32003R0964
2003.6.6. AZ EURÓPAI UNIÓ HIVATALOS LAPJA L 139/1
A TANÁCS 964/2003/EK RENDELETE
(2003. június 2.)
aKínaiNépköztársaságbólésThaiföldrőlszármazó,valamintaTajvanban feladott(függetlenülattól,hogy
tajvani származásúnak nyilvánították-e), vasból vagy acélból készült e gyes csőszerelvények vagy
-illesztések behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok kiv etéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező
országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelem-ről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (
1)
(továbbiakban:alaprendelet),éskülönösenannak11.cikkének(2)és (3) bekezdésére,
tekintettel a Bizottság javaslatára, amelyet a tanácsadó bizottság-
gal folytatott konzultációt követően nyújtott be,
mivel:
A.AZ ELŐZŐ VIZSGÁLAT
(1) Az 584/96/EK rendelettel (
2) a Tanács végleges dömping-
ellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (továb-
biakban: Kína), Horvátországból és Thaiföldről származó,vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények és-illesztések behozatalára. Az említett termékek behozata-lára alkalmazott intézkedések értékvámot vetettek ki,kivéve azt a három thaiföldi exportáló termelőt, amelyekkötelezettségvállalását a 96/252/EK rendelettel (
3) elfogad-
ták. 2000 júliusában a fent említett három vállalat egyiké-nek behozatalaira vonatkozó dömpingellenes intézkedésthatályon kívül helyezték, mivel az alaprendelet 11. cikké-nek (3) bekezdése alapján e vállalat kérésére elvégzett idő-közi felülvizsgálatot követően megállapították, hogy nemtörtént dömping (
4).
(2) Az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének megfelelően a
Kínából származó behozatalra alkalmazott dömpingelle-nes intézkedéseket az intézkedés kijátszása ellen indítottvizsgálatok megállapításai alapján a 763/2000/EKrendelettel (
5) kiterjesztették az érintett termék Taivanban
feladott egyes behozatalaira is.B.A JELENLEGI VIZSGÁLAT
(3) A hatályban lévő dömpingellenes intézkedések közelgő
lejártáról szóló közlemény (6) 2000. szeptemberi közzété-
telét követően az intézkedések lejártával kapcsolatos felül-vizsgálati kérelem érkezett a Bizottsághoz, amelyet a vas-ból vagy acélból készült csőszerelvények vagy -illesztésekközösségi össztermelésének jelentős részét képviselő ter-melők nevében a Defence Committee of EU Steel Butt-welding Fittings Industry (Az EU TompahegesztésesAcélszerelvény-gyártás Iparágának Védelmi Bizottsága)nyújtotta be. A kérelemben azt állították, hogy az intézke-déseklejártátkövetőenvalószínűlegmegismétlődikaKíná-ból és Thaiföldről (továbbiakban: az érintett országok)származó káros dömpingelt behozatal. A kérelmetbenyújtóközösségitermelőkaHorvátországbólszármazóbehozatallalkapcsolatbannemkértékalejáratifelülvizsgá-lat kezdeményezését, mivel a rendelkezésre álló statiszti-kák világszerte nagyon kis volumenű kivitelre utalnak, ígynem áll rendelkezésre megbízható bizonyíték azzalkapcsolatban, hogy a káros dömping megismétlődése vár-ható.EzértaHorvátországbólszármazóbehozatalraalkal-mazandó intézkedések 2001. április 4-én hatályukatvesztették.
(4) A Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultá-
ciótkövetőenmegállapította,hogyelegendőbizonyítékállrendelkezésre a felülvizsgálat kezdeményezéséhez, s azalaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapjánvizsgálatot (
7) indított.
(5) A Bizottság ezzel egyidejűleg – ugyancsak a tanácsadó
bizottsággalfolytatottkonzultációtkövetően–azalapren-delet11.cikkének(3)bekezdésealapjánhivatalbólidőközifelülvizsgálatotkezdeményezettannakellenőrzéseérdeké-ben, hogy a Thaiföldről származó behozatalra vonatkozóintézkedések formája megfelelő-e.
(1) HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb az 1972/2002/EK rendelettel
(HL L 305., 2002.11.7., 1. o.) módosított rendelet.
(2) HL L 84., 1996.4.3., 1. o.
(3) HL L 84., 1996.4.3., 46. o.
(4) ABizottság2000/453/EKhatározata(HLL182.,2000.7.21.,25.o.)
(5) HL L 94., 2000.4.14., 1. o. A 2314/2000/EK rendelettel (HL L 267.,
2000.10.20., 15. o.) módosított rendelet.(6) HL C 271., 2000.9.22., 4. o.
(7) HL C 103., 2001.4.3., 5. o.11/46. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 275
(6) Adömpingésazokozottkárfolytatódásávalés/vagymeg-
ismétlődésévelkapcsolatosvizsgálata2000.április1-jétől
2001.március31-igtartóidőszakra(továbbiakban:VI)ter-jedt ki. Az okozott kár várható folytatódásának és/vagymegismétlődésének értékelése szempontjából lényegestendenciák vizsgálata az 1996. január 1-jétől a VI végéigtartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak)terjedt ki.
(7) A Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmező közösségi
termelőket, a kínai és thaiföldi exportőröket és exportálótermelőket, az importőröket/kereskedőket, az ismert érin-tett felhasználó iparágakat és felhasználói szövetségeket,valamintakínaiésthaiföldikormánytafelülvizsgálatkez-deményezéséről. A Bizottság kérdőíveket küldött a fentemlítettfeleknekésazoknak,akikavizsgálatkezdeménye-zéséről szóló közleményben megállapított határidőn belüljelentkeztek. A Bizottság a közvetlenül érintett felekneklehetőségetbiztosítottarra,hogyírásbanismertessékállás-pontjukat, és meghallgatást kérjenek.
(8) A következő közösségi termelők válaszoltak a kérdőívre,
amelyek telephelyén ellenőrző látogatást tettek:
a) Erne Fittings GmbH & Co – Schlins, Ausztriab) Interfit – Maubeuge, Franciaországc) SiekmannFittingsGmbH&Co.KG–Lohne,Németor-
szág
d) Virgilio CENA & Figli S.p.a. – Brescia, Olaszország.
(9) A következő két thaiföldi exportáló termelő válaszolt a
kérdőívre,amelyektelephelyénszinténellenőrzőlátogatást
tettek:
a) TTU Industrial Corp., Ltd, Bangkokb) Awaji Sangyo (Thailand) Co., Ltd, Samutprakarn.
(10) A Bizottság 57 független importőrnek/kereskedőnek, 23
felhasználó iparágnak és a felhasználó iparágak 5 szövet-
ségének küldött kérdőíveket. Két importőrtől kapottválaszt, ezeket a helyszínen utólag ellenőrizték:
a) INRABO S.R.L – Bologna, Olaszország
b) IRC Spa – Cortemaggiore, Olaszország.
C.MÁS ORSZÁGOKKAL KAPCSOLATBAN
FOLYAMATBAN LÉVŐ VIZSGÁLAT
(11) A Bizottság a 2001. június 1-jei Hivatalos Lapban közzé-
tett közlemény (
1) alapján vizsgálatot indított ugyanennek
a terméknek a Cseh Köztársaságból, a Koreai Köztársaság-
ból, Malajziából, Oroszországból és Szlovákiából szár-mazóbehozatalávalkapcsolatban.EztazeljárástaDefenceCommittee of EU Steel Butt-welding Fittings Industrykérelme alapján kezdeményezték, amely meggyőzőbizonyítékottartalmazottafentemlítettötországbólszár-mazótermékekbehozatalaáltalokozottkárosdömpinggelkapcsolatban. 2002 augusztusában végleges dömpingelle-nes intézkedéseket vezettek be a fent említett országokbólszármazó termékek behozatalára (
2).
D.AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(12) Azérintetttermékmegegyezikazeredetivizsgálatbansze-
replő termékkel, azaz a jelenleg az ex 7307 93 11(7307 93 11 99 TARIC-kód),ex 7307 93 19(7307 93 19 99 TARIC-kód), ex 7307 99 30(7307 99 30 98 TARIC-kód) és az ex 7307 99 90(7307 99 90 98 TARIC-kód) KN-kód alá sorolt, vasbólvagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült egyescsőszerelvényekkel vagy -illesztésekkkel (az öntöttvas sze-relvények, karmantyúk és menetes csőcsatlakozások kivé-telével), amelyek legnagyobb külső átmérője nem haladjameg a 609,6 mm-t, s amelyeket tompahegesztésre vagyegyéb célokra használják fel (a továbbiakban: érintett ter-mék vagy csőszerelvények vagy -illesztések).
(13) Acsőszerelvényeketvagy-illesztéseketcsövekvagycsőve-
zetékek csatlakoztatására használják, és különféle formák-ban(könyökdarabok,T-idomok,szűkítődarabokéskupa-kok), anyagminőségben és méretben fordulnak elő. Ejellemzők szerint különféle típusokba sorolhatók. Elsősor-banaprimerágazatokbanhasználják,mintpéldáulavegyianyagok gyártásában, az olajfinomításban, az energiater-melésben, az építőiparban és a hajógyártásban.
(14) A korábbi vizsgálathoz hasonlóan a vizsgálat kimutatta,
hogy az érintett országokban gyártott, belföldön értékesí-tett és/vagy a Közösségbe exportált, vasból vagy acélbólkészült csőszerelvények vagy -illesztések ugyanazokkal azalapvetőfizikaiéskémiaijellemzőkkelrendelkeznek,minta kérelmező közösségi termelők által a Közösségben érté-kesített termékek, így ezek az alaprendelet 1. cikkének (4)bekezdése értelmében hasonló termékeknek tekinthetők.
E.A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY
MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
ELŐZETES MEGJEGYZÉSEK
(15) Azalaprendelet11.cikkének(2)bekezdéseszerintazilyen
jellegű felülvizsgálat célja annak meghatározása, hogy azintézkedéseklejártaadömpingfolytatódásáhozvagymeg-ismétlődéséhez vezethet-e. Mivel az érintett termék Kíná-bólvagyThaiföldrőltörténőbehozatala(egyexportálóter-melő kivételével, akire már nem vonatkoznak adömpingellenesintézkedések)aVIalattnemérteelazalsóküszöbértéket,azelemzésnemcsakadömpingfolytatódá-sánakvalószínűségéreösszpontosít,hanemarrais,hogyazintézkedések megszüntetése okozhatja-e a jelentős volu-menű dömping megismétlődését. Meg kell jegyezni, hogyaz eredeti vizsgálatban Kína és Thaiföld piaci részesedése8,5 %, illetve 2,6 % volt.
(1) HL C 159., 2001.6.1., 4. o. (2) HL L 228., 2002.8.24., 1. o.276 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/46. kötet
(16) Az a két thaiföldi exportáló termelő működött együtt a
vizsgálatsorán,sválaszoltaBizottságkérdőíveire,amelyek
kötelezettségvállalásaijelenlegérvénybenvannak.Egyetlenkínai exportáló termelő sem nyújtott be információkat,ezért a helyzetükre vonatkozó megállapításokat az alap-rendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre állótények alapján kellett meghatározni. A Bizottság az alap-rendelet11.cikkének(9)bekezdésévelösszhangbanugya-nazt a módszert alkalmazta, mint az eredeti vizsgálatban(lásd a (17)–(31) preambulumbekezdést).
A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
Thaiföld
Rendes érték
(17) Arendesértékmeghatározásávalkapcsolatbanelőszörazt
állapítottákmeg,hogyakétegyüttműködőthaiföldiexpor-
táló termelőnek a hasonló termékre vonatkozó belföldiértékesítése a teljes közösségi export értékesítésükkelösszehasonlítvajellemzőadatnaktekinthető-e.Azalapren-delet2.cikkének(2)bekezdésévelösszhangbanmegállapí-tották, hogy az jellemző adatnak tekinthető.
(18) Ezt követően a Bizottság meghatározta azokat az érintett
vállalatok által belföldön értékesített terméktípusokat,amelyek azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatók aKözösségbe irányuló kivitel keretében értékesített termék-típusokkal.
(19) Azokban az esetekben, amikor az exportáló termelő által
értékesített terméktípus belföldi árat nem lehetett felhasz-nálniarendesértékmegállapításasorán,mertazadottter-méktípust nem értékesítették a hazai piacon, illetve nemrendeskereskedelmiforgalombanértékesítették,egymásikmódszert kellett alkalmazni. Mivel nem állt rendelkezésreegyébmegbízhatómódszer,aszámításokalapjánállapítot-ták meg a rendes értéket.
(20) Amikor az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint
számítások alapján állapítják meg a rendes értéket, akkoraz exportált terméktípus gyártási költségéhez hozzáadjákaz értékesítési, általános és igazgatási költségekre (SGA-költségek) vonatkozó ésszerű százalékos értéket, valaminta méltányos haszonkulcsot. A belföldi haszonkulcsot arendeskereskedelmiforgalombantörténtbelföldiértékesí-tés alapján határozzák meg.
Exportár
(21) Mivel az érintett termék összes kivitelét közvetlenül füg-
getlen fogyasztóknak értékesítették a Közösségben, azalaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban aténylegesenkifizetettvagyfizetendőárakalapjánállapítot-ták meg az exportárat.Összehasonlítás
(22) Annak érdekében, hogy a gyártelepi ár alapján azonos
kereskedelmiszintenmegfelelőenösszetudjákhasonlítania terméktípusokat, kérésre kellően figyelembe vették azárak összehasonlíthatóságát bizonyítottan befolyásolókülönbségeket. Ezeket a kiigazításokat az alaprendelet2. cikkének (10) bekezdésével összhangban az importter-hek, a szállítási, biztosítási és kezelési költségek, valaminta csomagolási és hitelköltségek és a jutalékok figyelembe-vételével végezték el.
(23) Azegyikthaiföldiexportálótermelőahitelköltségektekin-
tetébenárkiigazítástkértazzalazindokkal,hogyazáltalá-nos gyakorlat szerint 30–90 napos hitelt nyújtanak azismertbelföldivevőknek.Eztakérelmetelutasították,merta kérelmező a szerződés bemutatásával vagy a fizetési fel-tételeknek a számlán való feltüntetésével nem igazolta,hogy ezt a tényezőt figyelembe vették az alkalmazott ármeghatározásakor.
(24) Mindkét thaiföldi vállalat kérelmezte az importterhek
figyelembevételét. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdé-sének b) pontja alapján ezeket a kéréseket abban az eset-ben teljesítették, ha bizonyították, hogy a belföldi piaconértékesített érintett termékben ténylegesen feldolgoztákazokat az anyagokat, amelyekre behozatali vámot kellettfizetni,továbbáhogyaKözösségbeexportáltterméktekin-tetében a behozatali vámokat nem szedték be, illetve vis-szatérítették. A két vállalat közül csak az egyik tudta eztbizonyítani.
Dömpingkülönbözet
(25) A dömpingkülönbözet kiszámítása érdekében a Bizottság
gyártelepi ár alapján, azonos kereskedelmi szinten össze-hasonlítottaasúlyozottátlagosrendesértéketaKözösség-ben alkalmazott átlagos exportárral. Az összehasonlításmindkét érintett vállalat esetében körülbelül 23–88 %-osdömpingkülönbözetet mutatott ki.
Kína
Analóg ország
(26) Az érvényben lévő intézkedések a Kínából származó cső-
szerelvények vagy -illesztések Közösségbe irányuló beho-
zataláraazegészországraegységesenalkalmazandóvámotírnakelő.Ennekmegfelelőenarendesértéketegypiacgaz-daságú harmadik országban (a továbbiakban: analógország) szerzett adatok alapján határozták meg.11/46. kötet
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 277
(27) Az eredeti vizsgálatban Thaiföld szolgált analóg
országként. A lejárati felülvizsgálat kezdeményezéséről
szóló közleményben ezért azt tervezték, hogy a rendesérték megállapítása céljából ismét Thaiföldet választjákanalóg országnak. Mivel megállapították, hogy az előzővizsgálateredményeimégmindigérvényesek,azazhogyazárakat piaci erőviszonyok szabályozzák, számos termelőverseng a thaiföldi piacon, a gyártási technológiák és eljá-rásokpedignagymértékbenhasonlóakKínábanésThaiföl-dön, továbbá egyik érintett fél sem tett észrevételt az ana-lóg ország kiválasztásával kapcsolatban, a thaiföldiexportáló termelők pedig együttműködtek a vizsgálatsorán, az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével össz-hangbanmegfelelőésésszerűmegoldásnaktekintették,haKínatekintetébenarendesértékmegállapításáhozThaiföl-det választják analóg országnak.
Rendes érték
(28) Mivel Kína nem működött együtt a vizsgálat során, a ren-
delkezésre álló adatokat kellett használni. Az adottkörülményekközöttnemálltakrendelkezésreinformációka kínai kivitel termékösszetételével kapcsolatban, ezért arendes értéket a vizsgálati időszak alatt az együttműködőthaiföldiexportálótermelőkremegállapítottrendesértékeksúlyozott átlaga alapján kellett meghatározni.
Exportár
(29) A Közösségbe irányuló kivitellel kapcsolatban – mivel a
kínai exportáló termelők nem működtek együtt – a meg-állapítások az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdéseértelmében a rendelkezésre álló adatokon alapultak. Azexportárat tehát a kínai külkereskedelmi statisztikák alap-ján határozták meg, mert a tapasztalatok alapján az érin-tett termékre tekintetében ezek megbízhatóbbnak tűnnekaz Eurostat adatainál. Ezzel kapcsolatban meg kell jegy-ezni,hogyazEurostatstatisztikáiazérintettterméketazexkódok alatt tüntetik fel, így azok nem kizárólag az érintettterméket tartalmazzák, és hogy a kínai adatok inkább akérelemben megadott adatoknak felelnek meg.
Összehasonlítás
(30) Az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhang-
banamegfelelőösszehasonlításérdekébenkellőenkiigazí-tották a szállítási és biztosítási költségeknek azokat akülönbségeit,amelyekvéleményükszerintbefolyásoltákazárakat és az árak összehasonlíthatóságát.Dömpingkülönbözet
(31) Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhang-
ban a thaiföldi gyártelepi ár alapján meghatározott súlyo-zottátlagosrendesértékethasonlítottákösszeakínaigyár-telepi ár alapján meghatározott súlyozott átlagosexportárral azonos kereskedelmi szinten. Az összehason-lítás jelentős dömpinget mutatott ki.
Következtetés
(32) A vizsgálat megállapította, hogy ugyan korlátozott
mennyiségbenimportáltákazérintettterméket,azonbanabehozatal mindkét ország esetében dömpingelt áron tör-tént. A vizsgálat szerint semmi sem utal arra, hogy azintézkedések hatályon kívül helyezése esetén megszűnnevagycsökkenneadömpingeltbehozatal.Ezértaztakövet-keztetést vonták le, hogy a dömping valószínűleg folyta-tódna. Azonban szükségesnek tekintették annak vizsgála-tát is, hogy az érvényben lévő intézkedések hatályon kívülhelyezése esetén a kivitel nagyobb volumene mellettmegismétlődik-e a dömping.
A Közösségbe irányuló dömpingelt kivitel növekedésénekvalószínűsége
(33) Annak vizsgálata érdekében, hogy jelentős mennyiségben
megismétlődhet-eadömping,akövetkezőtényezőketérté-kelték: az exportkapacitás és/vagy a termelőkapacitás ala-kulása, az intézkedés kijátszásának háttere Kína esetében,valamint a kínai vállalatoknak a harmadik országokexportpiacain tanúsított magatartása.
Thaiföld
(34) Azeredetieljáráskeretébenakétegyüttműködőexportáló
termelőtől elfogadott kötelezettségvállalások következté-ben csökkent az említett termelők közösségi piaci értéke-sítése a vizsgálati időszak alatt. Az említett időszak alattnem tapasztalták a kötelezettségvállalások megsértését.
Exportkapacitás
(35) A vizsgálat megállapította, hogy mindkét együttműködő
vállalatjelentősmennyiségbenkívánexportálni,azérintettterméktermelésénektöbbmint80%-átexportáltákafelül-vizsgálati időszak alatt. E vállalatok láthatólag igen rugal-mas termelőkapacitással rendelkeznek, amely az EK teljesfogyasztásának mintegy 25 %-át teszi ki. Továbbá a válla-latok exportorientáltsága rámutat arra, hogy valószínűlegátirányítják az export értékesítésüket egy olyan piacra,amelyik az ár és mennyiség tekintetében vonzóbbá válik.278
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/46. kötet
A harmadik országokba irányuló thaiföldi kivitel
(36) A Közösségbe irányuló behozatal jelenlegi alacsony volu-
menétfigyelembevévemegvizsgáltákathaiföldiexportáló
termelőkmagatartásátegyiklegfontosabbexportpiacukon,az Amerikai Egyesült Államok piacán. Megállapították,hogy az Egyesült Államok hatóságai 1992-ben, az e vizs-gálatérintetttermékéveljelentősátfedéstmutatótermékek– a többek között Thaiföldről származó, 360 mm-nélkisebbátmérőjűtermékek–behozataláravonatkozódöm-pingellenes eljárást követően Thaifölddel kapcsolatban10,7–50,8 %-os dömpingkülönbözetet mutattak ki. Ennélisfontosabb,hogy1999decemberében,alejáratifelülvizs-gálatbefejezésekorarraakövetkeztetésrejutottak,hogyazintézkedések megszüntetése valószínűleg a dömping foly-tatódásához vagy megismétlődéséhez vezet (
1).
Kína
Termelés és kapacitáskihasználás
(37) Akínaiexportálótermelőkegyüttműködésénekhiányában
a Bizottság szolgálatai a rendelkezésükre álló adatokat
használták fel. Mivel a kínai iparágról kevés információ állrendelkezésre, a következő következtetések a kérelem,valamintakínaikülkereskedelmistatisztikákinformációinalapulnak.AmegállapításokatazUSAhasonlóeljárásainakkeretébennyilvánosságrahozottinformációkisalátámasz-tották.
(38) Az említett források alapján az érintett termék tekinteté-
ben a kínai termelőkapacitás körülbelül évi 250 000 ton-na. A kérelemben szereplő becslések szerint a jelenlegikínaitermelésivolumenkörülbelülévi90 000tonna.Ezabecslés a kereskedelmi statisztikák adatai szerint az egészvilágon lebonyolított kínai kivitel volumenén (körülbelül17 000 tonna/év) és a becslések szerint a közösségifogyasztással nagyjából megegyező belföldi fogyasztáson(körülbelül 70 000 tonna/év) alapul.
(39) Ennek alapján a kínai kapacitáskihasználás 40 % alatti, a
kihasználatlantermelőkapacitáspedignagyobbmintatel-jes közösségi fogyasztás.
(40) Következésképpen a Kínában rendelkezésre álló jelentős
termelőkapacitás és a nagy kínai hazai piac miatt kínaiexportáló termelők rendkívül rugalmasak mind az értéke-sítési piacok, mind pedig a terméktípusok tekintetében.Ezek a termelők tehát gyorsan tudják növelni termelésü-ket, és azt át tudják irányítani bármelyik exportpiacra, ígyaz intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a közös-ségi piacra is.Az intézkedések kijátszásának háttere
(41) Meg kell jegyezni, hogy a kínai exportáló termelők
nem csupán rendelkeznek azzal a termelőkapacitássalamellyel erőteljesen növelni tudják a Közösségbe irányulókivitelüket, de ezt meg is kívánják tenni. Ezt bizonyítja azis,hogyazeredeti,1995.éviintézkedésekbevezetéseutána Tajvanból érkező éves behozatal átlagosan a négyszere-sére nőtt, amíg az intézkedés kijátszása ellen indítottvizsgálat (
2) ki nem mutatta, hogy ezeknek a behozatalok-
nak a nagy része ténylegesen Kínából származott, ezért2000 júniusában a Kínára alkalmazandó intézkedéseketTajvanra is kiterjesztették (három tajvani termelő kivételé-vel).
A harmadik országokba irányuló kínai kivitel
(42) Megvizsgálták a kínai termelők más jelentős exportpiaco-
kon tanúsított magatartását is. Ezzel kapcsolatban az USAazelmúltévtizedbenháromkülönbözővizsgálatotindítottaz e vizsgálat érintett termékével jelentős átfedést mutatótermékek – a többek között a Kínából származó, 360
mm-nél kisebb átmérőjű termékek – behozatalára. Az1992-bensorrakerültelsővizsgálatrendkívülmagasdöm-pingkülönbözetet (182,9 %-ig) állapított meg, ezért döm-pingellenes intézkedéseket vezettek be a többek közöttKínából származó érintett termék behozatalára. Két évvelkésőbb, 1994-ben a második vizsgálat megállapította,hogy ezeket a dömpingellenes intézkedéseket úgy játszot-ták ki, hogy Thaiföldön keresztül szállították a terméket.Végülahatálybanlévődömpingellenesintézkedések1999.évi felülvizsgálatát azzal a következtetéssel zárták le, hogyaz intézkedések hatályon kívül helyezése eseténfolytatódna vagy megismétlődne a káros dömping.
(43) Mindez rámutat arra, hogy az intézkedések hatályon kívül
helyezése esetén a kínai termelők valószínűleg hasonlómagatartást tanúsítanának az USA piacával összehasonlít-ható közösségi piacra irányuló kivitel során.
(44) Végülpedigaz,hogyakínaitermelőknemműködtekegy-
ütt a vizsgálat során, arra utal, hogy egyik kínai termelősem volt hajlandó vagy képes bizonyítani, hogy az intéz-kedések hatályon kívül helyezése esetén nem történnedömping.
Következtetés
(45) Avizsgálatkimutatta,hogyavizsgálatiidőszakalattmind
Kína, mind pedig Thaiföld továbbra is dömpingelt áronimportált.
(1) Az USA szövetségi nyilvántartása/64. kötet, 232. szám, 1999.12.3. (2) HL L 94., 2000.4.14., 1. o.11/46. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 279
(46) Mivel Kína rendkívül nagy kihasználatlan termelőkapacitással rend elkezik, és már előfordult, hogy
kijátszotta az intézkedéseket, nagyon valószínű, hogy a jelenlegi intéz kedések hatályon kívül helyezése
esetén a kínai exportáló termelők jelentősen növelnék az érintett termék Közösségbe irányuló dömpingelt
kivitelét.
(47) Thaifölddelkapcsolatbanmegkelljegyezni,hogymivelathaiföldiv állalatokkifejezettenexportorientáltak,
a közösségi piac pedig vonzó számukra, nagyon valószínű, hogy az intézked ések hatályon kívül helyezése
esetén ezek a vállalatok ismét jelentős mennyiségben, dömpingelt áron ex portálnák az érintett terméket a
közösségi piacra.
(48) Végülmegkellemlíteniakínaiésthaiföldiexportőrökdömpingeltér tékesítésétazUSApiacán,ésazt,hogy
az USA 1999-ben meghosszabbította a dömpingellenes intézkedéseit.
(49) Összegezve megállapítható, hogy az intézkedések hatályon kívül hel yezése esetén az érintett országokból
származó, Közösségbe irányuló, dömpingelt áron értékesített kivitel na gy valószínűséggel jelentős
mennyiségben megismétlődik.
A KÖZÖSSÉGI IPARÁG MEGHATÁROZÁSA
(50) A négy teljes mértékben együttműködő közösségi termelő az érintett t ermék közösségi termelésének
körülbelül a 60 %-át képviselte a vizsgálati időszak alatt, így az alapren delet 4. cikkének (1) bekezdése és
az 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ez a négy termelő alkotja közösség i iparágat. Meg kell jegyezni,
hogy az a három másik termelő, akik szintén benyújtották a felülvizsgálat iránti kérelmet , s a közösségi
termeléskörülbelül10%-átképviselik,amegállapítotthatáridőnbelül nemválaszoltakérdőívre.Egyártók
közül kettő támogatja az eljárást, míg a harmadik nem nyilvánított vélemé nyt az eljárással kapcsolatban.
F.A KÖZÖSSÉGI PIAC HELYZETE
A KÖZÖSSÉGI FOGYASZTÁS
(51) Megkelljegyezni,hogyazEUtermelőiabelföldiértékesítésükegyré szétolyanszakkereskedőkkelfolytatták,
amelyek nem működtek együtt a vizsgálat során, s akik ismét Közösségen kív üli országokba exportálták a
termékeket. A tényleges közösségi fogyasztást ezért a közösségi iparág é s a többi közösségi termelő (a
kérelemben megadott információk alapján meghatározott) termelési volu mene, valamint az Eurostat által
kimutatott közösségi kivitel és behozatal volumene alapján állapítottá k meg.
(52) Ezekalapjánmegállapították,hogyaközösségifogyasztásaz1996.é vikörülbelül57 000tonnárólelőször
körülbelül 64 500 tonnára nőtt 1998-ban, majd a VI alatt körülbelül 50 800 t onnára esett vissza.
AZ ÉRINTETT ORSZÁGOKBÓL SZÁRMAZÓ BEHOZATAL ALAKULÁSA
A behozatalok volumene és piaci részesedése
(53) Az érintett országokból és Tajvanból származó behozatalok volumene és a piaci részesedése a
következőképpen alakult:
1996 1997 1998 1999 2000 VI
Thaiföld 111 204 614 740 1 049 1 385
piaci részesedés 0,2 % 0,3 % 1,0 % 1,0 % 2,1 % 2,7 %
Kína 316 85 95 78 44 35
piaci részesedés 0,6 % 0,1 % 0,1 % 0,3 % 0,1 % 0,1 %
Tajvan 2 663 5 947 4 434 3 246 1 299 1 259
piaci részesedés 4,7 % 9,7 % 6,9 % 6,2 % 2,6 % 2,5 %280 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/46. kötet
(54) A teljes thaiföldi behozatal az 1996. évi körülbelül 100 tonnáról a je lentős mértékben, körülbelül 1 400
tonnáranőttaVIalatt.Alegjelentősebbnövekedésre1999és2000közöttk erültsor,amiegybeesikannak
a bizottsági határozatnak a hatálybalépésével, amely az alaprendelet 11 . cikkének (3) bekezdése alapján
indítottidőközifelülvizsgálateredményekénthatályonkívülhelyezte azegyikthaiföldiexportálótermelőre
vonatkozó intézkedéseket. Kizárólag azoknak a vállalatoknak a tekintet ében, amelyekre még mindig
dömpingellenesvámokvonatkoznak,avolumennövekedésekorlátozottmar adt,apiacirészesedésükpedig
az 1996. évi 0,3 %-ról 0,5 %-ra nőtt a VI alatt. Meg kell jegyezni, hogy az elő ző vizsgálati időszakban
(1993. július 1-je és december 31-e között) a thaiföldi piaci részesedés 2 ,6 % volt.
(55) AKínábólszármazóbehozatalvolumeneszinténkorlátozottmaradtaf elülvizsgálatiidőszakalatt.Azonban
emlékeztetni kell arra, hogy az intézkedések kijátszása ellen indított v izsgálat során azt a következtetést
vonták le, hogy a Tajvanból érkező behozatal jelentős része valójában Kín ából származik. E behozatalok
2000. évi jelentős csökkenése egybeesik a kínai behozatalra alkalmazott dömpingellenes intézkedéseknek
az egyes Tajvanból érkező behozatalokra történő kiterjesztésével. Az el őző vizsgálati időszakban a kínai
piaci részesedés elérte a 8,5 %-ot.
AZ IMPORTÁRAK ALAKULÁSA
(56) Akétegyüttműködőthaifölditermelőáltalalkalmazottexportárak6 %-kalemelkedtek1996ésaVIközött.
Azonban a teljes felülvizsgálati időszak alatt nem mutattak egyértelmű t endenciát, az átlagárhoz
viszonyítva ± 10 %-ot ingadoztak.
(57) Az Eurostat statisztikái alapján összességében 7 %-kal csökkentek a kínai exportárak 1996 és a VI között.
A thaiföldi árakhoz hasonlóan ezek sem mutattak egyértelmű tendenciát a f elülvizsgálati időszak alatt.
A NEM ÉRINTETT ORSZÁGOKBÓL SZÁRMAZÓ BEHOZATAL VOLUMENE ÉS PIACI RÉSZESED ÉSE
(58) Azebbenazeljárásbannemérintettországokbólszármazó,akövetkez őtáblázatbanbemutatottbehozatal
az1996.évi4 300tonnáróljelentősmértékben,11 700tonnáranőttaVIalat t.Apiacirészesedésükteljes
növekedése 1,5 százalékpont a felülvizsgálati időszak alatt.
1996 1997 1998 1999 2000 VI
Nem érintett országok 4 271 5 922 7 510 4 169 10 821 11 686
piaci részesedés 7,5 % 9,6 % 1,6 % 8,0 % 21,3 % 23,0 %
G.A KÖZÖSSÉGI IPARÁG GAZDASÁGI HELYZETE
ELŐZETES MEGJEGYZÉSEK
(59) A következő gazdasági mutatók pozitív fejlődést mutatnak 1996 és 199 8 között, ezt követően romlott a
közösségi iparág általános gazdasági helyzete. E fejlemény értékelések or figyelembe kell venni a végleges
dömpingellenes intézkedések 1995. évi bevezetését, az intézkedések kij átszását és ezzel kapcsolatban az
intézkedéseknek a Tajvanból származó behozatalokra való kiterjesztésé t 2000-ben, végül pedig a külön
eljárásokban szabályozott, más országokból származó dömpingelt behoza talok növekvő volumenét.
Termelés
Termelés 1996 1997 1998 1999 2000 VI
Tonna 42 455 44 771 46 499 43 009 43 903 46 90511/46. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 281
(60) Aközösségiiparágtermelése1996és1998közöttelőbb10%-kalnőtt,m ajdvisszaesettaz1996-osszintre,
ezt követően pedig visszatért az 1998-ban elért szintre.
Kapacitás és kapacitáskihasználás
Kapacitás 1996 1997 1998 1999 2000 VI
Tonna 88 400 88 400 88 400 87 300 87 900 87 900
Kihasználtság 48 % 51 % 53 % 49 % 50 % 53 %
(61) Aközösségiiparágteljestermelőkapacitásaviszonylagállandóvol tazegészfelülvizsgálatiidőszakalatt,így
a kapacitáskihasználás a termelési volumenéhez hasonló tendenciát köve tett.
Az érintett termék értékesítése az EU-ban történő felhasználás céljából
Értékesítés volumen az EK-ban 1996 1997 1998 1999 2000 VI
Tonna 30 147 30 038 32 897 28 470 24 893 24 313
(62) Kizárólag az EU-ban történő fogyasztásra szánt értékesítést vették figyelembe. Ennek alapján a Közösség
értékesítésivolumeneaz1996.évikörülbelül30 100tonnárólaVIalattik örülbelül24 300tonnára,azaz
körülbelül 19 %-kal csökkent a felülvizsgálati időszak alatt. Fontos azo nban megjegyezni, hogy 1996 és
1998 között 9 %-kal nőtt az értékesítési volumen, majd 1998-ban elérte kör ülbelül a 33 000 tonnát, ezt
követően pedig körülbelül 24 300 tonnára esett vissza a vizsgálati idősza kban.
Készletek
Zárókészletek 1996 1997 1998 1999 2000 VI
Tonna 5 629 5 920 6 022 6 109 5 571 5 401
(63) Akészletekmintegy4%-kalcsökkentek1996ésaVIközött.Mígafelülv izsgálatiidőszakelsőnégyévében
többé-kevésbé állandóak maradtak, 1999 után jelentősen csökkenni kezdt ek.
Piaci részesedés
Piaci részesedés 1996 1997 1998 1999 2000 VI
Közösségi iparág 52,8 % 48,9 % 50,9 % 54,7 % 49,0 % 47,9 %
(64) Aközösségiiparágpiacirészesedése4,9százalékponttalcsökkent1 996ésaVIközött.1996és1999között
azonban 1,9 százalékponttal nőtt a piaci részesedés, ami a jelenleg felül vizsgálandó intézkedések
bevezetésének eredménye. A közösségi iparág piaci helyzete tehát romlot t.
A közösségi iparág értékesítési árai
Az EK-beli értékesítés egységára 1996 1997 1998 1999 2000 VI
EUR/tonna 1 812 1 686 1 595 1 515 1 437 1 413282 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/46. kötet
(65) A közösségi iparág átlagos nettó értékesítési egységára az 1996-os 1 812 euróról a VI alatti 1 413 euróra
csökkent,ami22%-oscsökkenésnekfelelmeg.Azértékesítésiárakminden egyesévbenkörülbelül5%-kal
csökkentek.
Nyereségesség és a beruházások megtérülése
Nyereségesség 1996 1997 1998 1999 2000 VI
Nettó forgalom az EK-ban 3,1 % 5,2 % 3,3 % – 2,4 % – 4,2 % – 3,5 %
A beruházások megtérülése 7,5 % 17,7 % 17,6 % – 1,0 % – 6,2 % – 3,7 %
(66) A közösségi iparág az 1996-os 3,1 %-ról 5,2 %-ra tudta növelni nyeresé gességét 1997-ben. Ezt követően
azonban folyamatosan csökkent a nyereségesség, a VI alatt pedig egyértel műen negatív lett (–3,5 %). Meg
kell jegyezni, hogy a közösségi iparág forgalma körülbelül –7 %-os veszte séget ért el az eredeti vizsgálat
vizsgálati időszakában (1993 júliusától decemberéig).
(67) A beruházások megtérülése nagyjából a nyereségesség tendenciáinak megfelelően alakult a felülvizsgálati
időszak alatt. Meg kell jegyezni, hogy figyelembe vették a közvetlen befe ktetéseket és az érintett termék
gyártásával kapcsolatos közvetett befektetések arányát is.
Készpénzforgalom
Készpénzforgalom 1996 1997 1998 1999 2000 VI
1 000 EUR 3 009 5 393 4 939 1 773 638 281
(68) Az érintett termék értékesítése által termelt készpénzforgalom kör ülbelül 65 %-kal nőtt 1996 és 1998
között, majd drasztikus mértékben, 281 000 euróra csökkent a VI alatt.
Tőkeszerzési lehetőségek
(69) Egyikvállalatsememlítette,hogyjelenlegtőkeszerzésinehézsége ilennének.Azonbanakészpénzforgalom
további romlása esetén megváltozna ez a helyzet.
Foglalkoztatás és bérek
Foglalkoztatás és bérek 1996 1997 1998 1999 2000 VI
Az összes foglalkoztatott 547 548 580 555 535 580Egy foglalkoztatottra eső
átlagbér (1 000 euró)33,4 33,6 35,1 34,5 35,1 35,9
(70) A közösségi iparág foglalkoztatási helyzete nem mutat egyértelmű te ndenciát. 1996 és 1998 között 547
főről 580 főre emelkedett a foglalkoztatottak száma, majd ezt követően cs ökkent, a VI alatt viszont
visszatértaz1998.éviszintre.AVIalattinövekedésatermelésugyaneze nidőszakalattinövekedésévelvan
összefüggésben.
(71) Azegyfoglalkoztatottraesőátlagbérviszonylagállandómaradt199 6-banés1997-ben,eztkövetőenpedig
fokozatosan emelkedett. 1996 és a VI között a teljes növekedés körülbelül 7 %-os volt.
Termelékenység
Termelékenység 1996 1997 1998 1999 2000 VI
Termelékenység (termelés tonnában,egy foglalkoztatottra vetítve) 77,6 81,7 80,2 77,5 82,1 80,911/46. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 283
(72) Atermelékenységazegyfoglalkoztatottraeső77,6tonnáról80,2ton nára,azaz3%-kalnőtt1996és1998
között. Ezt követően csökkent, azonban a VI alatt visszatért az 1998. évi s zintre.
Beruházások
Beruházás 1996 1997 1998 1999 2000 VI
1000 EUR 2 738 2 222 2 441 3 094 2 781 2 529
(73) Az új beruházások viszonylag állandóak maradtak a felülvizsgálati i dőszak alatt. Ezek a beruházások
elsősorban a meglévő berendezések felújítását és továbbfejlesztését sz olgálták, és nem kapcsolódtak a
kapacitás növeléséhez.
Növekedés
(74) A közösségi iparág ki tudta használni a piac növekedését 1996 és 1998 k özött, s nőtt az értékesítési
volumene és piaci részesedése. Ezt követően azonban csökkent a közösségi fogyasztás, és az érintett
országokból érkező behozatal volumenének csökkenése ellenére (amit a Ta jvanon keresztül történő
szállítással játszottak ki) csökkent a közösségi iparág értékesítési vo lumene és piaci részesedése.
A dömpingkülönbözet mértéke
(75) AVIalattazérintettországokbólszármazóbehozatalalacsonyvolum enétfigyelembevéveamegállapított
dömpingkülönbözetmértékevárhatóannegatívhatássalfogjárni,különö senakkor,haazérintettbehozatal
volumenenövekednifog.EzzelkapcsolatbanemlékeztetnikellazE.4.pon tkövetkeztetéseire,amelyszerint
nagyonvalószínű,hogyazintézkedésekhatályonkívülhelyezéseeseténa zérintettországokbólszármazó,
Közösségbe irányuló kivitel jelentős mennyiségben, dömpingelt áron meg ismétlődik.
A közösségi iparág felépülése a dömping hatása alól
(76) A legtöbb mutató pozitív alakulása arra utal, hogy 1996 és 1998 között a közösségi iparág felépült az
érintett két országból származó dömpingelt behozatal káros hatásai alól . Ezt követően a másik három
országbólszármazómegnövekedettbehozatalkövetkeztében(lásdaC.sza kaszt)ahelyzeteismétromlott.
A KÖZÖSSÉGI PIAC HELYZETÉRE VONATKOZÓ ELEMZÉS KÖVETKEZTETÉSE
(77) A Kínával és Thaifölddel szemben bevezetett intézkedések a bevezeté sük előtti időszakkal összehasonlítva
egyértelműen pozitívan befolyásolták a közösségi iparág gazdasági hely zetét. A kármutatók többsége a
helyzetpozitívalakulásátmutatta1996és1998között.Atermelés,akapa citáskihasználásésazértékesítési
volumennőtt,amelynekkövetkeztébennövekedettapiacirészesedésésaf oglalkoztatás.Ajövedelmezőségi
mutatók, mint például a forgalom jövedelmezősége, a beruházások megtérü lése és a készpénzforgalom
szinténkedvezőenalakultak.AmennyibenaTajvanbanfeladottbehozatal okkalnemjátszottákvolnakiaz
intézkedéseket, a helyzet még kedvezőbben alakult volna. 1998 után viszo nt a közösségi iparág gazdasági
helyzete általánosan romlott: az értékesítés volumene, a piaci részesed és és a termelés, valamint a
nyereségesség és az árak is csökkentek. Ebben az időszakban a Cseh Köztárs aságból, Malajziából,
Oroszországból, a Koreai Köztársaságból és Szlovákiából származó dömpi ngelt behozatal okozott kárt a
közösségi iparágnak, ezért 2002 augusztusában végleges dömpingellenes intézkedéseket vezettek be (1)
ezekkel az országokkal szemben.
(1) A Tanács 2002. augusztus 19-i 1514/2002/EK rendelete (HL L 228., 2002.8. 24., 1. o.)284 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/46. kötet
H.AZ OKOZOTT KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS/VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK
VALÓSZÍNŰSÉGE
(78) Annak érdekében, hogy a hatályban lévő intézkedések lejártának várh ató hatását értékeljék, a következő
szempontokat vették figyelembe:
a) A (33)–(44) preambulumbekezdés alapján:
– egyértelműjelekutalnakarra,hogyakínaiésthaifölditermelőknöveln itudjákakivitelükvolumenét
és/vagy annak jelentős részét át tudják irányítani a közösségi piacra.
– a kínai és thaiföldi exportőrök által az USA-ban alkalmazott exportárak arra utalnak, hogy a
dömpingellenesintézkedéseknélkülazérintettországoktermelőiaközö sségipiaconisdömpingelt
árakat alkalmaznának. Összességében az ezeken exportpiacokon alkalmaz ott árak még akkor is
alacsonyabbakaközösségiiparágárainál,haaszámosterméktípusésenne kkövetkeztébenapontos
ár-összehasonlítás kivitelezhetetlensége miatt nem lehetett részlete s elemzést végezni.
b) Az összehasonlítható terméktípusok alapján a vizsgálat kimutatta, ho gy az együttműködő thaiföldi
exportáló termelők a közösségi iparág árainál lényegesen alacsonyabb ár on értékesítették az érintett
terméket. Mivel Kína nem működött együtt a vizsgálat során, s számos termé ktípust gyárt, ennek
következtében pedig sokféle importárat alkalmaz, nem lehetett elvégezn i a terméktípusonkénti
ár-összehasonlítást. A rendelkezésre álló adatok azonban arra utalnak, hogy az átlagos kínai importár
lényegesenalacsonyabbmintathaifölditermelőkáltalalkalmazottár.E nnekalapjánazakövetkeztetés
vonhatóle,hogyaKínábólszármazóérintetttermékekértékesítésiáraié saközösségiiparágértékesítési
árai közötti különbsé g – a dömpingellenes vámok nélkül – legalább olyan jelentős, mint a Thaiföl dről
származó behozatal esetén.
c) Az érintett országok valószínűleg továbbra is ezeket az alacsony áraka t alkalmazzák, már csak azért is,
hogy visszaszerezzék elvesztett piaci részesedésüket. Az alkalmazott á rak, valamint az, hogy Kína és
Thaiföld jelentős mennyiséget képes szállítani az érintett termékből a k özösségi piacra, minden
valószínűséggelahhozvezet,hogyapiaconerősödikazárakcsökkenéséne ktendenciája,aminegatívan
hat a közösségi iparág gazdasági helyzetére.
(79) AKínábólszármazóbehozatallalszembeniintézkedésekhatályonkív ülhelyezéseegybenazérintetttermék
Tajvanbólérkezőbehozatalatekintetébenavámokkijátszásaellenbevez etettintézkedésekmegszűnésétis
jelentené. Ezzel kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy – ahogy arra a (41) preambulumbekezdés
rámutatott –a kínai behozatallal szemben bevezetett intézkedéseket kij átszották, ezért azokat Tajvanra is
kiterjesztették. Amennyiben a Tajvannal szemben hozott intézkedéseket hatályon kívül helyeznék, az
intézkedéseket valószínűleg ismét kijátszanák.
(80) Afentemlítettekalapjánaztakövetkeztetéstvontákle,hogyazinté zkedésekhatályonkívülhelyezéseesetén
Kínából és Thaiföldről származó behozatal által okozott kár megismétlőd ne.
I.A KÖZÖSSÉGI ÉRDEK
ELŐZETES MEGJEGYZÉSEK
(81) Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálták, hogy az érv ényben lévő dömpingellenes
intézkedésekfenntartásaellentétes-eaKözösségegészénekérdekével. Aközösségiérdekmeghatározásaaz
összes érintett érdek, azaz a közösségi iparág, az importőrök/kereskedő k, valamint az érintett termék
felhasználói érdekének mérlegelésén alapult.
(82) Emlékeztetnikellarra,hogyazelőzővizsgálatbanazintézkedéseke lfogadásátnemtekintettélellentétesnek
a közösségi érdekkel. Továbbá az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülv izsgálat, tehát egy olyan helyzet
elemzése, ahol dömpingellenes intézkedések vannak érvényben, lehetővé tette, hogy értékeljék a jelenlegi
dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt indokola tlanul hátrányos hatását is.11/46. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 285
(83) Ennekalapjánmegvizsgálták,hogyakárosdömpingvárhatómegismétl ődésérevonatkozókövetkeztetések
ellenére létezik-e olyan kényszerítő ok, amelyek alapján arra lehet köve tkeztetni, hogy az adott sajátos
esetben az intézkedések fenntartása ellentétes a közösségi érdekkel.
A közösségi iparág érdeke
(84) A közösségi iparág bebizonyította, hogy strukturális szempontból é letképes iparág. Ezt megerősíti az is,
hogy gazdasági helyzete pozitívan alakult, amikor a jelenleg hatályban l évő dömpingellenes intézkedések
bevezetésével helyreállították a hatékony versenyt. Az eredeti vizsgál at idején ésszerűnek ítélték meg azt a
nyereséget,amitkétévvelazintézkedésekbevezetéseutánaközösségiip arágeltudottérni,figyelembevéve
azt a szintet, amit a dömpingelt behozatal nélkül elérhetett volna.
(85) Várható tehát, hogy a közösségi iparág továbbra is ki tudja használni a jelenleg bevezetett intézkedéseket.
Amennyibenazintézkedéseketnemtartjákfenn,akkoraközösségiiparágn akokozottkármegismétlődése
várható, még akkor is, ha fellépnek a dömpingelt áron importáló egyéb orsz ágokkal szemben.
A független importőrök/kereskedők érdeke
(86) A Bizottság 57 független importőrnek/kereskedőnek küldött ki kérdő ívet. Csak két importőr válaszolt a
kérdőívre. Az egyik importőr korábban Kínából vásárolta az érintett term éket, azonban az intézkedések
bevezetése után más beszállítót választott. Ennek megfelelően azt állít otta, hogy nem érinti az
intézkedéseket fenntartása vagy hatályon kívül helyezése. A másik impor tőr az intézkedések
meghosszabbítása mellett érvelt, és azt állította, hogy az intézkedések bevezetése előtti tisztességtelen
kereskedelmi magatartás torzította a közösségi piacot.
(87) Tizenkilenctovábbiimportőraztválaszolta,hogynemérintiőketaz eljárás,mivelafelülvizsgálatiidőszak
alatt nem vásároltak az érintett országokból. Egyéb visszajelzés nem érk ezett, ennek alapján pedig az a
következtetés vonható le, hogy az intézkedések fenntartása nem gyakorol jelentős negatív hatást az
importőrökre vagy a kereskedőkre.
A felhasználók érdeke
(88) Azérintetttermékfelhasználóifőlegolajfinomítóiparágakésaveg yipar,valamintazépítőipar.ABizottság
23 felhasználónak és a lehetséges felhasználók 5 európai szövetségének k üldött kérdőíveket. Csak három
vállalat válaszolt a kérdőívre, s mindegyikük azt állította, hogy nem érd ekelt az eljárásban.
(89) Azegyüttműködésilyenmértékűhiányaaztigazolja,hogyacsőszerel vényekés-illesztésekevállalatokteljes
termelésiköltségéneknagyonkisrészétteszikki,ésajelenleghatályba nlévőintézkedéseknemgyakorolnak
jelentős negatív hatást a gazdasági helyzetükre.
J.A KÖZÖSSÉGI ÉRDEKKEL KAPCSOLATOS KÖVETKEZTETÉS
(90) A fenti indokok alapján azt a következtetés vonták le, hogy hogy az imp ortőrökre és a felhasználó
iparágakra gyakorolt esetleges negatív hatás nem olyan mértékű, hogy sem legesítené a káros dömping
megismétlődésével szemben elfogadott intézkedéseknek a közösségi ipar ágra gyakorolt pozitív hatását.
Ennek alapján nincs olyan kényszerítő ok, amely a dömpingellenes intézke dések fenntartása ellen szólna.
Az intézkedések formája Thaiföld esetében
(91) Ahogy az a vizsgálat kezdeményezéséről szóló közleményben szerepel , a Thaiföldről származó
behozatalokkal szembeni intézkedések formájával kapcsolatos időközi f elülvizsgálatot a Bizottság saját
kezdeményezésére kezdte meg.
(92) Ezzel kapcsolatban még nem vonták le a végső következtetést, a vizsgá lat pedig még folyamatban van.286 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/46. kötet
K.DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(93) Valamennyi felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és meg fontolásokról, amelyek alapján a
jelenlegi intézkedések fenntartását javasolták. A feleknek egy határid őt biztosítottak, amelyen belül e
tájékoztatást követően előadhatják észrevételeiket. Nem érkezett olya n észrevétel, amely a fent említett
következtések módosítását tette volna szükségessé.
(94) A fentiek alapján az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előí rtak szerint a 763/2000/EK tanácsi
rendelettel kiterjesztett és a 2314/2000/EK tanácsi rendelettel módosí tott, a Kínai Népköztársaságból és
Thaiföldről származó, illetve Tajvanban feladott, vasból vagy acélból k észült egyes csőszerelvények vagy
-illesztések behozatalára alkalmazott végleges dömpingellenes vámoka t továbbra is fenn kell tartani.
Emlékeztetnikellarra,hogyezekazintézkedésekmindkétérintettorszá gtekintetébenértékvámotírnakelő,
kivéve azoknak az érintett termékeknek a behozatalát, amelyeket az a két t haiföldi termelő gyártott és
értékesített a Közösségbe irányuló kivitel keretében, amelyek köteleze ttségvállalását elfogadták,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó, az
ex 7307 93 11 (7307 93 11 99 TARIC-kód),ex 7307 93 19 (7307 93 19 99 TARIC-kód) , ex 7307 99 30
(7307 99 30 98 TARIC-kód) és azex 7307 99 90 (7307 99 90 98 TARIC-kód) KN-kód a lá sorolt, vasból vagy
acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült csőszerelvények vagy -ill esztések behozatalára (az öntöttvas
szerelvények, karmantyúk és menetes csőcsatlakozások kivételével), am elyek legnagyobb külső átmérője nem
haladja meg a 609,6 mm-t, s amelyeket tompahegesztésre vagy egyéb célokra használják fel.
(2) A következő vállalatok által gyártott termékek tekintetében a vámkez elés előtti, közösségi határparitáson
számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke:
Ország Vámtétel Kiegészítő TARIC-kód
Kínai Népköztársaság 58,6 % –
Thaiföld 58,9 % 8851Kivéve:
Thai Benkan Co. Ltd,
Prapadaeng-Samutprakarn 0 % A118
(3) Az(1)bekezdéstőlfüggetlenülnemkellalkalmazniavéglegesdömping ellenesvámota2.cikkelösszhangban
szabad forgalomba bocsátott behozatalokra.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a hatályban lévő vámrendelkezéseket ke ll alkalmazni.
2. cikk
(1) Azok behozatalok, amelyeket a következő kiegészítő TARIC-kód alatt j elentették be a szabad forgalomba
bocsátásra, és az alábbi táblázatban szereplő vállalat gyártotta és expo rtálta őket közvetlenül (azaz szállította és
számlázta) egy a Közösségben importőrként működő vállalat részére, ment esülnek az 1. cikk alapján kivetett
dömpingellenes vám alól, amennyiben ezek a behozatalok összhangban vann ak e cikk (2) bekezdésével.
Ország Vállalat TARIC kiegészítő kód
Thaiföld Awaji Sangyo (Thailand) Co. Ltd. Samutpra-
karn8850
TTU Industrial Corp. Ltd Bangkok 885011/46. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 287
(2) Az (1) bekezdésben említett behozatalok a következő feltételek melle tt mentesülnek a dömpingellenes vám
alól:
a) a szabad forgalomba bocsátási nyilatkozat bemutatásakor átadják a tag államok vámhatóságainak a legalább a
mellékletben felsorolt adatokat tartalmazó kereskedelmi számlát; és
b) avámkezelésrebejelentettésbemutatottárukpontosanmegfelelnekak ereskedelmiszámlánszereplőleírásnak.
3. cikk
A Kínai Népköztársaságból származó behozatalokra az 1. cikk alapján kive tett végleges dömpingellenes vámot
kiterjesztik ugyanezen szerelvényeknek a Tajvanban feladott (A 999 kieg észítő TARIC-kód) behozatalára (TARIC
kódok:7307 93 11 91;7307 93 19 91;7307 99 30 92;7307 99 90 92),kivéveaChupH sinEnterpriseCo.Ltd,
Kaohsiung (Taiwan) (A 098 kiegészítő TARIC-kód), a Rigid Industries Co. L td, Kaohsiung (Taiwan) (A 099
kiegészítő TARIC-kód) és a Niang Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung (Ta iwan) (A 100 kiegészítő TARIC-kód)
vállalatok által gyártott szerelvények behozatalát.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó vala mennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2003. június 2-án.
a Tanács részéről
az elnök
K. STEFANIS288 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/46. kötet
MELLÉKLET
A következő adatokat tüntetik fel a vállalat által a Közösségben értékesí tett csőszerelvényekhez és -illesztésekhez
mellékelt kereskedelmi számlán, amelyekre kötelezettségvállalás vona tkozik.
1. A következő címsor: „KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS TÁRGYÁT KÉPEZŐ ÁRUKHOZ ME LLÉKELT
KERESKEDELMI SZÁMLA”
2. A kereskedelmi számlát kiállító, a 2. cikk (1) bekezdésében említett vá llalat neve
3. A kereskedelmi számla száma
4. A kereskedelmi számla kiállításának időpontja5. Az a kiegészítő TARIC-kód, amely alapján a közösségi határon vámkezeli k a számlán szereplő árut
6. Az áru pontos megnevezése7. Az értékesítési feltételek leírása, ami a következőket tartalmazza:
– ár,– az alkalmazandó fizetési feltételek,– az alkalmazandó szállítási feltételek,– az árengedmények és rabattok teljes összege
8. Annak az importőrként működő vállalatnak a neve, amelynek részére a vál lalat közvetlenül kiállítja a számlát
9. A vállalat azon tisztviselőjének neve, aki a kötelezettségvállalási s zámlát kiállította, és a következő, aláírással
ellátott nyilatkozat:
„Alulírottigazolom,hogyazeszámlánszereplő,a[vállalatneve]általa zEurópaiKözösségbenközvetlenkivitelre
szántáruértékesítésea[vállalatneve]általfelajánlottésazEurópaiB izottságáltalaz[1996/252/EKhatározattal]
elfogadott kötelezettségvállalás hatályán belül és annak feltételei al apján történik. Kijelentem, hogy az ebben
számlában megadott információk teljes körűek és helyesek.”11/46. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 289