AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1578/2007/EK HATÁROZATA

(2007. december 11.)

a közösségi statisztikai programról (2008–2012)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 285. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére,

a Szerződés 251. cikkében (2) megállapított eljárásnak megfelelően,

mivel:

A közösségi statisztikák e határozat szerinti előállítása és terjesztése során a nemzeti és közösségi statisztikai hatóságoknak tiszteletben kell tartaniuk a nemzeti és közösségi statisztikai hivatalok függetlenségéről, integritásáról és elszámoltathatóságáról szóló, 2005. május 25-i bizottsági ajánláshoz csatolt európai statisztika gyakorlati kódexben (European Statistics Code of Practice) meghatározott elveket. E folyamat során ösztönözni kell az összegyűjtött statisztikai adatok és a tudományos kezelésük lehetősége közötti konvergencia előmozdítását.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A statisztikai program létrehozása

Létrejön a Közösség 2008–2012 közötti időszakra szóló statisztikai programja (a továbbiakban: a program). A program az I. és a II. mellékletben található.

Az I. melléklet meghatározza az említett időszak során előirányzott intézkedések megközelítéseit, fő területeit és céljait. A II. melléklet összefoglalja a statisztikai igényeket az Európai Unió szakpolitikai igényeinek szempontjából.

2. cikk

Szakpolitikai prioritások

(1) Tekintettel a nemzeti hatóságok és a Bizottság rendelkezésére álló erőforrásokra, a programot a Közösség következő fő szakpolitikai prioritásai mentén kell elkészíteni:

c)

(2) A programban található átfogó prioritásokat és általános célokat a 322/97/EK rendelettel összhangban évente részletesen meg kell tervezni.

3. cikk

Statisztikai irányítás és minőség

A program az európai statisztika gyakorlati kódexe elveivel összhangban kerül végrehajtásra, a kiváló minőségű, adott esetben nemekre lebontott, harmonizált közösségi statisztikák előállítása és terjesztése, valamint az európai statisztikai rendszer (ESR) egésze megfelelő működésének biztosítása céljából. A nemzeti statisztikai hatóságok és a Közösség statisztikai hatósága:

c)

4. cikk

Prioritások megjelölése, hatékonyság és rugalmasság

(1) A program folyamatos statisztikai támogatást biztosít az aktuális közösségi szakpolitikai döntésekhez és értékelésekhez, és statisztikai támogatást nyújt az új közösségi politikai kezdeményezésekből eredő, további fontos igényekhez.

(2) A Bizottság – a tagállamok és a saját erőforrásainak legjobb felhasználása és az adatszolgáltatókra nehezedő terhek minimalizálása végett – az éves statisztikai munkaprogram elkészítésekor figyelembe veszi az előállított statisztikák költséghatékonyságát, és biztosítja a statisztikai prioritások folyamatos felülvizsgálatát. A prioritások megállapításakor a többletköltségeket és az új statisztikai igényekkel járó terheket a közösségi statisztikák meglévő területein fennálló statisztikai igények csökkentésével kell ellensúlyozni, és a prioritásokat a tagállamokkal szorosan együttműködve kell megállapítani.

(3) Az éves statisztikai programok előkészítése során a Bizottság ex-ante elemzéseket végezhet azon tervezett új statisztikai tevékenységek pénzügyi kihatásairól, amelyek jelentős többletterhet rónak a tagállamokra.

(4) A program biztosítja olyan eszközök kialakítását, amelyek a statisztikai tevékenységek prioritásainak átrendezését, az európai statisztikai rendszer rugalmasságának fokozását és a változó felhasználói igényekre történő gyors reagálási képesség javítását célozzák.

(5) A program átláthatóságot biztosít többek között a bizalmas adatokhoz való tudományos célú hozzáférés tekintetében a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 831/2002/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. július 18-i 1104/2006/EK bizottsági rendelet (8) 1. cikke (1) és (2) bekezdésének figyelembevételével.

5. cikk

Finanszírozás

(1) A 2008–2012 közötti időszakra a program végrehajtására rendelkezésre álló pénzügyi keretösszeg 274 200 000 EUR.

(2) Az éves előirányzatokat a pénzügyi keretösszeg korlátain belül a költségvetési hatóság engedélyezi.

6. cikk

Jelentések

(1) A Bizottság a statisztikai programbizottsággal folytatott konzultációt követően az elért eredményekről szóló időközi jelentést nyújt be legkésőbb 2010 júniusáig az Európai Parlament és a Tanács részére. A jelentés különösen az aktuális program második felének időszakával, valamint a következő többéves statisztikai program által lefedett időtartammal foglalkozik, figyelembe véve az Európai Parlament megbízatásának idejét. A program végrehajtásához kapcsolódóan a Bizottság előzetes elemzést is készít a kis- és középvállalkozások versenyképességére gyakorolt hatásokról, amelyeket az adminisztratív terhek javasolt csökkentése eredményez, továbbá a pénzügyi terheknek a Közösség és a tagállamok költségvetései közötti megoszlásáról. A Bizottság továbbá különös figyelmet fordít azokra az adatállományokra, eszközökre és módszerekre, amelyek alapul szolgálnak az állandó nyomon követést és felülvizsgálatot igénylő fontos területek, mint például a közös agrárpolitika, a belső piaci szolgáltatások vagy a következő pénzügyi keret társadalmi és gazdasági hatásainak elfogulatlan és objektív elemzésére.

(2) A program által lefedett időszak végén a Bizottság – a statisztikai programbizottsággal folytatott konzultációt követően – értékelő jelentést mutat be a program végrehajtásáról, figyelembe véve a független szakértők véleményét. A jelentést 2013 végéig kell elkészíteni, majd ezt követően az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz benyújtani.

(3) A prioritások átrendezésének eredményeiről szóló jelentéstétel, amely tartalmazza az ehhez a statisztikai programhoz tartozó statisztikai projektek és területek költségeiről és terheiről készült becsléseket, valamint különösen a közösségi szakpolitikákkal kapcsolatban felmerülő statisztikai igények felmérését is, az időközi jelentés és a végső értékelő jelentés részét képezi.

7. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

(1) HL C 175., 2007.7.27., 8. o.

(2) Az Európai Parlament 2007. július 12-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), és a Tanács 2007. november 29-i határozata.

(3) HL L 52., 1997.2.22., 1. o. A legutóbb az 1882/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) rendelettel módosított rendelet.

(4) HL L 181., 1989.6.28., 47. o.

(5) HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(6) HL L 59., 1991.3.6., 21. o. A 97/255/EK határozattal (HL L 102., 1997.4.19., 32. o.) módosított határozat.

(7) HL L 332., 2006.11.30., 21. o.

(8) HL L 197., 2006.7.19., 3. o.

I. MELLÉKLET

ÖTÉVES STATISZTIKAI PROGRAM: SZEKTOROKAT ÁTFOGÓ KÉRDÉSEK

Ez a melléklet a közösségi statisztikák közép- és hosszú távú fejlődésének stratégiai fontosságú, szektorokat átfogó szempontjaival foglalkozik. Először azt írja le, hogy maga a statisztikai szakpolitika hogyan járul hozzá az európai integrációhoz; másodszor az európai statisztikai rendszer (ESR) általános jellemzőit, valamint a felhasználókkal és az előállítókkal való együttműködést, harmadszor a közösségi hatóságok által a nemzeti hatóságokkal való együttműködés során használt főbb eszközöket. A melléklet mindhárom szempont esetében összefoglalja az ötéves időszak fő céljait és kezdeményezéseit.

1. A statisztika szerepe az Európai integrációban

Az EU gazdasági, társadalmi és környezeti helyzetéről, valamint ennek nemzeti és regionális összetevőiről szóló megbízható statisztikai adatok szükséges előfeltételei az európai integrációs folyamatnak. Tényszerű eszközt jelentenek az EU intézményeinek, tagállamainak és polgárainak, amelynek segítségével értékelhetik az európai szakpolitikai kezdeményezések iránti igényt, illetve ezek előrehaladását. A harmonizált és összehasonlítható statisztikák szintén nélkülözhetetlenek a nagyközönség számára Európa megértéséhez, a polgárok részvételéhez az Európa jövőjéről szóló vitában és demokratikus folyamatban, illetve a gazdasági szereplők belső piaci részvételéhez.

Az Unió mélyülése és bővülése magán az ESR-en is tükröződik: az ESR stratégiái és intézkedései közé tartoznak a fogalmak, meghatározások és módszerek folyamatos harmonizációja, illetve adott esetben a termelési folyamatok integrációja és a kölcsönösen átjárható rendszerek létrehozása. Az ESR-nek ugyanakkor tovább kell fejlesztenie szerkezetét, stratégiáit és intézkedéseit annak érdekében, hogy a rendszer képes legyen fenntartani és fejleszteni a valamennyi felhasználói igényt kielégítő minőséget és hatékonyságot. A hivatalos statisztikák kutatása egyebek mellett hozzájárulhat a közösségi statisztikák infrastruktúrájának, hatékonyságának és minőségének további fejlődéséhez.

A programidőszak céljai:

— Folytatódik a fogalmakra, osztályozásokra és módszerekre kiterjedő „közös statisztikai nyelvezet” harmonizálása, fejlesztése és bevezetése. A terület legfontosabb intézkedései közé tartozik az Európai Számlák Rendszerének (European System of Accounts) felülvizsgálata, illetve a gazdasági tevékenységek felülvizsgált osztályozásának (NACE rev. 2.) megvalósítása.

— Fejlesztik a multinacionális vállalkozáscsoportok európai statisztikai regiszterét, és integrálják a statisztikai termelési folyamatokba.

— A Bizottság többi illetékes szolgálatával, a Központi Bankok Európai Rendszerével és a nemzetközi szervezetekkel együttműködésben továbbfejlesztik és megvalósítják az ESR-ben történő hatékony és biztonságos statisztikai adat- és metaadatcsere standardjait és közös eszközeit. Ezek a standardok minden releváns területen kötelezővé lesznek téve.

— Kifejlesztenek és létrehoznak egy minden felhasználó és előállító számára rendelkezésre álló metaadat-tárolóhelyet, amely az egész termelési ciklus során összeköti az adatokat és a metaadatokat.

— Előmozdítják az Internet fokozott használatát, nemcsak a végfelhasználóknak való terjesztésben, hanem a statisztikai termelési folyamat más részei esetében is.

— Az ESR-ben a bizalmas adatkezelés összehangolását szolgáló új szakpolitikák és eszközök kerülnek kifejlesztésre és bevezetésre. Sor kerül különösen az erre felhatalmazott kutatók részére a közösségi statisztikák előállítása céljából gyűjtött anonimizált mikroadatokhoz való optimális, összehangolt hozzáférési eszközök kialakítására és bevezetésére. Megfelelőképp értékelik a nyilvánosságra kerülés kockázatát, és a statisztikai adatokhoz való hozzáférésnek, illetve az adatok megosztásának megkönnyítése érdekében technikai eszközöket fognak kifejleszteni.

— Kifejlesztik az ESR-en belüli szoftveralkalmazás-csere eszközeit. Ennek érdekében előmozdítják a nyílt forráskódú szoftverek használatát. Továbbá:

— Eszközöket kell létrehozni a hivatalos statisztikák kutatásaiból származó eredmények jobb gyakorlati felhasználása érdekében.

2. Kapcsolat az érdekelt felekkel

2.1. Az európai statisztikai rendszer

Az Eurostat felelős az európai uniós szakpolitikák céljait szolgáló közösségi statisztikák előállításának biztosításáért. E program szerint a tagállami hatóságok a harmonizált nemzeti statisztikák előállításáért, míg az Eurostat a közösségi statisztikák előállításáért felelősek, utóbbi javarészt a nemzeti statisztikai hatóságok által küldött adatok alapján történik; a program hatálya alá tartozó közösségi statisztikák hatékony előállítása szoros és összehangolt együttműködést tesz szükségessé. Ez az együttműködés az ESR révén valósul meg.

Az ESR olyan partnerség, amely az Eurostatot és az egyes tagállamokban az európai statisztika gyakorlati kódexének elveivel összhangban az európai statisztikák előállításáért és terjesztéséért felelős nemzeti statisztikai intézeteket és más nemzeti statisztikai testületeket foglalja magában. Az Eurostat biztosítja a szerkezethez szükséges igazgatást és összehangolást, annak érdekében, hogy a statisztikák időben rendelkezésre álljanak az EU szakpolitikai igényeinek támogatására.

A tapasztalatok, helyes gyakorlatok, know-how és alapvető módszertani technikák ESR-tagok közötti cseréje szintén alapvető eleme a rendszer gördülékeny működésének. Az európai statisztikai képzési program kifejlesztése ezt támogatja.

A programidőszak céljai:

— A Bizottság és a tagállamok megteszik a megfelelő kezdeményezéseket az európai statisztika gyakorlati kódexének való megfelelés irányába.

— Az irányítási struktúra kiegészítése érdekében létre kell hozni egy európai statisztikai irányítási tanácsadó testületet.

— Az európai hivatalos statisztikai aggregátumok minőségi címkézésének lehetőségét az e célt szolgáló megfelelő eljárások, szabványok és kritériumok kidolgozása tekintetében megvalósíthatósági tanulmányokban mérik fel.

— Az európai statisztikai képzési program célja az európai statisztikák általános minőségének javítása a statisztikusok képesítésének emelése, függetlenségük előmozdítása, az elméleti és a gyakorlati képzés ösztönzése, valamint tapasztalatok és a legjobb gyakorlatok cseréje révén.

2.2. Együttműködés a felhasználókkal

Sürgetővé vált a közösségi statisztikák felhasználóival folytatott szoros, folyamatos párbeszéd igényeikről, valódi szokásaikról és prioritásaikról. A felhasználókkal való jelenlegi együttműködés hasznos, és felöleli többek között a gazdasági és szociális statisztikai adatokkal foglalkozó európai tanácsadó bizottság (CEIES) (1) tevékenységeit, az európai vállalkozási szövetségekkel való együttműködést és a statisztikai munkaprogram hivatalos megvitatását a Bizottság szolgálataival. Viszont – mivel a közösségi statisztikák felhasználóinak száma növekszik, és a felhasználói igények egyre sokrétűbbek – az Eurostat tovább erősíti az Európai Statisztikai Rendszer és felhasználói közötti párbeszédet.

A programidőszak céljai:

— A különféle felhasználói csoportokkal és hálózatokkal folytatott kommunikáció javítása révén a felhasználók és az előállítók közötti távolság csökkentése.

— A felhasználói igények proaktív vizsgálatának bevezetése, amely lehetővé teszi, hogy az ESR hatékonyabban reagáljon a felmerülő igényekre.

— A CEIES megerősítése, amely lehetővé teszi a közösségi statisztikák felhasználóorientáltabb fejlesztését.

2.3. Technikai együttműködés harmadik országokkal

Az EU és a szomszédos országok, valamint a világ többi régiója és országa közötti együttműködés megköveteli, hogy ezen országok gazdasági és társadalmi körülményeiről megbízható, hivatalos statisztikák álljanak rendelkezésre. Átfogó technikai együttműködésre kerül sor ezen országok statisztikai kapacitásának kiépítése és az EU szakpolitikáinak kezeléséhez szükséges statisztikák beszerzése érdekében. Ez különösen érvényes a tagjelölt országokra. Az együttműködés számos partner szakértelmét érinti az ESR-ben.

A programidőszak célja:

— A regionális fejlesztési programok előkészítése és végrehajtása, valamint szoros kapcsolat létrehozása a statisztikai intézkedések és az EU programjainak szélesebb céljai között.

2.4. Együttműködés nemzetközi szervezetekkel

A statisztikáknak nemcsak a tagállamok között kell összehasonlíthatóaknak lenniük, hanem szélesebb, nemzetközi szinten is, és az ESR számos területe is nemzetközileg megállapított módszertanon alapul. Az ESR sok esetben vezető szerepet vállal, és már a globális előírások kialakulását megelőzve előírásokat alkot. Ilyen esetekben alapvető, hogy a globális módszertanok figyelembe vegyék az európai fejleményeket. A nemzetközi együttműködés körébe tartozik a főbb projektek közös igazgatása, valamint a munkaprogramok és az adatgyűjtési tevékenységek összehangolása is, az erőfeszítések megkettőzésének elkerülése érdekében.

A tapasztalat szerint fontos az összehangolt, közös álláspont, hogy az EU prioritásai befolyásolhassák a napirendet, valamint a nemzetközi statisztikai rendszerek fejlődését és harmonizációját. Ezért fokozottabbá vált a magas szintű nemzetközi találkozók előtti európai uniós álláspont előkészítése és összehangolása.

A programidőszak céljai:

— Annak biztosítása, hogy a legfontosabb nemzetközi statisztikai fórumokon és az EU politikai prioritásait képező ügyekben az EU képviselete következetesen megvalósuljon, és adott esetben összehangolt álláspont alakuljon ki.

— A nemzetközi együttműködés és a munkaprogramok összehangolásának előmozdítása, a munka fölösleges megkettőzésének elkerülése és a nemzetközi statisztikák összehasonlíthatóságának növelése érdekében.

3. Eszközök

3.1. Jobb szabályozás

A 322/97/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése az „egyedi statisztikai intézkedések” három olyan típusát állapítja meg, amelyek a közösségi statisztikai program végrehajtásakor felhasználhatók: először együttdöntési eljárással elfogadott jogszabály, amely végrehajtási jogköröket ruházhat a Bizottságra; másodszor közvetlenül a Bizottság által hozott intézkedések, rendkívül korlátozott körülmények között: az intézkedés nem lehet hosszabb egy évnél, az összegyűjtendő adatoknak már rendelkezésre kell állniuk vagy elérhetőeknek kell lenniük a felelős nemzeti hatóságoknál, és az intézkedés következtében nemzeti szinten felmerülő összes további költséget a Bizottságnak kell viselnie; harmadszor megállapodások az Eurostat és a tagállamok hatóságai között.

A legtöbb olyan helyzetben, ahol statisztikák gyűjtésére van szükség, a Szerződés rendelkezéseivel összhangban álló jogalkotásnak kell előnyben részesülnie. Ez valós jogalkotási politikán fog alapulni, amely összhangban áll a Bizottság egyszerűbb és célirányosabb jogalkotásra irányuló politikájával. Az új jogalkotási kezdeményezéseket alaposan előkészítik az érdekelt felekkel, és a felhasználók igényeire kell irányulniuk, nem jelenthetnek súlyos terhet az adatszolgáltatókra nézve, valamint megfelelően figyelembe kell venniük a prioritásokat, a költségeket és a megvalósítás lehetőségeit.

A programidőszak céljai:

— A közösségi statisztika előállítása egyes – erre kellően érett – területein a megállapodásokat közösségi jogszabályokkal kell felváltani.

— A közösségi jogszabályokkal összetett módon szabályozott statisztikai területeken át kell dolgozni és egyszerűsíteni kell a jogszabályokat.

— Azokon a statisztikai területeken, ahol a közösségi jogszabályok nem tükrözik hatékonyan a felhasználói igényeket és a társadalmi-gazdasági és technológiai összefüggéseket, hatályon kívül kell helyezni vagy felül kell vizsgálni a jogszabályokat.

3.2. A megfelelés nyomon követése

A közösségi statisztikák minőségének – a tudományos követelmények mellett – alapvető követelménye, hogy megfeleljenek a Szerződés és a másodlagos jogszabályok elveinek. Ezért prioritás a jogszabályok alkalmazásának erőteljes és rendszeres nyomon követése. Globális és koherens megfelelési stratégiát fognak követni, amely a valós jogalkotási politika, a statisztikai jogszabályok rendszeres alkalmazásának tagállami kötelezettsége és a megfelelés koherens és rendszeres nyomon követése köré fog épülni. Az illetékes nemzeti hatóságokkal tartott szoros kapcsolat valamennyi szakaszban része a megfelelési folyamatnak.

A programidőszak célja:

— A közösség jognak való megfelelés rendszeres nyomon követésének biztosítása.

3.3. A felhasználói igényekre való reagálási képesség javítása

A felhasználóknak nyújtott statisztikai szolgáltatások, illetve az Európai Statisztikai Rendszer egészének hatékonysága céljából erősebben kell az európai szakpolitikák alapvető igényeire összpontosítani. Konkrét esetekben ez a „statisztika európai megközelítésének elvére” fog épülni, amely gyakorlatias stratégia a közösségi szakpolitikák számára különösen fontos európai statisztikai aggregátumok összeállításának megkönnyítésére. Az ESR rugalmasságát, illetve a változó felhasználói igényekre való azonnali reagálási képességét szintén meg kell erősíteni.

A programidőszak céljai:

— Javítani kell a statisztikai rendszerek közötti koherenciát, ami erősíti a felhasználói igényekre különböző statisztikai források összekapcsolásából fakadó válaszadási képességet.

— A közösségi felmérésekben egyedi esetekben ki kell terjeszteni az ad hoc modulok használatát. Ez növeli az új igények iránti érzékenységet.

— Az igényeket nagyobb mértékben kell az országok európai statisztikai aggregátumokban tapasztalható súlya szerint differenciálni, ami jelentősen csökkenteni fogja néhány nemzeti hatóság költségeit és az adatszolgáltatókra nehezedő terhet, és javítani fogja az EU statisztikai aggregátumainak időszerűségét.

— Egyes esetekben az európai aggregátumok szintjén jó minőségű adatok beszerzése céljából európai minták is használhatók, ami javítja a koherenciát és az összehasonlíthatóságot, illetve irányt szab a termelési folyamatoknak.

3.4. A közösségi célokhoz hozzájáruló intézkedések pénzügyi támogatása

A felhasználói igények időben történő kielégítése érdekében a Bizottság szolgáltatási szerződések odaítélése vagy támogatási megállapodások kötése révén támogathatja az ESR-ben a statisztikafejlesztést és a kapacitásépítést. Ennél a támogatásnál – különösen azokban az esetekben, amelyekben az európai statisztikai megközelítést alkalmazzák – figyelembe veszik, hogy az EU és a tagállamok költségvetései hogyan osztoznak a program végrehajtásával kapcsolatos pénzügyi teherviselésben (továbbá figyelembe veszik a tagállamok egyedi helyzetét is).

A programidőszak célja:

— Szolgáltatási szerződéseket vagy támogatási megállapodásokat kell kötni az Európai Statisztikai Rendszer statisztikáinak optimális fejlesztése és kapacitásának kiépítése érdekében, a rendelkezésre álló források legjobb felhasználásával. Továbbá:

— Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (2) sérelme nélkül, erőfeszítéseket kell tenni a támogatáskezelési eljárások ésszerűsítésére és egyszerűsítésére.

3.5. A partnerek szakértelmének hasznosítása a Közösség céljaira

Az ESR céljainak elérése, illetve a programok, folyamatok és termékek ahhoz szükséges javulásának biztosítása, hogy megfeleljenek a növekvő felhasználói igényeknek, nem csupán elegendő forrást igényel, hanem a teljes ESR kreativitását és szakértelmét is. A szinergiák felszabadítása és az általános hatékonyság és minőség javítása érdekében ezért bizonyos tevékenységek gyakorlati megszervezésének strukturálására – a szakértelem és, amennyiben vannak, a legjobb gyakorlatok felhasználásával – új módszereket kell találni.

A programidőszak célja:

— A nemzeti hatóságok és a Közösség illetékes szolgálatai bevonásával és bizonyos tagállamok egyedi statisztikai tevékenységekre való specializálódásának megkönnyítésével közös struktúrákat, eszközöket és folyamatokat (pl. az ESSnet az ESR-ben részt vevő partnerek közötti együttműködési hálózatok, amelyek célja a párhuzamos munkavégzés elkerülése és ezáltal a hatékonyság növelése) kell létrehozni vagy továbbfejleszteni az ESR egészének javítására.

3.6. Terjesztés

A terjesztés céljai és eszközei alapvetően módosulni fognak a programidőszak során, ami nemcsak magát a terjesztési funkció jellegét fogja nagy mértékben megváltoztatni, hanem jelentős hatással lesz a statisztikai adat-előállítási folyamat többi szakaszára is.

Kapacitásának és elérhetőségének gyors fejlődése a jövőben a statisztikai adatok terjesztésének elsődleges eszközévé teszi az Internetet. Jelentősen megnöveli a lehetséges felhasználói közösséget, és így új terjesztési lehetőségeket teremt. Ezenkívül létrehozza az Eurostat és a nemzeti statisztikai intézetek közötti fokozott együttműködés lehetőségét. Az Internet mindazonáltal jelentős új kihívásokat is támaszt az adatok felhasználóbarát bemutatásának terén, hogy segítse a felhasználókat a statisztikák megtalálásában, megjelenítésében és megértésében. A létező papíralapú kiadványokat és offline elektronikus médiát kiegészítő terjesztési eszközzé kell alakítani. Fontos elemei még a hatékony terjesztésnek a megfelelő felhasználókat támogató megfelelő struktúrák és a felhasználói csoportokkal folytatott kommunikáció.

A programidőszak céljai:

— Az Eurostat honlapját tartalom, egyszerű felhasználhatóság és funkcionalitás szempontjából fejleszteni kell, és meg kell felelnie a legjobb gyakorlatoknak.

— Az internetes oldalak használatának megkönnyítése és a statisztikai adatok felhasználók számára képviselt értékének növelése érdekében fokozódni fog az együttműködés az Európai Statisztikai Rendszer és egyéb közösségi szolgálatok más terjesztési platformjaival.

3.7. Költség-haszon egyensúly

Az ESR-nek folyamatosan éberen kell figyelnie a közösségi politikákkal kapcsolatos információigény, illetve az ezen információk biztosításához uniós, nemzeti és regionális szinten szükséges források közötti egyensúlyra. A megfelelő források nemzeti keretekben való biztosítása különösen fontos az EU politikai döntéseihez kötődő statisztikai adatigények teljesítése során. Szintén fontos azonban a megfelelő rugalmasság fenntartása, hogy lehetővé tegyék a nemzeti hatóságoknak, hogy közösségi statisztikai adatok iránti igényüket a lehető leginkább költséghatékony módon elégíthessék ki.

A prioritások kitűzése három magas szintű irányadó elven alapul:

— A felhasználói igények – többek között a közösségi szintű politikaformálás szempontjából való relevancia – felmérése.

— A válaszadókra, a tagállamokra és a Bizottságra háruló költségvonzatok felmérése, például az EU nettó költségmodell vagy a standard költségmodell alkalmazásával. Továbbá:

— Az egy bizonyos statisztika költséghatékonyságának szempontjából jelentős egyes statisztikai kérdések fontosságának felmérése, ideértve a statisztikai minőség különböző összetevői – pl. a „pontosság” és az „időszerűség” – közötti, egymásnak ellentmondó viszonyt, és az alapvető európai igényekre összpontosító rugalmas jelentési kötelezettségek lehetőségeit is.

Az általános költséghatékonyság maximalizálása és az éves statisztikai programokon belüli tevékenységek közötti prioritások egyensúlya érdekében ezeket az elveket átlátható módon és az Eurostat által a nemzeti statisztikai hatóságokkal együttműködésben kifejlesztett és karbantartott gyakorlati iránymutatások szerint alkalmazzák.

A programidőszak céljai:

— Módszereket kell létrehozni a közösségi statisztika létező területeinek alapos és fokozatos felülvizsgálatára, és az új vagy alapvetően megváltozott felhasználói kérések megvizsgálására. Ez, mivel biztosítja a csökkenthető vagy megszüntethető igények azonosítását, a közösségi statisztikák folyamatos javulásához, illetve a felülvizsgált vagy új statisztikai kezdeményezések bevezetéséhez fontos.

— Valamennyi területről, amelyre a statisztikai program kiterjed, költséghatékonysági elemzés készül, a költség-teher becslésnél kezdve, ami lehetővé teszi a prioritások módszeres, újbóli felállítását még a 2008–2012 programidőszak vége előtt. A 2008–2012-es programidőszak első félévén belül az egész folyamatra vonatkozó cselekvési terv készül.

— Valamennyi olyan új statisztikai projektről vagy a meglévő statisztikák jelentősebb felülvizsgálatáról, amely várhatóan jelentős többletterhet jelent az adatszolgáltatóknak, különösen a vállalkozásoknak, a végrehajtás előtt költséghatékonysági elemzés készül.

— Az összköltség és a terhek korlátozására vagy csökkentésére célértékek kerülnek meghatározásra, amelyek irányadóak lesznek a felülvizsgálati folyamatnál és a prioritások átrendezésénél.

— Az adatszolgáltatási kötelezettségnek arányban kell állnia a felhasználói igényekkel, és nem róhat túlzott terhet az adatszolgáltatókra, különösen a kis- és középvállalkozásokra. Intézkedéseket kell tenni az adatszolgáltatói kötelezettség figyelemmel kísérésére, és be kell vezetni az ilyen terhek minimalizálásának módszereit. Ennek fontos eszköze a közigazgatási adatok fokozott statisztikai célú felhasználása. Továbbá:

— Az új statisztikai igények teljesítésére lehetőségek szerint meglévő adatokat kell használni.

(1) A Bizottság javasolta, hogy a CEIES-t az európai statisztikai tanácsadó bizottság (ESAC) váltsa fel.

(2) HL L 248., 2002.9.16., 1. o. A legutóbb az 1995/2006/EK, Euratom tanácsi rendelettel (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.