HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 69/99

A BIZOTTSÁG 219/2014/EU RENDELETE

(2014. március 7.)

a 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének a házisertés levágást követő húsvizsgálatára vonatkozó különleges követelmények tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 17. cikke (1) bekezdésére és 18. cikke 7. pontjára,

mivel:

(1) A 854/2004/EK rendelet különleges szabályokat állapít meg az állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére. Többek között úgy rendelkezik, hogy a tagállamoknak gondoskodniuk kell a friss húsnak az I. melléklettel összhangban történő hatósági ellenőrzéseinek elvégzéséről. A 854/2004/EK rendelet azt is előírja, hogy a friss húst forgalomba hozó vágóhidakon, vadfeldolgozó-létesítményekben és vágóüzemekben a hatósági állatorvosnak vizsgálati feladatokat kell végrehajtania, többek között az említett rendelet I. mellékletének IV. szakaszában megállapított különleges követelményeknek megfelelően.

(2) A 854/2004/EK rendelet I. melléklete IV. szakasza IV. fejezetének B. része a házisertés levágást követő húsvizsgálatára vonatkozó különleges követelményeket határozza meg.

(3) Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) 2011. október 3-án tudományos szakvéleményt fogadott el azokról a közegészségügyi veszélyekről, amelyekre a hús (sertéshús) vizsgálata során figyelemmel kell lenni (2), és megállapította, hogy a levágást követő húsvizsgálatok során a jelenlegi előírások szerint elvégzendő tapintásos és bemetszéses vizsgálatok a baktériumokkal való keresztszennyeződés veszélyét hordozzák magukban.

(4) Az EFSA azt is megállapította, hogy a rendes vágás során levágott sertések esetében a levágást követő húsvizsgálatok részeként jelenleg alkalmazott tapintástól és bemetszéstől el kell tekinteni, mivel a mikrobiológiai keresztszennyeződés kockázata nagyobb, mint annak a kockázata, hogy csökken az ezekkel a módszerekkel kiszűrhető kóros elváltozások kimutatásának esélye. A levágást követő húsvizsgálatok során alkalmazott, fent említett manuális módszereket azokra a sertésekre kell korlátozni, amelyeken a levágást követő szemrevételezés során rendellenességeket észleltek.

(5) Az EFSA szakvéleménye szerint indokolt módosítani a 854/2004/EK rendelet I. melléklete IV. szakasza IV. fejezetének B. részében a házisertés levágást követő húsvizsgálatára vonatkozóan meghatározott különleges követelményeket.

(6) Ha az állatok származási gazdaságára vonatkozó járványügyi vagy egyéb adatok, illetve az élelmiszerláncra vonatkozó információk lehetséges közegészségügyi, állat-egészségügyi vagy állatjóléti kockázatokat jeleznek, vagy a levágást megelőző vágóhídi élőállat-vizsgálat vagy a levágást követő húsvizsgálat során szemrevételezéssel erre utaló rendellenességek észlelhetők, akkor a hatósági állatorvos dönti el, hogy a levágást követő húsvizsgálat során mely tapintásos és bemetszéses vizsgálatokat kell elvégezni annak megállapítására, hogy a hús emberi fogyasztásra alkalmas-e.

(7) Az e rendeletben foglalt követelmények módosítják a 854/2004/EK rendeletet, ami azzal jár, hogy mind az élelmiszer-ipari vállalkozók, mind az illetékes hatóságok által jelenleg követett gyakorlatot módosítani kell. Indokolt tehát lehetővé tenni e rendelet késleltetett alkalmazását.

(8) A 854/2004/EK rendeletet mindezeknek megfelelően módosítani kell.

(9) Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, és sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem ellenezte azokat,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 854/2004/EK rendelet I. melléklete IV. szakasza IV. fejezetének B. része helyébe a következő szöveg lép:

„B. LEVÁGÁST KÖVETŐ HÚSVIZSGÁLAT 1. A sertések testén, illetve belső szerveiken az alábbi, levágást követő húsvizsgálati eljárásokat kell elvégezni: a) a fej és a torok szemrevételezéses vizsgálata, valamint a száj, a toroknyílás és a nyelv szemrevételezéses vizsgálata; b) a tüdő, a légcső és a nyelőcső szemrevételezéses vizsgálata; c) a szívburok és a szív szemrevételezéses vizsgálata; d) a rekeszizom szemrevételezéses vizsgálata; e) a máj, illetve a máj és a hasnyálmirigy nyirokcsomóinak (Lnn. portales) szemrevételezéses vizsgálata; f) a gyomor- és bélrendszer, a bélfodor, valamint a gyomor és a bélfodor nyirokcsomóinak (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales és caudales) szemrevételezéses vizsgálata; g) a lép szemrevételezéses vizsgálata; h) a vesék szemrevételezéses vizsgálata; i) a mellhártya és a hashártya szemrevételezéses vizsgálata; j) az ivarszervek szemrevételezéses vizsgálata (a pénisz kivételével, ha már eltávolították); k) kocáknál az emlő és nyirokcsomóinak (Lnn. supramammarii) szemrevételezéses vizsgálata; l) a fiatal állatok köldöktájékának és ízületeinek szemrevételezéses vizsgálata. 2. A hatósági állatorvos az állat testén vagy belső szervein további tapintásos és bemetszéses vizsgálati eljárásokat is elvégezhet, ha megítélése szerint az alábbiak valamelyike közegészségügyi, állat-egészségügyi vagy állatjóléti kockázatokat jelez: a) az élelmiszerláncra vonatkozó információknak az I. szakasz II. fejezetének A. része szerint végzett ellenőrzései és elemzése; b) az I. szakasz II. fejezetének B. része és e fejezet A. része szerint elvégzett, a levágást megelőző vágóhídi élőállat-vizsgálat eredményei; c) az állatjóléti szabályok betartásával kapcsolatban az I. szakasz II. fejezete C. részének megfelelően végzett ellenőrzések eredményei; d) az I. szakasz II. fejezetének D. része és e rész 1. pontja szerint elvégzett, a levágást követő húsvizsgálat eredményei; e) az állatok származási gazdaságára vonatkozó további járványügyi vagy egyéb adatok. 3. A felismert kockázatok függvényében a levágást követő, a 2. pontban említett további húsvizsgálatok a következőket foglalhatják magukban: a) az állkapocs alatti nyirokcsomók (Lnn. mandibulares) bemetszése és vizsgálata; b) a tüdő, a hörgők körüli nyirokcsomók és a gátorközi nyirokcsomók (Lnn. bifurcationes, eparteriales és mediastinales) tapintásos vizsgálata. A légcsövet és a főhörgőket hosszában fel kell nyitni, és a tüdőt a felső harmadánál, a fő tengelyére merőlegesen be kell metszeni; e bemetszéseket nem kell elvégezni, ha a tüdőt nem használják fel emberi fogyasztásra; c) a szív hosszanti irányú bemetszése a szívkamrák felnyitása és a kamraközi sövény átvágása céljából; d) a máj és nyirokcsomóinak tapintásos vizsgálata; e) a gyomor és a bélfodor nyirokcsomóinak tapintásos vizsgálata és – szükség esetén – bemetszése; f) a lép tapintásos vizsgálata; g) a vesék és a vese nyirokcsomóinak (Lnn. renales) bemetszése; h) az emlő feletti nyirokcsomók bemetszése; i) a fiatal állatok köldöktájékának és ízületeinek tapintásos vizsgálata, valamint szükség esetén a köldöktájék bemetszése és az ízületek felnyitása.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2014. június 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 2014. március 7-én. a Bizottság részéről az elnök José Manuel BARROSO

(1) HL L 139., 2004.4.30., 206. o.

(2) Az EFSA biológiai veszélyekkel foglalkozó tudományos testülete (BIOHAZ), az élelmiszerláncba bekerülő szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testület (CONTAM), valamint az állat-egészségügyi és állatjóléti tudományos testület (AHAW): Scientific Opinion on the public health hazards to be covered by inspection of meat (swine) (Azon közegészségügyi veszélyek, amelyekre a hús [sertéshús] vizsgálata során figyelemmel kell lenni), EFSA Journal 2011; 9(10):2351.