A Tanács határozata

(2001. november 27.)

az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról

("tengerentúli társulási határozat")

(2001/822/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre (a továbbiakban: a szerződés) és különösen annak 187. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

(1) Az Európai Gazdasági Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló, 1991. július 25-i tanácsi határozat [1] 2001. december 1-jéig volt alkalmazandó. E határozat 240. cikkének (4) bekezdése kimondja, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján egyhangúlag határozza meg a szerződés 182–186. cikkében kifejtett alapelvek további alkalmazása érdekében megállapítandó rendelkezéseket.

(2) A tagállamok kormányainak képviselői konferenciájának 1997-ben Amszterdamban aláírt záróokmányához csatolt, a tengerentúli országokkal és területekkel (a továbbiakban: a "TOT-ok") kapcsolatos 36. nyilatkozat felkéri a Tanácsot, hogy a Szerződés 187. cikkével összhangban tekintse át a TOT-tal kötött társulási megállapodást az alábbiak szerinti négyszeres céllal:

- a TOT gazdasági és társadalmi fejlődésének hatékonyabb előmozdítása,

- gazdasági kapcsolatok kialakítása a TOT és az Európai Unió között,

- a TOT sokféleségének és egyedi jellegzetességeinek nagyobb mértékű figyelembevétele, ideértve a letelepedés szabadságával kapcsolatos szempontokat,

- továbbá annak biztosítása, hogy javuljon a pénzügyi eszközök hatékonysága.

(3) 1999. február 11-én az Európai Parlament állásfoglalást fogadott el a TOT, az AKCS-államok és az Európai Unió legkülső régiói közötti kapcsolatokról [2]. Továbbá a Bizottság javaslata alapján 2001. október 4-én állásfoglalást fogadott el az Európai Közösség és a TOT társulására vonatkozó tanácsi határozatról [3].

(4) Az 1999. május 20-i, "Az EK-val társult tengerentúli országok és területek státusa és a" TOT 2000 "választási lehetőségei" című közleményében a Bizottság megvizsgálta a TOT–EK társulás sajátosságait és alakulását 1957-től kezdődően, megállapította a társulás alapelveit és jelenlegi helyzetét, és felvázolta annak alternatív politikáit a 2000. március 1-jétől kezdődő időszakra vonatkozóan.

(5) A 91/482/EGK határozat 10. cikkével összhangban a TOT hatáskörrel rendelkező hatóságai tájékoztatták a Bizottságot az általuk a jövőre vonatkozóan óhajtott módosításokról és kiegészítésekről, nevezetesen egy találkozón, amelyet 1999. április 29-én és 30-án tartottak a partnerséggel kapcsolatban, és amelyen részt vett a Bizottság, az a négy tagállam, amelyikhez a TOT kapcsolódik, valamint a 20 érintett tengerentúli ország és terület.

(6) Annak ellenére, hogy nem harmadik országokból áll, a TOT nem képezi az egységes piac részét, és meg kell felelnie a harmadik országokra vonatkozóan a kereskedelem terén megállapított kötelezettségeknek, nevezetesen a származási szabályoknak, az egészségügyi és a növény-egészségügyi szabályoknak és a védintézkedésnek.

(7) Általános szabályként, amikor a Tanács intézkedéseket fogad el a Szerződés 187. cikke alapján, figyelembe kell vennie mind a szerződés negyedik részében megállapított elveket, mind a közösségi jog egyéb elveit. Figyelembe kell vennie továbbá a 91/482/EGK határozat kereskedelmi rendszerének végrehajtásában szerzett tapasztalatot is.

(8) Ez a rendszer vámmentes hozzáférést ír elő a tengerentúli országokból és területekről származó termékek esetében, valamint olyan származási szabályokat, amelyek lehetővé teszik az eltérő rendszerek hatálya alá tartozó, az AKCS-államokból vagy a Közösségből származó termékek kumulációját. Ez súlyosan megzavarja – különösen a rizs és a cukor területén – a közös agrárpolitika keretében létrehozott egyes közös piacszervezések működését, vagy ezzel a veszéllyel fenyeget. Az ilyen zavar számos alkalommal vezetett oda, hogy a Bizottságnak és a Tanácsnak védintézkedéseket kellett elfogadniuk.

(9) A származási kumuláció felhasználási területének korlátozásával a határozat félidős értékelésekor [4] a rizzsel kapcsolatban elvégzett változtatások olyan feltételek mellett segítettek fenntartani a TOT termékeknek a Közösség piacára való bejutását, amelyek hozzájárultak a piac egyensúlyához. Ezt a piacra jutást javítani kell a legkevésbé fejlett TOT-ok vonatkozásában, de a kumulációból részesülő teljes mennyiség módosítása nélkül. Tekintve, hogy eddig csak két másik TOT működött ebben az ágazatban, a fennmaradó rendelkezésre álló mennyiséget ki kell osztani számukra az átláthatóság érdekében.

(10) A cukorral és cukorkeverékkel kapcsolatban azonban a TOT által a túlkínálattal rendelkező piacokra kivitt AKCS vagy közösségi eredetű cukor mennyiségének növekedése azt eredményezte, hogy nagyobb mértékben csökkentették a közösségi termelők számára engedélyezett kvótát, és ezért nagyobb veszteség keletkezett a számukra garantált bevételben.

(11) Tekintetbe véve továbbá a minimális, alacsony hozzáadott értékű műveleteket, amelyek jelenleg elegendőek a cukorágazatba tartozó termékek TOT-ból származó helyzetének eléréséhez, ezen exportok hozzájárulása a területek fejlődéséhez legjobb esetben is csekély, és kétségtelenül nem áll arányban az érintett közösségi ágazatokban okozott zavarral.

(12) A fenti okok miatt tehát származási szabályokat kell elfogadni, ami kizárja a cukor AKCS/EK-TOT kumulációját, amikor csak minimális műveletet hajtanak végre. Figyelembe véve azonban a TOT-ok által az 1991 óta érvényben lévő szabályok alapján már eddig eszközölt befektetéseket, az ilyen kizárásnak fokozatos módon kell hatályba lépnie. Ezért a szükséges végrehajtási rendelkezések elfogadásától függően átmenetileg megengedhető a kumuláció fenntartása olyan fokozatosan csökkenő mennyiségi korlátok mellett, amelyek összeegyeztethetők a közösségi cukorpiac közös szervezésének célkitűzéseivel, miközben figyelembe veszik a TOT piaci szereplőinek jogos érdekeit.

(13) Rendelkezni kell annak biztosítása érdekében is, hogy a Közösségből származó és az eddig export-visszatérítést élvező mezőgazdasági termékeket a kumulációs eljárás révén ne lehessen vámmentesen újrabehozni a Közösségbe.

(14) Továbbá minden TOT származási szabályt aktualizálni kell az érintett piaci szereplők és közigazgatási szervek érdekében, hogy figyelembe vegyék a műszaki haladást és a Közösség által a származási szabályok összehangolásával kapcsolatban elfogadott politikát. Ehhez hasonlóan egyszerűsíteni kell az eljárást, hogy a szabályok szükséges műszaki módosításait a jövőben könnyebben meg lehessen valósítani.

(15) Ki kell egészíteni és egyértelművé kell tenni a nem TOT származású, de ott szabad forgalomban lévő áruk átrakására vonatkozó eljárásokat azzal a céllal, hogy a piaci szereplők és a közigazgatási szervek számára biztosítsák az átlátható és megbízható jogi keretet. Továbbá ki kell terjeszteni azokat, hogy – a szükséges végrehajtási rendelkezések elfogadásától függően – magukban foglaljanak egyes, Grönland és Saint-Pierre és Miquelon számára fontos halászati termékeket.

(16) A szerződés általános rendelkezései és az annak alapján hozott jogszabályok ellenkező értelmű rendelkezések hiányában nem vonatkoznak automatikusan a TOT-okra. A Közösségbe behozott TOT termékeknek mindazonáltal meg kell felelniük a hatályban lévő közösségi szabályoknak.

(17) A TOT-ok pénzügyi támogatását egységes, átlátható és hatékony kritériumok alapján kell elosztani, figyelembe véve a TOT-ok igényeit és teljesítményét. Az ilyen kritériumoknak ki kell terjedniük a TOT-ok gazdasági és természeti dimenzióira, a múltbeli felosztások kihasználására, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek tiszteletben tartására, a méltányos adópolitikára, a becsült árubefogadási kapacitásra, a nem programozható kiadások számára létrehozott tartalék szükségességére, valamint a zökkenőmentes átmenetre, hogy megakadályozzák Új-Kaledónia, Francia Polinézia és a Holland Antillák pénzügyi támogatásának hirtelen történő jelentős visszaesését. A TOT hatóságok igazgatási kapacitásának hatékonysága, egyszerűsítése és megismerése érdekében a TOT-oknak nyújtott pénzügyi forrásokat inkább a partnerség alapján kell igazgatni a strukturális alapok esetében jelenleg hatályos szabályokon alapuló eljárások alkalmazásával.

(18) E célból az eljárások konkrétan a TOT-ok számára jelölik ki az együttműködés programozása és végrehajtása iránti fő felelősséget. Az együttműködést főleg a TOT területi rendeleteinek megfelelően folytatják, és a programozott tevékenységek felügyelete, értékelése és ellenőrzése esetében megvalósuló támogatás alapját képezi. Szükséges emellett tisztázni, hogy mely közösségi programok és költségvetési források állnak nyitva az TOT-ok számára, valamint hogy milyen módon tudják megvalósítani az előzőkből a 9. EFA-ba való zökkenőmentes átmenetet.

(19) A kereskedelem liberalizációjának megszakítatlan folyamatában tükröződő globális változások tág értelemben felölelik a Közösséget mint a TOT-ok fő kereskedelmi partnerét, valamint azok AKCS szomszédait és más gazdasági partnereit. A piacra jutás kiegyenlítődésében a vámok szintje egyre inkább csökkenő szerepet játszik, miközben a szolgáltatások kereskedelme és a kereskedelemmel kapcsolatos területek egyre fontosabbá válnak a TOT-ok és gazdasági partnereik közötti kapcsolatban. Ezt a kapcsolatot ezért elő kell mozdítani, miközben fenn kell tartani a jelenlegi kereskedelmi rendszer tág körvonalait, valamint azokat a feltételeket, amelyek azon TOT-oknak, amelyek ezt szeretnék, a regionális és globális gazdaságba való fokozatos integrálására vonatkoznak, amit megkönnyít az összes ilyen új terület kezelésével kapcsolatos kapacitásaik bővítésének elősegítése.

(20) A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlásának szabályairól szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal [5] összhangban el kell fogadni az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket. A 9. EFA végrehajtása tekintetében azonban a szavazásra és a többségre vonatkozó szabályokat a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői közötti, a közösségi támogatásoknak az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, valamint az Európai Közösség és annak tagállamai közötti partnerségi megállapodásról szóló, 2000. június 23-án a benini Cotonouban aláírt megállapodás pénzügyi jegyzőkönyve szerinti közösségi támogatás finanszírozásáról és igazgatásáról, valamint a szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek pénzügyi támogatásának elosztásáról szóló belső megállapodás [6] (a továbbiakban: "belső megállapodás") 21. cikkének negfelelően kell megállapítani.

(21) A TOT-ok szigeti fekvésükből adódóan ökológiailag érzékenyek és megfelelő védelmet igényelnek a hulladékgazdálkodás tekintetében is. A radioaktív hulladék vonatkozásában erről az Euratom-Szerződés 198. cikke és az annak alapján elfogadott jogszabályok rendelkeznek Grönland kivételével, amelyre nem alkalmazható az Euratom-Szerződés. Más hulladék esetében meg kell határozni, hogy mely közösségi szabályok alkalmazandók a TOT-ok esetében.

(22) Az e határozatban megállapított társulási szabályok Bermuda kormányának kívánsága szerint nem vonatkoznak Bermudára.

(23) A Tanácsnak innovatív választ kell adnia a fent említett összes új tényezőre, amelyek egyrészt következetesek, másrészt alkalmazkodnak a helyzetek sokféleségéhez. A társulás új státusa biztosíthatja ezt a választ,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

ELSŐ RÉSZ

A TOT-OK ÉS A KÖZÖSSÉG TÁRSULÁSÁRA VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. fejezet

Általános rendelkezések

1. cikk

Célok, célkitűzések és alapelvek

(1) A TOT-ok és a Közösség társulása, a továbbiakban: "a TOT–EK társulás" alapja a szerződés 182. cikkében megállapított cél, nevezetesen a TOT-ok gazdasági és társadalmi fejlődésének előmozdítása, valamint a közöttük és a Közösség egésze közötti szoros gazdasági kapcsolatok létrehozása.

A szerződés 184–188. cikkében megállapított alapelvekkel összhangban követi a szerződés 183. cikkében megállapított célkitűzéseket azáltal, hogy a szegénység csökkentésére, megelőzésére és végül felszámolására, valamint a fenntartható fejlődésre és a regionális és világméretű gazdaságba történő fokozatos integrálásra összpontosít.

(2) A társulás az I.A. mellékletben felsorolt TOT-okra vonatkozik.

(3) A szerződés 188. cikkével összhangban e határozatot Grönlandra csak a szerződéshez mellékelt, Grönlandra vonatkozó különleges szabályokról szóló jegyzőkönyvben megállapított egyedi rendelkezésekre is figyelemmel alkalmazzák.

2. cikk

Alapelemek

(1) A TOT–EK társulás alapja a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és az alapvető szabadságok, valamint a jogállamiság tiszteletben tartása. Ezek az elvek, amelyek az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkével összhangban az Unió alapját képezik, egyaránt vonatkoznak a tagállamokra és a velük kapcsolatban álló TOT-okra.

(2) Az e határozatban említett együttműködés területein nincs nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés.

3. cikk

A legkevésbé fejlett TOT-ok

(1) A Közösség különleges elbánást biztosít a legkevésbé fejlett és az olyan TOT-ok számára, amelyek nem képesek javukra fordítani a 16. cikkben említett regionális együttműködést és integrációt.

(2) Az ilyen nehézségekre adott válaszként a fejlesztésfinanszírozási együttműködés kiterjed többek között a különleges elbánásra, amikor meghatározzák a pénzügyi források mennyiségét és a hozzájuk kapcsolódó feltételeket, hogy a legkevésbé fejlett TOT-ok képesek legyenek leküzdeni a fejlődésük során tapasztalt strukturális és egyéb akadályokat. A szegénység enyhítése összefüggésében különleges figyelmet fordít a lakosság legszegényebb rétegei életkörülményeinek javítására.

(3) Az e határozat alkalmazásában a legkevésbé fejlettnek számító TOT-ok jegyzékét az I.B. melléklet tartalmazza. A jegyzéket a Bizottság javaslata alapján hozott egyhangú tanácsi határozattal módosítják, amennyiben valamely TOT gazdasági helyzete jelentős és tartós változáson megy keresztül, amely szükségessé teszi annak felvételét a legkevésbé fejlett TOT-ok közé, vagy amennyiben e kategóriába való besorolása már nem indokolt.

2. fejezet

Az együttműködés szereplői a TOT-okban

4. cikk

Alapelvek

(1) A 7. cikkben megállapított partnerség keretein belül a TOT-ok hatóságai elsődleges felelősséget vállalnak a társulási és fejlesztési stratégiák kialakításáért, valamint azok végrehajtásáért az egységes programozási dokumentumoknak (a továbbiakban: EPD-k) és együttműködési programoknak a Bizottsággal és a TOT-okkal kapcsolatban álló tagállamokkal együtt történő előkészítésén keresztül.

(2) A Közösség elismeri, hogy a helyi állami és magánszektorbeli szereplők kulcsszerepet játszanak a szerződés 183. cikkében megállapított célkitűzések elérésében.

(3) E határozat végrehajtásában a felek irányadó elve az átláthatóság, a szubszidiaritás és a hatékonyság iránti igény.

5. cikk

Az érintett szereplők

(1) Az együttműködés szereplői a TOT-okban:

- a TOT hatóságai,

- a TOT-okon belüli egyéb regionális és helyi hatóságok,

- a civil társadalom, a társadalmi, üzleti és szakszervezeti szervezetek, az állami szolgáltatók és a helyi, nemzeti vagy nemzetközi nem kormányzati szervezetek (NKSZ).

Azok a tagállamok, amelyekhez a TOT-ok kapcsolódnak, e határozat hatálybalépésétől számított három hónapon belül tájékoztatják a Bizottságot a határozat különféle cikkeiben említett nemzeti, regionális vagy helyi hatóságokról.

(2) A nem kormányzati szereplők elismerése függ az arra vonatkozó kapacitásuktól, hogy eleget tegyenek a helyi lakosság szükségleteinek, a szakértelmüktől, és hogy rendelkeznek-e demokratikus és felelős szervezettel és igazgatással.

(3) A nem kormányzati szereplőket a TOT hatóságai, a Bizottság és a TOT-tal kapcsolatban álló tagállam közötti megállapodással választják ki, figyelembe véve az érintett tárgykört, a tapasztalatukat és a tevékenységi körüket. A kiválasztást minden TOT-ban elvégzik a 4. cikkben említett együttműködési programok előkészítési folyamatának részeként.

6. cikk

A nem kormányzati szereplők feladata

Az 5. cikk (3) bekezdése szerint kiválasztott nem kormányzati szereplők szerepet játszhatnak az alábbiakban:

- tájékoztatás és konzultáció,

- együttműködési programok előkészítése és végrehajtása,

- decentralizált együttműködés a helyi fejlesztési kezdeményezések támogatása céljából átruházott felelősségek összefüggésében.

3. fejezet

A TOT–EK partnerség elvei és eljárásai

7. cikk

Párbeszéd és partnerség

(1) Azzal a céllal, hogy képessé tegyék a TOT-t arra, hogy teljes mértékben részt vegyen a TOT–EK társulásban, kellő tekintettel arra, ahogyan az érintett tagállamok intézményeit megszervezték, a társulás konzultációs eljárást alkalmaz az alább említett rendelkezések alapján. Minden olyan kérdéssel foglalkozik, amely a TOT-ok és a Közösség közötti kapcsolatban felmerülhet.

(2) Egy átfogó párbeszédnek lehetővé kell tennie, hogy a Közösség, a TOT és azok a tagállamok, amelyekhez kapcsolódnak, konzultáljanak egymással a társulás elveiről, részletes eljárásairól és eredményeiről.

A párbeszéd céljából évente összeül egy, a TOT hatóságait, a tagállamok képviselőit és a Bizottságot tömörítő TOT–EK fórum, a továbbiakban: a "TOT-fórum".

(3) A Bizottság, a TOT-tal kapcsolatban álló tagállam és a hatóságai által képviselt minden egyes TOT között külön partnerség jön létre, hogy lehetővé váljon e határozat – különösen a 4. és 19. cikkben említett – célkitűzéseinek és elveinek gyakorlati megvalósítása. E háromoldalú konzultáció a továbbiakban: a "partnerség".

Minden egyes TOT esetében tanácsadói jogkörben eljáró partnerségi munkacsoportokat hoznak létre. Tagságuk magában foglalja a fent említett három partnert. E munkacsoportok a Bizottság, valamely tagállam vagy valamely TOT kérésére hívhatók össze. A partnerek egyikének kérésére több partnerségi munkacsoport együttes üléseket tarthat, hogy figyelembe vegye a közös érdeklődésre számot tartó témákat vagy a társulás regionális szempontjait.

(4) E konzultációkat a három partner mindegyikének saját intézményi, jogi és pénzügyi hatásköreinek teljes mértékben megfelelően tartják meg.

A Bizottság látja el a munkacsoportok és a TOT-fórum elnöki tisztét és titkársági feladatait.

Az Európai Beruházási Bank (a továbbiakban: az EBB) képviselője jelen van az üléseken, amikor a Bankot érintő kérdések vannak napirenden.

(5) A munkacsoportok és a TOT-fórum véleménye adott esetben a hatáskör keretein belül bizottsági határozatok vagy a Tanács elé terjesztett bizottsági javaslatok tárgyát képezi azzal a céllal, hogy új elemeket valósítsanak meg a TOT–EK társulásban, vagy módosítsák azt a szerződés 187. cikke alapján.

8. cikk

Az AKCS–EU Parlamenti Vegyes Közgyűlés

A TOT hatóságait tájékoztatják az AKCS–EU Parlamenti Vegyes Közgyűlés napirendjéről, állásfoglalásairól és ajánlásairól.

A tagállamok és a Bizottság támogatják a TOT hatóságainak minden arra irányuló kérését, hogy megfigyelőként részt vegyenek az AKCS–EU Parlamenti Vegyes Közgyűlés plenáris ülésein a Közgyűlés saját eljárási szabályzatára is figyelemmel.

9. cikk

Igazgatás

E határozat folyamatos igazgatását a Bizottság és a TOT hatóságai látják el, és felmerülő igény esetén az a tagállam, amelyhez a TOT kapcsolódik, összhangban a felek mindegyikének intézményi, jogi és pénzügyi hatáskörével, különös tekintettel a pénzügyi együttműködés fejlesztésére és a kereskedelem és szolgáltatások terén megvalósuló együttműködésre.

MÁSODIK RÉSZ

A TOT–EK EGYÜTTMŰKÖDÉS TERÜLETEI

10. cikk

Az együttműködés területei

Az egyes TOT-ok fejlesztési stratégiáiban megállapított prioritásokkal összhangban vagy adott esetben regionális intézkedések formájában a Közösség hozzájárul a TOT-okban megvalósuló együttműködéshez az e cím alatt felsorolt a területeken.

11. cikk

Termelő ágazatok

Az együttműködés támogatja az olyan ágazati politikákat és stratégiákat, amelyek megkönnyítik a termelő tevékenységekhez és az erőforrásokhoz való hozzáférést, különös tekintettel az alábbiakra:

a) Mezőgazdaság: az agrárpolitika és intézmények kiépítése, diverzifikáció, öntözés, vetőmag-szaporítás, növényvédelmi intézkedések, műtrágyagyártás, berendezés, mezőgazdasági feldolgozás, állatállomány-nevelés, állattenyésztés, a mezőgazdasági szakismeret bővítése és kutatás, marketing, raktározás és szállítás, élelmiszer-biztonság, mezőgazdasági hitel, földbetelepítés és reform, földhasználati és földhivatali politika, a technológia átadása, öntözési és csatornázási infrastruktúra, egyéb támogatási tevékenységek.

b) Erdészet: az erdészeti politika és intézmények kiépítése, ideértve a fák felhasználását a környezet megóvásában a talajerózió és az elsivatagosodás ellen, erdőtelepítés, erdőgazdálkodás, ideértve a fakivitel ésszerű felhasználását és gazdálkodását, a trópusi esőerdőkkel kapcsolatos problémák, kutatás és szakképzés.

c) Halászat: a halászati politika és intézmények kiépítése, a halállomány védelme és az azzal való ésszerű gazdálkodás, halgazdaságok és kisüzemi halgazdálkodás, halászati szállítás, hűtött tárolás, halforgalmazás és a halak megóvása.

d) Vidékfejlesztés: a vidékfejlesztési politika és intézmények kiépítése, integrált vidékfejlesztési projektek/programok, segítségnyújtás és projektek a vidéki emberek, termelés és forgalmazás számára, vidéki infrastruktúra.

e) Ipar: az ágazati politika és intézmények kiépítése, kézműipar, agráripar és egyéb gyártó ágazatok, szállítóeszköz-ipar, technológiai kutatás és fejlesztés, minőség-ellenőrzés, a kis- és közép-, valamint a mikrovállalkozások fejlesztése és bővítése.

f) Bányászat: az ágazati politika és intézmények kiépítése, technológiai kutatás és fejlesztés, kisüzemi bányászat stb.

g) Energetika: az energetikai politika és intézmények kiépítése, áramtermelés (nem megújuló és megújuló), az energiaforrások hatékony használata, energetikai kutatás és szakképzés, a magánszektor áramtermelésbe és elosztásba való bevonásának bátorítása.

h) Közlekedés: a közlekedési politika és intézmények kiépítése, közúti, vasúti, légi, tengeri vagy belvízi szállítás és raktározási létesítmények.

i) Hírközlés: a hírközlési politika és intézmények kiépítése, távközlés és média.

j) Vízügy: a vízügyi politika és intézmények kiépítése, a vízforrások védelme, vízgazdálkodás, vízellátás vidéki és városi területeken hazai, ipari és mezőgazdasági célokra, a vízkészlet tárolása, elosztása és vízgazdálkodás.

k) Banki, pénzügyi és üzleti szolgáltatások: a pénzügyi politika és intézmények kiépítése, üzleti szolgáltatások, privatizáció, részvények és azok forgalmazása, a kereskedelem és a gazdasági társaságok támogatása (az exportsegítő ügynökségeket is ideértve), pénzügyi és banki intézmények.

l) A technológiák fejlesztése és alkalmazása, kutatás: a politika és az intézmények kiépítése, összehangolt cselekvés helyi, nemzeti és/vagy regionális szinten a tudományos és technológiai tevékenységek és azok termelésben való alkalmazásának előmozdítása érdekében, a számítástechnikai szaktudás támogatása az állami és a magánszektorban, tudományos programok és kutatási berendezések.

12. cikk

A kereskedelem fejlesztése

(1) A Közösség intézkedéseket hajt végre a kereskedelem fejlesztése érdekében annak valamennyi szakaszában egészen a termék végső értékesítéséig.

A cél annak biztosítása, hogy a TOT-ok a lehető legnagyobb mértékben részesüljenek e határozat rendelkezéseinek előnyeiből, és a lehető legkedvezményesebb feltételekkel vehessenek részt a közösségi, hazai, résztérségi, regionális és nemzetközi piacokon azáltal, hogy sokrétűvé teszik a TOT-ok áruinak és szolgáltatásainak kereskedelmét, valamint növelik azok értékét és mennyiségét.

(2) A TOT-ok és a Közösség közötti kereskedelem fejlesztése mellett különös figyelmet fordítanak a TOT-ok önellátásának növelését, valamint az áruk és szolgáltatások kereskedelmében megvalósuló regionális együttműködés javítását célzó tevékenységekre.

(3) Az e határozatban előírt eszközök keretén belül és az azokkal kapcsolatban megállapított rendelkezésekkel összhangban a TOT hatóságainak kérésére végrehajtott intézkedések különösen a következőket foglalják magukba:

a) a kereskedelem fejlesztéséhez szükséges megfelelő makrogazdasági politikák meghatározásának támogatása;

b) a megfelelő jogszabályi és szabályozási keret létrehozásának és reformjának, illetve a közigazgatási eljárások reformjának támogatása;

c) következetes kereskedelmi stratégiák létrehozása;

d) a TOT-ok támogatása abban, hogy fejlesszék belső kapacitásaikat, információs rendszereiket, valamint a gazdasági környezetben megvalósuló kereskedelem szerepének tudatosságát;

e) a kereskedelemmel kapcsolatos infrastruktúra megerősítése, különös tekintettel a TOT-ok arra irányuló erősfeszítéseinek támogatására, hogy fejlesszék és javítsák a támogató szolgáltatások infrastruktúráját, ideértve a szállítóeszközöket és raktározási létesítményeket, annak biztosítása érdekében, hogy hatékonyan részt vehessenek az áruk és szolgáltatások értékesítésében, és hogy fokozzák a TOT-ok kivitelét;

f) a humán erőforrások és a szakmai képességek fejlesztése a kereskedelem és a szolgáltatások terén, különös tekintettel a közösségi, a regionális és a nemzetközi piacok feldolgozási, értékesítési, forgalmazási és közlekedési ágazataira;

g) a magánszektor és különösen a KKV-k fejlesztésének támogatása a termékazonosítás és -fejlesztés, a piaci értékesítés és az exportorientált közös vállalatok terén;

h) a TOT-ok által a magánbefektetések és a vegyesvállalati műveletek bátorítása és vonzóvá tétele érdekében tett intézkedéseinek támogatása;

i) a kereskedelem és a szolgáltatások fejlesztésével foglalkozó TOT szervezetek létrehozása, adaptálása és megerősítése, különös figyelmet fordítva a legkevésbé fejlett TOT-ok területén lévő szervezetek különleges szükségleteire;

j) a TOT-ok arra irányuló erőfeszítéseinek támogatása, hogy javítsák termékeik minőségét, azokat a piaci követelményekhez igazítsák, és változatossá tegyék termelésüket;

k) a TOT-ok arra irányuló erőfeszítéseinek támogatása, hogy hatékonyabban hatoljanak be a harmadik országok piacaira;

l) piacfejlesztési intézkedések, ideértve a TOT-okban, az AKCS-államokban, a tagállamokban és a harmadik országokban működő gazdasági szereplők közötti kapcsolatok és információcsere fokozását;

m) a TOT-ok támogatása, hogy korszerű marketingmódszereket alkalmazzanak a termelésorientált ágazatokban és programokban, különösen a vidékfejlesztés és a mezőgazdaság területén;

n) biztosítók és hitelintézetek létrehozása és fejlesztése a kereskedelemfejlesztés területén.

(4) A TOT-ok kereskedelmi vásárokon, kiállításokon és kereskedelmi küldöttségekben való részvételét csak akkor támogatják, ha az ilyen események az átfogó kereskedelmi és piacfejlesztési programok részét képezik.

(5) Különleges rendelkezésekkel, többek között a személyzet utazási és a kiállítási tárgyak – a kiállítási standok ideiglenes építkezési és/vagy bérlési költségeire is kiterjedő – szállítási költségeinek fedezésével támogatják a legkevésbé fejlett TOT-ok részvételét a különféle kereskedelmi tevékenységekben, amennyiben részt vesznek helyi, regionális és harmadik országbeli vásárokon, kiállításokon és kereskedelmi küldöttségekben. A legkevésbé fejlett TOT-ok különleges támogatást kapnak, hogy részt vehessenek az előkészületekben és/vagy a promóciós anyagok beszerzésében.

13. cikk

A szolgáltatások kereskedelme

(1) A Közösség a szolgáltatások kereskedelme tekintetében hozzájárul az infrastruktúra kiépítéséhez és a humán erőforrások fejlesztéséhez, valamint ezek finanszírozásához, összhangban az egyes TOT-ok fejlesztési stratégiái szerint megállapított prioritásokkal.

(2) A Közösség az alábbiakkal járul hozzá a TOT-ok költséghatékony és eredményes tengeri szállítási szolgáltatásainak fejlesztéséhez és előmozdításához:

a) a hatékony, valamint gazdaságilag és kereskedelmileg ésszerű díjazású áruszállítás előmozdítása;

b) a helyes politikák és versenyszabályok bevezetése;

c) a TOT-ok fokozott részvételének megkönnyítése a nemzetközi szállítási szolgáltatásokban;

d) a tengeri közlekedéssel és kereskedelemfejlesztéssel kapcsolatos regionális programok bátorítása;

e) a helyi magánszektor szállítási szolgáltatásokba való bevonásának növelése.

A Közösség és a TOT-ok vállalják, hogy előmozdítják a hajózás és a legénység biztonságát és a szennyezés megelőzését.

(3) A Közösség fokozza az együttműködést a TOT-okkal, hogy biztosítsa a légi közlekedés rendszeres fejlesztését és növelését.

Ez az alábbiakra terjed ki:

a) a TOT-ok légi közlekedési iparának reformjával és modernizálásával kapcsolatos valamennyi eszköz vizsgálata;

b) ezek kereskedelmi élet- és versenyképességének előmozdítása;

c) a magánszektorbeli befektetések és részvétel magasabb szintjének, valamint az ismeretek és jó üzleti gyakorlatok fokozottabb cseréjének ösztönzése;

d) valamennyi TOT-ban hozzáférés biztosítása az utasok és az exportőrök számára a globális légi közlekedési hálózatokhoz.

(4) Biztosítani kell a légi közlekedési ágazat biztonságát, valamint be kell vezetni és végre kell hajtani a vonatkozó nemzetközi szabványokat.

E célból a Közösség segítséget nyújt a TOT-ok számára az alábbiakban:

a) légi navigációs biztonsági rendszerek bevezetése, a légiforgalmi irányítás hírközlési, navigációs és felügyeleti (CNS/ATM) rendszerét is ideértve;

b) a repülőtéri biztonság megvalósítása és a polgári légügyi hatóságok arra irányuló képességének megerősítése, hogy irányítsák az ellenőrzésük alá tartozó üzembiztonság valamennyi vonatkozását;

c) az infrastruktúrák és a humán erőforrások fejlesztése;

d) annak biztosítása, hogy e téren minden intézkedés a megfelelő nemzetközi szervezetek útmutatása szerint történik, valamint hosszú távon hatékony és fenntartható.

(5) Megfelelő figyelmet fordítanak a légi közlekedés környezeti hatásainak minimalizálására, különös tekintettel a megfelelő környezetihatás-tanulmányokra.

(6) A légi közlekedés sok vonatkozásában a regionális megoldások révén nagyobb költséghatékonyság és méretgazdaságosság érhető el. E célból a Közösség vállalja, hogy adott esetben támogatja és ösztönzi a regionális szintű intézkedéseket.

(7) Mivel a TOT-ok sikeres világgazdasági integrációjának az előfeltétele a távközlés és az információs társadalomban való aktív részvétel, a Közösség és a TOT-ok újólag megerősítik a meglévő többoldalú megállapodások szerinti kötelezettségvállalásaikat, különös tekintettel a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) alapvető távközlésről szóló megállapodására.

(8) A Közösség támogatja a TOT-ok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy növeljék kapacitásukat a szolgáltatások kereskedelme terén. Az együttműködés többek között a következő területekre terjed ki:

a) a TOT-ok és a Közösség illetékes távközlési testületei közötti konzultációk előmozdítása azzal a céllal, hogy elősegítsék a díjakat a költségekhez közelítő, versenyképes távközlési környezet kialakítását;

b) párbeszéd kialakítása az információs társadalom különféle vonatkozásairól, ideértve a szabályozási szempontokat és a távközlési politikát;

c) információcsere és esetleges műszaki segítségnyújtás az informatika és a hírközlési technológiák, valamint a frekvenciahasználat szabályozása, szabványosítása, megfelelőség-ellenőrzése és tanúsítása terén;

d) az új informatikai és hírközlési technológiák terjesztése és új szolgáltatások kifejlesztése, különös tekintettel a hálózatok összekapcsolására és az alkalmazások interoperabilitására;

e) a közös kutatás előmozdítása és végrehajtása az információs társadalommal kapcsolatos új technológiák terén;

f) az információs társadalomból származó gazdasági és társadalmi előnyök tudatosításának fokozását célzó programok és politikák kidolgozása és végrehajtása.

(9) Az együttműködés különösen a hírközlési rendszerek fokozottabb nemzeti, regionális és nemzetközi szintű kiegészítő jellegére és összehangolására, valamint az új technológiákhoz történő hozzáigazítására irányul.

(10) A Közösség támogatja a fenntartható idegenforgalom fejlesztését és támogatását célzó intézkedéseket és tevékenységeket. Ezeket az intézkedéseket valamennyi szinten – az idegenforgalmi termékek azonosításától kezdve a forgalmazási és reklámozási szakaszig bezárólag – végre kell hajtani.

A cél az, hogy támogassák a TOT hatóságainak arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a lehető legnagyobb mértékben kihasználják a helyi, regionális és nemzetközi idegenforgalomból származó előnyöket, tekintettel az idegenforgalom gazdasági fejlődésre gyakorolt hatására, valamint hogy ösztönözzék a közösségi magántőke és egyéb források beáramlását a TOT-ok idegenforgalmának fejlesztése céljából. Különös figyelmet kell fordítani annak szükségességére, hogy az idegenforgalmat az emberek társadalmi, kulturális és gazdasági életébe integrálják, és hogy tiszteletben tartsák a környezetet.

Az egyedi idegenforgalom-fejlesztési intézkedések célja a megfelelő politikák meghatározása, átvétele és fejlesztése helyi, regionális, résztérségi és nemzetközi szinten. Az idegenforgalom-fejlesztési programok és projektek e politikákra épülnek az alábbi négy összetevő alapján:

a) humánerőforrás- és intézményfejlesztés, többek között:

- professzionális vezetésfejlesztés egyedi készségek terén és folyamatos szakképzés az állami és magánszektor megfelelő szintjein a megfelelő tervezés és fejlesztés biztosítása érdekében,

- idegenforgalom-fejlesztési központok létrehozása és megerősítése,

- oktatás és képzés a lakosság egyedi szegmensei és az idegenforgalmi ágazatban aktív állami és magánszervezetek számára, ideértve az idegenforgalmat támogató ágazatokban részt vevő személyzetet is,

- a TOT-ok egymás közötti, valamint a TOT- és AKCS-államok közötti együttműködés és csere a képzés, műszaki segítségnyújtás és intézményfejlesztés terén;

b) termékfejlesztés, ideértve többek között az alábbiakat:

- az idegenforgalmi termék azonosítása, a nem hagyományos és új turisztikai termékek kifejlesztése, a meglévő termékek átvétele, ideértve a kulturális örökség, az ökológiai és környezetvédelmi adottságok megőrzését és fejlesztését, a flórával és a faunával, valamint a történelmi, társadalmi és természeti vagyonnal való gazdálkodást, ezek védelmét és megőrzését, illetve a járulékosan kapcsolódó szolgáltatások fejlesztését,

- a magánbefektetések előmozdítása a TOT-ok idegenforgalmi iparágaiban, ideértve közös vállalatok létrehozását,

- a kulturális jellegű kézműiparágak termelése az idegenforgalom számára;

c) piacfejlesztés, ideértve többek között az alábbiakat:

- segítségnyújtás a célkitűzések és piacfejlesztési tervek meghatározásában és végrehajtásában helyi, résztérségi, regionális és nemzetközi szinten,

- a TOT-ok arra irányuló erőfeszítéseinek támogatása, hogy hozzáférjenek az idegenforgalmi ipar szolgáltatásaihoz, ideértve a központi helyfoglalási rendszereket, a légiforgalmi irányítást és a biztonsági rendszereket,

- forgalmazási és hirdetési intézkedések és anyagok az integrált piacfejlesztési tervek és programok keretein belül a fokozottabb piacnyerés érdekében, amelyek célja az idegenforgalom fő ösztönzőinek a hagyományos és nem hagyományos piacokra, valamint egyedi tevékenységekbe – például részvétel a szakkereskedelmi rendezvényeken, azaz vásárokon – történő beáramlása, valamint a minőségi irodalom, filmek és forgalmazási segédeszközök létrehozása;

d) kutatás és tájékoztatás ideértve többek között az alábbiakat:

- a turisztikai tájékoztatás, valamint a statisztikai adatok összegyűjtésének, terjesztésének és felhasználásának fejlesztése,

- az idegenforgalom által a TOT-ok gazdaságára gyakorolt társadalmi-gazdasági hatások értékelése, amelyen belül különös hangsúlyt kap a TOT-on és a környező régiókon belüli egyéb ágazatokkal való kapcsolat fejlesztése, ideértve az élelmiszer-termelést, az építőipart, a technológiát és az igazgatást.

14. cikk

A kereskedelemmel kapcsolatos területek

(1) A Közösség az egyes TOT-ok fejlesztési stratégiáin belül segít megerősíteni a TOT-ok arra vonatkozó képességét, hogy kezelni tudjanak minden, kereskedelemmel kapcsolatos területet, ideértve szükség esetén az intézményi keretek fejlesztését és támogatását.

(2) A Közösség együttműködik a TOT-okkal a befektetések védelmére és fejlesztésére irányuló általános elvek bevezetésében.

(3) A Közösség elősegíti a TOT-okkal megvalósuló együttműködés megerősítését is azzal a céllal, hogy a megfelelő versenyhivatalokkal együtt hatékony versenypolitikákat alakítsanak ki és támogassanak, amelyek fokozatosan biztosítják a versenyszabályok hatékony betartatását mind a magán, mind az állami vállalatokkal. Az e területen való együttműködés különösen a megfelelő jogi keret megfogalmazására és annak közigazgatási végrehajtására terjed ki, különös tekintettel a legkevésbé fejlett TOT-okra.

(4) A Közösség továbbra is előmozdítja a TOT-okkal való együttműködést, és különösen a következő területekre terjeszti ki:

a) a szellemi tulajdonjogok oltalmát és betartását szolgáló törvények és rendeletek előkészítése, az ilyen jogokkal a jogtulajdonosok által történő visszaélésnek, valamint az ilyen jogok versenytársak által történő megsértésének megakadályozása, helyi, nemzeti és regionális hivatalok és egyéb ügynökségek létrehozása és megerősítése, ideértve a betartással és oltalommal foglalkozó regionális szellemi tulajdonjogi szervezetek támogatását, a személyzet képzését is;

b) a különös érdeklődésre számot tartó védjegyek és földrajzi árujelzők védelmét célzó megállapodások megkötése.

(5) A Közösség segítséget nyújt a TOT-oknak a szabványosítási és tanúsítási erőfeszítéseikben, amelyek célja a Közösség és a TOT-ok közötti kompatibilis rendszerek kialakításának elősegítése. Az együttműködés különösen a következőkre terjed ki:

a) a nemzetközi műszaki szabályok, szabványok és megfelelőségértékelési eljárások fokozottabb használatának előmozdítására irányuló intézkedések, ideértve az ágazatspecifikus intézkedéseket, összhangban a TOT-ok gazdasági fejlettségének szintjével;

b) együttműködés a minőségkezelés és -biztosítás terén a TOT-ok számára fontos, kiválasztott ágazatokban;

c) a TOT-ok kapacitásbővítési kezdeményezéseinek támogatása a megfelelőségértékelés, a metrológia és a szabványosítás területén;

d) kapcsolat kialakítása a TOT-ok és az európai szabványosítási, megfelelőségértékelési és tanúsítási intézmények között.

(6) A Közösség elősegíti a TOT-okkal való együttműködés megerősítését a humán-, állat- és növény-egészségügyi intézkedések vonatkozásában azzal a céllal, hogy e területen bővüljön az állami és a magánszektor kapacitása.

(7) Szem előtt tartva a riói elveket, illetve a kereskedelempolitika és a környezetvédelmi politika kölcsönösen támogató jellegének erősítése céljából a Közösség fokozza az együttműködést a TOT-okkal. Az együttműködés céljai különösen az alábbiak:

a) összefüggő helyi, nemzeti, regionális és nemzetközi politikák létrehozása;

b) a környezetvédelemmel kapcsolatos áruk és szolgáltatások minőség-ellenőrzésének megerősítése;

c) a környezetbarát termelési módszerek fejlesztése az érintett ágazatokban.

(8) A Közösség együttműködik a TOT-okkal a munkaügyi szabályokkal kapcsolatban. Az e területen megvalósuló együttműködés céljai a következők:

a) információcsere a munkajogi törvényekről és rendeletekről;

b) segítségnyújtás a munkaügyi jogszabályok megfogalmazásában és a meglévő jogszabályok megerősítésében;

c) a gyermekmunka eltörlésére irányuló oktatási és tudatosságerősítési programok;

d) a munkaügyi jogszabályok és rendeletek végrehajtása.

(9) A Közösség együttműködik a TOT-okkal a fogyasztói politika és fogyasztói egészségvédelem területén az alábbiakban:

a) e terület intézményi és műszaki kapacitásának fejlesztése;

b) gyorsriasztási rendszerek létrehozása a veszélyes termékekkel kapcsolatos kölcsönös tájékoztatásról;

c) információk és tapasztalatok cseréje a termékek és a termékbiztonság forgalmazás utáni felügyeletének létrehozásával és működtetésével kapcsolatos tapasztalatokról;

d) a kínált termékek és szolgáltatások áraival és jellemzőivel kapcsolatos fogyasztói tájékoztatás javítása;

e) a független fogyasztói szervezetek és a fogyasztói érdekvédelmi képviselők közötti kapcsolatok fejlesztésének ösztönzése;

f) a fogyasztói politikák és rendszerek összeegyeztethetőségének javítása;

g) a káros és tisztességtelen üzleti magatartás kivizsgálásával kapcsolatos jogszabályok hatálybalépésével kapcsolatos tájékoztatás, valamint az e területen való együttműködés támogatása;

h) kiviteli tilalmak végrehajtása a felek közötti kereskedelemben olyan áruk és szolgáltatások esetében, amelyek forgalmazását megtiltották a származási országban.

(10) A Közösség támogatja a TOT-ok állami és magánszereplői által az informatika és a távközlés terén tett erőfeszítéseit az alábbi célokkal:

a) a távközlési infrastruktúra, adatátviteli szolgáltatások, távoli adatfeldolgozó alkalmazások és telematikai alkalmazási projektek (TAP) modernizálása;

b) az információs társadalom megvalósításához szükséges szolgáltatások és emberi kapacitás kialakítása és fejlesztése, valamint az ilyen szolgáltatások lehető legmegfelelőbb módon történő integrálása a regionális környezetbe;

c) a gazdasági lehetőségek tudatosításának, valamint a tapasztalatok és a know-how cseréjének fejlesztése;

d) az ilyen erőforrások felhasználóinak jobb tájékoztatása;

e) az ágazat lehetőségeinek kiaknázása optimális és fenntartható módon;

f) a távközlés és az informatika használatának fejlesztése az oktatás terén, a távoktatást is ideértve;

g) az elektronikus kereskedelem és gazdasági együttműködés fokozása;

h) az egészségügyi hálózatok fejlesztése és modernizálása a kórházak közötti kapcsolatok kialakítása, a távdiagnosztika használata és közös adatbázisok létrehozása révén;

i) a kulturális és idegenforgalmi erőforrások multimédiás elérésének fejlesztése;

j) az informatika és a távközlés használatának fejlesztése és fokozása ipari és innovációs célokra.

15. cikk

Szociális ágazatok

A Közösség az egyes TOT-okkal való együttműködési stratégiákon belül hozzájárul az emberi és szociális fejlesztési intézkedésekhez. Az együttműködés különösen a következő ágazatok programjait tudja támogatni:

a) Oktatáspolitika és intézményi kiépítés (épületek és anyagok); nyelvoktatás és tanárképzés; általános iskolai oktatás; középiskolai oktatás és szakképzés; felsőoktatás (ideértve az ágazatspecifikus oktatási tevékenységeket, pl. mezőgazdasági képzést).

Az oktatásban több iskola építése, a meglévő osztálytermek rendbehozatala és oktatási segédanyagok biztosítása, valamint tanárképzés és a szegény tanulók számára biztosított tanulmányi ösztöndíj révén összpontosítani kell az általános iskolai oktatás szélesebb körűvé tételére és minőségének javítására.

b) Az egészségügyi ágazat reformtevékenységei, egészségügyi politika és intézményi kiépítés; egészségügyi oktatás, szakképzés és kutatás, egészségügyi infrastruktúra; HIV/AIDS.

Az egészségügyi ágazatban a projekteknek segíteniük kell az elsődleges és megelőző ellátási szolgáltatások biztosítását, különös tekintettel a családtervezési, valamint gyermek- és anyasági egészségügyi szolgáltatásokra.

c) Népesedéspolitika és családtervezés; anya- és gyermekellátás, ideértve az élelmezési projektek támogatását és a következő generáció fejlesztését.

d) A bármilyen fajta kábítószer, narkotikum és pszichotróp anyag előállítását, elosztását és tiltott kereskedelmét megakadályozó politikák hatékonyságának növelése, a kábítószerrel való visszaélés megakadályozása és csökkentése, figyelembe véve az a nemzetközi testületek által az e területeken már elvégzett munkát.

Az együttműködés a következőkre terjed ki:

i. a drogfüggők képzésének, oktatásának támogatása, egészségének védelme és rehabilitációja, ideértve a drogfüggők újbóli integrálását a munka- és társadalmi környezetbe;

ii. alternatív gazdasági lehetőségek, például a kábítószer előállítására alkalmas növények tiltott termesztésére használt földterületek alternatív fejlesztését célzó programokat ösztönző intézkedések, hatékony büntetőintézkedésekkel összekapcsolva;

iii. a kábítószer-alapanyagok kereskedelmének megfigyelésével, valamint a Közösség és az érintett nemzetközi hatóságok által elfogadottakkal egyenértékű szabványok létrehozásával kapcsolatos műszaki, pénzügyi és közigazgatási segítségnyújtás;

iv. a kábítószerrel való visszaélés megelőzésével, kezelésével és csökkentésével kapcsolatos műszaki, pénzügyi és közigazgatási segítségnyújtás;

v. műszaki segítségnyújtás és képzés, valamint a Közösség és más nemzetközi testületek, különösen a Pénzmosás Elleni Pénzügyi Akció Munkacsoport által a pénzmosás megakadályozása érdekében elfogadott szabványok kialakítása;

vi. az a)–d) pont végrehajtására vonatkozó információk cseréje.

e) A vízügyi politika és intézmények kiépítése; a vízforrások védelme, hulladékgazdálkodás (a mezőgazdasági és energetikai célra szolgáló vízzel az adott ágazatok foglalkoznak).

A víz- és szennyvíz-gazdálkodási ágazatokban a nem kellően ellátott területek számára nyújtott szolgáltatások biztosítása a cél. Az ivóvíz-ellátási és csatornázási szolgáltatásokhoz való fokozott hozzáférést támogató finanszírozás közvetlenül hozzájárul a humán erőforrások fejlesztéséhez azáltal, hogy javítja az e szolgáltatásokhoz hozzáféréssel még nem rendelkező emberek egészségi állapotát, és így növeli a termelékenységet; az alapvető vízellátási, csatornázási és szállítási szolgáltatásoknak mind a városi, mind a vidéki lakosság felé történő kiterjesztése iránti igényt a környezetvédelmi fenntarthatóság szempontjából kell vizsgálni.

f) A Közösség együttműködik a TOT-okkal a biológiai sokféleség megőrzésében, valamint fenntartható felhasználásában és gazdálkodásában, figyelembe véve a biológiai sokféleségre vonatkozó közösségi cselekvési tervet.

Az együttműködés az alábbiakra terjed ki ezen a területen:

i. a nemzeti biodiverzitási stratégiák és cselekvési tervek kidolgozásának, aktualizálásának és végrehajtásának támogatása;

ii. az információcserével, valamint a Biológiai Sokféleség Egyezmény (CBD) [7] végrehajtásában tett előrehaladás felügyeletével és értékelésével kapcsolatos helyi, regionális és résztérségi mechanizmusok létrehozásának megkönnyítése;

iii. a TOT-ok biológiai sokféleségéről szóló naprakész adatbázisok kialakítása és fenntartása;

iv. a genetikai források elérésével kapcsolatos megfelelő intézkedések végrehajtása;

v. a magánszektorral az ország genetikai forrásainak felhasználásáról kötendő megállapodások előmozdítása, hogy a helyi hatóságok hatékonyan javukra fordíthassák az ilyen megállapodásokból származó gazdasági bevételt, és hogy a genetikai források felhasználása ne sértse a biodiverzitás védelmét és megőrzését;

vi. a TOT-ok támogatása abban, hogy aktívan részt vegyenek a politikák kialakítási folyamataiban és a CBD alapján folytatott tárgyalásokban.

g) Lakásszolgáltatási és integrált városfejlesztési projektek és programok.

A városfejlesztés terén tett erőfeszítések az utak és egyéb alapvető infrastruktúrák kiépítésére és rehabilitációjára összpontosulnak, ideértve az olcsóbb bérű lakásokat.

16. cikk

Regionális együttműködés és integráció

Az együttműködés hatékony támogatást biztosít a TOT-ok illetékes hatóságai által a regionális és résztérségi együttműködés és integráció keretében megállapított célkitűzések és prioritások megvalósítása érdekében:

(1) A regionális együttműködés kiterjed az alábbiak között megállapodott tevékenységekre:

a) két vagy több TOT;

b) egy vagy több TOT, valamint egy vagy több szomszédos AKCS-állam vagy szomszédos nem AKCS-állam;

c) egy vagy több TOT, valamint egy vagy több AKCS-állam vagy egy vagy több, a szerződés 299. cikkének (2) bekezdésében említett legkülső régió (Guadeloupe, Guyana, Martinique, Réunion, a Kanári-szigetek, az Azori-szigetek és Madeira);

d) két vagy több regionális testület, amelynek a TOT-ok tagjai;

e) egy vagy több TOT és regionális testület, amelynek tagjai TOT-ok, AKCS-államok vagy egy vagy több legkülső régió.

(2) Az együttműködés célkitűzései ebben az összefüggésben:

a) a TOT-ok világgazdaságba történő fokozatos integrációjának előmozdítása;

b) a gazdasági együttműködés és fejlesztés felgyorsítása a TOT-ok régióin belül, valamint azok és az AKCS-államok régiói között;

c) a személyek, az áruk, a szolgáltatások, a tőke, a munkaerő és a technológia szabad mozgásának előmozdítása;

d) a gazdasági diverzifikáció felgyorsítása, valamint a regionális és résztérségi együttműködési politikák koordinálása és harmonizációja;

e) a TOT-ok közötti és azokon belüli, valamint a legkülső régiókkal, az AKCS-államokkal vagy egyéb harmadik országokkal folytatott kereskedelem előmozdítása.

(3) A regionális integráció összefüggésében az együttműködés célja:

a) a regionális együttműködést és integrációt előmozdító regionális együttműködési és integrációs szervezetek és intézmények kapacitásának kiépítése és bővítése;

b) a legkevésbé fejlett TOT-ok támogatása, hogy vegyenek részt a regionális piacok kialakításában, és részesüljenek azok előnyeiből;

c) a regionális szintű ágazati reformpolitikák végrehajtása;

d) a kereskedelem és a kifizetések liberalizálása;

e) a határokon átnyúló külföldi és hazai befektetések, valamint a regionális és résztérségi gazdasági integrációs kezdeményezések ösztönzése;

f) a regionális integráció költségvetései bevételeket és fizetési mérleget érintő átmeneti nettó költségeinek figyelembevétele.

(4) A regionális együttműködés terén az együttműködés az olyan funkcionális és tematikus területek széles skáláját öleli fel, amelyek különösen a közös problémákkal foglalkoznak, és kihasználják a nagyságrendi megtakarítások előnyeit; ezek közé tartoznak az alábbiak:

a) infrastruktúra, különös tekintettel a közlekedési és hírközlési infrastruktúrára és az azokkal kapcsolatos biztonsági problémákra, energia;

b) a környezettel és a vízforrásokkal való gazdálkodás;

c) egészségügy, valamint oktatás és szakképzés;

d) kutatási, valamint tudományos és műszaki együttműködés;

e) regionális felkészültség a katasztrófákra, valamint azok enyhítését célzó kezdeményezések;

f) egyéb területek, pl. a fegyverek ellenőrzése, kábítószer, szervezett bűnözés, pénzmosás, csalás és korrupció.

(5) Az együttműködés támogatja a régiók, a TOT-ok és az AKCS-államok közötti együttműködési programokat és kezdeményezéseket.

17. cikk

Kulturális és szociális együttműködés

Az együttműködés hozzájárul a TOT-ok önellátó fejlődéséhez; ez a folyamat magukra az emberekre összpontosul, és valamennyi nép kultúrájában gyökerezik. Az emberi és kulturális dimenzió felöleli az összes területet, és fejlesztési projektekben és programokban tükröződik. Az együttműködés támogatja a TOT-ok illetékes hatóságai által elfogadott politikákat és intézkedéseket, hogy bővítsék humán erőforrásaikat, növeljék saját kreatív kapacitásukat, és fejlesszék kulturális identitásukat. Elősegíti a lakosság részvételét a fejlesztési folyamatban.

A kulturális és szociális együttműködés az alábbiakban valósul meg:

- a kulturális és szociális dimenzió figyelembevétele,

- a kulturális azonosság és a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítása, különös hivatkozással a kulturális örökség megőrzésére, a kulturális termékek előállítására és terjesztésére, a kulturális rendezvényekre, a tájékoztatásra és kommunikációra,

- a humán erőforrásokat bővítő tevékenységek, különös tekintettel az oktatásra és szakképzésre, a tudományos és műszaki együttműködésre, a nők fejlesztésben játszott szerepére, az egészségügyre, a kábítószerrel való visszaélés elleni küzdelemre, a népesedésre és a demográfiára.

HARMADIK RÉSZ

A TOT–EK EGYÜTTMŰKÖDÉS ESZKÖZEI

I. CÍM

FEJLESZTÉSFINANSZÍROZÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS

1. fejezet

Általános rendelkezések

18. cikk

Célkitűzések

A fejlesztésfinanszírozási együttműködés célja, hogy a megfelelő pénzügyi források biztosításával és a megfelelő műszaki segítséggel

a) támogassa és előmozdítsa a TOT-ok saját erőfeszítéseit a fenntartható szociális, kulturális és gazdasági fejlődés érdekében a kölcsönös érdekek alapján és a kölcsönös egymásrautaltság szellemében;

b) segítsen emelni a TOT-ok lakosságának életszínvonalát;

c) előmozdítsa az olyan intézkedéseket, amelyek várhatóan mozgósítják a közösségek, csoportok, társulások és egyének kezdeményezési képességeit és részvételüket a fejlesztési programok kialakításában és végrehajtásában;

d) hozzájáruljon ahhoz, hogy a szegénység enyhítése érdekében a lakosság a legteljesebb mértékben részesüljön a fejlődés előnyeiből;

e) hozzájáruljon a TOT-ok arra irányuló képességének fejlesztéséhez, hogy megújítsák, adaptálják és átalakítsák a helyi technológiákat, és megfelelő új technológiákat sajátítsanak el;

f) támogassa a TOT-ok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy gazdasági sokféleséget érjenek el többek között azáltal, hogy hozzájárul a természeti erőforrások fenntartható feltárásához, megőrzéséhez, feldolgozásához és kiaknázásához;

g) támogatást biztosítson az TOT-ok humán erőforrásainak optimális fejlesztéséhez, és előmozdítsa azt;

h) megkönnyítse a TOT-okba áramló pénzeszközök olyan mértékű növelését, amely megfelel fokozódó igényeiknek, és támogassa a TOT-ok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy összehangolják a fejlesztésükre irányuló nemzetközi együttműködést a tevékenységek más finanszírozó ügynökségekkel vagy harmadik felekkel együtt történő társfinanszírozásával;

i) előmozdítsa a TOT-okon belüli közvetlen magánbefektetéseket, támogassa a TOT-okon belüli egészséges, virágzó és dinamikus magánszektor kialakítását, és ösztönözze a helyi, nemzeti vagy külföldi magánbefektetéseknek a TOT-ok termelő ágazataiba történő áramlását;

j) ösztönözze a TOT-okon belüli és a TOT–AKCS regionális együttműködést, szolidaritást és integrációt;

k) lehetővé tegye kiegyensúlyozottabb gazdasági és társadalmi kapcsolatok létrehozását és a jobb megértést a TOT-ok, az AKCS-államok, a tagállamok és a világ többi része között azzal a céllal, hogy segítsen a TOT-ok világgazdaságba történő integrálásában;

l) lehetővé tegye, hogy a természeti katasztrófákból vagy azokkal összehasonlítható hatású kivételes körülményekből fakadó, kivételesen súlyos gazdasági és társadalmi nehézségekkel küzdő TOT-ok részesüljenek szükséghelyzeti támogatásban;

m) segítsen a legkevésbé fejlett TOT-oknak, hogy legyőzzék a fejlesztési erőfeszítéseik útjában álló egyedi akadályokat.

19. cikk

Alapelvek

(1) A fejlesztésfinanszírozási együttműködés alapja a partnerség, a kiegészítő jelleg és a szubszidiaritás, és

a) megvalósítása során a 4. cikk alapján elfogadott társulási és fejlesztési stratégiákkal összhangban kellően figyelembe veszik az egyes TOT-ok földrajzi, szociális és kulturális jellegzetességeit, valamint egyedi lehetőségeiket;

b) garantálja, hogy a forrásokat kiszámítható és rendszeres alapon biztosítják;

c) rugalmas, és az egyes TOT-ok helyzetéhez igazítják azt.

(2) A tagállamok együttműködnek a Bizottsággal, hogy hatékony és eredményes pénzgazdálkodást biztosítsanak a közösségi pénzeszközök felhasználásában.

(3) A partnerségi szemléletet követve a Közösség fellépéseit a Bizottsággal, az érintett TOT hatóságaival és a velük kapcsolatban álló tagállamok közötti alapos konzultáció során kell eldönteni. E partnerség alapja a partnerek különböző intézményi, jogi és pénzügyi hatásköreinek teljes mértékű tiszteletben tartása.

(4) A 25. cikk (1) bekezdése második albekezdésének sérelme nélkül a Közösség és a tagállamok hozzájárulása kiegészíti egymást.

(5) A szubszidiaritás elvével összhangban az érintett TOT hatóságai felelősek a tevékenységek végrehajtásáért a Bizottságnak a közösségi pénzeszközök felhasználása során történő pénzgazdálkodás hatékonyságát és eredményességét biztosító hatáskörének sérelme nélkül.

20. cikk

Egységes programozási dokumentumok (EPD)

(1) A 4. cikk alapján a TOT hatóságai, a Bizottság és a TOT-tal kapcsolatban álló tagállam a partnerség szellemében megállapítja azt a stratégiát és elsődleges célokat, amelyek alapján az EPD felhasználható.

(2) A TOT hatóságainak felelőssége az alábbiakra terjed ki:

a) az együttműködési stratégia alapját képező prioritások megállapítása;

b) az ágazati tervezés keretein belül a projektek és programok azonosítása és olyan támogató intézkedések megállapítása, amelyek biztosítják a javasolt rendszerek fenntarthatóságát és életképességét;

c) a projekt- és programdossziék elkészítése;

d) a szerződések előkészítése, tárgyalása és megkötése;

e) a projektek és programok végrehajtása és igazgatása;

f) a projektek és programok fenntartása és fenntarthatóságuk biztosítása.

(3) A TOT-ok megfelelő hatóságai és a Bizottság együttesen felelős az alábbiakért:

a) az EPD elfogadása;

b) az ajánlati felhívásokban és a szerződésekben való részvétel egyenlő feltételeinek biztosítása;

c) a projektek és programok hatásainak és eredményeinek figyelemmel kísérése és értékelése;

d) a projektek és programok megfelelő, azonnali és hatékony végrehajtásának biztosítása.

(4) A 24. cikkben említett eljárással összhangban a Bizottság felelős az EPD-nek megfelelő általános felosztásról szóló finanszírozási határozat meghozataláért.

(5) Amennyiben e határozat másképp nem rendelkezik, valamennyi határozatot, amelyhez valamely fél jóváhagyása szükséges, a másik fél értesítésétől számított hat hónapon belül jóvá kell hagyni vagy jóváhagyottnak kell tekinteni.

21. cikk

A finanszírozás alkalmazási köre

Az érintett TOT által helyi vagy regionális szinten megállapított stratégia és súlypontok keretein belül pénzügyi hozzájárulás adható az e határozatban megállapított célkitűzések megvalósítását segítő tevékenységek számára.

A következő tevékenységek tartoznak a finanszírozás alkalmazási körébe:

a) ágazati politikák és reformok, valamint az azokkal összhangban lévő projektek;

b) intézményfejlesztés, kapacitásbővítés és a környezetvédelmi szempontok integrálása;

c) műszaki együttműködési programok;

d) humanitárius segély és gyorssegély-intézkedések;

e) kiegészítő támogatás az áruk és szolgáltatások kiviteléből származó exportbevételek ingadozása esetén.

22. cikk

Finanszírozási jogosultság

(1) A következő szervezetek vagy testületek jogosultak az e határozat alapján biztosított pénzügyi támogatásra:

a) a TOT-ok;

b) a regionális vagy államközi testületek, amelyekhez egy vagy több TOT tartozik, és amelyeket azok megfelelő hatóságai hatalmaztak fel;

c) a Közösség és a TOT-ok által bizonyos egyedi célkitűzések elérésére létrehozott közös testületek.

(2) Az érintett TOT-ok hatóságainak egyetértésétől függően a következők szintén jogosultak támogatásra:

a) a TOT-ok helyi, nemzeti és/vagy regionális állami vagy félállami ügynökségei, szervezeti egységei vagy helyi hatóságai, különös tekintettel azok pénzügyi szervezeteire és fejlesztési bankjaira;

b) a TOT-ok és a regionális csoportok gazdasági társaságai;

c) valamely tagállam vállalatai, hogy a saját hozzájárulásukon kívül is képesek legyenek termelő projekteket felvállalni valamely TOT területén;

d) a TOT-ok vagy a Közösség pénzügyi közvetítő szervezetei, amelyek előmozdítják a magánbefektetések finanszírozását a TOT-okban;

e) a decentralizált együttműködés, valamint a TOT-ok és a Közösség egyéb nem állami szereplői, hogy a 29. cikkben említettek szerint a decentralizált együttműködés keretein belül képesek legyenek felvállalni a TOT-okban megvalósuló gazdasági, kulturális, társadalmi és oktatási projekteket és programokat.

23. cikk

Programozás és végrehajtás

A Bizottság a 24. cikkben megállapított eljárással és a 7. cikkel összhangban együttműködve a TOT-okkal e határozat hatálybalépésétől számított 12 hónapon belül elfogadja a határozat e részének és a II.A–D. mellékletnek a végrehajtási rendelkezéseit.

Támogatja az e határozatban megállapított eszközök TOT-ok általi teljes kihasználását, különös tekintettel a kereskedelmi és pénzügyi rendelkezésekre azáltal, hogy a határozat hatálybalépésétől számított 12 hónapon belül biztosítja a vonatkozó iránymutatásokat és információkat.

A rendelkezések közé különösen az alábbiak tartoznak:

a) az EPD és alapvető elemei előkészítéséhez szükséges eljárás;

b) az EPD nyomon követésének, ellenőrzésének, előzetes, félidős, utólagos értékelésének, felülvizsgálatának és végrehajtásának eljárásai és kritériumai, ideértve azokat is, amelyek a Bizottság e tevékenységekben való részvételével kapcsolatosak;

c) az időszaki és egyéb jelentések elkészítése;

d) a 32. cikkben említett pénzügyi korrekciók részletes szabályai.

A pénzügyi és számviteli eljárásokat a 9. EFA pénzügyi szabályzata állapítja meg.

24. cikk

Az EFA–TOT bizottság

(1) A Bizottság munkáját adott esetben a belső megállapodással létrehozott bizottság (e cikkben a továbbiakban: "a bizottság") segíti.

(2) Az e határozatban ráruházott hatáskörök gyakorlásában a bizottság neve "EFA–TOT bizottság". A belső megállapodással létrehozott bizottság eljárási szabályzata az EFA–TOT bizottságra is vonatkozik.

(3) A bizottság a munkája során a fejlesztési együttműködés TOT- és regionális szintű lényegi problémáira összpontosít. Az összefüggés, az összehangolás és a kiegészítő jelleg érdekében felügyeli az EPD-k végrehajtását.

(4) A bizottság véleményt nyilvánít az alábbiakról:

a) az EPD-k tervezetei és azok minden módosítása;

b) a határozat e részének és a II.A–D. mellékletnek a végrehajtási rendelkezései.

(5) A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottság számára a meghozandó intézkedésekről. A bizottság az elnöke által megállapított határidőn belül véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt a belső megállapodás 21. cikkének (4) bekezdésében előírt többséggel kell meghozni. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikk (3) bekezdésében meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat.

(6) A Bizottság elfogadja az intézkedéseket, amelyeket azonnal alkalmazni kell. A Bizottság haladéktalanul közli a Tanáccsal, ha az intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével. Ilyen esetben a Bizottság az általa meghozott intézkedések alkalmazását a közléstől számított legfeljebb három hónapra elhalaszthatja.

(7) A Tanács többségi szavazással és az (5) bekezdésben említett súlyozással összhangban eltérő határozatot is hozhat a (6) bekezdésben előírt időszakon belül.

(8) A Bizottság tájékoztatja a bizottságot az EPD-k következményeiről, értékeléséről és ellenőrzéséről.

2. fejezet

A TOT-ok rendelkezésére bocsátott források

25. cikk

Pénzügyi támogatás

(1) Az 1. fejezet céljai rendelkezésére álló közösségi pénzügyi támogatás teljes összege, annak felosztása, a finanszírozás feltételei és szabályrendszerei, valamint a támogatás 2000-től 2007-ig tartó felhasználása a II.A–D. mellékletben és a 3. fejezetben található a Bizottság által a 24. cikkben foglaltak szerint elfogadandó rendelkezések sérelme nélkül.

Az e határozat szerinti pénzügyi támogatás felhasználható a projektek és programok helyi és nemzetközi költségeinek fedezésére, az ismétlődő költségek finanszírozását is ideértve.

(2) A TOT-ok a II.E. mellékletben felsorolt fejlődő országok érdekében hozott hatályos jogszabályok és a II.F. mellékletben felsorolt közösségi programok alapján is jogosultak finanszírozásra.

3. fejezet

A magánszektor befektetéseinek támogatása

26. cikk

A befektetések előmozdítása

A TOT-ok, a tagállamok és a Közösség hatóságai, felismerve a magánbefektetések fontosságát a fejlesztési együttműködés előmozdításában, és elismerve annak szükségességét, hogy lépéseket tegyenek az ilyen befektetések előmozdítása érdekében:

a) intézkedéseket hajtanak végre, hogy ösztönözzék a fejlesztési erőfeszítéseikben való részvételt olyan magánbefektetők esetében, akik megfelelnek a TOT–EK fejlesztési együttműködés célkitűzéseinek és súlypontjainak, valamint a vonatkozó törvényeknek és rendeleteknek;

b) méltányos és kiegyensúlyozott elbánást biztosítanak az ilyen befektetők számára;

c) olyan intézkedéseket tesznek, amelyek segítenek a kiszámítható és biztonságos befektetési környezet létrehozásában és fenntartásában, valamint tárgyalásokat kezdenek olyan megállapodásokról, amelyek javítják az ilyen környezetet;

d) előmozdítják a hatékony együttműködést a TOT-ok gazdasági szereplői között, valamint ezek és a Közösség gazdasági szereplői között annak érdekében, hogy növeljék a tőke, az igazgatási készségek, a technológia és a know-how egyéb formáinak áramlását;

e) keresik, hogyan mozdíthatnák elő a magánkézben lévő források nagyobb mértékű áramlását a Közösség és a TOT-ok között azáltal, hogy hozzájárulnak többek között az olyan akadályok megszüntetéséhez, amelyek megakadályozzák, hogy a TOT-ok gazdasági szereplői hozzáférjenek a nemzetközi tőkepiacokhoz, a közösségieket is ideértve;

f) olyan környezetet teremtenek, amely ösztönzi a pénzügyi szervezetek fejlesztését és a tőke kialakulása szempontjából alapvető erőforrások mobilizálását, valamint a vállalkozói szemlélet növekedését;

g) előmozdítják a vállalkozások fejlesztését azáltal, hogy megteszik az üzleti környezet javításához szükséges lépéseket, és különösen elősegítik olyan jogi, közigazgatási és ösztönzési környezet létrejöttét, amely dinamikus magánszektorbeli vállalkozások létrejöttéhez és fejlődéséhez vezet, az alulról szerveződő tevékenységeket is ideértve;

h) megerősítik a TOT-ok helyi intézményeinek kapacitását, hogy olyan szolgáltatásokat tudjanak biztosítani, amelyek bátorítják az ipari és üzleti tevékenységben való nagyobb arányú helyi részvételt.

27. cikk

Befektetési támogatás és finanszírozás

Az együttműködés hosszú távú finanszírozást biztosít, hogy segítsen előmozdítani a magánszektor növekedését, valamint a nemzeti és külföldi tőke e célból történő mozgósítását. E célból az együttműködés különösen az alábbiakat biztosítja:

a) műszaki és pénzügyi segítséget biztosító juttatások a humán erőforrások fejlesztése, az intézményi kapacitásbővítés, illetve a konkrét befektetésekhez kapcsolódó intézményi támogatás egyéb formái, a vállalkozások versenyképességét fokozó intézkedések, a magánszektorbeli pénzügyi és nem pénzügyi közvetítő szervezetek kapacitásának növelésére irányuló intézkedések, valamint a befektetéseket megkönnyítő és a versenyképesség fokozását elősegítő intézkedések;

b) tanácsadói és konzultációs szolgáltatások, amelyek segítenek befektetésbarát környezetet teremteni, valamint olyan információk, amelyek segítenek a tőkeáramlás irányításában és ösztönzésében;

c) a II.C. mellékletben említett Befektetési Alapból finanszírozott támogatások;

d) az EBB saját forrásaiból folyósított kölcsönök.

A Befektetési Alapra és a fent említett kölcsönökre vonatkozó feltételeket a II.B., illetve II.C. melléklet állapítja meg.

4. fejezet

Kiegészítő támogatás az exportbevételek ingadozásának esetére

28. cikk

Kiegészítő támogatás

(1) Az exportbevételek bármilyen rövid távú és – különös tekintettel a mezőgazdasági és bányászati ágazatokra – az érintett TOT fejlesztési célkitűzéseinek elérését veszélyeztethető ingadozásából fakadó kedvezőtlen hatások enyhítése érdekében kiegészítő támogatási rendszert vezetnek be a II.A. mellékletben említett pénzügyi felosztáson belül.

(2) Az exportbevételek rövid távú ingadozása esetére szóló támogatás célja, hogy védje azokat a makrogazdasági és ágazati reformokat és politikákat, amelyek a bevételcsökkenés miatt veszélybe kerülhetnek, és orvosolja az exportbevételek instabilitásának kedvezőtlen hatásait különösen a mezőgazdasági és bányászati termékek tekintetében.

(3) A TOT-ok gazdaságainak – különös tekintettel a mezőgazdasági és bányászati ágazatokra – exporttól való függését figyelembe kell venni a II.D. mellékletben említett források elosztásakor. Ebben az összefüggésben a legkevésbé fejlett TOT-ok kedvezményesebb elbánásban részesülnek.

(4) A kiegészítő forrásokat a támogatási mechanizmus konkrét módozatai szerint kell biztosítani a II.D. mellékletben megállapítottaknak megfelelően.

(5) A Közösség támogatást biztosít a piaci alapú biztosítási rendszerek számára is, amelyeket olyan TOT-ok számára terveztek, amelyek védeni szeretnék magukat az exportbevételek ingadozásából fakadó kockázatoktól.

5. fejezet

Támogatás az együttműködés egyéb szereplői számára

29. cikk

Célkitűzések és finanszírozás

(1) Annak érdekében, hogy reagáljanak a helyi közösségek fejlesztési igényeire, és bátorítsák a decentralizált együttműködés minden olyan szereplőjét, aki abban a helyzetben van, hogy hozzájárulhat a TOT-ok autonóm fejlődéséhez a kezdeményezések előtérbe helyezése és végrehajtása érdekében, a TOT–EK együttműködés támogatja az ilyen fejlesztési tevékenységeket az érintett TOT-ok és a velük kapcsolatban álló tagállamok által megállapított határokon és az EPD rendelkezéseinek keretein belül.

(2) Ebben az összefüggésben pénzügyi támogatást kapnak a decentralizált projektek és mikroprojektek a következők szerint:

a) Az e fejezet alapján pénzügyi támogatásra jogosult együttműködő partnerek a Közösségben, a TOT-okban vagy más fejlődő országokban lévő decentralizált együttműködési ügynökségek, nevezetesen: a helyi hatóságok, a nem kormányzati szervezetek, a helyi kereskedői szervezetek és polgári csoportok, szövetkezetek, szakszervezetek, nők és fiatalok szervezetei, oktatási és kutatási intézmények, egyházak és minden olyan nem kormányzati társulás, amely hozzájárulhat a fejlesztéshez.

Az együttműködés e formája a TOT-ok fejlesztése számára elérhetővé teszi a decentralizált együttműködés szereplőinek képességeit, innovatív működési módjait és erőforrásait. A támogatás különösen figyelembe veszi a Közösség, a TOT-ok és más fejlődő országok közötti együttes fellépéseket;

b) A helyi mikroprojektek gazdasági és társadalmi hatással vannak az emberek életére, megfelelnek a bizonyított és megfigyelt prioritási igényeknek, és végrehajtásuk az azokat a javára fordító helyi közösség kezdeményezésére és aktív részvételével történik.

(3) Az ezen együttműködési formában megvalósuló projektek és mikroprojektek módot adhatnak az EPD meghatározott célkitűzéseinek, valamint a helyi közösségek és decentralizált szereplők kezdeményezései eredményeinek elérésére.

(4) Az e fejezet szerint biztosított támogatás járulékos vagy szükség esetén kiegészítő a II.E. melléklet rendelkezései tekintetében.

(5) A mikroprojektek és a decentralizált együttműködés finanszírozásához való hozzájárulás a támogatásokból származik, amely esetben a hozzájárulás normálisan nem haladja meg az egyes projektek teljes költségének háromnegyedét. A fennmaradó rész finanszírozásának forrásai:

a) a mikroprojektek esetében az érintett helyi közösség vagy természetben, vagy szolgáltatások, vagy készpénz formájában a hozzájárulási kapacitásának függvényében;

b) a decentralizált együttműködés esetében a decentralizált együttműködés szereplői, feltéve hogy az ilyen szereplők által hozzáadott pénzügyi, műszaki, dologi és egyéb erőforrások, általános szabályként, a projekt, illetve program becsült költségének legalább 25 %-át teszik ki;

c) kivételes esetekben, amikor mikroprojektekről és decentralizált együttműködésről egyaránt szó van, az érintett TOT hatóságai vagy pénzügyi hozzájárulás formájában, vagy a közcélú berendezések használata, vagy szolgáltatások nyújtása révén.

E határozat állapítja meg a mikroprojektek és a decentralizált együttműködés összefüggésében finanszírozott projektekre és programokra vonatkozó eljárásokat, különös tekintettel az EPD végrehajtási rendelkezéseire.

6. fejezet

A humanitárius és gyorssegély támogatása

30. cikk

Célkitűzések és eszközök

(1) A humanitárius és gyorssegélyt olyan TOT-ok számára kell juttatni, amelyek természeti katasztrófák vagy hatásukban hasonló rendkívüli körülmények miatt kialakult súlyos gazdasági és szociális nehézségekkel küzdenek. A humanitárius és gyorssegélyt fenn kell tartani addig, ameddig szükség van rá, hogy foglalkozni lehessen az ilyen helyzetekben felmerülő égető problémákkal.

A humanitárius és gyorssegélyt kizárólag a katasztrófák áldozatainak igényei és érdekei alapján kell juttatni.

(2) A humanitárius és gyorssegély célja:

a) emberi életek mentése a természeti katasztrófák vagy hatásukban hasonló rendkívüli körülmények okozta krízis- és krízis utáni helyzetekben;

b) a segély szállítási költségeinek finanszírozásában nyújtott segítség és annak biztosítása – minden rendelkezésre álló logisztikai eszközzel –, hogy hozzáférhető váljon azok számára, akiknek szánják;

c) a rövid távú rehabilitációs és újjáépítési intézkedések végrehajtása, hogy a lehető leghamarabb létrehozzák az érintett emberek integrálásának és újbóli integrálásának feltételeit;

d) válasz az emberek kitelepítéséből eredő szükségletekre, tekintettel a természetes vagy ember által okozott katasztrófákat követően a menekültekre, kitelepítettekre vagy visszatértekre, hogy eleget tegyenek a menekültek vagy kitelepítettek minden igényének, tartózkodási helyüktől függetlenül, ameddig arra szükség van, valamint elősegítsék az önkéntes visszatelepülésüket;

e) segítség a TOT-ok számára, hogy fejlesszék vagy tökéletesítsék a katasztrófák megelőzésének és az azokra való felkészülésnek a rendszerét, ideértve az előrejelzési és korai figyelmeztetési rendszereket, azzal a céllal, hogy csökkentsék a katasztrófák következményeit.

(3) Ehhez hasonlóan segítséget lehet nyújtani a menekülteket vagy visszatérőket fogadó TOT-ok számára, hogy eleget tegyenek a vészhelyzeti segítségnyújtás alá nem tartozó égető igényeknek.

(4) Az e cikkben említett segélyt a Közösség költségvetéséből kell finanszírozni. Kivételes esetben azonban az érintett költségvetési tétel mellett finanszírozható a II.A. mellékletben megállapított elkülönített összegekből is.

(5) A humanitárius és gyorssegélyakciókat az érintett TOT-ok, a Bizottság, a TOT-tal kapcsolatban álló tagállam, illetve a helyi vagy nemzetközi nem kormányzati szervezetek kérésére kell elindítani. Az ilyen segélyt olyan eljárások alapján kell kezelni és megvalósítani, amelyek megkönnyítik a gyors, rugalmas és hatékony tevékenységet.

7. fejezet

Végrehajtási eljárások

31. cikk

Technikai segítségnyújtás

(1) A Bizottság kezdeményezésére vagy nevében tanulmányok vagy technikai segítségnyújtási intézkedések finanszírozhatók az e határozat végrehajtásához szükséges előkészítés, figyelemmel kísérés, értékelés és felügyelet biztosítása érdekében.

Az ilyen tanulmányokat vagy technikai segítségnyújtási intézkedéseket a támogatások számára elkülönített általános alapból kell finanszírozni.

(2) A TOT-ok kezdeményezésére tanulmányok és technikai segítségnyújtási intézkedések finanszírozhatók az EPD-ben említett tevékenységek végrehajtásával kapcsolatban a Bizottság véleményétől függően.

Az ilyen tanulmányokat vagy technikai segítségnyújtási intézkedéseket az érintett TOT számára elkülönített összegből kell finanszírozni.

32. cikk

Pénzügyi ellenőrzés

(1) Az érintett TOT viseli az elsődleges felelősséget a tevékenység pénzügyi felügyeletéért. Ezt adott esetben az a tagállam koordinálja, amellyel a TOT kapcsolatban áll, a vonatkozó nemzeti jogszabályokkal összhangban.

(2) A Bizottság felelőssége az alábbiakra terjed ki:

a) annak garantálása, hogy az érintett TOT-ban kialakultak és megfelelően működnek az irányítási és ellenőrzési rendszerek annak biztosítása érdekében, hogy a közösségi pénzeszközöket helyes és hatékony módon használják fel;

b) szabálytalanságok esetén ajánlások vagy korrekciós intézkedések iránti kérelmek küldése a szabálytalanságok orvoslása és bármely irányítási hiányosság kijavítása érdekében.

(3) A Bizottság, a TOT és adott esetben a vele kapcsolatban álló tagállam a közigazgatási szabályok alapján évenkénti vagy kétévenkénti találkozókon működik együtt, hogy összehangolják a programokat, módszertanokat és az ellenőrzések végrehajtását.

(4) A pénzügyi korrekciók vonatkozásában:

a) elsősorban a TOT felelős a pénzügyi szabálytalanságok észleléséért és kijavításáért;

b) amennyiben azonban hiányosságok mutatkoznak az érintett TOT részéről, amennyiben a TOT nem orvosolja a helyzetet és az egyeztetésre irányuló kísérletek sikertelenek, a Bizottság jár el, hogy csökkentse vagy visszavonja az EPD pénzügyi határozatának megfelelő teljes elkülönített összeget.

8. fejezet

Átmenet a korábbi Európai Fejlesztési Alapok (EFA-k) és a 9. EFA között

33. cikk

A korábbi EFA-k végrehajtása és az átmeneti időszak

(1) A 6., 7. és 8. EFA keretein belül e határozat hatálybalépése előtt tett kötelezettségvállalásokat továbbra is végre kell hajtani az említett EFA-kra vonatkozó szabályok szerint.

A 6., 7. és 8. EFA forrásai, amelyeket e határozat hatálybalépése előtt már elkülönítettek a TOT-ok számára, továbbra is számukra elkülönítve maradnak. A forrásokat továbbra is a 91/482/EGK határozat vonatkozó rendelkezéseivel összhangban használják, amelyeket e célokra továbbra is alkalmazni kell a 9. EFA-t létrehozó belső megállapodás hatálybalépéséig.

Amíg a 9. EFA-t létrehozó belső megállapodás életbe nem lép, az Európai Fejlesztési Alap forrásainak kezeléséért és végrehajtásáért felelős tisztségviselők, azaz az EFA engedélyezésre jogosult főtisztviselője, a TOT engedélyezésre jogosult helyi tisztviselője és a Bizottság küldöttségvezetője továbbra is felelősek a 91/482/EGK tanácsi határozattal rájuk ruházott igazgatási és megvalósítási feladatokért.

(2) A korábbi EFA-kból a 9. EFA-t létrehozó belső megállapodás hatálybalépésének napján fennmaradó egyenleget, valamint azokat az összegeket, amelyeket egy későbbi időpontban el kell vonni az ilyen alapok szerint működő projektektől, át kell vinni a 9. EFA-ba, és az e határozatban megállapított feltételekkel összhangban kell felhasználni.

A 9. EFA-ba átvitt minden ilyen forrás, amelyet korábban már elkülönítettek valamely TOT vagy régió indikatív programja számára, az adott TOT vagy regionális együttműködés számára elkülönített marad.

Minden egyéb fennmaradó, indikatív programokra el nem különített egyenleget is át kell vinni a 9. EFA lekötetlen összegeihez. E határozat teljes összege, kiegészítve az előző EFA-k áthozott egyenlegeivel, a 2000-től 2007-ig terjedő időszakra vonatkozik. Ezt a bekezdést különösen a 91/482/EGK határozatnak a mezőgazdasági árukból származó exportbevételek stabilizálására (Stabex) és a különleges finanszírozási keretre (Sysmin) vonatkozó 118. és 144. cikkében említett teljes összegek fennmaradó egyenlegére kell alkalmazni.

II. CÍM

GAZDASÁGI ÉS KERESKEDELMI EGYÜTTMŰKÖDÉS

34. cikk

Célkitűzés

(1) A gazdasági és kereskedelmi együttműködés célja, hogy előmozdítsa a TOT-ok gazdasági és társadalmi fejlődését, különös tekintettel a közöttük és a közösség egésze közötti szoros gazdasági kapcsolatok létrehozásával.

Az ilyen együttműködés végrehajtásának következetesnek kell lennie a többi közös politika célkitűzéseihez.

(2) A Közösség vállalja továbbá, hogy támogatja a TOT-ok hatékony világgazdasági integrációját, valamint áruik és szolgáltatásaik regionális és világpiaci kereskedelmének fejlesztését.

1. fejezet

Árukereskedelmi megállapodások

35. cikk

A származó termékek szabad elérése

(1) A TOT-okból származó termékek a Közösségbe történő behozatal esetén mentesek a behozatali vám alól.

(2) A származó termék fogalmát és az azzal kapcsolatos közigazgatási együttműködési eljárásokat a III. melléklet állapítja meg.

36. cikk

A TOT-okban szabad forgalomban lévő nem származó termékek átrakása

(1) A nem a TOT-okból származó, de ott szabad kereskedelmi forgalomban lévő és ilyen minőségben a Közösségbe újrakivitt termékek a Közösségbe történő behozatalkor mentesek a vámok és azokkal azonos hatású adók alól, feltéve hogy

a) az érintett TOT-ban megfizették a legalább a Közösségben a legnagyobb kedvezményes vámtételre jogosult harmadik országból származó azonos termékek behozatalakor alkalmazott szintnek megfelelő vámokat vagy azokkal azonos hatású adókat;

b) eddig nem vonatkozott rájuk a vámok vagy azokkal azonos hatású adók alóli mentesség vagy ezek teljes vagy részleges visszafizetése a (2) bekezdés sérelme nélkül;

c) azokat exportbizonyítvány kíséri.

(2) Az (1) bekezdés sérelme nélkül a Bizottság az érintett TOT hatóságainak megfelelően alátámasztott kérelmére és e határozat célkitűzéseinek fényében engedélyezi a TOT pénzügyi támogatást az átrakási művelet végrehajtói számára.

A kérelem különösen a támogatásból részesülő kereskedelem jellegét és várt nagyságrendjét tünteti fel.

E támogatásnak a szabad forgalomban lévő termékek szállítására vonatkozó támogatásban kell megvalósulnia, ideértve az átrakási eljárással kapcsolatban támogatott jogos folyó költségeket is. E támogatás nem eredményez súlyos zavarokat vagy nehézségeket, amelyek a Közösség egészében vagy egy vagy több tagállamban a gazdasági ágazat helyzetének romlásához vezethetnek.

A TOT-ok hatóságai előadhatják észrevételeiket a Bizottságnak, hogy további információt nyújtsanak írásbeli kérelmük alátámasztására.

Bármely TOT hatóságának kérésére össze kell hívni egy, a 7. cikk (3) bekezdésben említett partnerségi munkacsoportot, hogy oldjon meg minden olyan kérdést, amely az átrakási eljárás alkalmazásával kapcsolatos.

(3) Az (1) és (2) bekezdést nem alkalmazzák:

a) a szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékekre, sem a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályokról szóló, 1993. december 6-i 3448/93/EK tanácsi rendelet [8] hatálya alá tartozó termékekre, kivéve 2002. február 1-jétől kezdődően és attól függően, hogy a Bizottság elfogadja-e a szükséges végrehajtási intézkedéseket a halászati termékekre vonatkozóan:

A. a Grönlandon átrakott, a 0303311000, 0304209510 és 03061310 KN-kód alá tartozó termékek esetében 10000 tonna éves mennyiségen belül, és

B. a Saint-Pierre és Miquelononátrakodott03022110, 03033110, 03054910, 03061210, 03061290, 03062291, 03062299, 03061310, 03061330, 03061340, 03061350, 03061380, 03062310, 03062331, 03062339, 03062390 KN-kód alá tartozó termékek esetében 2000 tonna éves mennyiségen belül;

b) a Közösségbe történő behozatalkor mennyiségi korlátozások vagy dömpingellenes vámok alá tartozó termékek esetében.

(4) A nem a TOT-okból származó, de ott szabad forgalomban lévő termékek Közösségbe való belépésének feltételei és az azokkal kapcsolatos közigazgatási együttműködési eljárások a IV. mellékletben vannak megállapítva.

37. cikk

Bizottsági eljárás

(1) A 36. cikk hatálya alá tartozó ügyekben a Bizottság munkáját egy bizottság segíti.

(2) Az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikke vonatkozik a bizottság eljárásaira.

(3) A bizottság eljárási szabályzatot fogad el.

38. cikk

Mennyiségi korlátozások és azokkal azonos hatású intézkedések

(1) A Közösség a TOT-okból származó behozatal esetében nem alkalmaz semmilyen mennyiségi korlátozást vagy azzal azonos hatású intézkedést.

(2) Az (1) bekezdés nem zárja ki a behozatalra, kivitelre vagy tranzitárukra vonatkozó tilalmakat és korlátozásokat, amennyiben azok indokoltak a közerkölcs vagy a közrend, a humán-, állat- és növényegészség és élet védelme, a művészeti, történelmi vagy régészeti értékkel bíró nemzeti kincsek, a kimerülő természeti erőforrások védelme vagy az ipari és kereskedelmi tulajdon védelme alapján.

Az ilyen tilalmak vagy korlátozások egyetlen esetben sem képezik önkényes vagy indokolatlan megkülönböztetés, vagy általában véve a kereskedelem leplezett korlátozásának eszközét.

39. cikk

Hulladék

(1) A hulladék tagállamok és a TOT-ok közötti mozgását a nemzetközi és közösségi joggal összhangban kell ellenőrizni. A Közösség támogatja egy hatékony, a környezet és a közegészség védelmét szolgáló nemzetközi együttműködés létrehozását és fejlesztését ezen a területen.

(2) A hasznosítási tevékenység céljára szánt nem veszélyes hulladék kivételével a Közösség megtiltja a hulladék TOT-okba irányuló közvetlen és közvetett kivitelét, és ezzel egyidejűleg a TOT-ok hatóságai megtiltják az ilyen hulladék közvetlen vagy közvetett behozatalát a Közösségből vagy bármely más országból az e területen az illetékes nemzetközi fórumokon tett vagy a jövőben teendő meghatározott nemzetközi kötelezettségek sérelme nélkül.

(3) A Közösség vonatkozásában az Európai Közösségen belüli, az oda irányuló és az onnan ki történő hulladékszállítások felügyeletéről és ellenőrzéséről szóló, 1993. február 1-jei 259/93/EGK tanácsi rendeletet [9] alkalmazzák.

(4) Az olyan TOT-ok vonatkozásában, amelyek alkotmányos jogállásuknál fogva nem részesei a bázeli egyezménynek, a vonatkozó hatóságok felgyorsítják a bázeli egyezmény rendelkezéseinek végrehajtásához szükséges belső törvényi és közigazgatási rendelkezések [10] elfogadását.

(5) Emellett az érintett tagállamok elősegítik az alábbiak végrehajtásához szükséges belső törvényi és közigazgatási rendelkezések TOT-ok általi elfogadását:

a) a 259/93/EGK rendelet az alábbiak szerint:

i. a 13. cikk a hulladék TOT-okon belüli átrakására vonatkozóan;

ii. a 18. cikk a hulladéknak a TOT-okból az AKCS-államokba irányul kivitele tekintetében;

b) az 1420/1999/EK rendelet [11];

c) az 1547/1999/EK bizottsági rendelet [12];

d) a 2000/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [13] a 16. cikkében megállapított áthelyezési határidőtől függően.

(6) A végleges elhelyezésre szánt veszélyes és nem veszélyes hulladék TOT-okból a Közösségbe irányuló behozatalára a 259/93/EGK rendelete 1–12. és 25–39. cikke és a 94/774/EK bizottsági határozat [14] vonatkozik.

(7) Egynél több TOT és a velük kapcsolatban álló tagállamok nemzeti jogszabályokat fogadhatnak el a hulladéknak a TOT-okból az említett tagállamokba irányuló kivitelére vonatkozóan.

Ebben az esetben az e határozat vagy – a módosításokat is beleértve – valamennyi jövőbeni vonatkozó nemzeti jogszabály hatálybalépést követő hat hónapon belül az érintett tagállamok értesítik a Bizottságot az alkalmazandó jogszabályról.

40. cikk

A TOT-ok által elfogadott intézkedések

(1) Tekintetbe véve a TOT-ok jelenlegi fejlesztési igényeit, a TOT-ok hatóságai a Közösségből származó termékek behozatala vonatkozásában fenntarthatnak vagy bevezethetnek vámokat vagy mennyiségi korlátozásokat, amennyiben azt szükségesnek tartják.

(2) a) A TOT-ok által a Közösségre alkalmazott kereskedelmi rendszer nem vezethet a tagállamok közötti megkülönböztetéshez, és nem lehet kedvezőtlenebb, mint a legnagyobb kedvezményes vámtétel;

b) e határozat különös rendelkezései ellenére a Közösség nem tesz különbséget a TOT-ok között a kereskedelem terén;

c) az a) pont rendelkezései nem akadályozzák meg, hogy valamely ország vagy terület kedvezményesebb elbánást biztosítson bizonyos más TOT-ok vagy más fejlődő országok számára, mint a Közösség számára.

(3) A TOT-ok hatóságai e határozat hatálybalépésétől számított három hónapon belül közlik a Bizottsággal az általuk alkalmazott vámtarifák és mennyiségi korlátozások jegyzékét.

Továbbá közlik a Bizottsággal az ilyen intézkedések minden esetleges módosítását, amennyiben és amikor elfogadnak ilyeneket.

41. cikk

Felügyeleti záradék

(1) A TOT-okból származó, a 35. cikkben említett, valamint a nem a TOT-okból származó, a 36. cikkben említett termékeket különleges felügyelet alá lehet helyezni. A Bizottság a TOT hatóságaival és a TOT-tal kapcsolatban álló tagállammal konzultálva eldönti, hogy mely termékekre vonatkozik felügyelet.

(2) A Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet [15] 308d. cikkét kell alkalmazni.

(3) A Bizottság és a TOT illetékes hatóságai biztosítják a felügyeleti intézkedések hatékonyságát azáltal, hogy bevezetik a III. és IV. mellékletben említett közigazgatási együttműködési eljárásokat.

42. cikk

Védintézkedések

(1) Ha e határozat alkalmazásának eredményeként súlyos zavarok keletkeznek a Közösség, illetve egy vagy több tagállam gazdaságának valamely ágazatában, vagy veszélybe kerül azok külső pénzügyi stabilitása, vagy olyan nehézségek adódnak, amelyek a Közösség valamely tevékenységi ágának vagy régiójának hanyatlásához vezethetnek, a Bizottság saját kezdeményezésére vagy egy vagy több tagállam kérelmére, valamint a 43. cikkben említett bizottsággal folytatott konzultációt követően az alábbi bekezdésekkel összhangban megteheti a szükséges védintézkedéseket, vagy arra felhatalmazhatja az érintett tagállamokat.

(2) Az (1) bekezdés végrehajtása céljából elsőbbséget kell biztosítani az olyan intézkedéseknek, amelyek a legkevésbé zavarják a társulás és a Közösség működését. Ezen intézkedések nem lépik túl a felmerült nehézségek orvoslásához feltétlenül szükséges határokat. Nem léphetik túl az e határozattal megadott kedvezményes elbánás visszavonását.

(3) Amennyiben védintézkedéseket tesznek vagy módosítanak, különös figyelmet kell fordítani a legkevésbé fejlett TOT-ok érdekeire.

(4) E cikk nem sérti a Közösség WTO szabályok szerinti jogait és kötelezettségeit, a védintézkedésekről szóló WTO megállapodást [16] is ideértve. Ezenkívül nem zárja ki a mezőgazdasági piacok közös szervezését létrehozó rendeletek vagy az azokból származtatott közösségi vagy nemzeti közigazgatási rendelkezések, illetve a Szerződés 235. cikke szerint a feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozóan elfogadott különös szabályok alkalmazását.

(5) a) Ha valamely tagállam felkéri a Bizottságot, hogy védintézkedéseket alkalmazzon, a Bizottság a tagállam kérelmének kézhezvételét követő három munkanapon belül tájékoztatja erről a Tanácsot, a tagállamokat és a TOT hatóságait, és felkéri a TOT hatóságait, hogy adjanak át minden olyan információt, amelyet fontosnak tartanak az adott helyzetre vonatkozóan.

b) Amennyiben a Bizottság saját kezdeményezésére jár el, a lehető legkorábbi szakaszban tájékoztatja az érintett TOT-okat és a tagállamokat.

c) A TOT hatóságai kérésére és az e cikkben említett határidők sérelme nélkül össze kell hívni a 7. cikk (3) bekezdésben említett partnerségi munkacsoportot. A munkacsoport által megfogalmazott következtetéseket továbbítani kell a konzultációs bizottsághoz. Ebben az esetben az e cikk (9) bekezdésében említett határidő tíz munkanappal meghosszabbodik. Ezzel egyidejűleg a Bizottság meghívja a tagállamokat a 43. cikkben említett bizottság ülésére.

A tagállamok és a TOT-ok a Bizottság rendelkezésére bocsátanak minden olyan információt, amely szükséges a védintézkedések alkalmazására vagy nem alkalmazására vonatkozó kérelmeik indoklásához.

(6) A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a Tanácsot, a tagállamokat és a TOT hatóságait a szükséges védintézkedések meghozatalára vonatkozó határozatáról. A határozatot azonnali hatállyal alkalmazni kell.

(7) A határozat kézhezvételétől számított tíz munkanapon belül bármely tagállam a Tanács elé terjesztheti a Bizottság (6) bekezdésben említett határozatát.

(8) Amennyiben a Bizottság huszonegy munkanapon belül nem fogad el határozatot, vagy elutasítja a kérelmet, vagy ha a Bizottság úgy határoz, hogy nem tesz védintézkedéseket, az ügyet a Bizottsághoz beterjesztő tagállam a Tanács elé terjesztheti azt.

(9) A (7) és (8) bekezdésben említett esetekben a Tanács huszonegy munkanapon belül minősített többséggel eltérő határozatot hozhat.

43. cikk

Bizottsági eljárás

(1) A 42. cikk hatálya alá tartozó ügyekben a Bizottság munkáját egy bizottság segíti.

(2) Az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikke vonatkozik a bizottság eljárásaira.

(3) A bizottság eljárási szabályzatot fogad el.

2. fejezet

A szolgáltatások kereskedelme és letelepedési szabályok

44. cikk

Általános célkitűzés

E területen a távlati cél a szolgáltatások kereskedelmének fokozatos liberalizálása, kellő mértékben tiszteletben tartva a TOT-ok helyi politikai célkitűzéseit, és figyelembe véve a TOT fejlettségi szintjét, valamint a Közösség, a tagállamok vagy a TOT-ok által a WTO keretein belül vállalt kötelezettségeket.

45. cikk

A letelepedésre és a szolgáltatásnyújtásra vonatkozó általános elvek

(1) E fejezet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

a) "gazdasági társaságok vagy vállalkozások": a polgári vagy kereskedelmi jog alapján létrehozott társaságok vagy vállalkozások, ideértve a nyilvános működésű vagy egyéb társaságokat, szövetkezeteket és a polgári vagy kereskedelmi jog hatálya alá tartozó minden egyéb jogi személyt vagy társulást a nonprofit szervezetek kivételével,

"tagállami gazdasági társaságok vagy vállalatok" azok, amelyeket valamely tagállam törvényeivel összhangban alakítottak, és amelyek létesítő okirat szerinti székhelye, központi ü gyvezetése vagy gazdasági tevékenységének székhelye valamely tagállamban van. A valamely tagállamban csak létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező gazdasági társaságoknak vagy vállalkozásoknak azonban olyan tevékenységet kell folytatnia, amely tényleges és folyamatos kapcsolatban van annak a tagállamnak a gazdaságával,

"TOT gazdasági társaságok vagy vállalatok": azok, amelyeket egy adott TOT törvényeivel összhangban alakítottak, és amelyek létesítő okirat szerinti székhelye, központi ügyvezetése vagy gazdasági tevékenységének székhelye abban a TOT-ban van; a valamely országban vagy területen csak létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező gazdasági társaságok vagy vállalatoknak azonban olyan tevékenységet kell folytatnia, amely tényleges és folyamatos kapcsolatban van annak a országnak vagy területnek a gazdaságával;

b) "valamely TOT lakosai": azok a valamely TOT-ban tartózkodó személyek, akik valamely tagállam állampolgárai, vagy akik különleges jogállást élveznek egy adott TOT esetében. Ez a meghatározás nem sérti a szerződés értelmében az uniós polgárságból fakadó jogokat.

(2) A letelepedésre és a szolgáltatásnyújtásra vonatkozó rendelkezések tekintetében, a szerződés 183. cikkének (5) bekezdésével és az alábbi (3) bekezdéssel összhangban

a) a Közösség az Általános Szolgáltatáskereskedelmi Megállapodás (GATS) szerint vállaltakat az említett megállapodásban megállapított feltételek szerint és e határozattal összhangban alkalmazza a TOT-okra vonatkozóan; az ilyen vállalások végrehajtásakor a tagállamok nem tesznek különbséget a TOT-ok lakosai, gazdasági társaságai vagy vállalkozásai között;

b) a TOT hatóságai nem részesítik kedvezőtlenebb elbánásban a tagállamok állampolgárait, gazdasági társaságait vagy vállalkozásait, mint a harmadik országok állampolgárait, gazdasági társaságait vagy vállalkozásait, és nem tesznek különbséget a tagállamok állampolgárai, gazdasági társaságai vagy vállalkozásai között.

(3) Valamely TOT hatóságai a helyi foglalkoztatás elősegítése vagy támogatása céljából rendeleteket fogadhatnak el a lakosaik és a helyi tevékenységek támogatására.

Ilyen esetben a TOT hatóságai értesítik a Bizottságot az általuk elfogadott rendeletekről, hogy az tájékoztathassa a tagállamokat.

(4) Az orvosi, fogorvosi, szülésznői, általános nővéri, gyógyszerészi és állatorvosi hivatások tekintetében a Tanács a Bizottság javaslata alapján egyhangúlag elfogadja a TOT lakosaira vonatkozó konkrét és a tagállamokban elismerésre kerülő szakképesítések jegyzékét.

46. cikk

Tengeri közlekedés

Az e téren megvalósuló együttműködés célja, hogy megfelelő gazdasági feltételek mellett biztosítsa a hatékony és megbízható szállítási szolgáltatások harmonikus fejlődését azáltal, hogy elősegíti a felek kereskedelmi alapon történő aktív részvételét a kereskedelemhez való korlátozás nélküli hozzáférés elve szerint.

Ez a rendelkezés nem vonatkozik Grönlandra.

3. fejezet

A kereskedelemmel kapcsolatos területek

47. cikk

Folyó fizetési műveletek és tőkemozgások

(1) A (2) bekezdés sérelme nélkül:

a) a tagállamok és a TOT hatóságai nem vetnek ki korlátozásokat a Közösség és a TOT-ok lakosai között szabadon átváltható valutában teljesített semmilyen kifizetés fizetési mérlegének egyenlegére nézve;

b) a tőkemozgások mérlegével kapcsolatos tranzakciók tekintetében a tagállamok és a TOT hatóságai nem korlátozzák a tőkemozgást a fogadó tagállam, ország vagy terület törvényeivel összhangban létrehozott gazdasági társaságokba történő közvetlen befektetés esetében, és gondoskodnak róla, hogy az ilyen befektetések által létrehozott vagyoneszközök és az azokból származó haszon realizálható és hazatelepíthető legyen.

(2) A Közösség, a tagállamok és a TOT-ok jogosultak a szerződés 57., 58., 59., 60. és 301. cikkében említett rendelkezéseket értelemszerűen az azokban megállapított feltételekkel összhangban megtenni. Ugyanígy, amennyiben egy vagy több TOT vagy tagállam a fizetési mérleg tekintetében súlyos nehézségekkel küzd vagy ilyen nehézségek bekövetkezése fenyegeti, a TOT hatóságai, a tagállam vagy a Közösség a GATT, a GATS és a Nemzetközi Valutaalapról szóló megállapodás VIII. és XIV. cikke alapján megállapított feltételekkel összhangban korlátozásokat fogadhat el a folyó fizetési műveletekre vonatkozóan, amelyek rövid időtartamúak, és nem haladhatják meg a fizetési mérleggel kapcsolatos helyzet orvoslásához szükséges mértéket. Amikor ilyen intézkedéseket tesznek, a TOT hatóságai, a tagállamok vagy a Közösség haladéktalanul tájékoztatják egymást, és a lehető leghamarabb megküldik egymásnak az érintett intézkedések megszüntetésével kapcsolatos ütemezést.

48. cikk

Versenypolitikák

(1) A hatékony és eredményes versenypolitikák és -szabályok bevezetése és végrehajtása kulcsfontosságú a befektetésbarát környezet, a fenntartható iparosítási folyamat és a piaci hozzáférés átláthatóságának javítása és biztosítása érdekében.

(2) A verseny torzulásának kiküszöbölése érdekében és kellő figyelmet fordítva az egyes TOT-ok különböző fejlettségi szintjeire és gazdasági szükségleteire, a Közösség és a TOT-ok vállalják helyi, nemzeti és regionális szabályok és politikák megvalósítását, ideértve a vállalkozások közötti szerződések, a vállalkozások társulásai által hozott döntések és a vállalkozások által megvalósított összehangolt magatartás ellenőrzését és – bizonyos körülmények között – megtiltását, amennyiben azok célja vagy hatása a verseny megelőzése, korlátozása vagy eltérítése. A fenti tilalom vonatkozik arra is, amikor egy vagy több vállalkozás visszaél az erőfölényével a Közösség vagy a TOT-ok területén.

49. cikk

A szellemi tulajdonjogok oltalma

(1) A legmagasabb szintű nemzetközi szabványokkal összhangban biztosítják a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogok oltalmának megfelelő és hatékony szintjét, beleértve az ilyen jogok érvényesítésének eszközeit is, azzal a céllal, hogy csökkentsék a kétoldalú kereskedelem torzulását és hátráltatását.

(2) A szellemi tulajdonjogok kiterjednek a szerzői jogra, ideértve különösen a számítógépes programok szerzői jogát, a szomszédos jogokra, ideértve a használati mintákat, a szabadalmakat (ezen belül a biotechnológiai találmányok, ipari minták, földrajzi árujelzők és eredetmegnevezések, áru- és szolgáltatásvédjegyek, integrált áramkörök topográfiája szabadalmait is), valamint az adatbázisok jogi védelmére és az ipari tulajdon oltalmáról szóló párizsi egyezmény 10a. cikkében említett, tisztességtelen versennyel szembeni védelemre és a know-how-ra vonatkozó, nyilvánosságra nem hozott információk védelmére.

50. cikk

Szabványosítás és tanúsítás

Szorosabb együttműködést kell folytatni a szabványosítás, tanúsítás és minőségbiztosítás terén, hogy megszüntessék a szükségtelen technikai korlátokat, és csökkentsék az e téren meglévő különbségeket a kereskedelem megkönnyítése érdekében.

51. cikk

Kereskedelem és környezet

A nemzetközi kereskedelem fejlődését oly módon kell elősegíteni, hogy biztosítsák a környezettel való fenntartható és ésszerű gazdálkodást, összhangban a vonatkozó nemzetközi megállapodásokkal és vállalásokkal, valamint kellő tekintettel a TOT-ok eltérő fejlettségi szintjeire. A környezetvédelmi intézkedések kidolgozásában és végrehajtásában figyelembe veszik a TOT-ok egyedi igényeit és követelményeit.

Szem előtt tartva a riói elveket, az együttműködés célja a kereskedelmi és környezetvédelmi politikák kölcsönös támogatásának biztosítása, különösen az áruk és szolgáltatások környezetvédelemmel kapcsolatos minőségellenőrzésének biztosítása és a környezetbarát termelési módo