással hozzák meg. Az e cikkben említett végzéseket a felek részére kézbesítik.

79. cikk

1. §

2. §

80. cikk (2) (7)

Az Elsőfokú Bíróság a Bíróság Alapokmánya 54. cikkének harmadik bekezdése szerinti határozatokat, amelyekkel az ügy tekintetében hatáskörét a Bíróságnak engedi át, végzéssel hozza meg, amelyet a feleknek kézbesítenek.

5. fejezet

ÍTÉLETEK

81. cikk

Az ítélet tartalmazza a következőket:

- annak feltüntetése, hogy azt az Elsőfokú Bíróság hozta,

- az ítélet kihirdetésének napja,

- a határozathozatalban részt vevő elnök és bírák neve,

- a főtanácsnok neve, ha kijelölésére sor került,

- a hivatalvezető neve,

- a felek megnevezése,

- a felek meghatalmazottainak, tanácsadóinak és ügyvédeinek neve,

- a felek kérelmei,

- szükség esetén annak megállapítása, hogy a főtanácsnok az indítványát ismertette,

- a tényállás rövid ismertetése,

- az indokolás,

- az ítélet rendelkező része, amely magában foglalja a költségekről való döntést is.

82. cikk

1. §

2. §

3. §

83. cikk (2) (7)

Az ítélet – a Bíróság Alapokmánya 60. cikke második bekezdésének rendelkezéseire is figyelemmel – kihirdetésének napjától rendelkezik kötelező erővel.

84. cikk

1. §

2. §

3. §

4. §

85. cikk

Ha az Elsőfokú Bíróság a költségekről nem határozott, az érdekelt fél az ítélet kézbesítését követő egy hónapon belül kérheti az Elsőfokú Bíróságtól az ítélet kiegészítését.

A kérelmet kézbesítik a másik fél részére, aki az elnök által megállapított határidőn belül terjesztheti elő írásbeli észrevételeit.

Ezeknek az észrevételeknek az előterjesztése után az Elsőfokú Bíróság – a főtanácsnok meghallgatását követően – egyidejűleg határoz a kérelem elfogadhatóságáról és megalapozottságáról.

86. cikk

Az Elsőfokú Bíróság határozatai tárának kiadásáról a hivatalvezető gondoskodik.

6. fejezet

KÖLTSÉGEK

87. cikk (2) (4)

1. §

2. §

3. §

4. §

5. §

6. §

88. cikk

A 87. cikk 3. §-a második bekezdésének sérelme nélkül a Közösségek és azok alkalmazottai közötti jogvitákban az intézmények maguk viselik saját költségeiket.

89. cikk

Azokat a költségeket, amelyek a félnél a végrehajtás céljából merültek fel, a másik fél téríti meg a végrehajtás helye szerinti állam hatályos díjszabása szerint.

90. cikk

Az Elsőfokú Bíróság előtti eljárás ingyenes, a következő rendelkezésekre is figyelemmel:

a) az Elsőfokú Bíróság kötelezheti az Elsőfokú Bíróságnak elkerülhető költségeket okozó felet azok megtérítésére;

b) azoknak a másolási vagy fordítási munkáknak a költségét, amelyeket a fél kérelmére végeztek, és amelyek a hivatalvezető megítélése szerint a szokásos mértéket meghaladják, a fél a 24. cikk 5. §-ában említett díjszabás szerint köteles megtéríteni.

91. cikk

Az előző cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül a következőket kell megtérítendő költségeknek tekinteni:

a) a tanúnak és a szakértőnek a 74. cikk értelmében fizetendő összegek;

b) a feleknél az eljárással kapcsolatban szükségszerűen felmerült költségek, különösen az utazási és tartózkodási költségek, valamint a meghatalmazottak, tanácsadók vagy ügyvédek díjazása.

92. cikk

1. §

2. §

93. cikk

1. §

2. §

3. §

7. fejezet

KÖLTSÉGMENTESSÉG

94. cikk (4)

1. §

2. §

95. cikk (4)

1. §

2. §

3. §

4. §

96. cikk

Az Elsőfokú Bíróság hivatalból vagy kérelemre bármikor visszavonhatja a költségmentességet, ha az eljárás során az engedélyezés alapjául szolgáló körülmények megváltoznak.

97. cikk (4)

1. §

2. §

3. §

8. fejezet

EGYEZSÉG ÉS ELÁLLÁS

98. cikk (2) (6) (7)

Ha a felek az Elsőfokú Bíróság határozatának meghozatala előtt egyezségre jutnak a jogvita megoldását illetően, és közlik az Elsőfokú Bírósággal, hogy igényeik érvényesítéséről lemondanak, az elnök elrendeli, hogy az ügyet töröljék a nyilvántartásból, és a 87. cikk 5. §-ának megfelelően – adott esetben a felek erre vonatkozó javaslatainak figyelembevételével – határoz a költségekről.

Ez a rendelkezés nem alkalmazható az EK-Szerződés 230. és 232. cikkében, illetve az EAK-Szerződés 146. és 148. cikkében említett keresetekre.

99. cikk

Ha a felperes írásban tájékoztatja az Elsőfokú Bíróságot, hogy keresetétől eláll, az elnök elrendeli, hogy az ügyet töröljék a nyilvántartásból, és a 87. cikk 5. §-ának megfelelően határoz a költségekről.

9. fejezet

KÉZBESÍTÉS

100. cikk (6)

1. §

2. §

10. fejezet

HATÁRIDŐK

101. cikk (2) (7)

1. §

Az EK-Szerződés, az EAK-Szerződés, a Bíróság Alapokmánya és az e szabályzat által előírt eljárási határidőket a következő módon kell számítani:

a) a napokban, hetekben, hónapokban vagy években megállapított határidő azon a napon kezdődik, amikor az esemény bekövetkezett, vagy a cselekményt végrehajtották; az esemény bekövetkezésének vagy a cselekmény végrehajtásának napja a kérdéses határidőbe nem számít bele;

b) a hetekben, hónapokban vagy években megállapított határidő annak a napnak az elteltével jár le, amelyik az utolsó héten, hónapban vagy évben ugyanazt a megjelölést vagy számot viseli, mint az a nap, amelyen a határidő kezdetére okot adó esemény bekövetkezett, vagy cselekmény végrehajtásra került. Ha a hónapokban vagy években megállapított határidő utolsó hónapjában nem fordul elő a lejáratra meghatározott nap, akkor a határidő ennek a hónapnak az utolsó napján jár le;

c) ha a határidőt hónapokban és napokban állapították meg, azt először teljes hónapokban, majd napokban számítják;

d) a határidők magukban foglalják a hivatalos munkaszüneti napokat, vasárnapokat és szombatokat;

e) a törvénykezési szünetek a határidők folyását nem érintik.

2. §

102. cikk (4) (6) (7)

1. §

2. §

103. cikk

1. §

2. §

III. CÍM

KÜLÖNLEGES ELJÁRÁSOK

1. fejezet

A VÉGREHAJTÁS FELFÜGGESZTÉSE ÉS EGYÉB IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK

104. cikk (2) (6) (7)

1. §

2. §

3. §

105. cikk

1. §

2. §

106. cikk (7)

Az Elsőfokú Bíróság elnökének távolléte vagy akadályoztatása esetén a 10. cikk rendelkezései szerint az Elsőfokú Bíróság által elfogadott határozatnak megfelelően kijelölt bíró helyettesíti őt az ideiglenes intézkedés iránti kérelmek elbírálásában.

107. cikk

1. §

2. §

3. §

4. §

108. cikk

A körülmények megváltozása esetén a végzés a fél kérelmére bármikor módosítható vagy visszavonható.

109. cikk

Az ideiglenes intézkedés iránti kérelem elutasítása nem akadályozza meg az azt előterjesztő felet abban, hogy új tények alapján újabb kérelmet terjesszen elő.

110. cikk (2) (6) (7)

E fejezet rendelkezései megfelelően alkalmazandók az Elsőfokú Bíróság határozatai, illetve más intézmények jogi aktusai végrehajtásának felfüggesztése iránt, az EK-Szerződés 244. és 256. cikke, illetve az EAK-Szerződés 159. és 164. cikke alapján előterjesztett kérelmekre.

A kérelemnek helyt adó végzés adott esetben meghatározza azt a napot, amelytől kezdve az ideiglenes intézkedés hatályát veszti.

2. fejezet

KIFOGÁS ÉS KÖZBENSŐ KÉRDÉS

111. (4) cikk

Ha az Elsőfokú Bíróságnak nyilvánvalóan nincs hatásköre a kereset elbírálására, illetve ha a kereset nyilvánvalóan elfogadhatatlan, vagy jogilag nyilvánvalóan megalapozatlan, az Elsőfokú Bíróság a főtanácsnok meghallgatását követően – az eljárás folytatása nélkül – indokolt végzéssel határozhat az ügyben.

112. cikk (2) (7)

Az ügynek a Bíróság Alapokmánya 54. cikkének második bekezdése szerinti, a Bírósághoz történő áttételéről szóló határozatot a hatáskör nyilvánvaló hiánya esetén – az eljárás folytatása nélkül – indokolt végzéssel kell meghozni.

113. cikk (4)

Az Elsőfokú Bíróság hivatalból bármikor vizsgálhatja, hogy a kereset eljárásgátló okok fennállása miatt nem elfogadhatatlan-e, illetve a felek meghallgatását követően megállapíthatja, hogy a kereset okafogyottá vált, és már nincs szükség határozathozatalra; ezt a határozatát a 114. cikk 3. és 4. §-ának megfelelően hozza meg.

114. cikk

1. §

2. §

3. §

4. §

3. fejezet

BEAVATKOZÁS

115. cikk (2) (6) (7)

1. §

2. §

A beavatkozási kérelem tartalmazza a következőket:

a) az ügy megjelölése;

b) az eljárás feleinek megjelölése;

c) a beavatkozó neve és lakóhelye vagy székhelye;

d) a beavatkozó kézbesítési címe az Elsőfokú Bíróság székhelyén;

e) azok a kérelmek, amelyek támogatása végett a beavatkozó a beavatkozás megengedését kéri;

f) azoknak a körülményeknek az ismertetése, amelyek a beavatkozáshoz való jogot megalapozzák, ha a kérelmet a Bíróság Alapokmánya 40. cikkének második vagy harmadik bekezdése alapján terjesztették elő.

3. §

116. cikk (6)

1. §

2. §

3. §

4. §

A beavatkozási beadvány tartalmazza a következőket:

a) a beavatkozó kérelmei, amelyek valamelyik fél kérelmeinek a teljes vagy részleges támogatására vagy azok ellen irányulnak;

b) a beavatkozó által felhozott jogalapok és érvek;

c) szükség esetén a felajánlott bizonyítékok megjelölése.

5. §

6. §

4. fejezet

AZ ELSŐFOKÚ BÍRÓSÁG AZT KÖVETŐEN HOZOTT ÍTÉLETEI, HOGY HATÁROZATÁT HATÁLYON KÍVÜL HELYEZTÉK, ÉS AZ ÜGYET VISSZAUTALTÁK HOZZÁ

117. cikk

Ha a Bíróság az Elsőfokú Bíróság valamely ítéletét vagy végzését hatályon kívül helyezi, és határozathozatal céljából visszautalja az ügyet az Elsőfokú Bírósághoz, az Elsőfokú Bíróságnál az eljárást a Bíróság visszautaló ítélete indítja meg.

118. cikk (5) (7)

1. §

2. §

2a. §

3. §

119. cikk

1. §

Ha a visszautaló ítélet meghozatalakor az Elsőfokú Bíróság előtti írásbeli szakasz már befejeződött, az eljárás menete a következő:

a) A felperes a Bíróság ítéletének kézbesítését követő két hónapon belül írásbeli észrevételeit tartalmazó beadványt nyújthat be.

b) Az e beadvány megküldését követő egy hónapon belül az alperes írásbeli észrevételeit tartalmazó beadványt nyújthat be. Az alperes számára e beadvány benyújtására nyitva álló határidő semmiképpen sem lehet rövidebb, mint a Bíróság ítéletének részére történt kézbesítésétől számított két hónap.

c) A felperes és az alperes észrevételeinek a beavatkozóval történt egyidejű közlését követő egy hónapon belül a beavatkozó írásbeli észrevételeit tartalmazó beadványt nyújthat be. A beavatkozó számára e beadvány benyújtására nyitva álló határidő semmiképpen sem lehet rövidebb, mint a Bíróság ítéletének részére történt kézbesítésétől számított két hónap.

2. §

3. §

120. cikk

Az eljárást e szabályzat II. címének rendelkezései szerint kell lefolytatni.

121. cikk

Az Elsőfokú Bíróság határoz az előtte indított eljárásokkal és a Bíróság előtti fellebbezési eljárásokkal kapcsolatos költségekről.

5. fejezet

MULASZTÁSI ÍTÉLET ÉS ELLENTMONDÁS

122. cikk (4)

1. §

2. §

3. §

4. §

5. §

6. §

6. fejezet

RENDKÍVÜLI JOGORVOSLATOK

1. szakasz – Harmadik személy jogorvoslati joga

123. cikk (7)

1. §

A harmadik személy jogorvoslati kérelmére a 43. és 44. cikk megfelelően alkalmazandó. Az ilyen kérelem továbbá:

a) megjelöli a megtámadott ítéletet;

b) ismerteti, hogy ez az ítélet mennyiben sérti a harmadik személy jogait;

c) megjelöli azokat az okokat, amelyek miatt a harmadik személy nem tudott részt venni az Elsőfokú Bíróság előtt lefolytatott alapeljárásban.

2. §

3. §

4. §

124. cikk (5) (7)

A harmadik személy jogorvoslati kérelmét annak a tanácsnak osztják ki, amely a megtámadott ítéletet hozta; ha a teljes ülésben vagy nagytanácsban eljáró Elsőfokú Bíróság hozta az ítéletet, a kérelmet e bírói testületnek osztják ki. Ha az ítéletet egyesbíró hozta, a harmadik személy jogorvoslati kérelmét ennek a bírónak osztják ki.

2. szakasz – Perújítás

125. cikk (2) (7)

A Bíróság Alapokmánya 44. cikkének harmadik bekezdésében előírt tízéves határidőn belül a perújítási kérelmet attól a naptól számított három hónapon belül lehet előterjeszteni, amikor a kérelmező a kérelme alapjául szolgáló tényről tudomást szerzett.

126. cikk

1. §

A perújítási kérelemre a 43. és 44. cikk megfelelően alkalmazandó. Az ilyen kérelem továbbá:

a) megjelöli a megtámadott ítéletet;

b) jelzi azokat a pontokat, amelyeken az ítéletet megtámadják;

c) megjelöli azokat a tényeket, amelyeken a kérelem alapul;

d) megnevezi a perújításra okot adó tények létezésének, valamint az előző cikkben megállapított határidők betartásának bizonyítékait.

2. §

127. cikk (5) (7)

1. §

2. §

3. §

4. §

128. cikk

Ha a Bíróság által tárgyalt fellebbezés és az Elsőfokú Bíróság elé terjesztett perújítási kérelem az Elsőfokú Bíróság ugyanazon ítéletét támadja meg, az Elsőfokú Bíróság a felek meghallgatását követően a Bíróság ítéletének kihirdetéséig felfüggesztheti az eljárást.

3. szakasz – Az ítéletek értelmezése

129. cikk (5) (7)

1. §

Az értelmezés iránti kérelmet a 43. és 44. cikknek megfelelően kell előterjeszteni. A kérelem megjelöli továbbá a következőket:

a) az értelmezendő ítélet;

b) azok a szövegrészek, amelyek értelmezését kérik.

2. §

3. §

4. §

IV. CÍM (3)

A SZELLEMI TULAJDONJOGOKKAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁSOK

130. cikk (3)

1. §

2. §

131. cikk (3)

1. §

2. §

3. §

4. §

132. cikk (3)

1. §

2. §

133. cikk (3)

1. §

2. §

3. §

134. cikk (3)

1. §

2. §

3. §

4. §

135. cikk (3)

1. §

2. §

3. §

4. §

136. cikk (3)

1. §

2. §

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

136a. cikk (6)

Az Elsőfokú Bíróság gyakorlati útmutatót adhat ki, különösen a tárgyalás előkészítéséről és menetéről, valamint az írásbeli beadványok és észrevételek benyújtásáról.

137. cikk (3) (7)

Ezt a szabályzatot, amely a 35. cikk 1. §-ában említett nyelveken hiteles, az Európai Unió Hivatalos Lapjában kell kihirdetni. Ez a szabályzat a kihirdetését követő második hónap első napján lép hatályba.

--------------------------------------------------