HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 280/19

A BIZOTTSÁG 999/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. szeptember 23.)

az Oroszországból származó ammónium-nitrát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és 11. cikke (2) és (5) bekezdésére,

mivel:

1. AZ ELJÁRÁS

1.1. Hatályos intézkedések

(1) A Tanács a 2022/95/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a jelenleg a 3102 30 90 és a 3102 40 90 KN-kód alá tartozó, Oroszországból származó ammónium-nitrát behozatalára. A vám hatásának semlegesítését megállapító újabb vizsgálat alapján az intézkedéseket a 663/98/EK tanácsi rendelet (3) módosította. Az 1225/2009/EK rendelet (a továbbiakban: az alaprendelet) 11. cikkének (2) bekezdése szerinti első hatályvesztési felülvizsgálatot és 11. cikkének (3) bekezdése szerinti első időközi felülvizsgálatot követően a Tanács a 658/2002/EK rendelettel (4) tonnánként 47,07 EUR végleges dömpingellenes vámot vetett ki a 3102 30 90 és a 3102 40 90 KN-kód alá tartozó, Oroszországból származó ammónium-nitrát behozatalára. Ezt követően a termékkörre vonatkozó, az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően elvégzett időközi felülvizsgálatra került sor, és a 945/2005/EK tanácsi rendelet (5) tonnánként 41,42 EUR és 47,07 EUR közötti végleges dömpingellenes vámot vetett ki a jelenleg a 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 és ex 3105 90 20 KN-kód alá tartozó, Oroszországból származó, 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyák behozatalára.

(2) Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti második hatályvesztési felülvizsgálatot és 11. cikkének (3) bekezdése szerinti második időközi felülvizsgálatot követően a Tanács a 661/2008/EK rendelettel (6) hatályban tartotta az intézkedéseket. A vám az EuroChem csoport (7) esetét kivéve változatlan maradt, esetükben a vám rögzített összege tonnánként 28,88 EUR és 32,82 EUR között változott.

(3) Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) a 2008/577/EK határozattal (8) elfogadta a felajánlott kötelezettségvállalásokat, a JSC Acron és a JSC Dorogobuzh orosz gyártók – az Acron holdingtársaság tagjai – (a továbbiakban együttesen: Acron) számára megállapított mennyiségi felső határ mellett. A Bizottság a 2012/629/EU határozattal (9) visszavonta az EuroChem csoport által felajánlott kötelezettségvállalás elfogadását annak kivitelezhetetlensége miatt.

(4) A Törvényszék a 2008. szeptember 10-i ítéletében (10), amelyet a 2009. július 9-i ítélet (11) értelmezett, megsemmisítette a 945/2005/EK rendeletet, amennyiben az az OJSC UCC UralChem (a továbbiakban: UralChem) részét képező JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat vállalatra (a továbbiakban: Kirovo) vonatkozott. A Tanács a 989/2009/EK rendelettel (12) ennek megfelelően módosította a 661/2008/EK rendeletet. Következésképpen a Kirovo vállalat tekintetében a (tonnánként 47,07 EUR összegű) dömpingellenes vám csak a jelenleg a 3102 30 90 és a 3102 40 90 KN-kód alá tartozó ammónium-nitrát behozatalára alkalmazandó.

1.2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

(5) A hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (13) közzétételét követően a szóban forgó intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatának megindítására irányuló kérelem érkezett a Bizottsághoz. A kérelmet 2013. március 28-án egy uniós műtrágyagyártó szövetség, a Fertilisers Europe (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be az érintett termék uniós össztermelésének több mint 25 %-át képviselő uniós gyártók nevében.

(6) A kérelem azon az indokláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódását és az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését eredményezné.

(7) A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azt állította, hogy a felülvizsgálati kérelmet a műtrágya minőségű ammónium-nitrátot előállító uniós gyártóknak csak bizonyos hányada támogatja, és hogy a mindenféle minőségű ammónium-nitrátot és az egyéb ammónium-nitrát-tartalmú műtrágyákat előállító uniós gyártók által előállított mennyiség a kérelmezőének háromszorosa. Ez az állítás azonban megalapozatlan, mivel a kérelmező és a kérelem támogatói műtrágya minőségű ammónium-nitrátot és az említett hatályvesztési felülvizsgálat tárgyát képező egyéb termékeket gyártanak. Ezért a kérelmet nemcsak a műtrágya minőségű ammónium-nitrátot előállító gyártók nem támogatták, hanem az érintett termék egyéb típusait előállító gyártók sem, ráadásul a felülvizsgálat megindításához szükséges mennyiségi küszöb teljesült.

1.3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

(8) Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2013. július 12-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) (14) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.

(9) Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége a vizsgálat megindítása előtt a hatályos intézkedésekre vonatkozó észrevételeket nyújtott be, és kétségbe vonta azok jogszerűségét. Ugyanez a fél továbbá a dömping és a kár folytatódásának, illetve megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban a felülvizsgálat megindítása előtt a Bizottságnak eljuttatott információk alapján azt állította, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a hatályvesztési felülvizsgálat megindítása nem indokolt.

(10) A Bizottság szolgálatai azt válaszolták az említett érdekelt félnek, hogy csak a vizsgálat megindítása után vizsgálják meg részletesen a kérelmezőktől eltérő felek álláspontját.

(11) Ugyanez az érdekelt fél ezenkívül a 2013. március 28-i beadványában az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően betekintést kért a hatályvesztési felülvizsgálatra irányuló kérelembe, továbbá – védelemhez való jogainak megfelelőbb gyakorlása érdekében – azt kérte, hogy betekinthessen a Bizottság szolgálatai által a kérelmezőknek a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmük tárgyában küldött, hiánypótlásra felszólító levélbe. A Bizottság szolgálatai tájékoztatták az érdekelt felet arról, hogy a vizsgálat megindításáról szóló határozat csak a kérelem konszolidált változatán alapult, amely a hiánypótlásra felszólító levélre adott választ is tartalmazta. A korai változatok és tervezetek nem relevánsak. A kérelem eredeti változatába és a levélbe való betekintés megtagadása ezért nem sértené a fél védelemhez való jogait. A fél arra kérte a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgatási tisztviselőjét, hogy intézkedjen a védelemhez való jogok állítólagos megsértése ügyében. A meghallgatási tisztviselő 2014. március 4-én jóváhagyta a Bizottság szolgálatainak álláspontját.

(12) Az érdekelt fél a két másik eljáráshoz kapcsolódó hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmekbe való betekintést is kért. A fél azt állította, hogy ezeket a kérelmeket a Bizottság megalapozatlanként elutasította, és hogy a dokumentumokba való betekintés lehetővé tenné számára, hogy összehasonlítsa a két ügy körülményeit a folyamatban lévő felülvizsgálattal, megértse a kérelem kielégítő voltával kapcsolatos bizottsági elemzést, és következésképpen megfelelően gyakorolja a védelemhez való jogait. A fél megkapott minden felvilágosítást a Bizottság szolgálataitól, és a meghallgatási tisztviselő 2014. március 4-én jóváhagyta a Bizottság szolgálatainak álláspontját.

1.4. A vizsgálat

1.4.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

(13) A dömping folytatódására és megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2012. július 1-jétől2013. június 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár megismétlődési valószínűségének értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2010. január 1-jétől2013. június 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

(14) A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azt állította, hogy a 661/2008/EK rendelethez vezető korábbi hatályvesztési felülvizsgálathoz képest indokolatlan módszertani változás történt, mivel abban a felülvizsgálatban a figyelembe vett időszak hosszabb volt.

(15) A Bizottság úgy véli, hogy az Orosz Műtrágyagyártók Szövetségének állítása szerinti körülmények az alaprendelet 11. cikke (9) bekezdésének alkalmazásában nem minősülnek módszertani változásnak. A következőket mindenesetre meg kell jegyezni. A Bizottság gyakorlata szerint a figyelembe vett időszak szokásosan a felülvizsgálati időszakra és az azt megelőző három naptári évre terjed ki, kivéve, ha maga a felülvizsgálati időszak az előző naptári év jelentős részét lefedi. Ez utóbbi esetben kivételesen négy naptári év is figyelembe vehető. Az előző hatályvesztési felülvizsgálatnál ez fordult elő. Ezért ezt az állítást el kell utasítani.

1.4.2. A vizsgálatban érintett felek

(16) Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság arra kérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett kifejezetten tájékoztatta a kérelmezőket, más ismert uniós gyártókat, Oroszország (a továbbiakban: az érintett ország) ismert exportáló gyártóit és hatóságait, az ismert importőröket, a vizsgálat megindításában érintettként ismert szállítókat és felhasználókat, kereskedőket, valamint szövetségeket, és részvételre kérte fel őket.

(17) Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgatási tisztviselőjével tartandó meghallgatás kérelmezésére.

1.4.3. Mintavétel

(18) A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

a) Mintavétel az uniós gyártók körében

(19) A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a felülvizsgálati időszak alatti uniós gyártás és a hasonló termék uniós piacán realizált értékesítési volumen alapján választotta ki a mintát. Ez a minta négy uniós (egy franciaországi, egy litvániai, egy lengyelországi és egy egyesült királysági) gyártóból (15) állt, amelyek az uniós gyártásnak mintegy 42 %-át és az uniós értékesítésnek mintegy 41 %-át képviselik. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeik megtételére.

(20) Egy érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gyártók körében ideiglenesen kiválasztott mintának – a 2022/95/EK rendelet eredeti rendelkezései szerint – csak azokat az ammónium-nitrát-gyártókat kellene tartalmaznia, amelyek a jelenleg a 3102 30 90 és a 3102 40 90 KN-kód alá tartozó ammónium-nitrátot gyártanak, a – 945/2005/EK rendelet szerinti – jelenleg az ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 és ex 3105 90 20 KN-kód alá tartozó, 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágyát gyártókat nem.

(21) Ezt az állítást azzal indokolta, hogy a Törvényszék a T-348/05. sz. ügyben hozott, a (4) preambulumbekezdésben említett ítéletében megsemmisítette a 945/2005/EK rendeletet, amely az eredeti vizsgálathoz képest kiterjesztette a termékek körét.

(22) Ez az állítás megalapozatlan. A szóban forgó ítélet csak egy orosz exportáló gyártó vonatkozásában semmisítette meg a 945/2005/EK rendeletet. Az összes többi orosz gyártó vonatkozásában az alkalmazandó termékkör továbbra is a 945/2005/EK rendeletben meghatározott termékkör. Mindenesetre a mintába felvett valamennyi uniós gyártó a jelenleg a 3102 30 90 és a 3102 40 90 KN-kód alá tartozó ammónium-nitrátot állít elő. Az egyéb KN-kódok alatt felsorolt szilárd műtrágyákat az uniós gazdasági ágazat gyártja, és e műtrágyák csupán a „stabilizált műtrágyáknak” és „keverékeknek” is nevezett, 28 tömegszázalékot meghaladó nitrogéntartalmú, illetve 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú összetett műtrágyák előállítására szolgáló további vegyi vagy keverési műveletek eredményei.

(23) A minta ezért az uniós gazdasági ágazat szempontjából reprezentatív.

b) Mintavétel az importőrök körében

(24) A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság arra kérte a független gyártókat, hogy közöljék az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat.

(25) Mivel független importőr nem válaszolt a mintavételi formanyomtatványra, mintavételre nem volt szükség.

c) Mintavétel az oroszországi exportáló gyártók körében

(26) A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság valamennyi oroszországi exportáló gyártót arra kért, hogy közölje az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. A Bizottság ezenkívül arra kérte Oroszország Európai Unió melletti állandó képviseletét, hogy amennyiben vannak a vizsgálatban való részvétel iránt esetlegesen érdeklődő más exportáló gyártók, nevezze meg azokat és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot.

(27) Az ország nyolc exportáló gyártója nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. A felülvizsgálati időszakban elsősorban az elfogadott kötelezettségvállalások alapján került sor az Unióba irányuló behozatalra. A Bizottság az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban négy olyan exportáló gyártóból álló mintát választott ki, amelyet a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően meg tudott vizsgálni. Az összes exportértékesítést tekintve ezek a gyártók értékesítették a legnagyobb mennyiséget. Köztük volt az a két vállalat, amely a felülvizsgálati időszakban tett kötelezettségvállalás alapján az Unióba irányuló exportértékesítést folytatott. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban egyeztetés folyt a minta kiválasztásáról valamennyi érintett exportáló gyártóval és az érintett ország hatóságaival. Észrevételek nem érkeztek. A Bizottság ezért a javasolt minta megtartása mellett döntött, és minden érdekelt felet megfelelően tájékoztatott a véglegesen kiválasztott mintáról.

(28) A Bizottság a következő négy vállalatot választotta ki a mintához: — Acron, — EuroChem, — UralChem, — OJSC SBU Azot (a továbbiakban: SBU Azot).

(29) A minta a felülvizsgálati időszak alatt az Oroszországból (az Unióba és harmadik országokba irányuló) összes exportértékesítés 88 %-ára terjedt ki a mintavételi formanyomtatványokra adott válaszok alapján.

1.4.4. A kérdőívre adott válaszok és ellenőrző látogatások

(30) A Bizottság a kérdőívre igényt tartó oroszországi exportáló gyártók mindegyikének küldött kérdőívet, csakúgy, mint azoknak a mintába felvett uniós gyártóknak, felhasználóknak és kereskedelmi szövetségeknek, amelyek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek.

(31) A kérdőívre a négy orosz exportáló gyártótól és a mintába felvett négy uniós gyártótól érkezett válasz. Egy felhasználókat képviselő kereskedelmi szövetség, mégpedig a National Farmers' Union of England and Wales (NFU) részlegesen válaszolta meg a kérdőívet.

(32) Ami az orosz exportáló gyártókat illeti, csak az Acron válaszolta meg teljes egészében a kérdőívet. A mintába felvett három másik vállalat – az EuroChem, az UralChem és az SBU Azot – csak részlegesen válaszolta meg a kérdőívet: válaszaik a kapacitási adatokra, a gyártelepi paritáson összesített értékesítési adatokra, valamint az előállítási költségükre vonatkozó információkra korlátozódtak. Ezek a részleges válaszok nem tették lehetővé a Bizottság számára, hogy teljes körűen ellenőrizze értékesítési adataikat és előállítási költségüket.

(33) A Bizottság tájékoztatta a mintába felvett, három érintett exportáló gyártót arról, hogy az elmaradt adatszolgáltatásuk tekintetében az alaprendelet 18. cikkét kívánja alkalmazni, és ezek a gyártók éltek a meghallgatási tisztviselő általi meghallgatáshoz való jogukkal. A Bizottság továbbá a mintába felvett, mindhárom érintett exportáló gyártót külön-külön tájékoztatta arról, hogy az egyes vállalatok által szolgáltatott adatok közül melyeket használta fel az elemzésében, és mely adatokat tekintett hiányosnak, és ezért az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése szerinti „rendelkezésre álló tényeket” használta. A Bizottság az ügyletenkénti felsoroláson alapuló részletes számadatok helyett különösen a gyártelepi paritáson összesített számadatokat használta.

(34) Ezenfelül egy importőröket képviselő szövetség, az Európai Műtrágyaimportőrök Szövetsége (EFIA) a tagjai nevében azt kérte, hogy ismerjék el érdekelt félként, és írásbeli észrevételeket nyújtott be. Három egyéni importőr jelezte, hogy az Oroszországból származó műtrágya behozatalát teljes egészében megszüntette.

(35) Több felhasználói szövetségtől szintén érkeztek írásbeli beadványok, mégpedig az Európai Unió Mezőgazdasági Szakmai Szervezeteinek Bizottságától (COPA)/az Európai Unió Mezőgazdasági Szövetkezeteinek Általános Szövetségétől (COGECA), az NFU-tól, valamint az AFCOME (Association Française de Commercialisation et de Mélange d'Engrais) és az AGPB (Association Générale des Producteurs de Blé et Autres Céréales) francia szövetségektől.

(36) A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping és az abból eredő kár, valamint az uniós érdek megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyén került sor az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásra: Uniós gyártók — AB „ACHEMA”, Jonolaukio k., Ruklos sen., Jonavos r., Litvánia, — Grupa Azoty Zakłady Azotowe „Puławy” S.A, Lengyelország, — Grow How UK limited, Ince, Egyesült Királyság, — YARA France S.A., Franciaország. Oroszországi exportáló gyártók — JSC Acron, JSC Dorogobuzh, related trader ZAO Agronova – Brianszk (Acron), — Eurochem MMC OJSC, OJSC Nevinnomyssky Azot és OJSC Novomoskowskaya Joint-Stock Company Azot (EuroChem), — OJSC UCC UralChem, Berezniki Azot és Kirovo-Chepetsk Chemical works (UralChem), — Kemerovo JSC „Azot” és LLC „Angarsk Nitrogen Fertilizer Plant” (SBU Azot). Kapcsolatban álló importőr — Agronova Europe AG, Svájc (az Acronnal kapcsolatban álló importőr).

1.5. Nyilvánosságra hozatal

(37) 2014. június 13-án a Bizottság nyilvánosságra hozta valamennyi érdekelt fél számára azokat a lényeges tényeket és szempontokat, amelyek alapján a dömpingellenes intézkedések fenntartását kívánta javasolni. Az érdekelt felek észrevételeit a Bizottság mérlegelte és indokolt esetben figyelembe vette.

(38) A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége megismételte, hogy a felülvizsgálat során több állítólagos eljárási szabálytalanság fordult elő, és tudomásul vette, hogy a Bizottság elutasította a kérelmező által 2013. március 28-án benyújtott kérelem első változatába való betekintést, valamint a nem bizalmas ügyiratba való betekintés állítólag korai engedélyezését.

(39) A felülvizsgálat iránti eredeti kérelembe való betekintés kérelmezése tekintetében a Bizottság szolgálatai írásban és szóban – többek között a meghallgatási tisztviselő elnökletével tartott értekezleteken – több alkalommal kifejtették, hogy ez a kérelem miért nem elfogadható az alkalmazandó jogi keretek között.

(40) A nem bizalmas ügyiratba való betekintés állítólag korai engedélyezése tekintetében a Bizottság úgy véli, hogy az Orosz Műtrágyagyártók Szövetségének védelemhez való jogai még ezen állítás indokoltsága esetén sem sérülnének. Először is a Bizottság időben nyilvánosságra hozta az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége számára azokat a lényeges tényeket és szempontokat, amelyek alapján a dömpingellenes intézkedések fenntartását kívánta javasolni, és a válaszadáshoz elegendő időt biztosított számára. Másodszor: e nyilvánosságra hozatal előtt az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége számára engedélyezte a nem bizalmas ügyirat egészébe való betekintést.

(41) Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége továbbá azt állította, hogy „az általános gyakorlattal ellentétben” a Bizottság szolgálatai és a kérelmező részvételével 2014 áprilisában és májusában tartott értekezleteket nem dokumentálták a nem bizalmas ügyiratban, és hogy a kérelmező a 2014 májusában benyújtott kevés adathoz nem mellékelt megfelelő, nem bizalmas összefoglalót.

(42) Az általános gyakorlat szerint a meghallgatást kérő érdekelt felek szóban ismertetik álláspontjukat, és ahhoz írásbeli beadványokat nyújtanak be. Ezeknek a beadványoknak a nem bizalmas változata bekerül a más érdekelt felek számára betekintésre engedélyezett és rendelkezésre bocsátott ügyiratba. E dokumentumok rögzítik a Bizottság szolgálatai által tartott értekezleteket és meghallgatást. Ezért ezt az állítást ténybeli tévedésként el kell utasítani.

(43) Ami a második állítást illeti, a 2014 májusában benyújtott kevés adat nem bizalmas változatát nem lehetett volna másként benyújtani, anélkül, hogy ne kerültek volna nyilvánosságra az uniós gyártók üzleti titkai. Ezért ez az állítás sem fogadható el.

2. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

2.1. Az érintett termék

(44) A szóban forgó felülvizsgálatban érintett termék megegyezik a 661/2008/EK rendeletben meghatározott termékkel, amely a jelenleg a 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 és ex 3105 90 20 KN-kód alá tartozó, Oroszországból származó, 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium-nitrát-tartalmú szilárd műtrágya (a továbbiakban: AN vagy érintett termék). A JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat (Kirovo) által előállított AN tekintetében azonban a 989/2009/EK rendelet értelmében csak a jelenleg a 3102 30 90 és 3102 40 90 KN-kód alá tartozó AN az érintett termék.

(45) Az AN előállítása során használt legfontosabb nyersanyag a gáz, amely az összes előállítási költség 70–80 %-át teszi ki. A termékkör 2005. évi bővítésének az volt a célja, hogy kiterjedjen a foszfor- és/vagy káliumtartalmú tápanyagokkal dúsított ammónium-nitrátra is, mivel kiderült, hogy e keverékek alapvető fizikai és kémiai tulajdonságai és agronómiai tulajdonságai lényegében azonosak.

(46) Megjegyzendő, hogy a 3102 30 90 és a 3102 40 90 KN-kód („Ammónium-nitrát, nem vizes oldatban”, illetve „Ammónium-nitrát és kalcium-karbonát vagy más szervetlen nem trágyázó anyag keveréke, 28 tömegszázalékot meghaladó nitrogéntartalommal”) magában foglalhatja az ipari célra (például robbanóanyagok előállítására) szánt AN-t és a mezőgazdasági célra használt AN-t is. Mindkét típus műszaki és kémiai tulajdonságai megegyeznek, könnyen felcserélhetőek, és az érintett terméknek minősülnek.

(47) A nyilvánosságra hozatalt követően az orosz hatóságok képviselői azt állították, hogy a 2005. évi termékkör-bővítés összeegyeztethetetlen a WTO dömpingellenes megállapodásával, ugyanis a 2005. évi termékkör-bővítésben érintett további termékek tekintetében nem került sor dömping, kár és ok-okozati kapcsolat meghatározására.

(48) Az állítás a (22) preambulumbekezdésben már említett okok miatt megalapozatlan, és ezért el kell utasítani.

2.2. Hasonló termék

(49) A korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan megállapítást nyert, hogy az Oroszország nemzeti piacán előállított és értékesített AN, valamint az Oroszországból az Európai Unióba exportált AN alapvető fizikai és kémiai tulajdonságai azonosak, és felhasználásuk is megegyezik. Ezért a szóban forgó vizsgálat alkalmazásában az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.

(50) Az uniós gazdasági ágazat által előállított AN fizikai és műszaki tulajdonságait tekintve az Oroszországból az Európai Unióba exportált AN-hoz hasonló termék.

3. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

3.1. Előzetes megjegyzések

(51) A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.

3.2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban

(52) A (32) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a mintába felvett exportáló gyártók egyike (Acron) teljes körűen együttműködött a vizsgálatban. A (3) preambulumbekezdésben foglaltak szerint azonban a Bizottság 2008-ban elfogadta az Acron árra vonatkozó kötelezettségvállalását, amely a felülvizsgálati időszakban még mindig hatályos volt. Az árra vonatkozó kötelezettségvállalás fennállása miatt az Acron exportárait a felülvizsgálati időszakban ez a kötelezettségvállalás határozta meg, amely minimális importárat rögzített. Következésképpen a szóban forgó exportárak nem minősültek megbízható tényezőnek annak értékelése során, hogy vélhetően folytatódna-e vagy megismétlődne-e a dömping a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén.

(53) Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége a nyilvánosságra hozatalt követően azzal érvelt, hogy ez azt jelenti: a Bizottság valójában a tényleges dömping hiányát állapította meg. Ez nem pontos. Mivel az Acron kivételével a mintába felvett orosz exportáló gyártók nem működtek együtt teljes körűen, a Bizottság nem rendelkezett elegendő adattal ahhoz, hogy a vállalatok saját adatai alapján végezzen dömpingszámítást. A Bizottság az Acron esetében készíthetett volna dömpingszámítást, de az (52) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően úgy ítélte meg, hogy ezek az adatok nem megbízhatóak ehhez a hatályvesztési felülvizsgálathoz.

(54) Az Acron azt állította, hogy jogellenes a Bizottság azon érve, miszerint az EU-nak megadott tényleges árai az árra vonatkozó kötelezettségvállalás fennállása miatt megbízhatatlanok, és ezért nem használhatók fel az exportár megállapításához. A Bizottság azonban nem ezt az érvet hozta fel. A Bizottság nem azt állította, hogy az exportárak az árra vonatkozó kötelezettségvállalás miatt nem használhatók fel, hanem azt állapította meg, hogy ezek az exportárak a dömping folytatódási vagy megismétlődési valószínűségének elemzése során megbízhatatlan tényezőnek minősülnek a szóban forgó vizsgálat sajátos körülményei között. A Bizottság – intézkedések és árra vonatkozó kötelezettségvállalás hiányában – nem tekinti érdemi mutatónak az árra vonatkozó kötelezettségvállaláson alapuló exportárakat az exportáló gyártók jövőbeli magatartásának elemzése során.

(55) Az Acron érvelésével ellentétben az EU-nak felszámított exportárai nem tekinthetők csupán a rendes piaci feltételek következményének. A teljes felülvizsgálati időszakban az Acron volt az egyetlen olyan orosz exportáló gyártó, amelynek előnye származott az árra vonatkozó kötelezettségvállalásból, az összes többi orosz exportáló gyártónak meg kellett fizetnie a vámokat. Ezek a tények határozottan befolyásolták az Acron – mint az EU piacán jelen lévő egyedüli orosz szállító – versenyhelyzetét.

3.3. A dömping megismétlődésének valószínűsége

(56) Az (52)–(55) preambulumbekezdésben ismertetett megfontolások fényében a Bizottság megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén van-e bizonyíték a dömping megismétlődésének valószínűségére. A következő tényezőket elemezte: az Oroszországból más rendeltetési helyekre irányuló export árai, a teljes oroszországi gyártási kapacitás és tartalékkapacitás, valamint az uniós piac és más harmadik piacok vonzereje.

3.3.1. Az Oroszországból más rendeltetési helyekre irányuló export

(57) A Bizottság megállapította, hogy az Acron által a felülvizsgálati időszakban harmadik országok – például Brazília, Kolumbia és Peru – piacain felszámított, gyártelepi exportárának súlyozott átlaga alacsonyabb volt, mint a felülvizsgálati időszakban fizetett vagy fizetendő belföldi gyártelepi ár tényleges átlaga. Az Acron ezért dömpingelt árakon értékesített harmadik országbeli piacokon, különösen Brazíliában, amely messze a legjelentősebb harmadik országbeli exportpiac.

(58) A mintába felvett három másik exportáló gyártó tekintetében a Bizottság azt is megállapította, hogy a harmadik országoknak – például Brazíliának, Perunak, Kolumbiának, Ukrajnának és Kazahsztánnak – felszámított gyártelepi értékesítési áraik súlyozott átlaga mindhármuk esetében alacsonyabb volt, mint a felülvizsgálati időszakban fizetett vagy fizetendő belföldi gyártelepi árak tényleges átlaga, és ennélfogva szintén dömpingelt árakon értékesítettek. Ez a megállapítás a harmadik országokba irányuló exportnak mintegy 80 %-át bonyolító orosz exportáló gyártók által szolgáltatott ellenőrzött adatokon alapult. A Bizottságnak ezért nem kellett orosz exportstatisztikákat tanulmányoznia, ahogyan azt az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége javasolta. A mintába felvett mind a négy exportáló gyártó harmadik országokba irányuló exportértékesítése fenntartható árszinten bonyolódott a felülvizsgálati időszakban.

(59) Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azzal érvelt, hogy a nyilvánosságrahozatali dokumentum arra utal, hogy az Eurochem tekintetében nem merül fel dömping, vagy legfeljebb de minimis dömping merül fel. Az érvelés nem helytálló. Az elemzés célja nem az EuroChem pontos dömpingkülönbözetének kiszámítása, hanem annak meghatározása, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén megismétlődne-e az Oroszországból érkező dömping. Ezzel kapcsolatban a vizsgálat feltárta, hogy a harmadik országoknak felszámított átlagos gyártelepi exportárak az EuroChem esetében is alacsonyabbak voltak az átlagos belföldi gyártelepi áraknál, és ennélfogva az EuroChem dömpingelt árakon értékesített. Az Eurochem harmadik országokba irányuló értékesítésre alkalmazott árképzési politikája (a belföldi árak alatti exportértékesítés) az egyik fontos tényező, amelyen az az általános megállapítás alapul, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az EU-ba irányuló dömping valószínűleg megismétlődne.

(60) Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azzal érvelt, hogy a Bizottság nem alkalmazott megfelelő módszertant a dömpingszámítások során. Ahogyan kifejtésre került, a Bizottság nem a dömpingkülönbözetet számította ki, hanem a mintába felvett vállalatok által közölt adatok alapján csupán összehasonlította az átlagos belföldi gyártelepi árakat a gyártelepi exportárakkal. A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó elemzésben nem szükséges a pontos dömpingkülönbözet kiszámítása, tehát nem volt indokolt CIF-értékek alkalmazása, ahogyan azt az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége javasolta.

(61) Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azzal érvelt, hogy a Bizottság nem termékenként, illetve terméktípusonként hasonlította össze az árakat, és hogy nem végzett kereskedelmi szintű kiigazítást. A Bizottság megvizsgálta az állítást és hasonló árkülönbözetet állapított meg még abban az esetben is, ha az összehasonlítást a termékek szintjén végezte volna el. A kereskedelmi szintű kiigazításokat mindenesetre nem lehetett elvégezni, mivel – az Acron kivételével – a mintába felvett vállalatok csak részlegesen működtek együtt, és nem szolgáltattak kellően részletes adatokat, különösen ügyletenkénti részletes felsorolásokat nem. Ezt az érvelést ezért a Bizottság elutasítja.

(62) A felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló exportértékesítést a következő okok miatt nem lehetett felhasználni a mintába felvett három másik exportáló gyártó jövőbeli magatartásának meghatározásához. A felülvizsgálati időszakban az EuroChem az Acronhoz hasonlóan csak az árra vonatkozó kötelezettségvállalás értelmében exportált. Az EuroChem csak a hatályos kötelezettségvállalása időszakában értékesített az Unióba, ugyanakkor nem bonyolított értékesítést, miután a Bizottság a 2012/629/EU határozattal 2012. október 11-én visszavonta a kötelezettségvállalást. Ami az SBU Azot és az UralChem vállalatot illeti, a felülvizsgálati időszakban nem értékesítették az érintett terméket az Unióban.

(63) A Bizottság nem tartotta szükségesnek annak meghatározását, hogy a belföldi értékesítésre a rendes kereskedelmi forgalomban került-e sor. A tényleges belföldi árak valójában arra utalnak, hogy a harmadik országbeli piacokra irányuló exportértékesítés dömping keretében történt. Ezért a belföldi értékesítés nyereségességének vizsgálata, azzal a lehetséges következménnyel, hogy a rendes értéket ki kellene számítani (a költségek és az ésszerű nyereség alapján), ha megállapítást nyer, hogy ez az értékesítés veszteséges, csak a rendes érték – és ennélfogva a harmadik országbeli piacokra irányuló exportértékesítés esetén megállapított dömpingkülönbözet – növekedéséhez vezethetett volna.

(64) A hatályvesztési felülvizsgálat, valamint a dömping megismétlődési valószínűségének elemzése összefüggésében elegendő annak megállapítása, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a dömping valószínűleg megismétlődne. A Bizottság következésképpen úgy ítélte meg, hogy nem szükséges elemeznie a belföldi értékesítés nyereségességét, és ennek megfelelően nem végezte el az előállítási költségek megbízhatóságának az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerinti értékelését.

(65) E megfontolásokra tekintettel a Bizottság azt állapítja meg, hogy az orosz exportáló gyártók jelenleg dömpingelt árakon értékesítik az érintett terméket latin-amerikai, kelet-európai, afrikai és ázsiai harmadik országoknak. A felülvizsgálati időszakban a mintába felvett négy exportáló gyártó harmadik országoknak felszámított átlagos gyártelepi exportára tonnánként 201 EUR volt, míg az átlagos belföldi gyártelepi ár tonnánként 221 EUR-t tett ki. A Bizottság megítélése szerint ezért valószínű, hogy a jelenlegi intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az orosz exportáló gyártók az Uniónak is dömpingelt árakon értékesítenének.

(66) Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azzal érvelt, hogy az orosz belföldi árak és a harmadik országoknak felszámított orosz exportárak összehasonlítása értelmetlen. A Bizottság azonban ezzel kapcsolatban úgy ítéli meg, hogy az árak fontos mutatót jelentenek annak értékelésekor, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén hogyan alakulna az Unióba irányuló jövőbeli export, mivel a legtöbb harmadik országba irányuló orosz exportra nem vonatkozik dömpingellenes vám. Az Unióba irányuló, a felülvizsgálati időszak alatti orosz exportra vonatkozó megbízható adatok hiányában – az (52) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően – a harmadik országoknak felszámított exportár fontos tényező ebben az átfogó értékelésben.

(67) Az orosz kormány és az Acron e tekintetben azzal érvelt, hogy az intézkedések folytatása már jogellenes, mivel ezeket az intézkedéseket a 661/2008/EK rendelet a rendes érték kiszámítása során elsősorban alkalmazott – állítólagosan jogellenes – gázkorrekciós módszerrel írta elő.

(68) A (63) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően e vizsgálat során a Bizottság nem tartotta szükségesnek annak meghatározását, hogy a belföldi értékesítésre a rendes kereskedelmi forgalomban került-e sor, azzal a lehetséges következménnyel, hogy a rendes értéket ki kell számítani. Ahogyan az Acron a nyilvánosságra hozatalt követő beadványában helyesen kiemelte, ez nem zárja ki eleve a rendes érték – adott esetben bármely jövőbeli vizsgálat során történő – kiszámítását, beleértve a szükséges kiigazításokat is.

3.3.2. Tartalékkapacitás

(69) A Bizottság a következők alapján állapította meg az ismert orosz gyártók tartalékkapacitását. A mintába felvett négy vállalat tartalékkapacitására vonatkozó adatok a kérdőívre adott válaszokon alapultak, amelyeket az ellenőrző látogatásokat követően a Bizottság szükség esetén helyesbített. A műtrágyaként használt ammónium-nitrátot és az ipari célra (például robbanóanyagok előállítására) szánt ammónium-nitrátot, az úgynevezett alacsony sűrűségű ammónium-nitrátot (amely egyben a (46) preambulumbekezdés szerinti érintett termék) egyaránt előállító üzemek esetében a Bizottság az összes tartalékkapacitást figyelembe vette. A csak ipari célra szánt ammónium-nitrátot előállító üzemek tartalékkapacitását szintén figyelembe vette. Ezenfelül a tartalékkapacitás számítása során a Kirovo összes tartalékkapacitását figyelembe vette, mivel a dömpingellenes intézkedések alkalmazása alól jelenleg kizárt ammónium-nitrát más fajtáinak (16) tartalékkapacitása igen könnyen felhasználható a jelenleg a 3102 30 90 és 3102 40 90 KN-kód alá tartozó ammónium-nitrát előállításához.

(70) A fennmaradó öt orosz gyártó közül egy vállalat külön választ adott a Bizottságnak a tartalékkapacitásával kapcsolatban. A többi gyártó esetében az orosz Műtrágyagyártók Szövetsége szolgáltatott adatokat.

(71) Ahol a mintába fel nem vett orosz gyártók által benyújtott, tényleges termelési adatok magasabbak voltak a bejelentett kapacitásnál, a tényleges kapacitás meghatározásához a tényleges termelés szolgált alapul. Ezekben az esetekben a bejelentett kapacitás a névleges kapacitásra (azaz az üzemek tervezett kapacitására) vonatkozott, amelyet kapacitásnövekedéssel járó korszerűsítésük után nem helyesbítettek.

(72) A Bizottság ennek alapján azt állapította meg, hogy a felülvizsgálati időszakban az orosz exportáló gyártók összesen 9 592 000 tonna kapacitással rendelkeztek, míg a tényleges termelésük (az ipari célra használt ammónium-nitrátot és a dömpingellenes intézkedések alkalmazása alól jelenleg kizárt egyéb ammónium-nitrát-típusokat (17) is beleértve) 8 519 105 tonna volt.

(73) Következésképpen és az Orosz Műtrágyagyártók Szövetségének azon állításaival ellentétben, hogy az exportáló gyártók beépített kapacitását teljes mértékben kihasználják, az exportáló gyártók 1,07 millió tonna tartalékkapacitással rendelkeztek a felülvizsgálati időszakban. Ez utóbbi mennyiség az uniós felhasználás 16,9 %-ának felel meg (a felülvizsgálati időszakban megállapított 6,35 millió tonnás felhasználás alapján; lásd az alábbi 5.1. szakaszt).

(74) A Bizottság azonban az előretekintő elemzése összefüggésében azt is megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak után a kapacitás egyes, a mintába felvett exportáló gyártók által létesített új kapacitások miatt mintegy 472 000 tonnával tovább növekszik. A teljes tartalékkapacitás így az uniós felhasználás 24,3 %-át teszi ki.

(75) A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége fenntartotta, hogy nem létezik tartalékkapacitás, vagy legalábbis azt, hogy a Bizottságnak elemeznie kellene a névleges tartalékkapacitás hiányát. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége ezenkívül nem értett egyet azzal, hogy a felülvizsgálati időszak után új kapacitások létesítésére került sor.

(76) Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége és az orosz exportáló gyártók a beépített kapacitásukat a névleges elméleti kapacitás alapján jelentették be, ami egyes esetekben figyelmen kívül hagyta a közelmúltbeli fejlesztéseket. Ez egyértelmű volt a Bizottság számára az ellenőrző látogatásokat követően, és figyelembe is vette. Ahogyan azt az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége a nyilvánosságra hozatal utáni beadványában helyesen megállapította, a Bizottság elfogadta a bejelentett névleges kapacitást a mintába fel nem vett azon orosz gyártók esetében, amelyek a bejelentett kapacitásnál kevesebbet termeltek. A mintába fel nem vett egyéb gyártók esetében, ha a tényleges termelési adatok magasabbak voltak a bejelentett kapacitásnál, a Bizottság a valós kapacitás meghatározásához a tényleges termelést vette alapul. A mintába fel nem vett azon három gyártó esetében, amelyek nem nyújtottak be a kapacitásra és a termelésre vonatkozó adatokat, a Bizottság az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége által szolgáltatott adatokat használta fel.

(77) A Bizottság ezt egyértelmű és következetes megközelítésnek tartja az érintett terméket előállító orosz gyártók teljes gyártási kapacitásának megállapításakor. Az állítottakkal ellentétben a Bizottság minden gyártóra ugyanazt a módszertant alkalmazta. Ha a tényleges termelés – például a gyártólétesítmények korszerűsítése miatt – magasabb volt a bejelentett névleges kapacitásnál, a Bizottság nem lát okot arra, hogy a további kapacitást miért ne lehetne ténylegesen figyelembe venni, mivel nyilvánvaló, hogy a névleges kapacitás pontatlan volt. Az az érv, miszerint ez a módszertan nem elterjedt a piacon, ahogyan azt állítják, nem tekinthető a tényleges termelési adatok figyelmen kívül hagyását alátámasztó indoknak. Az uniós gazdasági ágazat kapacitásának az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége által előterjesztett számítási módja szintén irreleváns az orosz gyártók teljes gyártási kapacitásának meghatározása során.

(78) Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetségének állításával ellentétben a bejelentett névleges kapacitás egyes esetekben tapasztalható kihasználatlansága és a tényleges – többnyire ellenőrzött – termelési adatokkal való helyettesítésük nem jelenti azt, hogy a Bizottság az alaprendelet 18. cikke szerinti, a legjobb rendelkezésre álló tények fogalmát alkalmazta. Ami a kapacitást illeti, a Bizottság teljes mértékben felhasználta az orosz gyártók által szolgáltatott adatokat, de a teljes gyártási kapacitás kiszámítására szolgáló módszertant alkalmazott, amellyel nemcsak a névleges kapacitást, hanem a tényleges termelést és kapacitást is figyelembe vette. Ezt a módszertant az általános nyilvánosságrahozatali dokumentum határozta meg, és alkalmazásának vállalatonkénti, sőt üzemenkénti eredményéről az érintett vállalatok tájékoztatást kaptak. Ennek megfelelően a Bizottság a teljes gyártási kapacitás meghatározása során csak az orosz gyártók és az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége által szolgáltatott adatokat használta fel. Minden releváns adatot közöltek, és ezzel kapcsolatban nem kellett más adatforrásokat figyelembe venni.

(79) Ami a nem vizsgált gyártókat illeti, a Bizottság általában a válaszaikban bejelentett kapacitásukra és termelésükre vonatkozó adatokat használta fel. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége bizonyos vállalatok és üzemek kapacitásának kiszámításával kapcsolatos észrevételeket nyújtott be. Azzal érvelt, hogy az UralChem Kirovo gyártó felülvizsgálati időszak alatti – a nyilvánoságrahozatali dokumentum szerinti – termelési volumene helytelen. A Bizottság elfogadta ezt az észrevételt, és helyette a nyilvánosságra hozatal utáni beadványban szereplő termelési volument használta. A Bizottság figyelembe vette a kapacitásról szóló, az üzemi látogatás során átadott műszaki jelentést is, amely a szóban forgó üzem maximális AN-gyártási kapacitására vonatkozott, ahogyan azt az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége helyesen kiemelte. Az UralChem Berezniki gyártó kapacitásának kiszámítása során a Bizottság a vállalat által az ellenőrző látogatás során bejelentettek szerinti tíz karbantartási napot vett figyelembe. A nyilvánosságra hozatalt követően a további leállásokkal kapcsolatban beérkezett észrevételek nem voltak megalapozottak, és úgy tűnt, hogy azok egy másik vállalat adatain alapultak. Emiatt ezeket az észrevételeket a Bizottság elutasította.

(80) Ugyanígy más gyártók gyártási folyamata során felmerülő bizonyos szűk keresztmetszetekre vonatkozó észrevételek sem voltak megalapozottak, ellenőrizhetők sem voltak, és ezért a Bizottság azokat sem vette figyelembe. Egy konkrét üzem tekintetében úgy tűnt, hogy a szűk keresztmetszet salétromsav gyártására vonatkozott. Azonban még az állítólagos maximális salétromsav-gyártás figyelembevétele mellett is elérhető a Bizottság által megállapított kapacitás, tekintettel arra, hogy egy tonna AN előállításához egy tonnánál kevesebb salétromsav szükséges.

(81) A felülvizsgálati időszak utáni kapacitásnövekedés tekintetében az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azzal érvelt, hogy túlbecsülte a kapacitásnövekedést egy olyan gyártó esetében, amely egy új gyártósorral kapcsolatos beruházást hajtott végre. A Bizottság azonban az említett új gyártósor tekintetében az előirányzott kapacitást egy műszaki jelentés angol fordítására alapozta, amelyet a vállalat a telephelyén tett ellenőrző látogatás során adott át, és amelyet ezért a Bizottság megbízhatónak tekintett.

(82) Az Acron azzal érvelt, hogy elsősorban a nyersanyagokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos nehézségek miatt nem rendelkezik jelentős tartalékkapacitással. A vizsgálat azonban feltárta, hogy a nyersanyagokat nemcsak az érintett termék előállításához, hanem sok más termék előállításához is felhasználták. E széles körű felhasználásra, és ennek megfelelően arra való tekintettel, hogy a nyersanyag-felhasználás könnyen átirányítható az érintett termék előállításához, ezek az állítólagos nehézségek nem minősültek az érintett termék teljes gyártási kapacitását korlátozó tényezőnek.

(83) Az előző preambulumbekezdésekben ismertetett módszertan alkalmazása alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy jelentős többletkapacitás áll rendelkezésre. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége és az Acron nem tudta alátámasztani a felhozott érveit, és azokat a Bizottság elutasítja.

(84) A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jelenlegi intézkedések megszüntetése esetén valószínű, hogy a következő okok miatt az említett tartalékkapacitásnak legalább egy részét kihasználnák és az uniós piacokra irányítanák.

(85) Először is az AN világviszonylatban potenciálisan legnagyobb exportpiacait (például az Amerikai Egyesült Államokat és Ausztráliát) a dömpingellenes intézkedések továbbra is megvédik az orosz exporttól. Ezenfelül a kínai piac továbbra sem áll nyitva az AN behozatala előtt. Az orosz gyártók ezért valószínűleg nem exportálnak, illetve nem tudnak exportálni ezekre a piacokra.

(86) 2014. május 22-én az USA kereskedelmi minisztériuma közzétette az Acron és az EuroChem USA-ba irányuló AN-exportjára nulla vámtételt javasló, dömpingellenes vámokra vonatkozó igazgatási felülvizsgálat (18) előzetes eredményeit. A jelenleg hatályos vámok azonban még e javaslat megerősítése esetén is vonatkoznak az összes többi orosz exportáló gyártóra. Ezen túlmenően az USA 1930. évi módosított vámtörvénye (a továbbiakban: törvény) 751. szakasza a) pontjának (2) bekezdése értelmében az Acron és az EuroChem esetében felszámított vámok megszüntetése csak egy évig érvényes, azt követően újabb éves felülvizsgálat tárgyát képezi, amely a kimenetelétől függően visszaállíthatja a dömpingellenes vámokat. Végezetül a műtrágyaként használt AN amerikai piaca az egyre szigorúbb biztonsági előírások és az AN további kezelésére való kereskedői hajlandóság hiánya miatt csökkent az elmúlt évtizedben (19). Ezenfelül az elmúlt években kezdődött palagáz-kitermelés miatt az amerikai AN-gyártók immár olcsóbb gázhoz is hozzáférnek. Ezért valószínűsíthető, hogy az Acron és az EuroChem kiélezett versennyel szembesülne, és nem tudna jelentős piaci részesedést szerezni az USA-ban.

(87) Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azzal érvelt, hogy az orosz AN többi fontos exportpiaca – például Latin-Amerika (különösen Brazília), Egyiptom és Törökország 2017-ig 2012-höz képest jelentősen bővül. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége egy olyan jelentésre hivatkozott, amely Brazília, Egyiptom, Peru, Törökország, Ecuador és Kolumbia együttes AN-keresletének összességében 15 %-os növekedését irányozta elő. Ez a növekedés 749 000 tonnát (azaz a 2012. évi 4,851 millió tonnáról 2017-re 5,6 millió tonnára emelkedést), azaz évi 149 800 tonnás átlagos növekedést jelent. Ez azonban az orosz gyártók becsült éves tartalékkapacitásának mindössze 9,7 %-a. A kérelmező azt állítja, hogy az említett országok megnövekedett felhasználását részben átveszi a jövőbeli belföldi felhasználás, mivel a szóban forgó országok számos kapacitásépítési projekttel rendelkeznek az AN- vagy más nitrogénalapú műtrágyák gyártása területén. Függetlenül attól, hogy ezek a projektek megvalósulnak-e vagy sem, és legalább részben átveszik-e a felhasználás növekedését, a Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó országok várható felhasználásának szintje az orosz gyártók tartalékkapacitásának csak részleges felvételét tenné lehetővé.

(88) A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azzal érvelt, hogy a Bizottság nem vette figyelembe az orosz AN tekintetében más harmadik országbeli piacokon – nevezetesen a volt Szovjetunió térségében – megfigyelhető felhasználás-növekedést. A térség egyik legfontosabb piacán, Ukrajnában azonban szintén dömpingellenes vámok vannak érvényben az orosz AN behozatalára. 2014 júliusában a vámokat öt évre meghosszabbították és a vámok mértékét jelentősen megemelték. Ez a piac tehát még inkább lezárul az orosz AN behozatala előtt.

(89) Ezen túlmenően az egyéb piacokon, például Kazahsztánban alkalmazott árszint miatt az orosz gyártók számára vonzóbb lenne, ha exportjukat az Unióba irányíthatnák. Ezek a piacok ráadásul jóval kisebbek az uniós piacnál. A kazahsztáni felhasználás például nem éri el az uniós felhasználás 4 %-át.

(90) A további érvek szerint a többi fontos exportpiac előirányzott növekedésének kiszámítása helytelen volt. A felhasznált adatok azonban a (87) preambulumbekezdésben hivatkozott független jelentésen alapultak. Még abban az esetben is, ha ezek az adatok az állítottak szerint alulbecsültnek tűnnek, a kereslet várható növekedése az orosz gyártók tartalékkapacitása mindössze egy részének kihasználásával továbbra is könnyen teljesülhet.

(91) Másodszor: nem valószínű, hogy a nemzeti piac átvállalja a tartalékkapacitást. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azzal érvelt, hogy ugyanazon jelentés szerint az oroszországi felhasználás továbbra is magas, a tervek szerint növekedni fog a jövőben, és az orosz gyártók elsősorban a nemzeti piacot próbálják kielégíteni. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége a nyilvánosságra hozatalt követően megismételte ezt az érvet. A felülvizsgálati időszakban azonban a belföldi értékesítés az orosz gyártók összértékesítésének 53 %-a volt, és az elkövetkezendő öt évre előirányzott évi 3 %-os (évente átlagosan mintegy 120 000 tonnás) növekedést könnyen fedezheti az orosz gyártók már rendelkezésre álló tartalékkapacitása. Az előirányzott éves növekedés az orosz gyártók felülvizsgálati időszak utáni becsült éves tartalékkapacitásának kevesebb mint 7,8 %-a. Ezen túlmenően a jövőbeli felhasználás-növekedés csak előrejelzés, és előfordulhat, hogy nem, vagy lassabb ütemben következik be, mivel ugyanazon jelentés szerint a belföldi felhasználás az uniós felhasználáshoz, illetve a harmadik országok felhasználásához képest jelentősen ingadozott az elmúlt öt évben (20).

(92) Harmadszor: az Unió továbbra is világviszonylatban a legjelentősebb AN-piac, mivel a világszintű felhasználás mintegy 18 %-áért felel. Oroszországhoz való földrajzi közelsége, valamint az, hogy egyes orosz exportőrök jól bevált forgalmazási csatornákkal rendelkeznek az Unióban, logisztikai szempontból megkönnyíti az exportot.

(93) A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azt állította, hogy meg kell vizsgálni az orosz AN Unióba való beléptetésének állítólagos technikai akadályait, nevezetesen a (németországi) értékesítési tilalmat vagy az AN tárolására vonatkozó szigorú szabályozást bizonyos más tagállamokban. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetségének állításával ellentétben azonban ezek a korlátozások a harmadik országok exportőreire és az uniós gyártókra is megkülönböztetésmentesen vonatkoznak, és nem befolyásolják aránytalanul a behozatalt. Ezek a korlátozások ezenfelül nem gyakoroltak hatást az uniós piac általános vonzerejére, mivel az a felhasználást tekintve továbbra is a világ egyik legnagyobb piaca. Ezért a Bizottság elutasítja ezt az állítást.

(94) A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy az orosz gyártók jelentős tartalékkapacitással rendelkeznek, amelyet az intézkedések hatályvesztése esetén nagy valószínűséggel az Unióba irányuló, jelentős mennyiségű további exporthoz használnának.

3.3.3. Az értékesítési volumen Unióba való átirányítását ösztönző tényezők

(95) Az Unióban az árszint jelenleg jóval magasabb, mint az Oroszország által jelenleg ellátott főbb harmadik országokban és az orosz nemzeti piacon. A felülvizsgálati időszakban a harmadik országoknak felszámított átlagos gyártelepi exportár (tonnánként 201 EUR) 34 %-kal, a mintába felvett négy exportáló gyártó átlagos belföldi gyártelepi ára (tonnánként 221 EUR) pedig 27 %-kal volt alacsonyabb a mintába felvett uniós gyártók átlagos gyártelepi áránál (tonnánként 303 EUR) (lásd a 7. táblázatot), és alacsonyabb volt az Oroszországból az Unióba irányuló behozatal átlagos gyártelepi áránál (lásd a 2. táblázatot) és a harmadik országokból az Unióba irányuló behozatal átlagos gyártelepi áránál is (lásd a 3. táblázatot).

(96) Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós árak az alacsonyabb árú behozatal növekedése következtében valószínűleg csökkennének. Az orosz exportáló gyártók harmadik országoknak felszámított exportárai, valamint az orosz exportáló gyártók, a harmadik országbeli exportáló gyártók és az uniós gyártók által a felülvizsgálati időszakban az uniós piacon felszámított árak közötti jelentős eltérésre tekintettel azonban nem tűnik valószínűnek, hogy az uniós piacon felszámított árak az orosz exportáló gyártók harmadik országbeli exportpiacain jelenleg megfigyelhető szint alá csökkennek. Az exportáló gyártók ezért az Unióba irányuló értékesítéssel valószínűleg magasabb haszonkulcs elérésére törekednek. Következésképpen az exportáló gyártók számára létezik olyan ösztönző tényező, hogy harmadik országokba irányuló jelenlegi értékesítési volumenük (ez a felülvizsgálati időszakban mintegy 3,4 millió tonna, amely az uniós felhasználás több mint 50 %-ának felel meg) egy részét az Unióba irányítsák (21).

3.4. Következtetés

(97) A 3.3. szakaszban ismertetett megfontolásokra tekintettel a Bizottság megállapítja, hogy a hatályos intézkedések hatályvesztése esetén valószínű a dömping megismétlődése és az Unióba exportált mennyiség jelentős növekedése.

4. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA

(98) Az uniós gazdasági ágazatot a Bizottság a figyelembe vett időszak ismert uniós AN-gyártóiként határozta meg.

(99) A (19) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően négy vállalatból álló minta kiválasztására került sor. A mintába felvett valamennyi uniós gyártó együttműködött, határidőn belül elküldte a kérdőívre adott válaszait, és azokat a Bizottság a vizsgálat során felkereste. A Fertilisers Europe ezenkívül a mintába fel nem vett, együttműködő gyártók kapacitására, termelésére és értékesítésére vonatkozó további adatokat, a fennmaradó gyártók esetében pedig becsléseket szolgáltatott. A lehetséges esetekben a Bizottság összevetette ezeket az adatokat más érdekelt felek által szolgáltatott adatokkal és/vagy a nyilvánosan hozzáférhető adatokkal.

(100) A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azt állította, hogy a Bizottság által kiválasztott minta az uniós gazdasági ágazatra nézve nem reprezentatív. Ez azon az állításon alapul, hogy ugyanazok a gazdasági mutatók (nevezetesen a nyereségesség) eltérőek a mintába felvett vállalatok és az uniós gazdasági ágazat esetében.

(101) Ez az állítás nem fogadható el. A mintába felvett vállalatokat a Bizottság objektív módon, az érintett termék Unión belüli termelésének és értékesítésének volumene alapján választotta ki az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően. A mintavételnek az a célja, hogy a Bizottság szolgálatai a rendelkezésre álló időszakban az uniós gazdasági ágazat reprezentatív része tekintetében részletesen megvizsgálhassanak egyes kártényezőket. Az, hogy egyes kármutatók eltérhetnek a mintába felvett vállalatok és az uniós gazdasági ágazat esetében, nem fosztja meg a mintát a reprezentativitásától. Tekintettel arra, hogy a Bizottság a mintába felvett gyártók adatait az érintett vállalatok telephelyein a helyszínen ellenőrizte, ezek megbízható adatoknak minősülnek. A (145) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően mindenesetre megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazatot nem érte kár a felülvizsgálati időszakban.

(102) Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége továbbá azt állította, hogy a mintába felvett egyes vállalatok nem működtek együtt a Bizottsággal, mivel nem közöltek bizonyos adatokat, illetve csak részleges és helytelen adatokat közöltek. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége ezért azt kérte, hogy a Bizottság az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetések levonásánál ne hagyatkozzon ezekre az adatokra, és hogy vonjon le negatív következtetéseket az uniós gazdasági ágazat együttműködésének hiányából, vagy ezen adatok helyett az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozó mutatókat használjon.

(103) Ez az állítás nem fogadható el. A Bizottság elégedett a mintába felvett vállalatok által szolgáltatott adatokkal, amelyeket az érintett vállalatok telephelyein a helyszínen ellenőrzött, és azok az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó értékelés megbízható részét képezik.

5. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE

5.1. Uniós felhasználás

(104) A Bizottság a tényleges uniós felhasználást i. az uniós gazdasági ágazat uniós piacon realizált – a kérelmező által szolgáltatott adatokon alapuló – értékesítési volumene alapján, valamint ii. a harmadik országokból származó behozatal alapján, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisból nyert adatok (22) segítségével állapította meg.

(105) Az uniós felhasználás a következőképpen alakult: 1. táblázat Uniós felhasználás (metrikus tonnában) 2010 2011 2012 Felülvizsgálati időszak Teljes uniós felhasználás 7 174 863 6 674 500 6 698 722 6 356 761 Index (2010 = 100) 100 93 93 89 Forrás: a kérelmező által szolgáltatott adatok, ellenőrzött adatok és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis adatai.

(106) 2010 és a felülvizsgálati időszak között az AN uniós felhasználása 11 %-kal csökkent annak ellenére, hogy a mezőgazdasági termékek termelése nem csökkent ennek megfelelően. A csökkenésnek három fő oka van. Először is a trágyaszórási berendezések és eljárások javultak, és ennek következtében egy négyzetméternyi földterületre kisebb mennyiségű műtrágya kell. Másodszor: az AN-felhasználás csökkenését ellensúlyozza más műtrágyák – például kalcium-ammónium-nitrát vagy összetett műtrágyák – alkalmazása. Harmadszor: az ammónium-nitrát előállításával kapcsolatos biztonsági aggályok és szigorú szabályok visszafogják e termék használatát.

(107) A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége további információkat kért a Bizottság által nyilvánosságra hozott felhasználási adatok forrására vonatkozóan, és 2014. június 26-án a meghallgatási tisztviselő elnökletével meghallgatásra került sor. Ezt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azt állította, hogy a kérelmező által szolgáltatott adatokat az eljárás túl késői szakaszában ellenőrizetlenül nyújtották be, és azok nem voltak összhangban a kérelmező által korábban szolgáltatott adatokkal. Ezen túlmenően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azt állította, hogy ezek az adatok nagy valószínűséggel nem tartalmazták a műszaki célra szánt ammónium-nitrátra, valamint az ammónium-nitrát és egyéb trágyázó és nem trágyázó anyagok keverékére vonatkozó adatokat, mivel eltértek a kérelmező rendelkezésére álló és a tagjainak megadott hasonló adatoktól. Ezért ezeket az adatokat figyelmen kívül kell hagyni, és helyettük a legjobb rendelkezésre álló tényeket kell felhasználni.

(108) Ezt az állítást el kell utasítani. A Bizottság felhasználta a kérelmező által az uniós értékesítésre vonatkozóan szolgáltatott adatokat, és azokat összevetette a mintába felvett gyártók ellenőrzött adataival. Az uniós felhasználás megállapításához ezeket a számadatokat kiegészítette a behozatali adatokkal. A Bizottság ezért ezeket az adatokat megbízhatónak tekinti.

(109) Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége továbbá azt állította, hogy a teljes uniós felhasználás Bizottság általi számítása a ténylegesnél alacsonyabb adatokon alapul, és hogy egy független piacelemző által közzétett jelentés szerint a felhasználás inkább növekszik, mint csökken. Konkrétabban: az említett jelentésből a műtrágya minőségű ammónium-nitrát és a robbanóanyag minőségű ammónium-nitrát iránti 2010. évi uniós keresletre vonatkozóan kiemelt adatok egyeznek a Bizottság 7,1 millió tonna körüli adataival, a korábbi adatok a következő években azonban inkább növekednek, mint csökkennek.

(110) Ez az állítás megalapozatlan, mivel a Bizottság a kérelmező által szolgáltatott, részben ellenőrzött tényleges adatokat, valamint a rendelkezésre álló statisztikai adatokat használta, és ezeket az adatokat megbízhatónak tartja.

5.2. Az Oroszországból származó behozatal mennyisége, árai és piaci részesedése

(111) Az érintett termék Oroszországból importált mennyisége, piaci részesedése és átlagos árai az alábbiak szerint alakultak: 2. táblázat A behozatal mennyisége (metrikus tonnában), piaci részesedése és árai 2010 2011 2012 Felülvizsgálati időszak Importált mennyiség (tonna) 164 658 134 060 200 542 199 604 Index 100 81 122 121 Piaci részesedés 2,3 % 2 % 3 % 3,1 % Index 100 88 130 137 Átlagos CIF-ár (EUR/tonna) 201 258 262 264 Index 100 128 130 131 Forrás: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis.

(112) Az Oroszországból származó behozatal mennyisége több mint 20 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. Piaci részesedése a 2010. évi 2,3 %-ról több mint 30 %-kal, 3,1 %-ra nőtt a felülvizsgálati időszakban. A CIF-árak a tonnánkénti 201 EUR-ról 264 EUR-ra emelkedtek a felülvizsgálati időszakban. A felülvizsgálati időszak alatt az Uniónak felszámított átlagos orosz CIF-exportárak és az uniós gyártók átlagos gyártelepi árainak összehasonlítása alapján úgy tűnik, hogy az orosz árakkal az uniós árak alá kínálnak. A mintába felvett uniós gyártók uniós független vevőknek felszámított átlagos gyártelepi eladási ára tonnánként 303 EUR volt a felülvizsgálati időszakban. A 3. szakaszban szereplőkkel összhangban azonban, szinte minden olyan exportáló gyártó, amely az érintett terméket értékesítette a felülvizsgálati időszakban, tett árra vonatkozó kötelezettségvállalást, és az EU-nak felszámított exportáraikat az árra vonatkozó – minimális importárakat rögzítő – kötelezettségvállalások határozták meg. Következésképpen az adott exportárak nem tekinthetők megbízható mutatónak az alákínálás megbízható és érdemi számításához.

(113) A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azt az észrevételt tette, hogy a Bizottság alákínálásra és ár alatti értékesítésre vonatkozó számításai helytelenek, mivel többszörösen kiigazításra szorulnak (a szokásos vámok, a behozatal utáni költségek, a termék eltérései, a csomagolás és a kereskedelem szintje tekintetében). Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azt is megjegyezte, hogy egy korábbi, 2002-ben végzett hatályvesztési felülvizsgálathoz képest megváltozott a kiigazítások alkalmazására vonatkozó módszertan. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége továbbá azt javasolta, hogy az alákínálásra vonatkozó számításhoz az árra vonatkozó kötelezettségvállalás hatálya alá nem tartozó orosz gyártók Uniónak felszámított exportértékesítési árait, valamint a dömpingellenes vámok alól mentesülő orosz gyártók exportárait kellene használni.

(114) E tekintetben elegendő emlékeztetni arra, hogy a Bizottság a (112) preambulumbekezdésben említett okok miatt nem végzett az alákínálásra és az ár alatti értékesítésre vonatkozó számítást. Ezért a fenti állítások megalapozatlanok.

5.3. A harmadik országokból származó behozatal mennyisége, árai és piaci részesedése

(115) Az egyéb harmadik országokból származó behozatal figyelembe vett időszak alatti mennyiségét az alábbi táblázat mutatja be. A mennyiségi és ártendenciák is az Eurostat adatain alapulnak. 3. táblázat A behozatal mennyisége (metrikus tonnában), piaci részesedése és árai 2010 2011 2012 Felülvizsgálati időszak Egyéb harmadik országok Mennyiség tonnában 348 100 312 043 295 139 285 962 Index 100 90 85 82 Piaci részesedés 4,85 % 4,68 % 4,41 % 4,50 % Index 100 96 91 93 Átlagár (CIF) 201 270 279 275 Index 100 134 139 137 Forrás: Eurostat.

(116) Az Unió elsősorban Ukrajnából, Grúziából és Szerbiából importál AN-t. Az Ukrajnából származó AN behozatalával szemben érvényben lévő dömpingellenes intézkedések 2012-ben hatályukat vesztették. Az Oroszországtól eltérő harmadik országokból származó behozatal teljes mennyisége csökkent, piaci részesedése nagyjából stabil maradt a figyelembe vett időszakban, és meghaladta az Oroszországból származó behozatal piaci részesedését. Ez a felhasználás ugyanezen időszak alatti csökkenésével magyarázható. Az egyéb országokból származó behozatal átlagos árai az orosz árakkal és az uniós árakkal megegyező tendenciának megfelelően növekedtek.

5.4. Az uniós ágazat gazdasági helyzete

(117) A Bizottság az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően az uniós gazdasági ágazat helyzetére kihatással lévő valamennyi gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált.

(118) A kárelemzéshez az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének értékelése makrogazdasági mutatók (termelés, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység és a korábbi dömping okozta helyzetből való kilábalás) és mikrogazdasági mutatók (átlagos egységárak, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség) alapján történik. Az előbbiek a kérelmező által az eredeti felülvizsgálati kérelemben és későbbi beadványokban közölt adatokon, valamint statisztikákon alapulnak, és valamennyi ismert uniós gyártóra vonatkoznak. Az utóbbiak a mintába felvett uniós gyártók kérdőívekre adott és a vizsgálat során ellenőrzött válaszaiban szereplő adatokon alapulnak.

5.4.1. Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás

(119) A jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat megerősítette a korábbi vizsgálatok azon ténymegállapításait, hogy a kapacitásra és az érintett termék gyártására vonatkozó, pontos és megbízható adatok gyűjtése összetett tevékenység. A szilárd műtrágyát a granuláló üzemben (prillező toronyban) nyerik az olvadt, illetve oldat állapotú ammónium-nitrát kémiai szintézis útján történő előállítását követően. Az olvadt, illetve oldat állapotú ammónium-nitrát felhasználható a szilárd termék, de egyéb feldolgozott termékek – például kalcium-ammónium-nitrát – előállításához is. A szilárd termék ezenfelül műtrágyaként, de ipari célra is felhasználható. Statisztikai torzulások előfordulhatnak olyan többcélú üzemek miatt, amelyek rövid időn belül át tudnak állni más műtrágyák gyártására vagy más műtrágyák gyártásáról. Az érintett termék alacsonyabb kapacitáskihasználási aránya ezért az uniós gazdasági ágazat általános helyzetének kevésbé jelentőségteljes mutatója.

(120) Ezen ellentmondások figyelembevétele mellett az uniós gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban: 4. táblázat Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás 2010 2011 2012 Felülvizsgálati időszak Gyártás volumene (tonnában) 6 963 753 6 877 806 7 143 611 6 911 630 Index 100 99 103 99 Gyártási kapacitás (tonnában) 15 132 238 15 292 512 15 499 487 15 475 487 Index 100 101 102 102 Kapacitáskihasználás 46 % 45 % 46 % 45 % Index 100 98 100 98 Forrás: a kérelmező által szolgáltatott információk, a mintavételi kérdőívre adott válaszok és a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok.

(121) Az érintett termék tekintetében az uniós gazdasági ágazat gyártása 2010 és a felülvizsgálati időszak között viszonylag stabil – 7 millió tonna körül – maradt.

(122) A gyártási kapacitás is nagyjából stabil maradt az időszak során. Az uniós gazdasági ágazat által bejelentett gyártási kapacitás figyelembe veszi a teljes AN-gyártási kapacitást, nemcsak az érintett termék, hanem egyéb termékek esetében is. Az AN tekintetében a tényleges kapacitáskihasználás az egyéb termékek figyelembevétele esetén valójában jóval magasabb. A mintába felvett uniós gyártók ellenőrzött adatai alapján például a figyelembe vett időszak alatti kapacitáskihasználás mintegy 20 százalékponttal volt magasabb (a 2010. évi 72 %-ról 68 %-ra változott a felülvizsgálati időszakban).

5.4.2. Értékesítések volumene, piaci részesedés és növekedés

(123) Az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon független vevőknek értékesített mennyiség és a piaci részesedés a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban: 5. táblázat Értékesítések volumene és piaci részesedés 2010 2011 2012 Felülvizsgálati időszak Az uniós piacon bonyolított értékesítések volumene (tonnában) 6 662 106 6 228 396 6 203 041 5 871 195 Index 100 93 93 88 Piaci részesedés 92,9 % 93,3 % 92,6 % 92,4 % Index 100 100 100 99 Forrás: a kérelmező által szolgáltatott információk, a mintavételi kérdőívre adott válaszok és a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok.

(124) Az uniós piacon független vevőknek történő értékesítések volumene a 2010-ben értékesített mennyiségekhez képest 12 %-kal csökkent a felülvizsgálati időszakban. Ez a csökkenés – a (106) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt – összhangban van az uniós piacon tapasztalható csökkenő felhasználás általános tendenciájával.

(125) Mivel a figyelembe vett időszakban az értékesítés és a felhasználás is csökkent, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése nagyjából stabil maradt, és ezért az uniós gazdasági ágazat nem növekedett.

5.4.3. Foglalkoztatás és termelékenység

(126) A mintába felvett négy uniós gyártó ellenőrzött adatai alapján a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban: 6. táblázat Foglalkoztatás és termelékenység 2010 2011 2012 Felülvizsgálati időszak Foglalkoztatottak száma 1 253 1 110 1 128 1 105 Index 100 89 90 88 Termelékenység (egység/foglalkoztatottak) 2 390 2 616 2 648 2 579 Index 100 109 110 107 Forrás: a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok.

(127) A figyelembe vett időszakban a mintába felvett négy vállalatnál foglalkoztatottak száma (2010 és a felülvizsgálati időszak között 12 %-kal) csökkent. Mivel ez a csökkenés nagyobb mértékű volt, mint a termelés csökkenése, a mintába felvett uniós gyártók munkaerejének termelékenysége – az egy főre jutó (tonnában megadott) éves termelésben mérve – 2010 és a felülvizsgálati időszak között 7 %-kal csökkent.

5.4.4. A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

(128) Az (52) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a Bizottság nem állapította meg a dömpingkülönbözet jelenlegi nagyságát, mivel az orosz importárak minimális árra vonatkozó kötelezettségvállalásokon alapultak, és ennélfogva nem voltak megbízhatóak annak érdemi vizsgálatához, hogy a dömping folytatódna vagy megismétlődne-e a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén.

(129) Ahogyan az a jelenlegi haszonkulcsokból (10. táblázat) és a magas piaci részesedésből (5. táblázat) kiderül, az uniós gazdasági ágazat felépült a korábbi dömping hatása alól.

5.4.5. Eladási árak és a belföldi árakat befolyásoló tényezők

(130) A mintába felvett uniós gyártók által független uniós vevőknek felszámított eladási árak súlyozott átlaga a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult: 7. táblázat Unión belüli eladási árak 2010 2011 2012 Felülvizsgálati időszak Átlagos gyártelepi eladási egységár az Unióban (EUR/tonna) 204 291 305 303 Index 100 143 149 149 Egységnyi előállítási költség (EUR/tonna) 180-195 (23) 200 216 225 Index 100 108 113 Forrás: a mintába felvett vállalatok ellenőrzött adatai.

(131) A mintába felvett uniós gyártók átlagos nettó eladási ára jelentősen emelkedett 2010 és 2012 között, de kismértékben csökkent a felülvizsgálati időszakban.

(132) Az átlagos előállítási költségek is emelkedtek, elsősorban a legfontosabb inputanyag, a gáz költségeinek növekedése miatt.

5.4.6. Munkaerőköltségek

(133) A mintába felvett uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban: 8. táblázat Egy alkalmazottra jutó átlagos munkaerőköltségek 2010 2011 2012 Felülvizsgálati időszak Egy alkalmazottra jutó átlagbér (EUR) 31 909 37 764 40 938 41 736 Index 100 118 128 131 Forrás: a mintába felvett vállalatok ellenőrzött adatai.

(134) Az egy alkalmazottra jutó átlagos munkaerőköltség növekedett a figyelembe vett időszakban. A legjelentősebb növekedés 2010 és 2011 között következett be, míg 2012 és a felülvizsgálati időszak között 3 százalékpont volt.

5.4.7. Készletek

(135) A mintába felvett uniós gyártók készleteinek szintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban: 9. táblázat Készletek 2010 2011 2012 Felülvizsgálati időszak Zárókészlet (tonnában) 108 300 151 562 195 351 97 092 Index 100 140 180 90 A termelés százalékos arányában kifejezett zárókészlet 1,56 % 2,20 % 2,73 % 1,40 % Index 100 142 176 90 Forrás: a mintába felvett vállalatok ellenőrzött adatai.

(136) A zárókészlet 2011-ben és 2012-ben először jelentősen nőtt 2010-hez képest, majd a felülvizsgálati időszakban 2010-hez képest 10 %-kal csökkent. A termelés szintjéhez képest a zárókészlet 2010-től a felülvizsgálati időszakig egyformán alakult.

5.4.8. Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

(137) A mintába felvett uniós gyártók nyereségessége, pénzforgalma, beruházása, beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban: 10. táblázat Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése 2010 2011 2012 Felülvizsgálati időszak A független vevőknek történő, Unión belüli értékesítések nyereségessége (az értékesítési forgalom %-ában) 11,7 % 20,8 % 17,6 % 14,4 % Index 100 178 150 123 Pénzforgalom (EUR) 95 605 038 196 626 207 182 421 560 173 543 772 Index 100 195 191 182 Beruházások (EUR) 35 761 804 31 532 218 28 032 159 34 502 327 Index 100 88 78 96 Beruházások megtérülése 28,1 % 61 % 53,3 % 44,7 % Index 100 217 190 159 Forrás: a mintába felvett vállalatok ellenőrzött adatai.

(138) A Bizottság a mintába felvett uniós gyártók nyereségességét oly módon állapította meg, hogy a hasonló termék független uniós vevőknek történő értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget az értékesítés forgalmának százalékos arányában fejezte ki.

(139) A figyelembe vett időszak alatt a mintába felvett uniós gyártók nyereségessége a 2010. évi 11,7 %-ról 14,4 %-ra emelkedett a felülvizsgálati időszakban. Ezzel kapcsolatban a kérelmező azt állította, hogy az elemzéshez használt célnyereségnek figyelembe kell vennie, hogy egy ilyen fokozottan tőkeintenzív ágazatnak kielégítő mértékű, a befektetők által elvárt ROCE-mutatót (lekötött tőke megtérülése) kell elérnie. Ez az állítás nem volt elfogadható, mert az elemzéshez használt célnyereségnek arra a nyereségre kell korlátozódnia, amelynek elérését az uniós gazdasági ágazat szokásos versenyfeltételek mellett – dömpingelt behozatal hiányában – elvárhatja.

(140) A nettó pénzforgalom az uniós gyártóknak a tevékenységeik önfinanszírozására való képessége. A pénzforgalom 82 %-kal növekedett 2010 és a felülvizsgálati időszak között, bár a felülvizsgálati időszakban valamivel alacsonyabb (13, illetve 5 százalékponttal alacsonyabb) volt, mint 2011-ben és 2012-ben.

(141) A beruházások csökkenő tendenciát mutattak. A csökkenés jelentősebb volt 2011-ben és 2012-ben, a felülvizsgálati időszakban azonban csak 4 %-os volt 2010-hez képest. A beruházások elsősorban az egyre szigorúbb környezetvédelmi előírások betartásának biztosításához kapcsolódtak.

(142) A beruházások megtérülése a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. Ez nagyjából a nyereségesség alakulását követte a figyelembe vett időszak egészében.

(143) A vizsgálat nem tárt fel olyan nehézségeket, amelyeket a mintába felvett uniós gyártók a tőkebevonás során tapasztaltak volna.

5.5. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés

(144) A 661/2008/EK rendelet azt a következtetést vonta le, hogy az uniós ágazat gazdasági helyzetét nem érte kár, és hogy ennek a kedvező helyzetnek az volt a legfőbb oka, hogy az érintett termék Oroszországból származó behozatalára dömpingellenes intézkedések voltak érvényben.

(145) E hatályvesztési felülvizsgálat megállapításai megerősítik a korábbi vizsgálat következtetéseit. 2010 és a felülvizsgálati időszak között a gazdasági mutatók szintén kedvezőek voltak. Az uniós felhasználás csökkent, az Oroszországból származó behozatal pedig növekedett, de az uniós gazdasági ágazatnak sikerült jelentős piaci részesedést megtartania és tovább növelnie nyereségességét annak ellenére, hogy 2012-ben és a felülvizsgálati időszakban alacsonyabb volt a nyereség, mint 2011-ben, tehát csökkenő tendenciát mutatott. Az előállítási költségek leginkább a gáz (az érintett termék előállításához szükséges legfontosabb nyersanyag) árának emelkedése miatt növekedtek, de az eladási árak is emelkedtek, és lehetővé tették, hogy az uniós gazdasági ágazat egészséges szintű nyereségességet érjen el.

(146) A (119) és az azt követő preambulumbekezdésekben foglaltaknak megfelelően az uniós gazdasági ágazat helyzetével kapcsolatos messzemenő következtetések levonásához nem lehet a kapacitáskihasználásra vonatkozó adatokra hagyatkozni, és mindent összevetve levonható az a következtetés, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete összességében egészséges, a dömpingellenes intézkedések miatt nem éri kár az orosz AN-export következtében.

(147) A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége és az orosz hatóságok képviselői azzal érveltek, hogy az uniós gazdasági ágazat kedvező helyzete – a harmadik országokba irányuló exportot is beleértve – alátámasztja azt a ténymegállapítást, hogy nem következik be ismételten jelentős kár. A Bizottság azonban úgy ítéli meg, hogy az uniós gazdasági ágazat jelenlegi kedvező gazdasági helyzete – a harmadik országokba irányuló exportértékesítés volumenét is beleértve – nem zárja ki eleve automatikusan azt, hogy a helyzet az intézkedések hatályvesztése esetén a jövőben megváltozhat.

6. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

(148) A jelenleg hatályos intézkedések hatályvesztése esetén a kár megismétlődési valószínűségének értékeléséhez a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében elemezte az orosz exportnak az uniós piacra és az uniós gazdasági ágazatra kifejtett lehetséges hatását.

(149) Az elemzés az uniós piac felhasználási tendenciáira, a tartalékkapacitásra, a kereskedelmi forgalomra, az uniós piac vonzerejére, valamint az orosz gyártók árképzési magatartására összpontosított.

6.1. Az Unión belüli felhasználás

(150) Az érintett termék Unión belüli felhasználása a felülvizsgálati időszakban a korábbi évekhez képest 11 %-kal csökkent. Az érintett termék felhasználásának csökkenését más műtrágyák használata, az AN gazdálkodók általi hatékonyabb alkalmazása, valamint biztonsági és védelmi aggályok okozzák. Az uniós gazdasági ágazat ezért szűkülő piacon verseng az orosz termékekkel. Ez viszont valószínűleg leszorítja az árakat.

(151) A nyilvánosságra hozatalt követően és a (109) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége nem értett egyet azzal a ténymegállapítással, hogy az érintett termék Unión belüli felhasználása a jövőben visszaesik. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége által említett jelentés szerint azonban valamelyest fellendül a nitrogéntartalmú műtrágyák iránti kereslet, és nem feltétlenül növekszik az érintett termék felhasználása. Az ammónium-nitrát tárolására és felhasználására vonatkozó egyre szigorúbb környezetvédelmi és biztonsági előírások, valamint egyes piacok érettségének elért szintje és az egyre hatékonyabb trágyaszórási eljárások azt jelzik, hogy az érintett termék felhasználása még a műtrágya-felhasználás – különösen a nitrogéntartalmú műtrágyák felhasználásának – fokozódása esetén sem növekszik a belátható jövőben. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasítja.

6.2. Tartalékkapacitás, kereskedelmi forgalom, az uniós piac vonzereje és az árképzési magatartás

(152) A Bizottság a felülvizsgálati időszakban megállapította az orosz tartalékkapacitást, amely az érintett termék teljes uniós felhasználásának több mint 16,9 %-a (lásd a (73) és (74) preambulumbekezdést). Ez a kapacitás tovább nőtt a felülvizsgálati időszakot követően, és becsült értéke jelenleg az uniós felhasználásnak mintegy 24,3 %-a.

(153) Intézkedések hiányában ezt a tartalékkapacitást minden valószínűség szerint arra használják, hogy további jelentős mennyiségű AN-t állítsanak elő az Unióba szánt export céljára. Az orosz gyártók az általuk gyártott termékek felét már harmadik országokba exportálják. Az oroszországi belföldi felhasználás a jövőben várhatóan mindössze évi 3 %-kal nő. A harmadik országbeli piacokon érvényesített orosz exportárak jóval alacsonyabbak a jelenlegi uniós áraknál. Amennyiben az intézkedések hatályvesztését követően az uniós piacon alkalmazott árak szintje továbbra is jelentősen meghaladja a harmadik országbeli piacokon alkalmazott árakét, az orosz gyártók nemcsak arra kapnak határozott ösztönzést, hogy az uniós piac esetében kihasználják tartalékkapacitásukat, hanem arra is, hogy a harmadik országokba irányuló jelenlegi exportjuk bizonyos részét átirányítsák az uniós piacra.

(154) Ezen túlmenően a harmadik országokba irányuló további orosz export tekintetében korlátozások vannak érvényben. Az AN-t tekintve a potenciálisan legnagyobb exportpiacok közül egyesekre (Kína, USA, Ausztrália) nem juthat orosz export (lásd a (85) preambulumbekezdést). Nem valószínű, hogy az USA-ban két orosz gyártó számára esetlegesen megállapított nulla vámtétel (lásd a (86) preambulumbekezdést) hatására az orosz export jelentős mértékben áttevődne az USA-ba, mivel az USA-ban csökkentek a belföldi gázárak, amelyek az USA belföldi gázárait alacsonyan tartó fokozódó palagáz-feltárás és a palagázra vonatkozó, hatályos exportkorlátozások miatt várhatóan alacsony szinten is maradnak (lásd még a (86) preambulumbekezdést). A kínai piac továbbra sem áll nyitva az AN behozatala előtt. Az AN jelenlegi felhasználása várhatóan növekedni fog a jelenlegi orosz exportpiacokon (főként Latin-Amerikában és különösen Brazíliában), a jelenlegi orosz tartalékkapacitás azonban több mint kétszerese az említett piacokon prognosztizált felhasználás-növekedésnek, és nem valószínű, hogy ezt a várható többletfelhasználást (kizárólag) az orosz gyártók átvállalják. Több orosz exportpiac, például Egyiptom, Törökország, Peru és Brazília is kiépíti az AN vagy más nitrogénalapú műtrágyák előállításához szükséges kapacitását (lásd a (87) preambulumbekezdést).

(155) Az uniós piac a földrajzi közelség és a jól bevált forgalmazási csatornák megléte miatt mindenesetre vonzóbb, mint Latin-Amerika. A jóval alacsonyabb szállítási költségek valójában magasabb hasznot biztosítanak az orosz exportőröknek, amelyek a számukra biztosított választási lehetőséggel élve inkább az Unióba értékesítenek, amennyiben az Unión belüli árak szintje továbbra is meghaladja a harmadik országokét.

(156) A Bizottság oly módon állapította meg az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszakban nem károsító árat, hogy azt hozzáadta a (mintába felvett uniós gyártók 7. táblázatban megadott ellenőrzött adatai alapján megállapított) előállítási költséghez, valamint az értékesítési, általános és adminisztratív költségekhez és a célnyereséghez.

(157) A mintába felvett négy uniós gyártó ellenőrzött adatai alapján az értékesítési, általános és adminisztratív költségek az előállítási költségek 5–8 %-át teszik ki, és a szóban forgó ágazat esetében a célnyereség, egy korábbi vizsgálatban megállapítottak szerint, 8 % (24).

(158) E számadatok alapján a felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazatot nem károsító ár tonnánként 257 EUR és 264 EUR között mozog.

(159) A Bizottság megjegyzi, hogy a felülvizsgálati időszakban árra vonatkozó kötelezettségvállalást tett két orosz gyártó egyike a kötelezettségvállalás szerinti minimális importár alatt értékesítette az érintett terméket. Másrészt a másik exportáló gyártó – amely a felülvizsgálati időszak alatt csak rövid ideig tartozott az árra vonatkozó kötelezettségvállalás hatálya alá – a minimális importár alatt értékesített. Ilyen körülmények között nem egyértelmű, hogy a kötelezettségvállalások hatályvesztése, valamint a dömpingellenes vámok megszűnése esetén hogyan állapítanák meg áraikat. Megjegyzendő az is, hogy az említett két exportáló gyártó érintett mennyisége nem volt jelentős a felülvizsgálati időszakban. Szem előtt kell tartani továbbá, hogy intézkedések hiányában a többi orosz gyártó ismételten belépne az EU piacára, ami fokozná a verseny által kifejtett árnyomást a piacon, többek között a két exportáló gyártóra nézve is, amelyek esetében kötelezettségvállalások voltak érvényben a felülvizsgálati időszakban.

(160) A kár megismétlődési valószínűségének értékeléséhez az egyik meghatározó tényező, hogy az árra vonatkozó kötelezettségvállalás hatálya alá nem tartozó vállalatoktól érkező további export valószínűsíthető ára. A felülvizsgálati időszakban a harmadik országoknak felszámított orosz exportár tonnánként átlagosan 201 EUR volt, azaz 34 %-kal elmaradt az uniós gyártók által az Unióban érvényesített jelenlegi átlagos eladási ártól. Ez az orosz exportár fenntartható szintű, ahogyan azt az (58) preambulumbekezdés megállapítja. Valószínű, hogy dömpingellenes intézkedések hiányában az árra vonatkozó kötelezettségvállalás hatálya alá nem tartozó vállalatoktól érkező orosz export a harmadik országokból érkező behozatal, valamint a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozó orosz behozatal árainál is alacsonyabb árszinten kerülne az uniós piacra, amely árak az uniós gazdasági ágazat nem káros célárának felső sávjában vannak. Eltérő esetben nem tudnának további piaci részesedést szerezni. Mivel az egyik exportáló gyártó esetében az árra vonatkozó kötelezettségvállalás szerinti orosz import jelenlegi árszintje megfelel a nem káros árszint felsősávjának, a Bizottság a jelenleg rendelkezésére álló információk alapján valószínűnek tartja, hogy az említett további behozatal szintje káros lesz. Az uniós gazdasági ágazat jelenlegi nyereségszintje ellenére az említett valószínű árak veszélyeztetnék azt, hogy az uniós gazdasági ágazat elérhesse azt a rendes nyereséget, amelynek az elérésére dömpingelt behozatal hiányában számíthatna.

(161) A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azt állította, hogy a harmadik országoknak felszámított orosz exportárak és az uniós árak összehasonlításának nincs értelme, mivel az ugyanazon piacokra irányuló értékesítéseket kell összehasonlítani, a vámok, a kereskedelem szintje stb. esetében megfelelő kiigazítások mellett.

(162) Ez az állítás nem fogadható el. A Bizottság nem azt állítja, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az orosz export 34 %-kal az uniós árak alá kínálna. A Bizottság valószínűnek tartja, hogy intézkedések hiányában az orosz export Unióba történő belépésének árszintje alacsonyabb lenne az uniós gyártási költség és az ésszerű nyereség összegénél, és ennélfogva káros lenne. Ezek az árszintek még mindig vonzóbbak lennének az orosz exportőrök számára, mint a harmadik országok piacaira irányuló értékesítés jelenlegi árszintje. Ezért valószínű, hogy a jelenlegi kereskedelmi forgalomtól eltérő tendencia következik be.

(163) A vizsgálat azt is igazolta, hogy a jelenlegi előállítási költség és ennélfogva a jelenlegi, nem káros ár – a figyelembe vett időszak alatt egyre növekvő előállítási költség miatt – rövid távon nem valószínű, hogy csökken (lásd a 7. táblázatot). A vizsgálat valójában nem derített ki arra utaló jelet, hogy ez a tendencia valószínűsíthetően változna.

(164) A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége hangsúlyozta, hogy a nyilvánosságra hozatal előtti napon tájékoztatást adott az Unión belüli csökkenő gázköltségekről. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége különösen egy rangos műtrágyapiaci kiadványban közölt adatokat említett; ez a kiadvány a nem reprezentatív waidhausi árak helyett inkább az ún. „Title Transfer Facility” (TTF) keretében a holland gázpiacon alkalmazott uniós gázkereskedési ponti árakról számolt be. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége ezenkívül az USA-beli gázárakra, valamint a Yara International által 2014 első negyedévében a befektetői számára készített jelentésre hivatkozott, amely szerint a vállalatnak jóval alacsonyabbak a gázköltségei.

(165) A Bizottság megjegyzi, hogy néhány gazdálkodói szövetség által benyújtott gazdasági tanulmány (lásd alább az uniós érdekről szóló 7. szakaszt) a következőket állapítja meg: „[a]z Unióban a földgázárak magasabbak mint más régiók többségében, és a jövőben várhatóan emelkednek”. Ami a Yara International által bejelentett gázköltség-csökkenést illeti, ez egyedi eset, mivel a Yara csoport az Unión kívül több olcsó gázforráshoz hozzáféréssel rendelkező nemzetközi csoport. Az érintett termék más gyártói – nevezetesen az Unió keleti régióiban működő gyártók – az orosz gázra hagyatkoznak. A Bizottság ezért továbbra is úgy véli, hogy nincs meggyőző bizonyíték arra, hogy az uniós gyártók számára a gázárak jelentősen csökkennek a közeljövőben.

6.3. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a behozatal várható mennyisége és az árak által gyakorolt hatások

(166) Mivel orosz ammónium-nitrátot jelentős mennyiségben exportálnának az Unióba káros árszinten, az uniós gyártók az értékesítési volumenük és a piaci részesedéseik fenntartásához a saját áraik csökkentésére kényszerülnének. Az AN valójában nyersanyagjellegű termék, amely esetében a különböző gyártók közötti verseny túlnyomórészt az áron alapul.

(167) A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azt állította, hogy meg kell vizsgálni az orosz AN Unióba való beléptetésének állítólagos technikai akadályait, nevezetesen a (németországi) értékesítési tilalmat vagy az AN tárolására vonatkozó szigorú szabályozást bizonyos más tagállamokban. Amennyiben ezek a korlátozások a harmadik országbeli exportőrökre és az uniós gyártókra is megkülönböztetésmentesen vonatkoznak, a Bizottság megítélése szerint ezt az állítást el kell utasítani.

6.4. Következtetések

(168) A vizsgálatok ténymegállapításaira, az oroszországi felhasználás csekély mértékű növekedéséhez kapcsolódó tartalékkapacitásra, a harmadik országokba irányuló export fokozásának korlátozott képességére, valamint az uniós piac vonzerejére tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése következtében valószínűleg megismétlődik az Oroszországból származó dömpingelt behozatal.

(169) A vizsgálat azt is feltárta, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelenleg nem éri kár. Semmi nem utal azonban arra, hogy ez a kedvező helyzet az intézkedések hatályvesztése esetén fenntartható lesz. Épp ellenkezőleg, a kérelmező által benyújtott piacelemzés szerint az AN piaci árai immár elérték legmagasabb értéküket és az üzleti ciklus csúcsát. Az üzleti ciklus, valamint az árak a jelenlegi előrejelzések szerint visszaesnek. Konkrétabban: úgy tűnik, hogy az árak a 2009 óta tartó egyenletes növekedésüket követően jelenleg csökkennek. Ezért az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt elért ár- és nyereségszintjét nem éri el a belátható jövőben. Az előállítási költségek ugyanakkor stabilak maradnak vagy tovább növekednek, ezáltal lenyomják az uniós gazdasági ágazat haszonkulcsát. E forgatókönyv keretében, és az Unión belüli csökkenő felhasználás miatt a jelentős mennyiségű és az uniós árak alá kínált árakon bonyolított behozatal megugrása erőteljes nyomást fog gyakorolni a gazdasági ágazat eladási áraira és piaci részesedése jelentős részének elvesztésével jár majd. Ez minden valószínűség szerint elkerülhetetlenül a jelentős kár megismétlődéséhez vezet majd.

(170) A nyilvánosságra hozatalt követően az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége bírálta, hogy a Bizottság a kérelmező által benyújtott piacelemzésre hagyatkozott, és megjegyezte, hogy 2017–2018-ban a prognosztizált árszintek hasonlóak lesznek a 2010-es árakhoz, és magasabbak lesznek a korábbi évi áraknál. Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége azt is megjegyezte, hogy 2010-ben az uniós gazdasági ágazat átlagos nyereségessége magasabb volt a célnyereségnél (12,8 %), és hogy a Yara International 2014 első negyedévére vonatkozó jelentése ígéretes kilátásokat mutatott be.

(171) A hatályvesztési felülvizsgálat előretekintő jellege megnehezíti, hogy pontos következtetéseket lehessen levonni a 2017. évi és a későbbi árszintekre vonatkozó előrejelzésekről. Egy független piacelemzés szerint azonban az érintett termék árszintje az elkövetkezendő két évben várhatóan csökken. Ez, valamint az előállítási költségek várható növekedése minden valószínűség szerint csökkenteni fogja az uniós gazdasági ágazat jelenleg elért nyereségét. Ez az előretekintő következtetés annak ellenére érvényes marad, hogy a felülvizsgálati időszakban és a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat elért nyereségszintje meghaladta az egy korábbi vizsgálatban megállapított 8 %-os célnyereséget. E tekintetben nem releváns az a tény, hogy az Oroszországból származó karbamid behozatalára kivetett dömpingellenes intézkedéseket megszüntető hatályvesztési felülvizsgálat nem állapította meg a kár megismétlődésének valószínűségét, mivel minden ügyet egyedileg, az adott ügy sajátosságai szerint kell értékelni. Ezenfelül a Yara International által a befektetői számára készített, 2014 első negyedévére vonatkozó jelentés nem kifejezetten az érintett termékről szól, és nem tekinthető az uniós gazdasági ágazat érintett termékkel kapcsolatos elvárásai helyettesítőjének. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasítja.

(172) Az orosz hatóságok és az Orosz Műtrágyagyártók Szövetségének képviselői azt állították, hogy a Bizottságnak nem sikerült pozitív bizonyítékkal alátámasztania azt a következtetést, hogy a hatályos intézkedések hatályvesztése esetén megismétlődik az érintett termék dömpingelt behozatala, ami ismételten kárt fog okozni az uniós gazdasági ágazatnak.

(173) Az Orosz Műtrágyagyártók Szövetsége továbbá azt állította, hogy a Bizottság nem állapított meg ok-okozati kapcsolatot az intézkedések megszüntetése és a kár megismétlődésének valószínűsége között. Épp ellenkezőleg, úgy tűnik, hogy a kár megismétlődésének valószínűségét a nyilvánosságrahozatali dokumentumban említett külső tényezők (csökkenő felhasználás, csökkenő árak, növekvő előállítási költségek, alacsony kapacitáskihasználási arány) okozzák.

(174) A Bizottság nem ért egyet ezzel az értékeléssel. Az intézkedések hatályvesztése esetén a kár megismétlődésének valószínűségét elsősorban a jelentős mennyiségű oroszországi dömpingelt kivitel megismétlődésének valószínűsége indokolja, amelynek árszintje – annak ellenére, hogy továbbra is nyereséges lesz az orosz exportőrök számára – nem éri el az uniós árakat. A Bizottság – azáltal, hogy átfogó értékelésében megemlített néhány külső tényezőt – csupán megnevezte azokat az egyéb tényezőket, amelyek hatást gyakorolhatnak az uniós gazdasági ágazatra és ennélfogva az uniós gazdasági ágazat helyzetére az elkövetkezendő években, ez azonban nem érvényteleníti azt a következtetést, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén megismétlődhet a káros dömping.

7. AZ UNIÓS ÉRDEK

(175) Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az Oroszországgal szemben érvényben lévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes különböző érintett érdek – többek között az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekei – felmérésével történt.

(176) Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére.

(177) Az eredeti vizsgálatban az intézkedések elrendelését a Bizottság nem tekintette az uniós érdekkel ellentétesnek. Mivel ez a vizsgálat felülvizsgálat, és 1995 óta érvényben vannak intézkedések, az elemzés lehetővé teszi az érvényben lévő dömpingellenes intézkedések érintett felekre kifejtett indokolatlan negatív hatásainak értékelését.

(178) Ezek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömping folytatódásának és a károkozás megismétlődésének valószínűségére vonatkozó megállapítások ellenére léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednének következtetni, hogy a meglévő intézkedések fenntartása nem szolgálja az Unió érdekét.

7.1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke

(179) A meglévő intézkedések hozzájárultak az Oroszországból érkező dömpingelt behozatal számottevő csökkenéséhez, és kárenyhítést biztosítottak az uniós gazdasági ágazat számára. Megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete egészséges, amit elsősorban a folyamatosan realizált nyereség bizonyít. Fontos azonban megjegyezni, hogy egyes uniós gyártók nyeresége már jóval alacsonyabb, mint az uniós gazdasági ágazat által elért átlagos nyereség, sőt a 8 %-os célnyereséget sem éri el.

(180) Az intézkedések hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazat minden valószínűség szerint az orosz gyártók okozta egyre tisztességtelenebb versenynek lesz kitéve. Az intézkedések megszűnése kétségkívül a gazdasági helyzetük gyors romlásához vezetne. Az intézkedések megszüntetése ennélfogva nem szolgálja az uniós gazdasági ágazat érdekét.

7.2. Az importőrök érdeke

(181) A korábbi vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az intézkedések elrendelése valószínűleg nem gyakorol jelentős negatív hatást az uniós importőrök és felhasználók helyzetére. Az EFIA érdekelt félként jelentkezett, és több ok miatt az intézkedések hatályvesztésének lehetővé tételét kérte; ezek az okok a következők: — az intézkedések csaknem 20 éve érvényben vannak, és elérték kívánt hatásukat, az uniós gyártók védelmét, — az oroszországi belföldi felhasználás fokozódása miatt nem áll fenn az a kockázat, hogy az orosz termékeket ismételten az Unióba irányítják, — a felhasználók érdeke, hogy hozzáférjenek a választási lehetőségeket növelő különböző ellátási forrásokhoz.

(182) Ezeket az állításokat el kell utasítani. Igaz, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelenleg nem éri jelentős kár. A hatályvesztési felülvizsgálat során megválaszolandó kérdés azonban az, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén mi történne a jövőben. Ebben a tekintetben az uniós gazdasági ágazat jelenlegi teljesítménye csak meghatározó útmutatásként használható ahhoz, hogy mi történhetne a jövőben, ha lehetővé tenné a nem káros ár szintjének értékelését.

(183) Az uniós importőrök és kereskedők számos forráshoz hozzáférnek az Unión belül és kívül, Oroszországot is beleértve. Oroszország az egyetlen ország, amely ellen intézkedések vannak hatályban.

7.3. A felhasználók érdeke

(184) Több felhasználói szövetség jelentkezett. Ezek közül néhányan azonban csupán érdekelt félként való elismerésüket kérték, és az uniós érdekkel kapcsolatban konkrétan nem foglaltak állást. Két nemzeti szövetségnek az volta a véleménye, hogy a meglévő intézkedések fenntartásához már nem fűződik érdekük, miután azok annyi évig hatályosak voltak.

(185) Az említett okok a következők voltak: — a műtrágyáknak a gazdálkodók előállítási költségeire kifejtett jelentős hatása (növényfajtáktól függően a változó költségeik 7–42 %-a), — az uniós gyártók által felszámított árnál mintegy 15–20 EUR-val olcsóbb áron lehetséges műtrágyavásárlás, — egy kissé eltérő termékhez való hozzáférés lehetősége (az orosz műtrágyaszemcsék állítólag valamivel kisebbek az uniós műtrágyaszemcséknél, és ezért bizonyos termékekben való felhasználásra alkalmasak), és — több szállító igénybevételének lehetősége, ami ezáltal fokozza a versenyt, valamint elkerülhetők az oligopolisztikus helyzetek és az árrögzítés.

(186) Ezek az állítások ugyanazon okok miatt elfogadhatatlanok, mint amelyek a (182) és (183) preambulumbeke