A BIZOTTSÁG (EU) 2020/776 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. június 12.)

a Kínai Népköztársaságból és az Egyiptomból származó egyes szőtt és/vagy tűzött üvegrost szövetek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vámok kivetéséről és a Kínai Népköztársaságból és az Egyiptomból származó egyes szőtt és/vagy tűzött üvegrost szövetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2020/492 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a továbbiakban: alaprendelet) (1) és különösen annak 15. cikkére és 24. cikkének (1) bekezdésére,

mivel:

1. ELJÁRÁS

1.1. Az eljárás megindítása

(1) Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2019. május 16-án az alaprendelet 10. cikke alapján szubvencióellenes vizsgálatot kezdeményezett a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és az Egyiptomból (a továbbiakban együtt: az érintett országok) származó egyes szőtt és/vagy tűzött üvegrost szövetek Unióba történő behozatalára vonatkozóan. A Bizottság az eljárás megindításáról 2019. május 16-án értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) (2).

(2) A vizsgálatot a Bizottság azt követően indította meg, hogy 2019. április 1-jén a Tech-Fab Europe (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be az egyes szőtt és/vagy tűzött üvegrost szövetek teljes uniós termelésének több mint 25 %-át képviselő gyártók nevében. A panasz bizonyítékot tartalmazott a támogatásra, illetve az abból eredő kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához.

(3) A szubvencióellenes vizsgálat megindítása előtt a Bizottság értesítette a kínai kormányt (3) és az egyiptomi kormányt (4) arról, hogy megfelelő módon dokumentált panaszt nyújtottak be a Bizottsághoz, és az alaprendelet 10. cikkének (7) bekezdésével összhangban konzultációra kérte fel a kínai kormányt és az egyiptomi kormányt. 2019. május 13-án konzultációt tartottak a kínai kormánnyal és az egyiptomi kormánnyal. Mindazonáltal nem sikerült kölcsönösen elfogadható megoldást találni.

(4) 2019. február 21-én a Bizottság egy külön dömpingellenes vizsgálatot indított ugyanezen, Kínából és Egyiptomból származó termék behozatalára vonatkozóan (a továbbiakban: külön dömpingellenes vizsgálat) (5). 2020. április 7-én a Bizottság végleges dömpingellenes vámokat vetett ki az érintett termék Kínai Népköztársaságból és Egyiptomból származó behozatalaira (6) („a végleges dömpingellenes rendelet”). Az ennek a szubvencióellenes vizsgálatnak, illetve a külön dömpingellenes vizsgálatnak a keretében végzett, kárról, ok-okozati összefüggésről és uniós érdekről szóló elemzések értelemszerűen megegyeznek, mivel az uniós gazdasági ágazat meghatározása és a mintában szereplő uniós gyártók mindkét vizsgálatban azonosak, és a figyelembe vett időszak és a vizsgálati időszak is megegyezik.

1.1.1. A kínai kormány eljárás megindításával kapcsolatos észrevételei

(5) A kínai kormány azt állította, hogy a vizsgálatot nem kellene megindítani, mivel a panasz nem felel meg a szubvenciókról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás (a továbbiakban: SCM-megállapodás) 11. cikkének (2) bekezdése és 11. cikkének (3) bekezdése, valamint az alaprendelet 10. cikkének (2) bekezdése szerinti bizonyítási követelményeknek. A kínai kormány szerint nem volt elegendő bizonyíték a kiegyenlíthető támogatások, a kár, valamint a támogatott behozatal és a kár közötti ok-okozati összefüggés fennállására.

(6) A Bizottság elutasította ezt az állítást. A panaszban benyújtott bizonyítékok e szakaszban észszerűen a panaszos rendelkezésre álló információkat tartalmazták. A bizonyítékok elegendő jellegéről szóló feljegyzésben bemutatottak szerint, amely tartalmazza minden olyan bizonyíték Bizottság általi értékelését, amelyek a Kínai Népköztársasággal és Egyiptommal kapcsolatban a Bizottság rendelkezésére állnak, és amelynek alapján a Bizottság elindította az eljárást, a bizonyítékok – az eljárás megindítási szakaszában – elegendőnek bizonyultak annak alátámasztására, hogy a vélelmezett támogatások meglétük, összegük és jellegük tekintetében kiegyenlíthetőek. A panasz ezen túlmenően az uniós gazdasági ágazatot ért kár fennállására vonatkozóan is elegendő bizonyítékkal szolgált, amelynek hátterében a támogatott behozatal állt.

(7) Konkrétabban, a kínai kormány az eljárás megindítását megelőző konzultációk során jelezte, hogy a panaszos kínai tervekre, programokra vagy ajánlásokra való utalásai nem relevánsak, mivel azok nem kötelező erejűek, és az üvegrostszövet-ágazat sem Kína 13. ötéves tervében, sem az építőanyag-ágazatra vonatkozó 13. ötéves tervben (2016–2020) nem szerepel. Az eljárás megindítását követően az kínai kormány azt is kijelentette, hogy az üvegrost szövet nem tartozik a „Made in China 2025” dokumentum hatálya alá. A Bizottság megállapította, hogy a kínai kormány nem vitatja az ilyen tervek, programok és ajánlások létezését, csak azt, hogy azok milyen mértékben kötelező erejűek, illetve milyen mértékben fedik le az üvegrostszövet-ágazatot. A Bizottság megállapította továbbá, hogy a panaszos olyan bizonyítékkal szolgált, amely szerint több kormányzati dokumentum említést tesz az „új anyagokról”, az építőanyag-ágazatra vonatkozó 13. ötéves terv (2016–2020) pedig megemlíti az „üvegalapú anyagokat”. A kínai kormány nem adott elő semmilyen olyan bizonyítékot, amely azt mutatná, hogy ezek a nyilatkozatok az érintett termékre nem alkalmazandók.

(8) A kínai kormány azt is kijelentette, hogy sem a Chinese Export & Credit Insurance Corporation (a továbbiakban: Sinosure), sem az állami tulajdonú kereskedelmi bankok nem állami szervek, és a kínai kormány nem ad megbízásokat és utasításokat a magánbankoknak. A Bizottság megállapította, hogy ez az állítás összefügg a fent már idézett állítással, és hogy a panasz megemlítette többek között a kínai banktörvényt, amely – mint azt a kínai kormány sem vitatja – a kínai joganyag része. A Bizottság azt is kiemelte, hogy a közelmúltbeli uniós szubvencióellenes vizsgálatok eltérő következtetést vontak le ez ügyben (7).

(9) Továbbá, a kínai kormány azt állította, hogy az exportvásárlási hiteleket a külföldi vállalatok kapják, és így azok nem jelentenek előnyt a kínai üvegrostszövet-gyártók számára. A Bizottság azonban megállapította, hogy a kínai üvegrostszövet-gyártók tulajdonában lévő külföldi vállalatoknak adott támogatások előnyt jelenthetnek a gyártók számára.

(10) A kínai kormány jelezte, hogy csúcstechnológiai vállalkozások által a csúcstechnológiai fejlesztéshez és gyártáshoz használt berendezések gyorsított értékcsökkenésével kapcsolatos adóprogram, valamint az említett támogatási programok egy része is befejeződött. A Bizottság tudomásul vette ezt az észrevételt, de kiemelte, hogy ez nem vonatkozik a panaszban említett valamennyi programra és különböző (nemzeti, regionális vagy helyi) kormányhatósági szintre. Ezenfelül a gyorsított értékcsökkenéssel kapcsolatos adóprogram még mindig folyamatos előnyöket nyújthat, gondolva az érintett berendezések élettartama alatti értékcsökkenésre, amely potenciálisan a vizsgálati időszakot fedheti.

(11) Az eljárás megindítását követően a kínai kormány azt az érvet is előadta, hogy a panaszos nem határozta meg a hitelekre és földhasználati jogokra vonatkozó országon kívüli referenciaérték alkalmazásának feltételeit. A Bizottság azonban azt állapította meg, hogy a panaszban megfogalmazott állításokat alátámasztják az EU közelmúltbeli szubvencióellenes vizsgálatai, amelyek azokban az ügyekben azzal zárultak, hogy külső referenciaértékekre van szükség, amelyeket a Kínai Népköztársaságban uralkodó feltételekhez igazítanak (8).

(12) Emellett a kínai kormány kijelentette, hogy a panaszt nem támasztották alá megfelelően bizonyítékkal, mivel az főként korábbi uniós rendeleteken alapul, amelyek különböző termékköröket érintenek. A Bizottság azonban megjegyezte, hogy a korábbi és jelenlegi dömpingellenes vizsgálatokban tett ténymegállapítások ugyanarra a támogatási programra vonatkoznak, mint amelyeket a panaszban a panaszban állítottak. Az eljárás megindítását követően a kínai kormány azt is előadta, hogy a 2016 és 2018 közötti években jelentős változások és reformok mentek végbe a pénzügyi szektorban, és ezért a panasz nem alapulhat semmilyen korábban fennálló helyzetre. A Bizottság azonban megjegyezte, hogy a panaszos további bizonyítékokat is benyújtott a panaszban arról, hogy a támogatási programok jelentős változtatás nélkül továbbra is fennállnak. A Bizottság arra is emlékeztetett, hogy a kínai kormány nem szolgáltatott olyan bizonyítékot, amely cáfolta volna, hogy a szóban forgó programok folytatódtak. Ezért az eljárás megindításának szakaszában a rendelkezésre álló bizonyítékok inkább azt mutatták, hogy nem történt jelentős változás a szóban forgó támogatási programban. Végül ezt ez a vizsgálat is megerősítette.

(13) A kínai kormány azt is előadta, hogy a kérelmező a különböző támogatásokkal kapcsolatban nem nyújtott be bizonyítékot az előnyről és az egyedi jellegről. A Bizottság véleménye szerint a panaszos a számára rendelkezésre álló mértékben elegendő bizonyítékkal szolgált az előnyről és az egyedi jellegről. Mindenesetre a Bizottság megvizsgálta a panaszban megadott információkat, és saját értékelést készített a bizonyítékok elegendő jellegéről szóló feljegyzésben lévő összes lényeges elemről, amelyet az eljárás kezdeményezése után nyílt aktában közzétettek. A kínai kormány az eljárás megindítását követően megismételte észrevételeit, de nem nyújtott be további bizonyítékot.

(14) Ezért a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a panaszban elegendő bizonyítékkal szolgáltak, amelyek a kínai kormány általi állítólagos támogatásnyújtás fennállására utalnak.

(15) Végezetül az ügy különleges eleme, hogy az állítólagos egyiptomi támogatásnyújtás két, a szuezi egyiptomi-kínai gazdasági és kereskedelmi együttműködési övezetbe (a továbbiakban: SETC-övezet) tartozó vállalatot érint; ez egy különleges gazdasági övezet, amelyet Kína és Egyiptom, a panasz célpontját képező két ország hozott közösen létre. A Bizottság kijelentette, hogy az ezen SETC-övezeti vállalatok által kapott összes támogatást ki kívánja vizsgálni, függetlenül azok forrásától.

(16) A kínai kormány az eljárás megindítását megelőző konzultációk során jelezte, hogy a panaszosnak nem volt jogalapja az Egyiptomból származó vagy onnan exportált érintett terméken keresztül a kínai kormány megtámadására. A Bizottság tudomásul vette a kínai kormány aggályait, ám mégis úgy ítélte meg, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre, amelynek alapján vizsgálat indítható a SETC-övezeti vállalatoknak nyújtott állítólagos kiegyenlíthető támogatások ügyében, azok forrásától függetlenül.

(17) Az eljárás megindítását követően a kínai kormány azzal érvelt, hogy az uniós felhasználás meghatározásakor – a más harmadik országokra, például Oroszországra vonatkozó importadatok kiigazításához képest – nem volt méltányos, ahogy a Kínai Népköztársaságra vonatkozó importadatokat kiigazították. Ráadásul a kínai kormány szerint a Bizottság nem egyeztette ezeket a kiigazításokat. Továbbá a kínai kormány szerint nincs hivatalos információ arról, hogy mi minősül piaci információnak/értesülésnek, amelyet az importadatok kiigazítására használnak fel.

(18) Ahogy azt a (937) preambulumbekezdés is bemutatja, a panaszos által a KN-kódok alapján elvégzett importelemzés után a TARIC-szintű importstatisztikák alapján is értékelték a behozatalokat, összevetették azokat más forrásokkal, és adott esetben kiigazították azokat. Ami Oroszországot illeti, az uniós gyártókkal kapcsolt viszonyban lévő üvegrostszövet-gyártók importadatai alapján vetették össze és igazították ki az importadatokat; ilyen ismert üvegrostszövet-gyártók egyedül az oroszországi gyártók voltak. Ezt a módszertan elfogadhatónak tartották, amely pontos becslést ad az érintett termék Oroszországból történő behozatalára. A Bizottság a vizsgálat során ugyanilyen módon – a lenti (937) preambulumbekezdésben bemutatottak szerint – összevetette az Eurostat TARIC-szintű adatait azon ismert kínai gyártók adataival, amelyek a mintavétel során jelentkeztek. Az üvegrostszövet-kivitel kínai együttműködő exportáló gyártók által bejelentett mennyisége az Eurostat által az adott TARIC-kódok alatt nyilvántartásba vett behozatalok összességét képviselte, és ezért úgy tekintették, hogy az összes kivitel az érintett termék volt. Végezetül pedig szemben azzal, amit a kínai kormány állított, a panaszos kifejtette, hogy használták fel a piaci információkat/értesüléseket az importadatok kiigazítására. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

(19) Az eljárás megindításához fűzött észrevételekben a kínai kormány azzal érvelt, hogy az üvegrost szövet piaca szegmentált, és mindegyik szegmens nagyon eltérő ársávban van. A kínai kormány szerint a termék három fő típusa, a szőtt előfonat (a továbbiakban: WR), a tűzött szövetek (a továbbiakban: NCF) és az összetett anyagok (a továbbiakban: CM) eltérő összetételűek, más gyártási lépésekkel/folyamatokkal készülnek, és ezért a gyártási költségük és értékelési áruk is eltérő. Ráadásul ezek a terméktípusok eltérő fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, ami viszont meghatározza a végfelhasználásukat. A kínai kormány szerint félrevezető és elégtelen az, ahogy a panaszban összesített szinten elvégezték az ár-összehasonlítást/az alákínálás értékelését, valamint a kínai import állítólag káros hatásának értékelését, mivel valójában nem mérték fel azt, hogy a kínai és uniós gyártók milyen mértékben vannak jelen az egyes termékszegmensekben, azaz mekkora volument szállítanak, és mekkora a piaci részesedésük.

(20) A Bizottság szerint a kínai kormány nem terjesztett elő semmilyen bizonyítékot ezeknek az állításoknak az alátámasztására. Az eljárás megindításakor a panaszos elégséges bizonyítékot nyújtott be a vizsgált termék költségeiről és árairól. Az, hogy a terméknek különböző típusai léteznek, amelyek gyártási folyamatai, költségei és értékesítési eljárásai lehetnek, nem jelenti automatikusan azt, hogy a piac szegmentált. Megjegyzendő, hogy az alaprendelet 10. cikkének (2) bekezdése szerint panaszosnak a tőle indokoltan és célszerűen elvárható tájékoztatást kell megadnia. Mivel a Kínában gyártott terméktípusok költségei és árai természetükből adódóan bizalmas adatok, és nem állnak a panaszos rendelkezésére, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a panasz a panaszostól indokoltan és célszerűen elvárható információkat tartalmazott, amelyek elégséges az eljárás megindításához.

(21) Ráadásul a Bizottság által a vizsgálat során összegyűjtött és megszerzett információk azt mutatták, hogy az üvegrost szövet uniós piaca nem szegmentált. Ezért tényszerűen nem helytálló az az állítás, hogy a három terméktípus – WR, NCF és CM – eltérő fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik, ami viszont meghatározza a végfelhasználásukat. A panaszban és a (129)–(138) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – és ezt a kínai kormány sem vitatta – az érintett terméket a kompozit anyagokat előállító iparágban a hőre lágyuló és hőkezelt gyanták megerősítésére használják. A felhasználási területek sokszor átfedik egymást; a szövettípust a felület kinézetétől, a gyantafolyástól, a készterméket érő feszültséghatásoktól és az alkalmazási technikától függően választják ki. Bizonyos terméktípusok különösen alkalmasak a zárt öntéses gyártási technikákra vagy a kézi szerelésre.

(22) A három terméktípusnak a következő fő és egymást átfedő felhasználási területei vannak: A WR-t elsősorban hőre keményedő alkalmazásokban használják, különösen kézi szereléshez, tengerészeti termékekben (hajótörzs és -fedélzet), járművek karosszériaelemeiben (pl. teherautók, vonatok), szélmalmok lapátjaiban, csővezetékekben és tartályokban. Az NCF-t tengerészeti termékek (hajótörzs és -fedélzet), járművek karosszériaelemeinek (pl. teherautók, vonatok), szélmalmok lapátjainak és burkolatainak, sílécek és snowboard, csővezetékek és tartályok gyártásához használják. A CM-et zárt öntéses alkalmazásokban használják fel járműszekrények és karosszériaelemek, tengerészeti termékek (hajótörzs és -fedélzet), szélmalmok burkolatainak és hobbijárművek előállításához.

(23) Végezetül pedig a Bizottság megjegyzi, hogy nem szokatlan, hogy egy érintett terméknek terméktípusai vannak, amelyek költségszerkezete és ára eltérő. A Bizottság éppen ezért gyűjt adatokat a terméktípusok részletes osztályozása alapján. Ez az osztályozás a szövetformák mellett különbséget tett az értékesítési formák, a felhasznált üveg típusai, valamint az előfonat súlya és sűrűsége szerint is. Az áralákínálás terméktípusonkénti összehasonlítás alapján számolták ki, így mindezeket a jellemzőket figyelembe vették, amikor a Kínai Népköztársaságból származó behozatalt összehasonlították az uniós gyártóktól származó üvegrost szövettel. Ezért a Bizottság ezt az érvet elutasította.

(24) Az eljárás megindításához fűzött észrevételeiben a kínai kormány azt is előadta, hogy a különböző forrásokból származó üvegrost szálak importárában tapasztalható jelentős eltérések nyilvánvalóvá teszik azt is, hogy az uniós piac a különböző terméktípusok tekintetében szegmentált, és a különböző országokból származó behozatal különböző piaci szegmenseket lát el.

(25) Ahogy a fentiekben említettük, a Bizottság által a vizsgálat során összegyűjtött és megszerzett információk megerősítették, hogy az üvegrost szövet uniós piaca nem szegmentált. Ráadásul a vizsgálat kimutatta, hogy a kínai exportáló gyártók és az egyiptomi exportáló gyártók nem teljesen eltérő formájú üvegrost szöveteket exportálnak. A kínai és egyiptomi exportáló gyártók által értékesített termékek közötti egyezés mintegy 90 %-os volt. Ezért a Bizottság ezt az érvet elutasította.

(26) Az eljárás megindításához fűzött észrevételeiben a kínai kormány azt is előadta, hogy a panaszban nem összehasonlítható és önkényesen kiválogatott adatok alapján hasonlították össze az importárat és számították ki az alákínálást, és az adatokat rosszul igazították ki.

(27) Ahogy a fentiekben bemutattuk, az alaprendelet 10. cikkének (2) bekezdése meghatározza a panaszos által a panaszban benyújtott bizonyítékokra vonatkozó szabályokat. Ennek alapján az információknak elégségesnek kell lenniük, de ugyanakkor a panaszostól indokoltan és célszerűen elvárható információkat kell tartalmazniuk. Mivel költségre és az árra vonatkozó információk természetükből fakadóan bizalmas adatok, az eljárás megindításának szakaszában a panaszostól nem volt indokoltan és célszerűen elvárható, hogy pontos adatokat szolgáltasson a harmadik országbeli vállalatok által exportált terméktípusok költségéről és áráról. Ugyanakkor a benyújtott információkat elégségesnek ítéltél a vizsgálat megindításához, mivel azok az Eurostat kínai importárakra vonatkozó statisztikáin alapultak.

(28) A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy – amint azt a (965) preambulumbekezdésben kifejtettük – a vizsgálat során az alákínálást elsősorban a mintában szereplő uniós gyártók és exportáló gyártók tényleges részletes adatai alapján számították ki, amelyek megerősítették a panasz alákínálásra vonatkozó, az Eurostat statisztikáin alapuló állításait. Ezért ezt az állítást a vizsgálatban használt adatok szempontjából is vitathatónak ítélték meg.

(29) Az eljárás megindításához fűzött észrevételeiben a kínai kormány azzal érvelt, hogy a kínai üvegrostszövet-behozatal nem fejtett ki árleszorító hatást. Ezt az állítást semmilyen bizonyítékkal sem támasztották alá.

(30) Ezzel szemben a panaszos információkat szolgáltatott a támogatott behozatalok által a hasonló termék árára az uniós piacon kifejtett hatásról, valamint ebből adódóan a behozatalok uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásáról, amelyeket elégségesnek tekintettek a vizsgálat megindításához. A panaszban benyújtott bizonyíték bemutatta, hogy mind az egyiptomi, mind a kínai importárak jelentősen alákínáltak az uniós áraknak.

(31) Emellett az állítás tényszerűen is helytelen volt. Ahogy azt a Bizottság a vizsgálat során megállapította és a (966) preambulumbekezdésben kifejtette, a mintában szereplő kínai exportáló gyártók a vizsgálati időszak alatt jelentős mértékben alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak. Ezért a Bizottság ezt az érvet elutasította.

(32) Az eljárás megindításához fűzött észrevételeiben a kínai kormány azt állította, hogy ebben az ügyben a kárelemzés során nem indokolt összesíteni a Kínából és Egyiptomból származó behozatalokat. Ennek oka az, hogy az ezekből az országokból érkező behozatalok közötti verseny, valamint az ezekből az országokból érkező behozatalok és az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített hasonló termék közötti verseny feltételei nagyon eltérőek. A kínai kormány azzal érvelt, hogy a kínai üvegrost szövet nem áll versenyben az egyiptomi üvegrost szövettel, mivel i. az egyiptomi üvegrostszövet-behozatal 2017-ig gyakorlatilag nem létezett; ii. a Kínából és Egyiptomból származó üvegrostszövet-behozatal teljesen ellentétes tendenciákat követett; iii. az egyiptomi behozatal eltérő árazásúak; és iv. az egyiptomi behozatal a panaszos saját számításai szerint csak NCF-ből áll, és ezért nem verseng az uniós piacon az uniós és kínai üvegrostszövet-értékesítéssel.

(33) A Bizottság először is megállapította, hogy a panasz elégséges bizonyítékot tartalmazott, amelyek inkább azt mutatták, hogy az érintett termék behozatalát szubvencionálták, a behozatal volumene jelentős volt, és ez kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak. A panasz számos elemet tartalmazott a két érintett országból származó behozatalok összevont értékeléséről is (különösen azt, hogy a támogatás becsült összege egyik ország esetében sem volt csekély összegű (9), hogy a behozatal volumene mindegyik országnál jelentős (10), valamint hogy az érintett országok versengenek egymással, a hasonló termékkel és a harmadik országokkal, az említett országok által exportált termékek pedig ugyanazokkal tulajdonságokkal és végfelhasználással rendelkeznek, mint a hasonló termék (11)), amelyekről a vizsgálat elindításakor megállapították, hogy eleget tettek bizonyítási kötelezettségüknek. A vizsgálat során tovább elemezték ezt a bizonyítékot, és a Bizottság megerősítette, hogy – a (947)–(950) preambulumbekezdésben részletesen kifejtettek szerint – a kumulálás feltételei teljesülnek.

(34) A kínai kormány azt is előadta, hogy a kínai behozatal volumene csökkent a figyelembe vett időszakban, és nem okozhatott kárt az uniós gyártóknak.

(35) A fentiekben bemutatottak szerint a panasz elegendő bizonyítékot tartalmazott arra, hogy az üvegrost szövet kínai és egyiptomi behozatalát összevontan kell értékelni. A panaszban bemutatott bizonyíték alapján a két országból érkező üvegrostszövet-behozatal versenyben áll egymással és a hasonló termékkel, valamint a harmadik országokból érkező behozatalokkal. A Kínából és Egyiptomból származó behozatalok ugyanazokkal a terméktulajdonságokkal és felhasználásokkal rendelkeznek, továbbá az uniós gazdasági ágazat által és a harmadik országokban gyártott üvegrost szövettel közvetlenül versengve értékesítik őket a fogyasztóknak szerte az Unióban.

(36) Az eljárás megindításához fűzött észrevételeiben a kínai kormány azt állította, hogy nem nyújtott be megbízható adatokat az uniós gazdasági ágazat egészéről, mivel a panaszban részt nem vevő szereplőkre vonatkozó adatok nem megbízhatóak. Emellett a panaszos nem szolgáltatott információkat számos kármutatóról sem.

(37) A kínai kormány nem fejtette ki, hogy az adatok miért nem megbízhatóak. Megismételjük, hogy a panaszban részt nem vevő uniós gyártók értékesítési és termelési adatai nem álltak a panaszos rendelkezésére. A panaszos tehát olyan becsléseket nyújtott be, amelyek indokoltan és célszerűen elvárhatóak, valamint kellően pontosak voltak, és megfeleltek az alaprendelet 10. cikke (2) bekezdésének. A kár megfelelő bizonyításához nem kötelező az alaprendelet 8. cikkének (4) bekezdésében említett összes kármutatóra vonatkozóan adatot szolgáltatni, ahogy az sem kötelező, hogy minden kármutató negatív tendenciát mutasson.

(38) A Bizottság megjegyezte, hogy az uniós gyártók vizsgálat során kiválasztott mintájában ott volt a legnagyobb olyan szereplő, amely nem vett részt a panaszban, ami lehetőséget adott a Bizottságnak arra, hogy összehasonlítsa a panaszos által szolgáltatott makroadatokat. A Bizottság emellett minden idevágó kármutatót figyelembe vett a vizsgálatban. Ezért a Bizottság ezt az érvet elutasította.

(39) Az eljárás megindításához fűzött észrevételeiben a kínai kormány azt állította, hogy az uniós gyártókat nem érte kár, különösen nem a kínai import miatt. A kínai kormány szerint 2015 és a panasz vizsgálati időszaka között az uniós gazdasági ágazat jól állt, és alapvetően az összes kármutató pozitívan alakult, illetve állandó szinten maradt.

(40) A panaszban szereplő adatok egyértelműen azt mutatták, hogy az uniós gazdasági ágazatnak jelentős kárt okozott az érintett országokból érkező szubvencionált üvegrostszövet-behozatalok komoly áralákínálása. Az uniós gazdasági ágazat termelése, értékesítése és piaci részesedése jelentősen visszaesett. A panaszosok kénytelenek voltak visszafogni beruházásaikat, és csökkenteni a foglalkoztatást. A panaszt támogató uniós gyártók készletei nőttek, nyereségességük pedig visszaesett.

(41) A Bizottság megjegyezte, hogy a vizsgálat során a mintában szereplő uniós gyártók által szolgáltatott tényleges ellenőrzött adatokon alapuló kármutatók jelentős kárt jeleztek, amelyet az érintett országokból származó behozatal okozott. A kínai kormány a végső tájékoztatáshoz fűzött észrevételeiben megjegyzéseket tett ezekről a mutatókról (12). Ezekkel az észrevételekkel e rendelet 5.4. szakasza foglalkozik.

(42) Az eljárás megindításához fűzött észrevételeiben a kínai kormány azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat a harmadik országbeli kapcsolt vállalkozásoktól származó import, valamint az uniós piacon tapasztalható kereslet-visszaesés miatt szenvedett kárt.

(43) A Bizottság ezzel nem értett egyet. A panasz bemutatta, hogy a harmadik országbeli kapcsolt vállalkozásoktól származó import alacsony volumene miatt nem okozhatott jelentős kárt. A kármutatóknak a panaszos által elvégzett elemzése továbbá kimutatta, hogy a kár nem magyarázható az uniós piacon tapasztalható kereslet-visszaeséssel, mivel piaci részesedésük elvesztése azt igazolja, hogy értékesítési veszteségük jóval meghaladta a fogyasztás csökkenését.

(44) A panaszos elégséges bizonyítékot nyújtott be az érintett országokból származó behozatalok és a kár közötti okozati összefüggésre. Emellett a panaszos elemezte a kár más lehetséges okait is, mint például az uniós gyártók teljesítményét, az uniós gyártók exportteljesítményét és a más harmadik országokból származó behozatalokat.

(45) A vizsgálat során a harmadik országokból érkező behozatalt és az uniós piacon tapasztalható kereslet-visszaesést az alábbi 6.2. szakaszban elemezték. A végső tájékoztatást követően a kínai kormány az eljárás megindításához fűzött észrevételeiben nem terjesztett elő új érveket. Ezért a Bizottság ezt az érvet elutasította.

(46) Az eljárás megindításához fűzött észrevételeiben a kínai kormány azt állította, hogy a vertikálisan integrált uniós gyártók a „beszállítókkal való integrációhoz” kapcsolódó költségek miatt szenvedtek kárt, és a „vevőikkel való integráció” miatt kevésbé tudtak a nyílt piacon értékesíteni.

(47) Az eljárás megindításakor az uniós gazdasági ágazat nem számolt be ilyen nyilvánvaló versenyhátrányról. Ráadásul az uniós gyártók többsége vertikálisan nem integrált.

(48) A Bizottság azt is megjegyezte, hogy a vizsgálat nem mutatott ki vertikális integrációnak betudható rendellenes költségeket. Mindemellett a mintában szereplő összes uniós gyártó független vevőknek értékesített. Ezért a Bizottság ezt az érvet elutasította.

(49) Az eljárás megindításához fűzött észrevételeiben a kínai kormány azt állította, hogy a 2015 és a panasz vizsgálati időszaka között a panaszos és panaszhoz nem csatlakozó gyártók eltérő értékesítési trendjei azt jelzik, hogy a gyártók két csoportja versengett az értékesítésért és a fogyasztókért. Ezért a panaszos gyártóknak csökkent az értékesítése és piaci részesedése a panaszhoz nem csatlakozó gyártókkal szemben, ami szintén egy valószínű indok arra, hogy a panaszos gyártók értékesítése volumene csökkent, és nem tudták növelni az áraikat a panasz szerinti vizsgálati időszakban.

(50) Az uniós gyártók közötti verseny a szabadpiac következménye, és rendes esetben egy vélelem (kivéve ha bizonyíték van arra, hogy versenyellenes gyakorlatokat alkalmaznak, ami ebben az esetben nem áll fenn), nem pedig a kár meglétét magyarázó tényező. Így nem csak a panaszos és a panaszhoz nem csatlakozó uniós gyártók versengenek egymással az uniós piacon, hanem maguk is a panaszos uniós gyártók is egymás versenytársai. Ez nem tekinthető olyan tényezőnek, amely lazítja a szubvencionált behozatalok és a teljes uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti okozati összefüggést. A jelentős kárra vonatkozóan egy érvényes minta alapján tett megállapítások a gazdasági ágazat egészének értékelésén alapulnak, beleértve a panaszostól és a panaszhoz nem csatlakozó szereplőktől kapott adatokat is (mikro- és makroadatok).

(51) A vizsgálat során – ahogy azt az uniós gyártók végső mintájába való, érdekelt felek általi betekintésről szóló aktához fűzött, 2019. június 21-i megjegyzés is meghatározza – az uniós gyártók mintájában panaszos és a panaszhoz nem csatlakozó uniós gyártók egyaránt voltak. Ráadásul a kár meghatározása nem a panaszos uniós gyártókra szorítkozik, hanem az uniós gazdasági ágazat egészét érinti. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

(52) Végezetül pedig a kínai kormány az eljárás megindítása után megfogalmazott észrevételeiben azt állította, hogy túlzottan bizalmasan kezelték a legfontosabb információkat, mint például a panasz támogatóit és a kárral kapcsolatos fő adatokat. A kínai kormány kijelentette, hogy ez megakadályozta őt abban, hogy megfelelően megcáfolja a kárra vonatkozóan a panaszos által tett állításokat.

(53) A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a panasznak az érdekelt felek számára betekintés céljából elérhető nyilvános változata tartalmazta az összes alapvető bizonyítékot és a bizalmasan kezelt adatok nem bizalmas jellegű összefoglalásait, hogy az érdekelt felek az eljárás során gyakorolni tudják a védelemhez való jogukat. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az alaprendelet 29. cikke előírja a bizalmas információk védelmét olyan esetekben, amikor az adatok nyilvánosságra hozatala jelentős versenyelőnyt biztosítana egy versenytárs számára, vagy lényeges mértékben rontaná az információkat szolgáltató személy helyzetét, illetve bármely olyan személy helyzetét, akitől az adott személy beszerezte az információkat. A kínai ezzel kapcsolatos állításait ezért a Bizottság elutasította.

1.1.2. Az egyiptomi kormány eljárás megindításával kapcsolatos észrevételei

(54) Az egyiptomi kormány azt állította, hogy a vizsgálatot nem kellene megindítani, mivel a panasz nem felel meg a szubvenciókról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás 11. cikkének (2) bekezdése, valamint az alaprendelet 10. cikkének (2) bekezdése szerinti bizonyítási követelményeknek. Az egyiptomi kormány szerint nem volt elegendő bizonyíték a kiegyenlíthető támogatások, a kár, valamint a támogatott behozatal és a kár közötti okozati összefüggés fennállására. A Bizottság a fenti (6) preambulumbekezdésben említettekkel azonos okokból elutasította az állítást.

(55) Az egyiptomi kormány az eljárás megindítását megelőző konzultációk során jelezte, hogy a panaszos nem terjesztett elő bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy az állítólagos kedvezményes hiteleket az egyiptomi kormány biztosítja. A panaszban előterjesztett bizonyítékokra és kiváltképp a Kína és Egyiptom közötti megállapodásokra, valamint e megállapodások céljaira tekintettel azonban a Bizottság úgy véli, hogy a panaszos a számára rendelkezésre álló mértékben elegendő bizonyítékkal szolgált, amelyek azt mutatták, hogy a kedvezményes hitelnyújtáson keresztül megvalósított támogatásnyújtás az egyiptomi kormánynak tulajdonítható.

(56) Továbbá, az egyiptomi kormány azt állította, hogy az állítólagos adókedvezményeket 2015-ben törölték a jogszabályokból, és hogy a panaszos nem szolgált bizonyítékokkal arra vonatkozóan, hogy azok meglévő projektekre továbbra is alkalmazandók lennének. A Bizottság azonban arra a következtetésre jutott, hogy a panaszos a számára rendelkezésre álló mértékben elegendő meggyőző bizonyítékkal szolgált az ilyen adóelőnyökkel kapcsolatos jogszerzésre vonatkozóan.

(57) Az egyiptomi kormány egyszersmind kijelentette, hogy a nyersanyagokra kivetett importvámok elengedése nem minősül támogatásnak, amennyiben ezeket a behozott termékeket eredeti állapotukban vagy továbbfeldolgozott termékként újra exportálják. A Bizottság elismerte, hogy csak a nyersanyagokra kivetett importvámok túlzott mértékű elengedése kiegyenlíthető támogatás, és erre a vizsgálat során külön figyelmet fordított. A Bizottság megállapította továbbá, hogy az egyiptomi kormány észrevétele a termelő berendezésekre nem vonatkozik.

(58) Az egyiptomi kormány azt állította, hogy a panaszos nem szolgált bizonyítékkal a földterület megfelelőnél kisebb összegű ellenszolgáltatás fejében történő rendelkezésre bocsátására vonatkozóan. A Bizottság azonban arra a következtetésre jutott, hogy a panaszos a számára rendelkezésre álló mértékben elegendő bizonyítékkal szolgált.

(59) Végezetül az egyiptomi kormány jelezte, hogy a panaszos nem szolgált bizonyítékkal az egyedi jelleget illetően a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében biztosított villamos energia tekintetében, mivel nem áll fenn egyedi jelleg, ha a valamely támogatáshoz való hozzáférés objektív feltételek függvénye. A Bizottság megállapította, hogy az egyiptomi kormány a vizsgálatot megelőző konzultációk során nem szolgáltatott bizonyítékot az ilyen objektív feltételekkel kapcsolatban.

(60) Ezért a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a panaszban elegendő bizonyítékkal szolgáltak ahhoz, hogy vizsgálatot indítson a közvetlenül vagy közvetve az egyiptomi kormány által nyújtott állítólagos kiegyenlíthető támogatásokkal kapcsolatban.

1.1.3. A külön dömpingellenes vizsgálathoz fűzött észrevételek

(61) A végleges tájékoztatást követően a Yuntianhua csoport azt állította, hogy nem tartja helyénvalónak, hogy a külön dömpingellenes vizsgálatban helyettesítették a termelési tényezőket, és arra kérte a Bizottságot, hogy a csoport exportáló gyártóira vonatkozó dömpingkülönbözetet az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: dömpingellenes alaprendelet) (13) 2. cikkének (6a) bekezdésének alkalmazása nélkül számítsa ki. A Yuntianhua csoport szerint a szubvencióellenes vizsgálat nem talált bizonyítékot arra, hogy az üvegrost szövet alapanyagait megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében bocsátották rendelkezésre. A csoport érvként azt is előadta, hogy a szubvencióellenes vizsgálat során elfogadták, hogy az üvegrost szövet alapanyagait torzításmentes piaci értéken szerezték be, mivel az alapanyag- és nyersanyagszállítók forgalmát vették alapul a támogatás által biztosított előny kiszámításához.

(62) A Bizottság először is megjegyezte, hogy a külön dömpingellenes vizsgálatban alkalmazott számításhoz és módszertanhoz fűzött észrevételek nem tartozik ezen eljárás alkalmazási körébe. Ezért a dömping meghatározása céljából felhasznált módszertant érintő észrevételeket az említett vizsgálattal összefüggésben kell benyújtani.

(63) Másrészt a 3. szakaszban ismertetett vizsgálat kimutatta, hogy az exportáló gyártók legfontosabb beszállítói átfogó kormányzati támogatásokban részesültek. A Bizottság emlékeztetett arra, hogy az, hogy az alap- és nyersanyagokat szállító kapcsolt vállalkozások forgalmát vette alapul, nem jelenti azt, hogy elfogadja e szállítmányok torzított piaci értékét. Éppen ellenkezőleg, a forgalmat felosztási kulcsnak tekinti, amely lehetővé teszi az exportáló gyártóknak juttatott megállapított támogatások megbízható felosztását.

(64) Végezetül a Bizottság megjegyezte, hogy a dömpingellenes alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapját tett megállapítások azokra a jelentős torzulásokra vonatkoznak, amikor a jelentős kormányzati beavatkozás az árakat vagy a költségeket érinti. Ebben az összefüggésben sokféle elemet holisztikusan vizsgálnak. Így az a tény, hogy a 2. cikk (6a) bekezdése szerinti dömpingellenes vizsgálat nem a nyersanyag vagy az érintett termék támogatását igazoló bizonyítékon alapul, nem zárja ki azt, hogy a Bizottság külön, az alaprendelet alkalmazandó szabályai alapján vizsgálja, hogy van-e a támogatás. A Yuntianhua csoport érveit ezért elutasították.

(65) A végleges tájékoztatás kiegészítését követően a Yuntianhua csoport azt állította, hogy a kiegészítés új ténymegállapításokat tartalmazott a következőket illetően: i. üvegrostszövet-piac szegmentáltságának hiánya; ii. a termékek fizikai és műszaki jellemzői; iii. költség- és árszerkezet; iv. kétszeres beszámítás a dömpingellenes és a szubvencióellenes vám egyidejű kivetéséből eredően, amely érinti a 2020. április 7-én kivetett végleges dömpingellenes vámok mértékét; v. a dömpingellenes vizsgálatban e fél tekintetében megállapított dömpingkülönbözet helytelensége, valamint hogy azt a kétszeres beszámítás elkerülése érdekében a Kínában megállapított támogatásnyújtás teljes összegével csökkenteni kell. Ezek az elemek a párhuzamos dömpingellenes eljárás végső tájékoztatásában nem szerepeltek, amely ily módon nem tartalmazza ezeket az alapvető ténymegállapításokat és szempontokat. E fél szerint ennek következtében az (EU) 2020/492 végleges dömpingellenes rendelet nyilvánvalóan logikátlan és jogszerűtlen, az (EU) 2020/492 dömpingellenes rendeletben megjelenő 64,7 %-os dömpingkülönbözet pedig hibás.

(66) A Bizottság az eljárás elején megjegyezte, hogy a jelen eljárásban a végleges tájékoztatás kiegészítésében foglalt magyarázatok a tájékoztatással kapcsolatban a felek által tett észrevételekre adott válaszok, és ily módon további részleteket tartalmaznak a Bizottság ténymegállapításaival kapcsolatban. Ennek megfelelően ezek nem új ténymegállapítások, hanem egyszerűen az érdekelt felek észrevételeire adott válaszok.

(67) Továbbá, az e fél által felvetett i–iii. pontot, azaz az üvegrostszövet-piac szegmentáltságának hiányát, a termékjellemzőket és a költség- és árszerkezetet illetően a Bizottság megjegyezte, hogy a tájékoztatás kiegészítésében e három ponttal kapcsolatban szereplő megjegyzések célja a felek által felvetett új állítások kezelése volt. Ezeket az új állításokat csak a jelen szubvencióellenes eljárás keretében nyújtották be. A dömpingellenes eljárásban a szegmentáltsággal kapcsolatban felvetett egyetlen állítás úgy szólt, hogy az uniós gyártók csak vevőspecifikus OEM-termékeket gyártanak, és nem szabadna semmilyen intézkedést megszabni az OEM-szegmens tekintetében. Ezeket az érveket a dömpingellenes rendelet (14) (409) preambulumbekezdése maradéktalanul kezelte. Ezért a Bizottság ezekkel az új észrevételekkel a dömpingellenes tájékoztatás keretében még nem foglalkozhatott. A végleges dömpingellenes rendelet tartalmazta az összes alapvető ténymegállapítást és megfontolást, amelyek alapján a Bizottság meghozta a döntését a dömpingellenes eljárással kapcsolatban, és kimerítően foglalkozott minden érvvel, amelyet az említett eljárás keretében felvetettek. A szubvencióellenes eljárás ténymegállapításai nem befolyásolják a végleges dömpingellenes rendeletben meghatározott érvelést.

(68) Ezenfelül, e pontok lényegi szempontból semmilyen módon nem érintik és nem változtatják meg a vizsgálatok – sem a dömpingellenes, sem a szubvencióellenes vizsgálat – ténymegállapításait. Ezért ezeknek a pontoknak az ezen állítást felvető fél és más felek helyzetében semmilyen hatásuk nincs. A Bizottság ennek ellenére úgy döntött, hogy további lehetőséget biztosít a feleknek arra, hogy észrevételeket tegyenek e pontokkal kapcsolatban. Ami azt illeti, még ha maguk semmilyen változást nem is vezettek be (és így a Bizottság elvben nem is volt köteles ezekkel foglalkozni sem a tájékoztatás kiegészítésében, sem a végleges rendeletben), e pontok bekerültek a végleges tájékoztatás kiegészítésébe. Mindezen okokból kifolyólag a Bizottság ezeket az állításokat elutasította.

(69) A két vizsgálat ténymegállapításai között semmi esetre sincs ellentmondás. Az egyetlen eltérés az, hogy a feleknek a jelen eljárásban későbbi szakaszban volt lehetőségük észrevételeket tenni, és további észrevételeket tettek. A Bizottság köteles volt ezekre az észrevételekre válaszolni, és azt e rendeletben meg is tette.

(70) Konkrétan a fenti (67) preambulumbekezdésben szereplő két utolsó kérdést, azaz a kétszeres beszámítással és a dömpingkülönbözettel kapcsolatos iv. és v. pontot illetően a Bizottság a következőket jegyezte meg. Először is, mint azt a felek által a jelen eljárásbeli végleges tájékoztatással kapcsolatban tett észrevételekre adott válaszában, különösen az (1137) preambulumbekezdésben kifejtette, a Bizottság maradéktalanul kezelte a kétszeres beszámítás potenciális problémáját, és bőséges lehetőséget biztosított valamennyi fél számára arra, hogy a jelen eljárás során észrevételeket nyújtson be. Ezt az akkoriban folyamatban lévő dömpingellenes eljárás keretében nem tehette meg. Másodszor, a Bizottság megjegyzi, hogy az olyan, azonos országból származó azonos termékre irányuló külön dömpingellenes és szubvencióellenes eljárások keretében, amelyek esetében a kiegyenlítő vámok kivetésére később kerül sor, mint a dömpingellenes vámok kivetésére, nincs más lehetőség, mint módosítani a korábban kivetett dömpingellenes vámokat. Ezt az új kiegyenlítő vámok figyelembevétele, ugyanakkor pedig a kétszeres beszámítás megelőzése, és adott esetben, amennyiben alkalmazandó, az alacsonyabb vám szabályának tiszteletben tartása érdekében kell elvégezni. E célból ezekben az esetekben a jogalkotás azt a technikát alkalmazza, hogy kivetik a vonatkozó kiegyenlítő vámokat, majd egyidejűleg ugyanazon rendelettel módosítják a vonatkozó alkalmazandó dömpingellenes vámokat. Ezért e fél állításával ellentétesen az (EU) 2020/492 dömpingellenes rendelet nem nyilvánvalóan hibás és logikátlan. A vonatkozó értékeléseket és állításokat maradéktalanul kezelte a jelen rendelet, amely a végleges dömpingellenes rendelet módosításának is az alapja. Mivel a Yuntianhua csoportra alkalmazandó vonatkozó dömpingellenes vám is e rendelet szerint megfelelően módosításra került, mint azt a 8. szakasz részletesen kifejti, e fél azon állítása, miszerint a dömpingellenes vám (EU) 2020/492 rendeletben foglalt mértéke helytelen, tényszerűen és jogilag is hibás. Mindezen okok miatt a Bizottság elutasítja a Yuntianhua csoport állításait.

1.2. A behozatal nyilvántartásba vétele

(71) A panaszos 2019. július 31-én az alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése alapján kérelmet nyújtott be az érintett országokból származó üvegrost szövetek behozatalainak nyilvántartásba vétele iránt. A panaszos 2019. november 21-én az alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése alapján ismételten nyilvántartásba vétel iránti kérelmet nyújtott be, aktualizált behozatali adatokkal.

(72) Az alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése értelmében az érintett termék behozatalára nyilvántartásba vételi kötelezettséget kell bevezetni annak biztosítása céljából, hogy amennyiben a vizsgálat során végleges kiegyenlítő vámok kivetéséhez vezető ténymegállapítások születnének, e vámok a szükséges feltételek teljesülése esetén – az alkalmazandó jogszabályi rendelkezésekkel összhangban – visszamenőleges hatállyal is kivethetők legyenek a nyilvántartásba vett behozatalra.

(73) A nyilvántartásba vétel iránti kérelemre válaszul az érdekelt felek észrevételeket nyújtottak be, amelyekkel a Bizottság a nyilvántartásba vételt elrendelő rendeletben foglalkozott. A Bizottság számára elegendő bizonyíték állt rendelkezésre, amely indokolta a behozatal nyilvántartásba vétele iránti igényt.

(74) 2020. január 21-én a Bizottság az (EU) 2020/44 végrehajtási rendelet (a továbbiakban: a nyilvántartásba vételt elrendelő rendelet) (15) útján 2020. január 22-i hatállyal nyilvántartásba vételi kötelezettséget vezetett be a Kínából és Egyiptomból származó üvegrost szövetek behozatalára vonatkozóan.

1.3. A termékkör tisztázása

(75) A vizsgálat során nyilvánvalóvá vált, hogy előfordulhat, hogy egyes gazdasági szereplők azért nem jelentkeztek, mert helytelenül értelmezték a vizsgált termék fogalommeghatározását. A Bizottság emiatt 2019. szeptember 18-án egy pontosításról szóló értesítés (a továbbiakban: pontosító értesítés) (16) közzétételével pontosította a termékkör leírásának az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő megfogalmazását. A pontosító értesítés arra is lehetőséget adott a feleknek, hogy ha szándékukban áll, az előírt határidőn belül jelentkezzenek, és igényeljenek kérdőívet. A pontosító értesítés kapcsán egyetlen érdekelt fél sem fogalmazott be észrevételt, vagy igényelt kérdőívet.

(76) A pontosító értesítés közzététele után és a rákövetkező vizsgálat során megerősítést nyert, hogy nem volt olyan gazdasági szereplő, amely az érintett termék eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő fogalommeghatározásának lehetséges félreértése miatt nem jelentkezett.

1.4. Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

(77) A támogatás és a kár vizsgálata a 2018. január 1. és 2018. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2015. január 1-je és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

(78) A jelenlegi szubvencióellenes vizsgálat és a (4) preambulumbekezdésben említett dömpingellenes vizsgálat vizsgálati időszaka és vizsgált időszaka megegyezik.

1.5. Érdekelt felek

(79) A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszost, az egyiptomi kormányt, a kínai kormányt, az egyéb ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, az ismert importőröket és felhasználókat a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket az abban való részvételre.

(80) Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. A Yuntianhua csoport a meghallgató tisztviselő beavatkozását kérte, hogy felvesse aggályait egy hiánypótlásra felhívó levél megválaszolására adott határidővel kapcsolatban. A vállalat azzal érvelt, hogy nem vette észre a hiánypótlásra felhívó levelet, mivel az IT-szervere tévesen levélszemétként kezelte a Bizottság e-mailjét, és 18 napos meghosszabbítást kért. A meghallgató tisztviselő felkérte a Bizottságot, hogy 6 nappal hosszabbítsa meg a határidőt.

(81) Az 1.3. szakaszban említettek szerint a Bizottság a vizsgálat során pontosította a termékkört, és azoknak az érdekelt feleknek, akiket érintett a pontosítás, vagy akik nem jelentkeztek, mert úgy vélhették, hogy az eljárás nem érinti őket, lehetőséget adott arra, hogy egy megadott határidőn belül jelentkezzenek, és kérdőívet kérjenek. Egyetlen újabb érdekelt fél sem jelentkezett.

1.6. Mintavétel

(82) A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 27. cikke alapján mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

1.6.1. Mintavétel az uniós gyártók körében

(83) A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte azt a döntését, hogy a vizsgálat alá vonandó uniós gyártók számát mintavétellel észszerű mértékűre korlátozza. Hozzátette, hogy a hasonló termék Unión belüli bejelentett, 2017 októbere és 2018 szeptembere közötti termelési volumene alapján ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát, a földrajzi eloszlást is figyelembe véve. Ez a minta négy uniós gyártóból állt, amelyek az üvegrost szövet becsült teljes uniós gyártásának több 40 %-át adják. Egyetlen érdekelt fél sem nyújtott be észrevételeket, így az ideiglenes mintát megerősítették. A minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazatra nézve.

1.6.2. Mintavétel az importőrök körében

(84) Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására.

(85) Mindössze egyetlen független importőr (Euroresins UK Ltd.) nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az együttműködő importőrök kis számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre.

1.6.3. Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

(86) A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a Kínában működő összes ismert exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Emellett a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaságnak az Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy azonosítsa azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot.

(87) Nyolc kínai exportáló gyártó vagy exportáló gyártói csoport szolgáltatta a kért információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Bizottság egy olyan, két exportáló gyártói csoportból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. A mintában szereplő exportáló gyártói csoportok a vizsgálati időszakban 79 %-át adták az üvegrost szövet Kínából az Unióba irányuló bejelentett kivitelének.

(88) Az exportáló gyártók, illetve exportáló gyártók csoportjait tömörítő minta a következő: — China National Building Materials Group (a továbbiakban: CNBM csoport), amely a következőket foglalja magában: — Jushi Group Co. Ltd (a továbbiakban: Jushi vagy Jushi China); — Zhejiang Hengshi Fiberglass Fabrics Co. Ltd (a továbbiakban: Hengshi); — Taishan Fiberglass Inc (a továbbiakban: Taishan) — Yuntianhua Group (a továbbiakban: Yuntianhua csoport), amely a következőket foglalja magában: — PGTEX China Co. Ltd (a továbbiakban: PGTEX), — Chongqing Tenways Material Corp. (a továbbiakban: CTM).

(89) Az alaprendelet 27. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság a minta kiválasztásáról egyeztetett valamennyi érintett ismert exportáló gyártóval és Kína hatóságaival.

(90) A minta kiválasztásával kapcsolatban két, a mintában szereplő exportáló gyártótól, a Jushitól és a Hengshitől érkezett be észrevétel, amelyek a CNBM csoport tagjai. A Jushi és a Hengshi nem vitatták ugyan, hogy egymással kapcsolatban álló vállalkozások, ám azt állították, hogy a Taishannal nem állnak kapcsolatban. A Jushi állítása szerint a Bizottság nem alkalmazhatja mechanikusan a 2015. november 24-i (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (a továbbiakban: az Uniós Vámkódex végrehajtási jogi aktusa) (17) 127. cikke (1) bekezdésének d) vagy f) pontját annak érdekében, hogy a Hengshi, a Jushi és a Taishan vállalatokat egyetlen egységként kezelje. Állításának alátámasztása érdekében a Jushi a WTO koreai vizsgálóbizottságának a bizonyos papírokról szóló dokumentumára (18) és a shanghai értéktőzsdén jegyzett vállalatok kapcsolódó ügyleteiről szóló iránymutatásra hivatkozott.

(91) Kiemelték, hogy i. nem rendelkeznek közös közvetlen részesedéssel, ii. nincs átfedés irányító testületeik tagsága között, iii. a Hengshi/Jushi és a Taishan között nem került sor egymással kapcsolatban álló felek közötti tranzakciókra, és iv. a piacon egymás versenytársai.

(92) A mintavétel lebonyolítása után, 2019. november 13-án egy meghallgatásra került sor a Taishannal, ahol ismét felvetették a fent említett érveket.

(93) A vizsgálat feltárta, hogy a China National Building Material (a továbbiakban: CNBM) egy állami tulajdonú kínai vállalkozás, amely 41,27 %-ban közvetlenül és közvetetten a CNBM anyavállalatának a tulajdonában van, amely pedig 100 %-ban az Államtanács állami tulajdonú eszközök felügyeletével és kezelésével megbízott bizottságának (a továbbiakban: SASAC) a tulajdonában áll. A CNBM 26,97 %-os részesedéssel rendelkezik a China Jushi Co., Ltd. (a továbbiakban: China Jushi) vállalatban, amely a Jushi egyedüli részvényese (19).

(94) A CNBM 2017 szeptemberében egyesülési megállapodást (20) kötött a Sinomával, amelyet 2018 májusában véglegesítettek. A Sinoma a Sinoma Science & Technology Co. nevű leányvállalatán keresztül a Taishan tulajdonosa. A Sinomát az egyesülést követően a CNBM magába olvasztotta. Következésképpen a CNBM 26,97 %-os részesedéssel rendelkezik a China Jushiban (a Jushi egyedüli részvényesében) és 60,24 %-os részesedéssel rendelkezik a Sinoma Science & Technology Co., Ltd. vállalatban (a Taishan egyedüli részvényesében).

(95) Az Uniós Vámkódex végrehajtási jogi aktusa 127. cikke (1) bekezdésének d) pontja megállapítja, hogy két személy akkor tekintendő egymással kapcsolatban állónak, ha: egy harmadik fél közvetlenül vagy közvetve tulajdonában tartja, ellenőrzi vagy birtokolja mindkettőjük kibocsátott, szavazati jogot biztosító részvényeinek vagy részesedéseinek 5 %-át vagy annál többet. A CNBM 26,97 %-os részesedéssel rendelkezik a China Jushiban (a Jushi egyedüli részvényese) és 60,24 %-os részesedéssel rendelkezik a Sinoma Science & Technology Co., Ltd. vállalatban (a Taishan egyedüli részvényese). A két vállalatról ezért megállapítást nyert, hogy egymással kapcsolatban állnak.

(96) Továbbá, a Guotai Junan Securities kínai brókercég 2019-i vállalati jelentése (21) szerint a CNBM 2017 óta azon munkálkodik, hogy a regionális koordináció fokozása és a jegyzett leányvállalatok közötti horizontális verseny megszüntetése érdekében átszervezze működési egységeit. Továbbá, a CNBM 2020-ig meg kívánja oldani a horizontális versennyel kapcsolatos problémákat. A jelentésben szereplő, nyilvánosan hozzáférhető információk szerint a CNBM üvegrost-üzletágának összevonásával tervezte elindítani e folyamatot, mégpedig a China Jushi és a Sinoma Science & Technology (a Taishan egyedüli részvényese) közötti eszközinjekciók révén. A vizsgálat során összegyűjtött bizonyítékok tehát nem támasztják alá a vállalatoknak azt az érvelését, miszerint a közös részesedésnek nincs gyakorlati kihatása, és a vállalatok egymástól függetlenül működnek. Ellenkezőleg, a bizonyítékok arra engednek következtetni, hogy a három vállalat a puszta részesedésen túlmenően (amely önmagában is meghatározó tényező lehet annak megállapításában, hogy a vállalatok kapcsolatban állnak egymással) képes jelentősen befolyásolni egymás üzleti döntéseit, valamint hogy az őket ellenőrző vállalatnak (CNBM) az a célja, hogy legalább koordinálja, sőt, akár integrálja is a működésüket („a horizontális versennyel kapcsolatos probléma megoldása”). Ez azt jelenti, hogy az említett vállalatok bármelyike által kapott támogatások megkülönböztetés nélkül felhasználhatók az érintett termék előnybe hozására. A Bizottság ezért elutasította azt az állítást, hogy a három vállalat egymással kapcsolatban állónak minősítésére vonatkozó következtetése figyelmen kívül hagyja a tényeket és a gazdasági realitást.

(97) Azzal az érvvel kapcsolatban, hogy a Bizottság az érintett termékre nyújtott támogatás összegének kiszámítása céljából nem kezelheti egyetlen csoportként a Hengshit, a Jushit és a Taishant, a Bizottság emlékeztetett arra, hogy annak biztosítása érdekében, hogy az intézkedések hatékonyan végrehajthatók legyenek, különösen elkerülendő a kivitelnek a legalacsonyabb vámmal rendelkező kapcsolt vállalkozáson keresztül történő bonyolítását, az a Bizottság gyakorlata, hogy az exportáló gyártók közötti kapcsolatot az Uniós Vámkódex végrehajtási jogi aktusának 127. cikkében meghatározott kritériumok alapján állapítja meg. Ezt az eljárás kezdetén egyértelműen közölték valamennyi féllel az eljárás megindításáról szóló értesítésben. Ezenkívül az Uniós Vámkódex végrehajtási jogi aktusának 127. cikkére való hivatkozás kifejezetten szerepel a dömpingellenes alaprendelet (22) 2. cikkének (1) bekezdésében, és a Bizottság köteles ugyanolyan bánásmódban részesíteni a feleket úgy a dömpingellenes, mint a szubvencióellenes ügyekben (23). Emellett az alaprendelet 7. cikkének (1) bekezdése szerint a támogatások összegét az Unióba kivitelre került támogatott termék egységei alapján számítják ki. Az, hogy a kiegyenlíthető támogatások összegét az Unióba exportált érintett termék alapján számítják ki, azt jelenti, hogy a kapcsolt vállalkozások – mivel a pénz felcserélhető – ezeket az előnyöket megkülönböztetés nélkül, és így különösen az exportáló gyártótól függetlenül felhasználhatják az érintett termék tekintetében. Ebben az esetben, mivel a Henghsi, a Jushi és a Taishan gyártja és exportálja az érintett terméket, a nekik nyújtott kiegyenlíthető támogatások összegének figyelembe kell vennie azt a tényt, hogy – mivel kapcsolt viszonyban vannak egymással – ezeket az előnyöket át tudják csoportosítani az Unióba exportált érintett termékekhez, ha ezt megfelelőnek látják. Következésképpen az ezeknek az exportáló gyártóknak az érintett termékkel kapcsolatban biztosított előny egyetlen összeget eredményezhet a csoport számára.

(98) Végezetül a (90) preambulumbekezdésben említett WTO-ügy (24), amelyre a Jushi hivatkozott, nem támasztja alá a vállalat állítását. Valójában a Jushi következtetésével éppen ellentétesen a WTO-vizsgálóbizottság az említett ügyben azt erősítette meg, hogy a dömpingellenes vizsgálatokban a dömping meghatározása céljából a WTO dömpingellenes megállapodásának 6.10. cikkében foglalt szabály (ahol a dömpingkülönbözetet exportáló gyártónként kell kiszámolni) nem zárja ki szükségszerűen azt, hogy különálló jogalanyokat egyetlen exportőrként vagy gyártóként kezeljenek. A vizsgálóbizottság megjegyezte, hogy ez az elbánás akkor megengedett, „ha a szóban forgó vállalatok közötti szervezeti és üzleti viszony elég szoros ahhoz, hogy azokat egyetlen exportőrként kezeljék” (25). E szempont alkalmazása során a WTO-vizsgálóbizottság nem állapította meg azokat a kritériumokat, amelyeket a vizsgálatot végző hatóságoknak alkalmazniuk kell annak elbírálásakor, hogy a vállalatok kapcsolatban állnak-e egymással. A vizsgálóbizottság csupán áttekintette azokat a konkrét elemeket (például részesedés, igazgatótanács, értékesítési csatornák), amelyek ebben az ügyben a vizsgálatot végző hatóság elé kerültek. A Fellebbezési Testület az EK–kötőelemek ügyben megerősítette, hogy lehetséges több exportőrt egyetlen egységként kezelni, és felsorolta az e szempontból esetlegesen lényeges elemeket is, így a következőket: i. az exportőrök közötti vállalati vagy szerkezeti kapcsolatok, mint például a közös ellenőrzés, tőkerészesedés és ügyvezetés; ii. az állam és az exportőrök közötti vállalati vagy szerkezeti kapcsolatok, mint például a közös ellenőrzés, tőkerészesedés és ügyvezetés; továbbá iii. az árképzésre és a kibocsátásra kiterjedő állami irányítás vagy jelentős befolyás (26). Ezzel összefüggésben a jelen ügy jogi és ténybeli elemei alapján vitathatatlan, hogy vállalati kapcsolatok állnak fenn a Jushi, a Hengshi és a Taishan között.

(99) A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy a vállalatok e vizsgálat céljából egymással kapcsolatban álló vállalkozások, és ezért minden ezzel kapcsolatos állítást elutasított.

(100) A végleges tájékoztatást követően a Taishan kifogásolta, hogy a kiegyenlítő vámot a Hengshi/Jushi vállalatokkal összevonva szabták ki rá. Ez az érdekelt fél azt állította, hogy a CNBM, a közös végső részvényes csak nagyon korlátozott ellenőrzést gyakorolt a Jushi vagy a Hengshi üzleti és működési döntései felett. A Taishan megismételte, hogy a piacon a Hengshi és a Jushi egyaránt a versenytársa, továbbá megjegyezte, hogy korábban már benyújtotta a fenti állításokat alátámasztó bizonyítékokat. A Taishan olyan írásbeli kötelezettségvállalást tett, amely szerint gyakorlatilag minden kereskedelmi kapcsolat megszűnne közte és a Hengshi/Jushi között, így nem volna lehetséges, hogy a Hengshi/Jushi a Taishan közvetítésével bonyolítsa az Unióba irányuló üvegrostszövet-exportját.

(101) A (96) preambulumbekezdésben ismertetett módon a vizsgálat feltárta, hogy közös tulajdonosi köre révén a három vállalat képes jelentősen befolyásolni egymás üzleti döntéseit. A rendelkezésre álló bizonyítékokból kiderült, hogy a vállalatoknál az üvegrost termékekkel kapcsolatos tevékenység konszolidációja és összehangolása zajlik. A Bizottsághoz nem nyújtottak be olyan új információt vagy bizonyítékot, amely érvénytelenné tenné ezeket a ténymegállapításokat. Valójában a Taishan nem vitatta fő tulajdonosának az üvegrostüzletág konszolidálásával kapcsolatos terveit. Az efféle tervek nyilvánvalóan ellentétesek a Taishan minden arra irányuló kötelezettségvállalásával, hogy megszakítja a kereskedelmi kapcsolatokat a Hengshi/Jushi vállalatokkal. Emellett – tekintet nélkül arra, hogy a Bizottság elfogadhatna-e egy ilyen kötelezettségvállalást – a vállalat egyértelműen nincs abban a helyzetben, hogy a felette végső irányítást gyakorlók jóváhagyása nélkül bármiféle kötelezettséget vállaljon. A Bizottság ezért elutasította a Taishan állításait és kötelezettségvállalási kérelmét.

(102) A végleges tájékoztatást követően a CNBM csoport azzal érvelt, hogy a Jushi Hong Kong Co. Ltd. kapcsolt kereskedő által kapott támogatásokat nem lehetett volna kiegyenlíteni, mivel a vállalat székhelye Hongkongban és nem Kínában van. Hongkong a WTO független tagja, és ezért a WTO joga alapján és az Unió piacvédelmi vizsgálatai céljából független joghatóságnak tekintik. Mivel a jelenlegi szubvencióellenes eljárásokat nem Hongkong ellen indították, a Jushi Hong Kong által állítólag kapott támogatásokat nem szabad figyelembe venni. A Bizottság megjegyezte, hogy a CNBM csoport nem vitatta a Bizottság által az említett kapcsolt kereskedő támogatására vonatkozóan tett megállapításokat. Függetlenül attól, hogy Hongkongnak mi a jogállása ebben a vizsgálatban, a Jushi Hong Kong vállalat tevékenységeinek és irányításának valódi központja a kínai anyaországban volt. Maga a vállalat is elmondta, hogy „a Jushi Hong Kong egy papíron létező társaság, amelynek nincsenek saját alkalmazottai, telke, fizikai irodája és haszna, sem adóprogramja vagy támogatásai.” A számviteli nyilvántartásokat a Jushi Group Co. Ltd. vállalatnál őrizték, az ellenőrzésért felelős személyzet is ott tartózkodott, az érintett terméket előnyhöz juttató támogatásokat pedig kínai szervezetek nyújtották. Ezen túlmenően – ahogy azt a Fellebbezési Testület az Egyesült Államok – A Koreából származó nagy háztartási mosógépekre bevezetett dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések ügyben megerősítette – azok a támogatások, amelyeket a támogatást nyújtó tagállamtól eltérő országokban nyújtanak a kedvezményezettnek, jelentőséggel bírhatnak az ad valorem támogatás összegének kiszámításakor (27). A vállalat állítását ezért elutasították.

(103) A végleges tájékoztatást követően a Yuntianhua csoport azt állította, hogy a rá vonatkozó támogatási különbözetet megnövelték az azoknak a vállalatoknak nyújtott támogatásokkal, amelyek nem szállítottak az érintett termék gyártásához használt alapanyagokat, és ezért azt kérte, hogy az ezeknek a vállalatoknak nyújtott támogatásokat ne vegyék figyelembe a kiegyenlítő vám kiszámításakor.

(104) Az alaprendelet 1. Cikke szerint a kiegyenlítő vám bármiféle közvetlen vagy közvetett módon megadott támogatás összegének a kiegyenlítése céljából kivethető bármely olyan termék gyártása, termelése, exportálása vagy szállítása vonatkozásában, amelynek az Unióban történő szabad forgalomba bocsátása kárt okoz. A Bizottságnak bizonyítéka van arról, hogy a vizsgálatba bevont vállalatok, amelyek támogatásból származó előnye hozzájárult a csoportra kivetett vám mértékéhez, az alaprendelet 1. cikkében leírt módon közvetlenül vagy közvetve – az érintett termék gyártásához használt alapanyagok, szolgáltatások, anyagok vagy eszközök biztosításán keresztül – részt vettek a tevékenységekben. Ezzel kapcsolatban a Yuntianhua csoport által előadott észrevételeket nem támasztották alá konkrét bizonyítékok.

(105) A Bizottság azonban megállapította, hogy az egyik kapcsolt vállalatot, amelynek támogatásait kiegyenlítették, eredetileg felkérték a vizsgálatban való részvételre, mivel gépeket adott bérbe az egyik exportáló gyártónak. Az észrevételek kézhezvétele után azonban a Bizottság felülvizsgálta a vállalat azon bérbeadási tevékenységeire vonatkozó felosztási kulcsot, amelyek összefüggésben voltak az érintett termékkel. Mivel a bérbeadási tevékenységeken keresztül juttatható előnyöket elhanyagolhatónak ítélték, a Bizottság úgy döntött, hogy ezeket nem veszi figyelembe.

1.7. Egyedi vizsgálat

(106) A mintavételi űrlapot visszaküldő kínai exportáló gyártók közül öten tájékoztatták a Bizottságot arról, hogy az alaprendelet 27. cikkének (3) bekezdése alapján egyedi vizsgálatot kívánnak kérni. A Bizottság a kérdőívet az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten. Emellett a Bizottság tájékoztatta a mintába fel nem vett exportáló gyártókat arról, hogy nekik is válaszolniuk kell a kérdőívre, ha egyedi vizsgálatot kívánnak kérni. Azonban egyik ilyen vállalat sem adott választ a kérdőívre. Ezért nem lehetett egyedi vizsgálatot végezni.

1.8. Egyiptomi együttműködő exportáló gyártók

(107) Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az egyiptomi exportáló gyártókat, hogy vegyék fel vele a kapcsolatot. Két egymással kapcsolatban álló exportáló gyártó jelentkezett, amelyek az Unióban irányuló export 100 %-át és az egyiptomi üvegrostszövet-gyártás 100 %-át adják: — a Jushi Egypt For Fiberglass Industry S.A.E (a továbbiakban: Jushi Egypt), a Szuezi-öböl északnyugati részén található gazdasági övezet harmadik szektora, Egyiptom; — a Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics S.A.E (a továbbiakban: Hengshi Egypt), a Szuezi-öböl északnyugati részén található gazdasági övezet harmadik szektora, Egyiptom.

1.9. Kitöltött kérdőívek és ellenőrző látogatások

(108) A Bizottság az uniós gyártók, az importőrök, a felhasználók és a kínai és egyiptomi exportáló gyártók számára összeállított kérdőívet a vizsgálat megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten. (28)

(109) A Bizottsághoz a mintában szereplő két kínai exportáló gyártói csoporttól, a két egyiptomi exportáló gyártótól, a mintában szereplő négy uniós gyártótól, öt felhasználótól és egy független importőrtől érkezett be kérdőívre adott válasz. A mintában nem szereplő kínai exportáló gyártók közül egy sem töltötte ki a kérdőívet.

(110) Emellett a Bizottság a kínai kormánynak és az egyiptomi kormánynak is küldött kérdőívet. A kínai kormány számára összeállított kérdőív a China Development Bank (a továbbiakban: CDB), a China Export Import Bank (a továbbiakban: EXIM) és a Sinosure számára összeállított egyedi kérdőíveket is magában foglalt. E pénzügyi intézményekre a panasz kifejezetten utalt mint közjogi szervekre vagy támogatásnyújtásra utasított és támogatásnyújtással megbízott szervekre. Felkérték továbbá a kínai kormányt, hogy továbbítsa a pénzügyi intézmények számára készült egyedi kérdőívet minden olyan pénzügyi intézménynek, amely hiteleket vagy exporthiteleket nyújtott a mintában szereplő vállalatoknak vagy a mintában szereplő vállalatok vevőinek. Arra is felkérték a kínai kormányt, hogy az adminisztratív egyszerűsítés érdekében gyűjtsön össze minden, e pénzügyi intézmények által adott választ, és közvetlenül a Bizottsághoz továbbítsa azokat.

(111) Az egyiptomi kormány számára összeállított kérdőív az Egyiptomi Nemzeti Bank, az Ahli Bank és a Bank Misr számára összeállított egyedi kérdőíveket is magában foglalt. E pénzügyi intézményekre a panasz kifejezetten utalt mint közjogi szervekre vagy támogatásnyújtásra utasított és támogatásnyújtással megbízott szervekre. Az adminisztratív egyszerűsítés érdekében felkérték továbbá az egyiptomi kormányt, hogy továbbítsa a pénzügyi intézmények számára készült egyedi kérdőívet minden olyan pénzügyi intézménynek, amely hiteleket vagy exporthiteleket nyújtott a mintában szereplő vállalatoknak. Továbbá, az egyiptomi kormány számára összeállított kérdőív az Egypt-TEDA Investment Company (a továbbiakban: Egypt TEDA) és az Egyptian Chinese JV Company for Investment (a továbbiakban: ECCI) – a panaszban a SETC-övezetben működő állami tulajdonú jogalanyként azonosított vállalatok – számára összeállított egyedi kérdőíveket is magában foglalt. Arra is felkérték az egyiptomi kormányt, hogy gyűjtsön össze minden, e pénzügyi intézmények és jogalanyok által adott választ, és közvetlenül a Bizottsághoz továbbítsa azokat.

(112) A Bizottsághoz kérdőívekre adott válaszok érkeztek be a kínai kormánytól, amelyek magukban foglalták az egyedi kérdőívre az EXIM és a Sinosure által adott válaszokat, valamint az egyiptomi kormánytól, amelyek magukban foglalták az Egyiptomi Nemzeti Bank, a Bank Misr és az Egypt TEDA egyedi kérdőívre adott válaszait.

(113) Az alaprendelet 28. cikkének sérelme nélkül a Bizottság beszerzett és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a támogatás, az ebből eredő károkozás és az uniós érdek megállapítása céljából szükségesnek ítélt és a felek megfelelő időben rendelkezésre bocsátottak. Ellenőrző látogatásra került sor a Kínai Kereskedelmi Minisztériumnál, amely látogatáson más érintett minisztériumok tisztségviselői is részt vettek. Az ellenőrző látogatáson továbbá az EXIM, a CDB és a Sinosure képviselői is jelen voltak.

(114) Ellenőrző látogatásra került sor az Egypt TEDA telephelyén, valamint a következő egyiptomi kormányhatóságok irodáiban is: — Általános Beruházási Hatóság (a továbbiakban: GAFI), Kairó, Egyiptom; — a Szuezi-csatorna gazdasági övezet főhatósága (a továbbiakban: a Szuezi-csatorna övezet főhatósága), Szuezi-csatorna gazdasági övezete, Egyiptom; — Egypt Gas Holding (a továbbiakban: EGAS), Kairó, Egyiptom; — Egyiptomi Villamosenergia-közműszolgáltatási és Fogyasztóvédelmi Szabályozó Ügynökség (a továbbiakban: EgyptERA), Kairó, Egyiptom.

(115) A Bizottság az alaprendelet 26. cikke szerinti ellenőrző látogatásokat hajtott végre továbbá a következő vállalatok telephelyén: Uniós gyártók — European Owens Corning Fiberglas, Sprl (a továbbiakban: OC); — Chomarat Textiles Industries S.A.S. (a továbbiakban: Chomarat); — Saertex GmbH & Co. KG (a továbbiakban: Saertex); — Ahlstrom-Munksjö Glassfibre Oy (a továbbiakban: Ahlstrom); A mintában szereplő kínai gyártók (29) — China National Building Materials Group (a továbbiakban: CNBM csoport); — Jushi Group Co., Ltd, Tongxiang, Kína; — Zhejiang Hengshi Fiberglass Fabrics Co. Ltd, Tongxiang, Kína; — China Jushi Co. Ltd., Tongxiang, Kína; — Jushi Group Hong Kong Co. Limited, Tongxiang, Kína; — Tongxiang Leishi Mineral Powder Co. Ltd., Tongxiang, Kína; — Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co. Ltd., Tongxiang, Kína; — Huajin Capital Limited, Hongkong, Kína; — Jushi Group (HK) Sinosia Composite Materials Co., Ltd., Hongkong, Kína; — Taishan Fiberglass Inc., Taian, Kína; — China National Building Material Group finance Co., Ltd, Peking, Kína; — Sinoma Science & Technology Co., Ltd, Peking és Nanjing, Kína; — Huatai Non-Metallic Powder Co., Ltd, Taian, Kína; — Taian Antai Gas Co., Ltd, Taian, Kína; — Taishan Fiberglass Zoucheng Co., Ltd, Zoucheng, Kína; — Sinoma Jinjing Fiber Glass (Zibo) Co., Ltd, Zibo, Kína; — Shandong Linyi Shanqi Mining Co., Ltd, Sunzu városi állomás, Kína — Yuntianhua Group (a továbbiakban: Yuntianhua csoport): — PGTEX China Co., Ltd, Changzhou; Kína — Chongqing Tenways Material Corp. Ltd, Chongqing, Kína; — Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC), Chongqing, Kína; — CPIC International Co., Limited (CPIC HK), Chongqing, Kína; — Changzhou Diba Textile Machinery Co., Ltd., Changzhou; Kína — Changzhou Newtry Co., Ltd., Changzhou; Kína — Chongqing Tianze New Material Co., Ltd., Chongqing, Kína; — Wenzhou Jinhui Nonmetallic Mining Co., Ltd., Chongqing, Kína; — Chongqing Yuanjia Mining Co., Ltd. (Chongqing Wingreat), Chongqing, Kína; — Yunnan Yuntianhua Group Co., Ltd., Kunming, Kína; — Yunnan Yuntianhua Financial Co., Ltd., Kunming, Kína. Egyiptomi exportáló gyártók — Jushi Egypt For Fiberglass Industry S.A.E, Szuez; — Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics S.A.E., Szuez; Felhasználók — Siemens Gamesa Renewable Energy GmbH&Co KG (a továbbiakban: SGRE); — Vestas Wind Systems A/S (a továbbiakban: Vestas).

(116) A COVID-19 terjedésének veszélye és a járvány kezelése érdekében ezt követően hozott intézkedések miatt (30) a Bizottság nem tudta ellenőrizni azokat az adatokat, amelyeket a Kínában lévő exportáló gyártók egyikének csoportjához tartozó vállalatok nyújtottak be. Mivel ez az előre nem látható helyzet az eljárás nagyon késői szakaszában következetett be, és nem volt más megoldás, a Bizottság kivételesen az e vállalatok által benyújtott információkat használta fel a támogatás kiszámításához, amelyeket a rendelkezésre álló információk alapján ellenőrzött.

1.10. Az ideiglenes intézkedések bevezetésének mellőzése és az eljárás további menete

(117) 2020. január 24-én az alaprendelet 29a. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról a szándékáról, hogy nem vezet be ideiglenes intézkedéseket, és folytatja a vizsgálatot.

(118) A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott végleges ténymegállapításainak kialakításához.

1.11. Végleges tájékoztatás

(119) 2020. február 27-én a Bizottság valamennyi felet tájékoztatta azokról lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges szubvencióellenes vámot kíván kivetni az érintett termék Unióba történő behozatalára vonatkozóan (a továbbiakban: végleges tájékoztatás).

(120) A Bizottság a felek számára egy 15 napos időszakot biztosított az érdekelt felek végleges tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeik megtételére. Több érdekelt fél kérte a határidő meghosszabbítását. A Bizottság 2020. március 20-ig és március 23-ig biztosított lehetőséget az említett feleknek észrevételeik benyújtására. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket fogalmazzanak meg a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

(121) A külön dömpingellenes vizsgálatban 2019. december 19-én a felek hozzáférhettek a lényeges tényekről és szempontokról szóló végleges tájékoztatáshoz, amely alapján a Bizottság végleges dömpingellenes vámot kíván kivetni az érintett termék Unióba történő behozatalára vonatkozóan. Ezenkívül az érdekelt felek 2020. február 10-én újabb tájékoztatást kaptak.

(122) A Bizottság ebben a rendeletben a szubvencióellenes eljárás során benyújtott észrevételekkel foglalkozott. A külön dömpingellenes vizsgálatban előadott észrevételekkel ez a rendelet nem foglalkozik, kivéve, ha a felek kifejezetten jelezték, hogy a benyújtott észrevételek mindkét eljárásra vonatkoznak.

(123) A végleges tájékoztatást követően egyik fél sem kért meghallgatást a meghallgató tisztviselőtől.

(124) Az érdekelt felek emellett 2020. április 17-én egy további végleges tájékoztatást is kaptak, és 2020. április 22-ig kaptak időt észrevételeik benyújtására (a továbbiakban: a végleges tájékoztatás kiegészítése).

(125) Az érdekelt felek emellett 2020. április 24-én egy második további tájékoztatást is kaptak, és 2020. április 27-ig kaptak időt észrevételeik benyújtására (a továbbiakban: a végleges tájékoztatás második kiegészítése).

(126) A Bizottság meghallgatta az uniós gazdasági ágazatot, a Jushi/Hengshi China exportáló gyártókat, Jushi/Hengshi Egypt exportáló gyártókat, valamint az egyiptomi kormányt.

2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1. Az érintett termék

(127) Az érintett termék (31) a jelenleg az ex 7019 39 00, ex 7019 40 00, ex 7019 59 00 és ex 7019 90 00 KN-kód (TARIC-kódok: 7019390080, 7019400080, 7019590080 és 7019900080) alá tartozó, Kínából és Egyiptomból származó folytonosüvegrost-szál előfonatból és/vagy fonalból készült szőtt és/vagy tűzött (stitched) szövet, beleértve a más elemeket tartalmazót is, de kivéve az impregnált vagy előimpregnált (prepreg) termékeket, valamint a hosszában és szélességében egyaránt 1,8 mm-nél nagyobb szemnagyságú, 35 g/m2-nél nagyobb tömegű hálószöveteket (a továbbiakban: üvegrost szövet) (a továbbiakban: az érintett termék).

(128) Az üvegrost szövetet alkalmazások széles körében használják, például szélturbinák lapátjainak gyártásához, hajók, kamionok és sportfelszerelések gyártásában, valamint csővezetékek rehabilitálása során.

2.2. A hasonló termék

(129) A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek: — az érintett termék; — az érintett országok belföldi piacán előállított és értékesített termék, valamint — az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

(130) Következésképp a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a termékek az alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében hasonló termékek.

2.3. A termékkört érintő állítások

(131) Egy exportáló gyártó és az Egyiptomi Arab Köztársaság Kereskedelmi Minisztériuma azt állították, hogy az előre felvágott üvegrostszövet-készletek nem tartozhatnak a vizsgálat hatálya alá. Úgy érveltek, hogy az előre felvágott üvegrostszövet-készletek továbbfeldolgozott terméknek minősülnek, amelyek további gyártási lépéseket igényelnek, és eltérő fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, minthogy sokkal kisebb méretűek. E termékek eltérő formákban és csomagolásokban érkeznek, és több kisebb szövetdarabból állnak, amelyeket egymáshoz steppelnek. Úgy érveltek továbbá, hogy a készletek kizárása miatt nem állna fenn a kijátszás kockázata, mivel a felvágás folyamata visszafordíthatatlan, és a termék nem helyettesíthető fel nem vágott üvegrost szövetekkel.

(132) A panaszos okfejtése szerint az előre felvágott és a fel nem vágott üvegrost szövetek azonos alapvető jellemzőkkel és végfelhasználásokkal rendelkeznek. Mivel az üvegrost szövetek megerősítésre szolgáló anyagok, az alakra vágás szükséges a megerősíteni kívánt termék formájához való hozzáigazításhoz, de ettől még a termék alapvető jellemzői nem változnak meg. A vágási folyamatot az üvegrostszövet-gyártó, független ipari vágó vagy maga a vevő is elvégezheti. Ez egy nagyon egyszerű és alacsony költséggel járó művelet. A panaszos úgy érvelt továbbá, hogy a felhasználók nem érzékelik az előre felvágott üvegrost szöveteket a többi üvegrost szövettől eltérő termékként, mivel az üvegrost szöveteket általában a felhasználói specifikációknak megfelelően gyártják le. Ha a vágási folyamat megváltoztatná az üvegrost szövet jellemzőit, akkor az használhatatlanná válna az adott vevő számára.

(133) A vizsgálat megmutatta, hogy az elővágási és készlet-összeállítási folyamatok nem változtatják meg az üvegrost szövetek fizikai, műszaki és kémiai jellemzőit vagy alapvető végfelhasználásait. Mindkét termék vevőköre nagyjából azonos, és mindkét terméket ugyanazokon az értékesítési csatornákon keresztül értékesítik.

(134) A vizsgálat azt is megerősítette, hogy az üvegrost szöveteket a legtöbb alkalmazás esetében a vevők specifikációinak megfelelően, megrendelésre állítják elő. Az előre felvágott üvegrost szövetekből álló készletek csupán a vevők megrendeléseiben szereplő további specifikációt jelentenek. Attól, hogy az előre felvágott üvegrost szövetekből álló készleteknek más a csomagolása, a jellemzőik még nem különböznek. Mivel az üvegrost szöveteket egyre inkább előre felvágott üvegrost szövetekből álló készletek formájában rendelik meg, és egyre nagyobb mértékben igénybe veszik a külső vágók szolgáltatásait, nagy lenne a kijátszási kockázat, ha az előre felvágott üvegrost szöveteket kizárnák a vizsgálat hatóköréből. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az előre felvágott üvegrost szöveteket nem lenne helyénvaló kizárni a vizsgálat hatóköréből.

(135) Egy másik exportáló gyártó úgy érvelt, hogy az üvegrostból készült fonalakat a vizsgálat hatóköréből kizárt termékeknek kell tekinteni. Ez az exportáló gyártó úgy érvelt, hogy az üvegrostból készült fonalakat nem kellene kifejezetten megemlíteni a kérdőívben, a panaszban vagy az eljárás megindításáról szóló értesítésben, ami jelezné, hogy azok nem részei a termékkörnek. Úgy érvelt továbbá, hogy a fonalas üvegrost szövet nem sorolható be a termékkód (a továbbiakban: termékkód) jellemzői alapján, a fonalas üvegrost szövetet a panaszban említettektől eltérő KN-kód alatt importálják, és hogy az üvegrostból készült fonalakra a más eljárásokban az üvegrost előfonatokkal szemben hozott intézkedések sem terjednek ki.

(136) A panaszos és egy másik uniós gyártó (amely nem vett részt félként a panaszban) úgy érvelt, hogy a vizsgálatnak csak a nem sodrott vagy nulla sodratszámú üvegrost fonalakra kell kiterjednie, míg a sodrott fonalakat ki lehetne zárni a vizsgálat hatóköréből. A panaszos érvelése szerint a nem sodrott vagy nulla sodratszámú üvegrost fonalak az üvegrost előfonatokkal azonos jellemzőkkel rendelkeznek a tekintetben, hogy sodratlan szövedékek vagy fonatok kötegéből állnak, és ezeket ugyanolyan célokra használják fel, mint az előfonatokat, átmérőjük jellemzően 13–24 mikrométer, finomsági számuk pedig 300–4 800 tex.

(137) Ami az üvegszál fonalakból lévő üvegrost szövetek bevonását illeti, a vizsgálat megindításáról szóló értesítés a következőképpen határozta meg a vizsgált terméket: „folytonosüvegrost-szál előfonatból és/vagy fonalból készült szőtt és/vagy tűzött (stitched) szövet […]” (32) A vizsgálat bizonyította, hogy a nem sodrott vagy nulla sodratszámú üvegrost fonalak az üvegrost előfonatokkal azonos alapvető jellemzőkkel rendelkeznek, azaz nem sodrott szövedékek vagy fonatok kötegéből állnak, és ezeket azonos célokra is használják fel. Mivel mindkét terméktípus átmérője általában 13–24 mikrométer, finomsági számuk pedig 300–4 800 tex., e terméktípusokat nem lenne helyénvaló kizárni a vizsgálat hatálya alól.

(138) A főként sodrott üvegrost fonalból készülő üvegrost szövettel kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy ez a termék, amely eltérő alapvető jellemzőkkel rendelkezik, és amelynek más végfelhasználásai vannak (pl. nyomtatott áramkörök), soha nem képezte az érintett termék részét. A Bizottság kifejezetten tisztázta ezt a pontot a pontosító értesítésben.

3. TÁMOGATÁSNYÚJTÁS: KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG

3.1. Bevezetés: a kormányzati tervek, projektek és egyéb dokumentumok bemutatása

(139) Mielőtt a Bizottság a támogatások vagy támogatási programok vizsgálatával megkezdte volna a vélelmezett támogatásnyújtás elemzését, feltérképezte azokat a kormányzati terveket, projekteket és egyéb dokumentumokat, amelyek több támogatást, illetve támogatási programot is érintettek. A Bizottság megállapította, hogy az alábbi okokból valamennyi vizsgált támogatás, illetve támogatási program a kínai kormány által kialakított, az üvegrostszövet-ágazat ösztönzését szolgáló központi tervezés végrehajtásának részét képezi.

(140) A Kína nemzetgazdasági és társadalmi fejlődésére irányuló 12. ötéves terv (a továbbiakban: a 12. ötéves terv) kiemelte az új anyagok ágazatának (amelybe az üvegrost szövetek is beletartoznak) mint „feltörekvő stratégiai ágazatnak” a fontosságát, és kiköti, hogy azt átfogó politikai támogatással és útmutatással „alappillérként szolgáló, vezető ágazattá” kell fejleszteni (33). Továbbá, a Kína nemzetgazdasági és társadalmi fejlődésére irányuló 13. ötéves terv (a továbbiakban: a 13. ötéves terv), amely a 2016–2020-as időszakot fedi, az új anyagok ágazatainak továbbfejlesztését tűzi ki célként, a kutatás és fejlesztés megerősítése és a feldolgozóipar innovációs képességének növelése révén (34).

(141) A 13. ötéves terv rávilágít a kínai kormány kulcsfontosságú ágazatok javításával és előmozdításával kapcsolatos jövőképére. Hangsúlyozza a technológiai innováció szerepét Kína gazdasági fejlődésében, valamint a környezettudatos fejlesztés elvei további szem előtt tartásának fontosságát. Az 5. fejezet szerint a fő fejlesztési irányok egyike – csakúgy, mint a 12. ötéves tervben – a hagyományos iparszerkezet korszerűsítésének előmozdítása. A 22. fejezet bővebben kifejti ezt az elképzelést, és bemutatja azt a stratégiát, amely a hagyományos kínai ipar modernizálását annak technológiai átalakítása útján kívánja előmozdítani. E tekintetben a 13. ötéves terv rögzíti, hogy a vállalatok támogatást kapnak „az olyan területek átfogó fejlesztéséhez, mint a terméktechnológia, az ipari berendezések, a környezetvédelem, valamint az energiahatékonyság”.

(142) A 13. ötéves terv több helyen is említést tesz az új anyagokról: „gyorsabban fogunk lépni, hogy áttörést érjünk el az alapvető technológiákat illetően az olyan területeken, mint például a következő generációs információs és kommunikációs technológiák, az új energia, az új anyagok […]” (35). A terv ezenfelül a legfontosabb új anyagok kutatásához, fejlesztéséhez és alkalmazásához kapcsolódó projektek végrehajtását is előirányozza (36).

(143) A végleges tájékoztatást követően a kínai kormány megismételte a kínai ötéves tervekkel kapcsolatos alapvető álláspontját, miszerint azok nem kötelezőek, illetve nem rendelkeznek jogi kötőerővel, hanem pusztán iránymutató dokumentumok, mivel nem tartalmaznak tényleges jogi rendelkezéseket, szankciókat vagy alkalmazhatósági szabályokat. A kínai kormány azt is kijelentette, hogy a 12. ötéves terv már nem alkalmazandó, és még ha a 13. ötéves terv jogilag kötelező is lenne, quod non, nem említi az üvegrostszövet-ágazatot. A terv ugyan utal az „új anyagokra”, de nem határozza meg ezt a fogalmat. Végül pedig a 13. ötéves terv nem kifejezetten az üvegrostszövet-ágazattal vagy az „új anyagok iparágával” foglalkozik, hanem szinte az egész gazdaságot felöleli.

(144) A Bizottság nem értett egyet ezzel az állásponttal. A 13. ötéves terv 17. fejezete rögzíti: „a nemzeti fejlesztési stratégia és terv irányító és kényszerítő szerepet tölt be.” Ez a terv tehát nem pusztán általános jellegű, ösztönzőnek szánt kijelentéseket tartalmaz, hanem olyan nyelvezetet használ, amely a kötelező jellegére mutat rá.

(145) Még ha a 12. ötéves terv nem is alkalmazandó már, a jelenlegi terv elődjének tekinthető, amely rámutatott az új anyagok ágazatának mint „feltörekvő stratégiai ágazatnak” a fontosságára, amit a 13. ötéves terv továbbfejlesztett. Ahogy azt a (148) és (149) preambulumbekezdés bemutatja, az új anyagok ágazata magában foglalja az üvegrostszövet-ágazatot. A (141) preambulumbekezdésben említettek szerint a 13. ötéves terv bemutatja a kínai kormány kulcsfontosságú ágazatok javításával és előmozdításával kapcsolatos jövőképét; ezért kiemelten kezel bizonyos ágazatokat és technológiákat, beleértve az üvegrost szövetet is.

(146) A kínai kormány ezzel kapcsolatos állításait ezért a Bizottság elutasította.

(147) Az új anyagok ágazatát a Made in China 2025 kezdeményezés (37) is ösztönzi, és ebből következően az ágazat szereplői jelentős állami támogatásra lehetnek jogosultak. Számos alapot hoztak létre a Made in China 2025 kezdeményezés – és ily módon közvetetten az üvegrostszövet-ágazat – támogatása érdekében; ilyen például a Nemzeti Integrált Áramkör Alap, a Fejlett Feldolgozóipari Alap és a Feltörekvő Ágazatok Beruházási Alap (38).

(148) Továbbá, az üvegrost szöveteket gyakran az „új anyagok” gyűjtőfogalom alatt említik. A Made in China 2025 ütemterv (39) 10 stratégiai ágazatot sorol fel, amelyek a kínai kormány számára kulcsfontosságú ágazatok. Az ütemterv leírja a 9. szektorba tartozó „új anyagokat” és alkategóriáikat, beleértve a fejlett alapvető anyagokat (9.1. pont), a kulcsfontosságú stratégiai anyagokat (9.2. pont), amelyek közé a nagy teherbírású szálak és kompozitanyagok, az új energiaanyagok is tartoznak (40). Az új anyagok így élvezik a dokumentumban felsorolt támogatási mechanizmusokból – többek között a pénzügyi támogatási politikákból, a költségvetési és adózási politikából, az Államtanács általi felügyeletből és támogatásból – származó előnyöket (41).

(149) Ezen túlmenően, 2016 novemberében a Made in China 2025 ütemtervből kiindulva a 10 stratégiai ágazat felsorolását tovább finomították, és elkészítették a négy leglényegesebb elem katalógusát, amelyet a nemzeti gyártásstratégiai tanácsadó bizottság (NMSAC), a nemzeti gyártási hatalom kiépítésével foglalkozó nemzeti vezetői kiscsoport tanácsadó csoportja adott ki. E katalógusban a 10 stratégiai ágazat mindegyikét négy fejezetre bontják: i. alapvető lényeges alkatrészek, ii. kulcsfontosságú lényeges anyagok, iii. haladó lényeges folyamatok/technológiák és iv. ipartechnológiai platformok. Az üvegrost a következőkben található meg: 7. ágazat – elektromos berendezések, II. pont, kulcsfontosságú anyag – 16. alpont: „üvegrost szigetelőtáblák”; valamint 9. ágazat – új anyagok, II. pont, kulcsfontosságú anyagok, 10. alpont: nagy teherbírású rost, monomer és kompozitanyagok, valamint 24. alpont: üvegalapú anyagok.

(150) A végleges tájékoztatást követően a kínai kormány azt állította, hogy az üvegrost szövetet nem említette a „Made in China 2025” kezdeményezés, amely széles körben elérhető a gazdaságban, maga a „Made in China 2025” kezdeményezés pedig nem kötelező, hanem csupán iránymutatás.

(151) E tekintetben a Bizottság megismétli, hogy a „Made in China 2025” kezdeményezés világos célként jelöli meg az új anyagok ágazatát, amely – a már bemutatottak szerint – magában foglalja az üvegrostszövet-ágazatot. A kezdeményezés stratégiai támogatást biztosít és garanciát nyújt többek között a jobb pénzügyi támogatási politikán és a fiskális és adópolitika fokozottabb támogatásán keresztül. Világosan előírja például, hogy „növeli az információtechnológia új generációja, a csúcstechnológiai berendezések, új anyagok stb. számára nyújtott támogatást.”

(152) A „Made in China 2025” kezdeményezés „a gyártási hatalomra irányuló stratégia végrehajtásának első tíz évére vonatkozó cselekvési programnak” tekinti magát, és egyértelmű stratégiai politikákat és célokat határoz meg. A „Made in China 2025” kezdeményezés azt is előírja, hogy „a különböző régióknak konkrét végrehajtási programok kell kidolgozniuk, és a különböző feladatok végrehajtásának biztosítása érdekében finomítaniuk kell a szakpolitikai intézkedéseket”; kijelenti továbbá, hogy „az Ipari és Információs Minisztérium az érintett szervezeti egységekkel közösen erősíti a követő elemzést, a felügyeletet és az irányítás, és megfelelő időben beszámol az Államtanácsnak a fontosabb eseményekről”. A „Made in China 2025” kezdeményezést végrehajtási intézkedések is támogatják, mint például „Made in China 2025” ütemterv, valamint az Ipari és Információs Technológiai Minisztérium Főhivatalának értesítése az ipari átalakítás és korszerűsítés (Made in China 2025) 2017. évi finanszírozási útmutatójáról (42), amely forrásokat biztosított az üvegrost szövet bizonyos együttműködő exportáló gyártói számára. Emellett a (153) preambulumbekezdésben említett, a 2016–2020 közötti időszakra szóló építőanyag-ipari fejlesztési tervet „a Kínai Népköztársaság tizenharmadik ötéves gazdaság- és társadalomfejlesztési terve és a Made in China 2025 stratégia alapján készítik el”. A fentiek alapján nem úgy tűnik, hogy a „Made in China 2025” kezdeményezés pusztán csak iránymutatás; éppen ellenkezőleg, láthatóan de facto kötelező érvényű, és széles körben végre is hajtják. Ezért a kínai kormány állításait elutasították.

(153) Ezen túlmenően az építőanyag-ipari fejlesztési terv (2016–2020) az üvegrostszövet-ágazatot is támogatja. Ez a terv az ipari szerkezet optimalizálását szorgalmazza, többek között az olyan feltörekvő iparágak bővítése révén, mint az üvegalapú anyagok, az ipari kerámia, a beültethető lencsék, a nagy teherbírású szálak és kompozitok, a grafének és a módosított anyagok. Ezt kormányzati finanszírozási, adózási, pénzügyi, árképzési, energetikai és környezetvédelmi politikák révén, valamint az építőanyag-ipari vállalatok fúzióiban, felvásárlásaiban és átszervezésében való részvételhez a tőke különféle eszközökkel, többek között hitelnyújtással való támogatása révén kívánják megvalósítani (43).

(154) A végleges tájékoztatást követően a kínai kormány azt állította, hogy az építőanyag-ipari fejlesztési terv minden építőanyagra érvényes, és így széles körben elérhető a gazdaság egészében. Ráadásul ez a terv csak általános tájékoztatást ad a kormányzati politikáról.

(155) Az építőanyag-ipari fejlesztési terv konkrét intézkedéseket ír elő az építőanyag-ipar számára, amelynek része az üvegrostszövet-ágazat is, ahogy azt a (166) preambulumbekezdés kifejti. Ezért a Bizottság nem ért egyet a kínai kormány nyilatkozatával, hogy a program a gazdaság egészében elérhető volt.

(156) Az építőanyag-ipari fejlesztési terv ugyan puszta iránymutató dokumentumnak tűnhet, azonban – ahogy azt a (152) preambulumbekezdésben említettük – a 13. ötéves terv és a „Made in China 2025” stratégia végrehajtásának tekintendő. Célja „az átalakítás előmozdítása és az építőanyag-ipar korszerűsítése, annak elősegítése, hogy az építőanyag-ipar egy nagy iparágból egy erős ágazattá váljon, valamint a fenntartható fejlődés elérése a 13. ötéves terv időtartama alatt”, és egyértelmű feladatokat és projekteket határoz meg annak érdekében, hogy az előírt konkrét ötéves időszak alatt elérje a rögzített célkitűzéseket (44). Ezért vitatható, hogy pusztán iránymutató jellegű dokumentum lenne, és még inkább az, ha tágabb összefüggéseiben vizsgáljuk meg.

(157) Az üvegrostszövet-ágazatra is kiterjed a Kínai Ipari és Információtechnológiai Minisztérium (a továbbiakban: MIIT) által közzétett, a 2016–2020 közötti időszakra szóló, az intelligens gyártás fejlesztésére vonatkozó terv (2016–2020) is, amely 10 kulcsfontosságú feladatot határoz meg, amelyek célja a termékfejlesztési ciklus lerövidítése, a termelési hatékonyság, a termékminőség javítása, a működési költségek, az erőforrások és az energiafelhasználás csökkentése, valamint az intelligens gyártás fejlesztésének felgyorsítása. Az Államtanács 2018-ban bejelentette, hogy Kína még az említett évben körülbelül 100 kísérleti projekt felvételével bővíteni tervezi intelligens gyártási programját, és a nyilvánosan hozzáférhető információk szerint 2015-ben az együttműködő exportáló gyártók egyike, a Taishan Fiberglass, Inc. szerepelt az „intelligens gyártóüzemek” MIIT által elkészített listáján (45).

(158) A kínai kormány szerint az intelligens gyártás fejlesztésére vonatkozó terv (2016–2020) nem releváns, mivel az nem kifejezetten az üvegrostszövet-ágazattal foglalkozik, hanem az egész feldolgozóipart érinti. A kínai kormány azt is megállapította, hogy a terv nem egy kötelező dokumentum, hanem pusztán egy iránymutatás.

(159) A 2016–2020 közötti időszakra szóló intelligens gyártási fejlesztési tervet „a Kínai Népköztársaság tizenharmadik ötéves gazdaság- és társadalomfejlesztési tervével és a Made in China 2025 stratégiával összhangban készítik el” (46). Így az ezekben a dokumentumokban lefektetett stratégiát hajtja végre. Ahogy a korábbiakban kifejtettük, a 13. ötéves terv és a „Made in China 2025” stratégia kifejezetten bizonyos iparágakat céloz meg, köztük az új anyagok iparága részeként az üvegrosszövet-ágazatot is. Az intelligens gyártási fejlesztési terv több alkalommal is megemlíti a „Made in China 2025” stratégia tíz kiemelt területét. Az „Intelligens átalakulás, a kiemelt területekre összpontosítva” elnevezésű 6. külön oszlop kifejezetten előírja, hogy „az információtechnológia új generációja, […] az új anyagok, […] az építőanyagok […] esetében elő kell mozdítani az intelligens és digitális technológiák mélyreható alkalmazását a kutatás-fejlesztésben és tervezésben, a gyártásban, a logisztikában és raktározásban, a működésben és irányításban, az értékesítés után szolgáltatásokban, valamint a vállalkozások más kulcsfontosságú kapcsolataiban”. Ezért a 2016–2020 közötti időszakra szóló intelligens gyártási fejlesztési terv érinti a „Made in China 2025” stratégiában meghatározott kulcsfontosságú iparágakat, és kiterjed az új anyagok és az építőanyagok iparágára, amelyhez az üvegrostszövet-ágazat is tartozik.

(160) A Bizottság megjegyzi azt is, hogy a 2016–2020 közötti időszakra szóló intelligens gyártási fejlesztési terv nyelvezete a dokumentum kötelező jellegére utal. Különösen a „Fejlesztési célkitűzések” című II (III) szakasz rendelkezik úgy, hogy „2025 előtt egy kétlépcsős stratégiát kell végrehajtani az intelligens gyártás fejlesztésének előmozdítása érdekében: Az első lépésben, 2020-ig nyilvánvalóan javítani fogjuk az intelligens gyártás fejlesztésének alapjait és támogató kapacitását, a hagyományos feldolgozóipar kulcsfontosságú területein alapvetően megvalósítjuk a digitális gyártást, és látható haladást érünk el a kulcsfontosságú iparágak intelligens átalakításának feltételei és alapjai terén; a második lépésben, 2025-ig alapvetően létrejön az intelligens gyártás támogató rendszere, és elkezdjük megvalósítani az intelligens átalakítást a kulcsfontosságú iparágakban.” A „Szervezet és végrehajtás” című V. szakasz előírja továbbá, hogy „az Ipari és Információs Technológiai Minisztérium és a Pénzügyminisztérium felel a terv megszervezéséért és végrehajtásáért, amelyek megerősítik a vezetőséget, biztosítják a gondos szervezést, időben megoldják a terv végrehajtása során felmerülő problémákat, és előmozdítják a különböző feladatok és intézkedések végrehajtását”, valamint hogy „a különböző régiók iparral, információtechnológiával és pénzügyekkel foglalkozó illetékes szervezeti egységei gyorsan megfogalmazzák a tervhez kapcsolódó végrehajtási programot, végrehajtják az idevágó támogató politikákat, és a felelősségi köreiknek megfelelően visszajelzést adnak”. Ezért a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy az intelligens gyártási fejlesztési terv egyértelműen meghatározott célkitűzésekkel rendelkezik, amelyek kötelezőek a részt vevő vállalatokra nézve.

(161) A fenti megállapítások fényében a Bizottság elutasította a kínai kormány állításait.

(162) Ezenfelül a csúcstechnológiát képviselő kínai exporttermékeknek a Tudományos és Technológiai Minisztérium, a Külkereskedelmi Minisztérium és az Általános Vámigazgatás által kiadott katalógusa 8 kategóriába csoportosítva 1900 csúcstechnológiai terméket sorol fel, amelyeket a kínai kormány kedvezményes exportpolitika céljából kijelölt. A kategóriák egyike az „új anyagok” kategóriája, amelybe az üvegrost szövetek is beletartoznak (47). Ezenfelül a csúcstechnológiát képviselő kínai termékeknek a Tudományos és Technológiai Minisztérium, a Pénzügyminisztérium és a Központi Adóigazgatóság által kiadott katalógusa 11 területet említ, amelyek között ott van az „új anyagok” kategóriája. Továbbá a tudományos és technológiai haladásról szóló kínai törvény szerint a csúcstechnológiai fejlesztési övezetekben létrehozott csúcstechnológiai vállalkozások több felsorolt preferenciális politika előnyeit élvezhetik, többek között: i. a standard 25 %-os vállalati jövedelemadó he