A BIZOTTSÁG (EU) 2018/945 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2018. június 22.)

a járványügyi felügyeleti rendszer hatálya alá vonandó fertőző betegségekről és kapcsolódó különös egészségi problémákról, valamint a vonatkozó esetdefiníciókról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszélyekről és a 2119/98/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. október 22-i 1082/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra, (1) és különösen annak 6. cikke (5) bekezdésének a) és b) albekezdésére,

mivel:

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A járványügyi felügyeleti rendszer hatálya alá vonandó fertőző betegségek és kapcsolódó különös egészségi problémák jegyzéke az I. mellékletben szerepel.

2. cikk

Az I. mellékletben felsorolt fertőző betegségek és kapcsolódó különös egészségi problémák járványügyi felügyeletére vonatkozó adatok benyújtása céljából a tagállamok a II. mellékletben meghatározott esetdefiníciókat alkalmazzák.

3. cikk

A 2000/96/EK és a 2002/253/EK határozat ezennel hatályát veszti. Az említett határozatokra történő hivatkozásokat az e határozatra való hivatkozásokként kell értelmezni.

4. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

(1) HL L 293., 2013.11.5., 1. o.

(2) Az Európai Parlament és a Tanács 2119/98/EK határozata (1998. szeptember 24.) a Közösségben a fertőző betegségek járványügyi felügyeleti és ellenőrzési hálózatának létrehozásáról (HL L 268., 1998.10.3., 1. o.).

(3) A Bizottság 2000/96/EK határozata (1999. december 22.) az Európai Parlament és a Tanács 2119/98/EK határozata szerinti közösségi hálózat hatálya alá fokozatosan besorolandó fertőző betegségekről (HL L 28., 2000.2.3., 50. o.).

(4) A Bizottság 2002/253/EK határozata (2002. március 19.) az Európai Parlament és a Tanács 2119/98/EK határozata értelmében a közösségi hálózatnak jelentendő fertőző betegségek esetdefinícióinak megállapításáról (HL L 86., 2002.4.3., 44. o.).

(5) Az Európai Parlament és a Tanács 851/2004/EK rendelete (2004. április 21.) az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ létrehozásáról (HL L 142., 2004.4.30., 1. o.).

(6) Botulizmus, brucellózis, campylobacter enteritis, giardiázis, gonokokkusz-fertőzés, listeriosis, rubeola, szalmonella enteritis, shiga toxin/verocitotoxin termelő E. coli okozta fertőzés, shigellózis (vérhas), szifilisz és veleszületett szifilisz, tetanusz, tuberkulózis, tífusz és paratífusz, szamárköhögés, Yersinia enterocolitica vagy Yersinia pseudotuberculosis okozta bélgyulladás, és az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések.

(7) Általánosságban és pontosabban campylobacter enteritis, gonokokkusz-fertőzés, szalmonella enteritis, vérhas, tuberkulózis, és a véráram specifikus kórokozók okozta fertőzései, különösen a Staphylococcus aureus (meticillinre és más staphylococcus elleni béta-laktámokra való érzékenység), Enterococcus faecium és Enterococcus faecalis (glikopeptidekre és kolisztinre való érzékenység), Klebsiella pneumoniae és Escherichia coli (a karbapenemekre és a kolisztinre való érzékenység a karbapenem-rezisztens izolátumokban), Pseudomonas aeruginosa és Acinetobacter fajok (karbapenemekre való érzékenység).

II. MELLÉKLET

1. AZ ESETEK DEFINÍCIÓJÁHOZ ÉS OSZTÁLYOZÁSÁHOZ ALKALMAZOTT SZAKASZOK MAGYARÁZATA

KLINIKAI KRITÉRIUMOK

A klinikai kritériumok közé tartoznak a betegség általános és jellemző jelei és tünetei, amelyek egyenként vagy kombinálva alkotják a betegség egyértelmű vagy indikatív klinikai kórképét. Ezek a betegség általános leírását adják, és nem szükségszerűen jelzik a betegség valamennyi olyan jellemzőjét, amely a betegség esetenkénti klinikai diagnózisának felállításához szükséges.

LABORATÓRIUMI KRITÉRIUMOK

A laboratóriumi kritériumokat az eset megerősítéséhez felhasznált laboratóriumi módszerek listája alkotja. Rendszerint a felsorolt vizsgálatok közül egyetlen is elegendő az eset megerősítéséhez. Ha a laboratóriumi megerősítéshez módszerek kombinációja szükséges, ezt külön jelzik. A laboratóriumi vizsgálat céljából gyűjtendő minta típusa kizárólag akkor kerül meghatározásra, ha csak bizonyos mintatípusokat tekintenek jellemzőnek a diagnózis megerősítése céljából. Bizonyos elismert kivételes esetekben szerepelnek a valószínűsíthető esetek laboratóriumi kritériumai is. Ezek a laboratóriumi kritériumok egy listából állnak, amely olyan laboratóriumi módszereket sorol fel, amelyek felhasználhatók a megbetegedés diagnózisának alátámasztására, de nem megerősítő jellegűek.

EPIDEMIOLÓGIAI KRITÉRIUMOK ÉS EPIDEMIOLÓGIAI KAPCSOLAT

Az epidemiológiai kritériumok akkor tekinthetők teljesültnek, ha megállapítható az epidemiológiai kapcsolat.

Az epidemiológiai kapcsolat a lappangási időszak alatt az alábbi hat feltétel legalább egyikének fennállását jelenti:

— Emberről emberre való terjedés: az a tény, hogy egy személy érintkezett egy laboratóriumilag megerősítetten az adott betegségben szenvedő személlyel oly módon, hogy lehetősége volt arra, hogy megkapja a fertőzést;

— Állatról emberre való terjedés: az a tény, hogy egy személy olyan állattal érintkezett, amelyben laboratóriumilag megerősítették a fertőzést vagy kolonizációt, oly módon, hogy lehetősége volt arra, hogy megkapja a fertőzést;

— Közös forrással való érintkezés: az a tény, hogy egy személy ki volt téve a fertőzés ugyanazon közös forrásának vagy hordozójának, mint egy megerősítetten fertőzött személy;

— Fertőzött élelmiszerrel/ivóvízzel való érintkezés: az a tény, hogy egy személy laboratóriumilag megerősítetten fertőzött élelmiszert vagy fertőzött ivóvizet fogyasztott, vagy olyan személy, aki olyan állatból származó, potenciálisan fertőzött termékeket fogyasztott, amelyben laboratóriumilag kimutatták a fertőzést vagy kolonizációt;

— Környezeti expozíció: az a tény, hogy egy személy, aki laboratóriumilag megerősítetten fertőzött vízben fürdött vagy érintkezett fertőzött környezeti forrással;

— Laboratóriumi expozíció: az a tény, hogy egy személy olyan laboratóriumban dolgozik, ahol lehetőség van az expozícióra.

Valamely személy akkor tekinthető megerősített esettel epidemiológiai kapcsolatban állónak, ha a fertőzés láncának legalább egy esetét laboratóriumilag megerősítik. Faeco-orális vagy légúti járvány esetén a fertőzési láncot nem szükséges azonosítani ahhoz, hogy az esetet a járvánnyal epidemiológiai kapcsolatban állónak tekintsék.

A fertőzés az alábbi módokon terjedhet:

— Levegő közvetítésével: a fertőzött személy által köhögés, köpés, éneklés vagy beszéd során kibocsátott nyálkacseppeknek a fogékony személy nyálkahártyájára jutásával, illetve akkor, amikor a levegőbe jutó, mikrobát tartalmazó folyadékcseppeket mások belélegzik;

— Érintkezéssel: közvetlen érintkezés egy fertőzött személlyel (faecal-orális, légzéssel kibocsátott nyálkacseppek, bőrkontaktus vagy szexuális érintkezés) vagy fertőzött állattal (például harapás, érintés), vagy közvetett érintkezés kórokozóval szennyezett anyagokkal (testnedvek, vér) vagy tárgyakkal;

— Vertikális: anyáról gyermekre, gyakran méhen belül, vagy testnedvek véletlenszerű cseréje által, rendszerint a perinatális időszakban;

— Vektor közvetítésével: közvetett átvitel olyan fertőzött szúnyogok, kullancsok, atkák, legyek és más ízeltlábúak révén, amelyek csípés útján terjesztik a kórokozót az emberre;

— Élelmiszer vagy víz közvetítésével: potenciálisan szennyezett élelmiszer vagy ivóvíz fogyasztása.

ESETEK OSZTÁLYOZÁSA

Az esetek a következőképpen osztályozhatók: „gyanús”, „valószínűsíthető” vagy „megerősített”. Az epidemiológiai kapcsolat felmérésének elősegítésére a kiegészítő információk között szerepelnek a betegségek lappangási idejére vonatkozó adatok.

GYANÚS ESET

A gyanús eset olyan esetet jelent, amely jelentési célokra gyanús esetként osztályozható. Rendszerint olyan eset, amely megfelel az esetdefinícióban ismertetett klinikai kritériumoknak, de a szóban forgó betegség diagnózisát nem bizonyították epidemiológiai vagy laboratóriumi módszerrel. A gyanúsnak minősített eset definíciójára nagy szenzitivitás és alacsony specificitás jellemző. Lehetővé teszi a legtöbb eset kimutatását, de e kategóriába belekerül néhány téves (hamis pozitív) diagnózis is.

VALÓSZÍNŰSÍTHETŐ ESET

A valószínűsíthető eset egy olyan eset, amely jelentési célokra valószínűsíthető esetként osztályozható. Rendszerint olyan eset, amelynél jelen vannak az esetdefinícióban ismertetett klinikai kritériumok és az epidemiológiai kapcsolat. A valószínűsíthető eseteknél csak bizonyos betegségekre írnak elő laboratóriumi vizsgálatokat.

MEGERŐSÍTETT ESET

A megerősített eset egy olyan eset, amely jelentési célokra megerősített esetként osztályozható. A megerősített eseteket laboratóriumi vizsgálattal megerősítették, és betegségtől függően meg kell vagy nem kell hogy megfeleljenek az esetdefinícióban ismertetett klinikai kritériumoknak. Egy eset megerősítettként való definíciójára erős specificitás és kisebb szenzitivitás jellemző; ezért a felismert esetek legtöbbje valódi eset, habár néhány esetet nem tudnak kimutatni.

Egyes betegségek klinikai kritériumai nem utalnak arra a tényre, hogy megerősített esetként a tünetmentes esetek is számba vehetők (például hepatitis A, B és C, campylobacteriosis, szalmonellózis), pedig ezek az esetek közegészségügyi szempontból és nemzeti szinten lényegesek lehetnek.

A megerősített esetek az alábbiakban felsorolt három alkategória egyikébe tartoznak. Az adatok elemzésekor – az esetre vonatkozóan összegyűjtött jellemzőket felhasználva – az eseteket besorolják egy alkategóriába.

LABORATÓRIUMILAG MEGERŐSÍTETT ESET KLINIKAI KRITÉRIUMOKKAL

Az eset megfelel az esetmegerősítés laboratóriumi kritériumainak és az esetdefinícióban szereplő klinikai kritériumoknak.

LABORATÓRIUMILAG MEGERŐSÍTETT ESET ISMERETLEN KLINIKAI KRITÉRIUMOKKAL

Az eset megfelel az esetmegerősítés laboratóriumi kritériumainak, de nem áll rendelkezésre információ a klinikai kritériumokról (például csak laboratóriumi jelentés).

LABORATÓRIUMILAG MEGERŐSÍTETT ESET KLINIKAI KRITÉRIUMOK NÉLKÜL

Az eset megfelel az esetmegerősítés laboratóriumi kritériumainak, viszont az esetdefinícióban szereplő klinikai kritériumoknak nem, vagy az eset tünetmentes.

Megjegyzés: Néhány felügyelet alatt álló elváltozás esetében az esetdefiníciók szerkezete nem követi az esetdefiníció tipikus szerkezetét, például a Creutzfeldt–Jakob-betegség (CJD), valamint az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések és az antimikrobiális rezisztencia esetében.

2. RÖVIDÍTÉSEK JEGYZÉKE

1. AFP: heveny, petyhüdt bénulás

2. AIDS: szerzett immunhiányos szindróma

3. AMR: antimikrobiális rezisztencia

4. Anti-HBc: a hepatitis B magantigénje („core”) elleni ellenanyag

5. Anti-HCV: a hepatitis C-vírussal szembeni specifikus ellenanyagok

6. ARI: akut légzőszervi fertőzés

7. BAL: bronchoalveoláris átmosás (lavage)

8. BCG: Calmette–Guérin-bacillus

9. BJ: csont- és ízületfertőzések

10. BJ-BONE: osteomyelitis

11. BJ-DISC: porckorongfertőzés

12. BJ-JNT: ízületi vagy bursa fertőzés

13. BoNT: botulinum neurotoxin

14. BSI: véráramfertőzés

15. C-CVC: érkatéterrel összefüggő – centrális érkatéter

16. CDAD: Clostridium difficile baktériummal összefüggésbe hozható hasmenés

17. TKE: telepképző egység

18. CJD: Creutzfeldt–Jakob-betegség

19. CMV: citomegalovírus

20. CNRL: az emberi influenzával foglalkozó referencialaboratóriumok uniós hálózata

21. CNS: központi idegrendszer

22. CNS-IC: központi idegrendszeri fertőzés – intracraniális fertőzés

23. CNS-MEN: központi idegrendszeri fertőzés – meningitis vagy ventriculitis

24. CNS-SA: központi idegrendszeri fertőzés – spinális abscessus meningitis nélkül

25. C-PVC: érkatéterrel összefüggő – perifériás érkatéter

26. CRI: érkatéterrel összefüggő fertőzés

27. CRS: Veleszületett rubeola szindróma

28. CRT: kapilláris újratelődési idő

29. CSF: gerincvelői folyadék

30. CT-vizsgálat: komputertomográfia

31. CVS: cardiovascularis fertőzés

32. CVS-CARD: cardiovascularis fertőzés – szívizomgyulladás (myocarditis) vagy szívburokgyulladás (perocarditis)

33. CVS-ENDO: cardiovascularis fertőzés – endocarditis

34. CVS-MED: cardiovascularis fertőzés – mediastinitis

35. CVS-VASC: cardiovascularis fertőzés – artériás vagy vénás fertőzés

36. DFA: direkt fluoreszcens ellenanyag

37. DFA-TP: direkt fluoreszcens ellenanyag-vizsgálat a Treponema pallidum kimutatására

38. DNS: dezoxiribonukleinsav

39. DPA: védett disztális aspirátum

40. EARS-Net: az antimikrobás rezisztenciát felügyelő európai hálózat

41. ECDC: Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ

42. ECOFFs: epidemiológiai határértékek

43. EEG: elektroenkefalográfia

44. EENT: szem-, fül-, orr-, torok- vagy szájfertőzés

45. EENT-CONJ: szem-, fül-, orr-, torok- vagy szájfertőzés – kötőhártya-gyulladás

46. EENT-EAR: szem-, fül-, orr-, torok- vagy szájfertőzés – fül és mastoideus (csecsnyúlvány) fertőzései

47. EENT-EYE: szem-, fül-, orr-, torok- vagy szájfertőzés – a szem egyéb fertőzései (a kötőhártya-gyulladást kivéve)

48. EENT-ORAL: szem-, fül-, orr-, torok- vagy szájfertőzés – szájüreg (száj, nyelv, fogíny) fertőzései

49. EENT-SINU: szem-, fül-, orr-, torok- vagy szájfertőzés – sinusitis (orrmelléküreg-gyulladás)

50. EENT-UR: szem-, fül-, orr-, torok- vagy szájfertőzés – felső légúti fertőzések (pharyngitis, laryngitis, epiglottitis)

51. EFNS: Neurológiai Társaságok Európai Szövetsége

52. EIA: enzimes immunvizsgálat (enzyme immunoassay)

53. ELISA: enzimhez kötött immunoszorbens vizsgálat (enzyme-linked immunosorbent assay)

54. EM: elektronmikroszkópos vizsgálat

55. EUCAST: Antibiotikum-érzékenységi Vizsgálatok Európai Bizottsága (European Committee on Antimicrobial Susceptibility Testing)

56. FAMA: a membránantigén fluoreszcens ellenanyag-vizsgálata

57. FTA-abs: fluoreszcens treponemális ellenanyag-felszívódási vizsgálat

58. FUO: ismeretlen eredetű láz

59. GI: emésztőrendszeri (gasztrointesztinális rendszert értintő) fertőzések

60. GI-CDI: emésztőrendszeri fertőzés – Clostridium difficile-fertőzés

61. GI-GE: emésztőrendszeri fertőzés – gastroenteritis (kivéve C. difficile-fertőzés)

62. GI-GIT: emésztőrendszeri fertőzés – gastrointestinális traktus (nyelőcső, gyomor, vékony- és vastagbél, valamint végbél) fertőzései a gastroenteritis és appendicitis kivételével

63. GI-HEP: emésztőrendszeri fertőzés – hepatitis

64. GI-IAB: emésztőrendszeri fertőzés – máshol nem említett intraabdominális fertőzések: epehólyag, epeúti, máj (kivéve: hepatitis), lép, hasnyálmirigy, hashártya, subfrenicus vagy subfragmaticus üreg vagy egyéb intraabdominális szövet vagy terület fertőzései

65. HAI: az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések

66. HBeAg: Hepatitis B e antigén (HBeAg)

67. HBsAg: Hepatitis B felületi antigén

68. HBV-DNA: hepatitis B-nukleinsav

69. HCV-core: hepatitis C-vírus magantigén („core”)

70. HCV-RNA: hepatitis C-vírus nukleinsav

71. HIV: humán immundeficiencia-vírus

72. HUS: haemolitikus uraemiás szindróma

73. IAP: lélegeztetéssel összefüggő pneumónia

74. IFA: indirekt fluoreszcens ellenanyag

75. IgG: immunglobulin G

76. IgM: immunglobulin M

77. ILI: influenzaszerű megbetegedés

78. LGV: lymphogranuloma venereum

79. LPS: lipopoliszaharidok

80. LRI: alsó légúti fertőzés (a pneumonia kivételével)

81. LRI-BRON: alsó légúti fertőzés – bronchitis, tracheobronchitis, bronchiolitis, tracheitis, pneumonia nélkül

82. TBE: kullancscsípés útján terjedő agyvelőgyulladás (encephalitis)

3. A FERTŐZŐ BETEGSÉGEK ESETDEFINÍCIÓI

3.1. LÉPFENE

Klinikai kritériumok

Minden olyan személy, akinél jelentkezik az alábbi klinikai formák legalább egyike:

Bőranthrax Az alábbi két tünet legalább egyike: — Papuláris vagy vezikuláris seb; — Ödémával övezett, bemélyedő pokolvar (eschar).

Bélanthrax — Láz vagy lázas állapot; ÉS az alábbi két tünet legalább egyike: — Heves hasi fájdalom; — Hasmenés.

Tüdőanthrax — Láz vagy lázas állapot; ÉS az alábbi két tünet legalább egyike: — Akut légzési nehézség; — A mediastinum kiszélesedésének radiológiai bizonyítéka.

Agyhártya/agyvelőanthrax (meningeális/meningoenkefalitisz-anthrax) — Láz; ÉS az alábbi három tünet legalább egyike: — Görcsök; — Eszméletvesztés; — Meningeális tünetek.

Anthrax septicaemia (vérmérgezés)

Laboratóriumi kritériumok

Az alábbi két tünet legalább egyike:

— A Bacillus anthracis izolálása klinikai mintából.

— A Bacillus anthracis nukleinsav kimutatása klinikai mintában

Klinikai tünetek hiányában az orrból tamponnal vett minta pozitív eredménye nem alkalmas az eset diagnózisának felállítására.

Epidemiológiai kritériumok

Az alábbi három epidemiológiai kapcsolat legalább egyike:

— Állatról emberre való terjedés;

— Közös forrással való érintkezés;

— Fertőzött élelmiszerrel/ivóvízzel való érintkezés.

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és fennáll az epidemiológiai kapcsolat

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai és laboratóriumi kritériumok

Megjegyzés: Amennyiben a nemzeti felügyeleti rendszer nem rögzíti a klinikai tüneteket, minden laboratóriumilag megerősítetten fertőzött egyént megerősített esetként kell jelenteni.

3.2. BOTULIZMUS

Klinikai kritériumok

Minden olyan személy, akinél jelentkezik az alábbi klinikai formák legalább egyike:

Élelmiszer eredetű és seb okozta botulizmus Az alábbi két tünet legalább egyike: — Bilaterális koponyaideg-zavar (például kettős látás, homályos látás, nyelési zavar, bulbáris gyengeség), — Perifériás szimmetrikus paralízis.

Gyermekkori botulizmus Minden olyan gyermek, akinél jelentkezik az alábbi hat tünet legalább egyike. — Székrekedés, — Lehangoltság, — Szoptatási és táplálási nehézség, — Szemhéjcsüngés, — Nyelési zavar, — Általános izomgyengeség.

A csecsemőknél (12 hónapnál fiatalabb gyermek) általában előforduló botulizmus-típus megtámadhatja a 12 hónaposnál idősebb gyermekeket és ritkán felnőtteket is megváltozott felépítésű gyomor-bélcsatorna és mikroflóra esetében.

Laboratóriumi kritériumok

Az alábbi három tünet legalább egyike:

— BoNT-termelő Clostridiumok izolálása (például Clostridium botulinum, C. baratii, C. butyricum) gyermekkori botulizmus (széklet) vagy seb okozta botulizmus (seb) esetében,

— A botulinum neurotoxin kimutatása klinikai mintában,

— A botulinum neurotoxint kódoló gének kimutatása klinikai mintában.

Epidemiológiai kritériumok

Az alábbi két epidemiológiai kapcsolat legalább egyike:

— Érintkezés közös forrással (például élelmiszer, tű vagy más eszköz megosztása);

— Fertőzött élelmiszerrel/ivóvízzel való érintkezés.

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és fennáll az epidemiológiai kapcsolat

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai és laboratóriumi kritériumok

3.3. BRUCELLÓZIS

Klinikai kritériumok

Minden olyan személy, akinél láz jelentkezik

És az alábbi hét tünet legalább egyike:

— Izzadás (heves, kellemetlen szagú, különösen éjszaka jelentkező);

— Hidegrázás;

— Ízületi fájdalom;

— Gyengeség;

— Depresszió;

— Fejfájás;

— Anorexia.

Laboratóriumi kritériumok

Az alábbi három tünet legalább egyike:

— A humán patogén Brucella spp. izolálása klinikai mintából;

— A humán patogén brucellózissal szembeni specifikus ellenanyag-reakció (standard agglutinációs teszt, komplementkötési próba, ELISA);

— A humán patogén Brucella spp. nukleinsav kimutatása klinikai mintában.

Epidemiológiai kritériumok

Az alábbi öt epidemiológiai kapcsolat legalább egyike:

— Fertőzött élelmiszerrel/ivóvízzel való érintkezés;

— Fertőzött állatból származó termékkel (tej vagy tejtermékek) való érintkezés;

— Állatról emberre terjedő fertőzés (fertőzött széklet vagy szervek, például hüvelyváladék, placenta);

— Közös forrással való érintkezés;

— Laboratóriumi expozíció.

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és fennáll az epidemiológiai kapcsolat

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai és laboratóriumi kritériumok

Megjegyzés: Amennyiben a nemzeti felügyeleti rendszer nem rögzíti a klinikai tüneteket, minden laboratóriumilag megerősítetten fertőzött egyént megerősített esetként kell jelenteni.

3.4. CAMPYLOBACTER ENTERITIS

Klinikai kritériumok

Minden olyan személy, akire teljesül az alábbi három feltétel legalább egyike:

— Hasmenés;

— Hasi fájdalom;

— Láz.

Laboratóriumi kritériumok

Az alábbi két tünet legalább egyike:

— A humán patogén Campylobacter spp. izolálása klinikai mintából;

— A Campylobacter spp. nukleinsav kimutatása klinikai mintában.

Megjegyzés: A Campylobacter spp. antimikrobiális érzékenységi vizsgálatát az izolátumok egy reprezentatív sorozatán kell elvégezni

Epidemiológiai kritériumok

Az alábbi öt epidemiológiai kapcsolat legalább egyike:

— Állatról emberre való terjedés;

— Emberről emberre való terjedés;

— Közös forrással való érintkezés;

— Fertőzött élelmiszerrel/ivóvízzel való érintkezés;

— Környezeti expozíció.

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és fennáll az epidemiológiai kapcsolat

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai és laboratóriumi kritériumok

Megjegyzés: Amennyiben a nemzeti felügyeleti rendszer nem rögzíti a klinikai tüneteket, minden laboratóriumilag megerősítetten fertőzött egyént megerősített esetként kell jelenteni.

Antimikrobiális rezisztencia

Az antimikrobiális érzékenységi vizsgálatok eredményeit az ECDC és a tagállamok által megállapodott, és az antimikrobiális rezisztencia humán Salmonella- és Campylobacter-izolátumokban való harmonizált megfigyelésére vonatkozó uniós jegyzőkönyvben meghatározott módszerek és kritériumok szerint kell jelenteni (1).

3.5 CHIKUNGUNYA-VÍRUSFERTŐZÉS

Klinikai kritériumok (2)

— Láz

Laboratóriumi kritériumok (3)

A. Valószínűsíthető eset

— Chikungunya-specifikus IgM-osztályú ellenanyagok kimutatása egyetlen szérummintában.

B. Megerősített eset

Az alábbi négy feltétel legalább egyike:

— A Chikungunya-vírus izolálása klinikai mintából;

— A Chikungunya-vírus nukleinsav kimutatása klinikai mintában;

— Chikungunya-specifikus IgM-osztályú ellenanyagok kimutatása egyetlen szérummintában ÉS megerősítés semlegesítéssel;

— Szerokonverzió vagy a Chikungunya-specifikus ellenanyagtiter négyszeres emelkedése szérumpármintában.

Epidemiológiai kritériumok

A tünetek megjelenését megelőző kéthetes időszakban beutazás a Chikungunya-vírus dokumentált, folyamatos terjedésével érintett területre vagy ott tartózkodás

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a valószínűsíthető eset klinikai, epidemiológiai és laboratóriumi kritériumai

C. Megerősített eset Minden személy, akire teljesülnek a megerősített eset laboratóriumi kritériumai

Megjegyzés: A szerológiai eredményeket a más flavivirális fertőzéseknek való előzetes kitettség, valamint a flavivírus-vakcinázási státus szerint kell értelmezni. A megerősített eseteket ezen esetekben szérumneutralizációs próbával vagy egyéb, egyenértékű próbával kell igazolni.

3.6. CHLAMYDIA-FERTŐZÉS, IDEÉRTVE A CHLAMYDIA ÁLTAL OKOZOTT LYMPHOGRANULOMA VENEREUMOT (LGV-T) IS

Klinikai kritériumok

Minden olyan személy, akinél jelentkezik az alábbi klinikai formák legalább egyike:

Nem LGV típusú Chlamydia-fertőzés Az alábbi hat tünet legalább egyike: — Húgycsőgyulladás; — Mellékhere-gyulladás; — Akut petevezeték-gyulladás; — Akut méhbelhártya-gyulladás (endrometritis); — Méhnyakgyulladás; — Végbélgyulladás. Újszülötteknél az alábbi két tünet legalább egyike: — Kötőhártya-gyulladás; — Tüdőgyulladás.

LGV Az alábbi öt tünet legalább egyike: — Húgycsőgyulladás; — Genitális fekély; — Lágyék nyirokcsomó-duzzanata; — Méhnyakgyulladás; — Végbélgyulladás.

Laboratóriumi kritériumok

Nem LGV típusú Chlamydia-fertőzés

Az alábbi három tünet legalább egyike:

— A Chlamydia trachomatis izolálása anogenitális területről vagy kötőhártyából vett mintából;

— A Chlamydia trachomatis kimutatása DFA-vizsgálattal (direkt fluoreszcens ellenanyag-vizsgálat) klinikai mintában;

— A Chlamydia trachomatis nukleinsav kimutatása klinikai mintában.

LGV

Az alábbi két tünet legalább egyike:

— A Chlamydia trachomatis izolálása anogenitális területről vagy kötőhártyából vett mintából.

— A Chlamydia trachomatis nukleinsav kimutatása klinikai mintában. ÉS

— az L1, L2 vagy L3 szerotípus (genotípus) azonosítása

Epidemiológiai kritériumok

Epidemiológiai kapcsolat emberről emberre terjedő fertőzéssel (szexuális érintkezés vagy vertikális fertőzés)

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és fennáll az epidemiológiai kapcsolat

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a laboratóriumi kritériumok

3.7. KOLERA

Klinikai kritériumok

Bármely személy, akinél jelentkezik az alábbi két tünet legalább egyike:

— Hasmenés;

— Hányás.

Laboratóriumi kritériumok

— A Vibrio cholerae izolálása klinikai mintából ÉS

— Az O1 vagy O139 antigén kimutatása az izolátumban ÉS

— A cholera-enterotoxin vagy a cholera-enterotoxin gén kimutatása az izolátumban

Epidemiológiai kritériumok

Az alábbi négy epidemiológiai kapcsolat legalább egyike:

— Közös forrással való érintkezés;

— Emberről emberre való terjedés;

— Fertőzött élelmiszerrel/ivóvízzel való érintkezés;

— Környezeti expozíció.

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és fennáll az epidemiológiai kapcsolat

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai és laboratóriumi kritériumok;

Megjegyzés: Amennyiben a nemzeti felügyeleti rendszer nem rögzíti a klinikai tüneteket, minden laboratóriumilag megerősítetten fertőzött egyént megerősített esetként kell jelenteni.

3.8. CREUTZFELDT–JAKOB-BETEGSÉG (CJD)

Előfeltételek

— Minden olyan személy, aki legalább hat hónapja progresszív neurophszichiátriai rendellenességben szenved

— A rutinvizsgálatok nem utalnak más diagnózisra

— Nincs kórtörténeti előzmény hipofízishormonokkal vagy emberi agyvelőszövettel való érintkezésről

— Nincs bizonyíték a fertőző szivacsos agyvelőbántalom genetikai formájára

Klinikai kritériumok

Minden olyan személy, akinél jelentkezik az alábbi öt tünet közül legalább négy:

— Korai pszichiátriai tünetek (4);

— Tartós fájdalmas szenzoros tünetek (5);

— A végtagok mozgási zavara (ataxia);

— Myoclonus, vitustánc (chorea) vagy az izomtónus rendellenessége;

— Elbutulás (demencia).

Diagnosztikai kritériumok

Az esetmegerősítés diagnosztikai kritériumai:

— Neuropatológiai megerősítés: szivacsszerű elváltozás és extenzív prionfehérje-felhalmozódás feltűnő lerakódásokkal a cerebrumban és a cerebellumban

A valószínűsíthető vagy gyanús esetek diagnosztikai kritériumai:

— Az EEG a betegség korai stádiumában nem mutatja ki a sporadikus CJD (6) tipikus megjelenését (6);

— Az agy MRI vizsgálata a köztiagy/thalamus magjában (pulvinar) mindkét oldalon erős jelet mutat;

— Pozitív eredményű tonsilla biopszia (7).

Epidemiológiai kritériumok

Epidemiológiai kapcsolat emberről emberre való fertőzéssel (például vérátömlesztés)

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset Minden olyan személy, akire teljesülnek az előfeltételek ÉS — teljesülnek a klinikai kritériumok ÉS — negatív EEG sporadikus CJD-re (6)

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek az előfeltételek ÉS — teljesülnek a klinikai kritériumok ÉS — negatív EEG sporadikus CJD-re (8) ÉS — az agy pozitív eredményű MRI vizsgálata VAGY — Minden olyan személy, akire teljesülnek az előfeltételek ÉS — pozitív eredményű tonsilla biopszia

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek az előfeltételek ÉS az esetmegerősítéshez szükséges diagnosztikai kritériumok teljesülnek

3.9. CRYPTOSPORIDIASIS

Klinikai kritériumok

Bármely személy, akinél jelentkezik az alábbi két tünet legalább egyike:

— Hasmenés;

— Hasi fájdalom.

Laboratóriumi kritériumok

Az alábbi négy feltétel legalább egyike:

— Cryptosporidium peték kimutatása a székletben;

— A Cryptosporidium kimutatása a bélnedvben vagy a vékonybélből vett szövettani mintában;

— Cryptosporidium nukleinsav kimutatása a székletben;

— Cryptosporidium antigén kimutatása a székletben.

Epidemiológiai kritériumok

Az alábbi öt epidemiológiai kapcsolat legalább egyike:

— Emberről emberre való terjedés

— Közös forrással való érintkezés

— Állatról emberre való terjedés

— Fertőzött élelmiszerrel/ivóvízzel való érintkezés

— Környezeti expozíció

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és fennáll az epidemiológiai kapcsolat

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai és laboratóriumi kritériumok

Megjegyzés: Amennyiben a nemzeti felügyeleti rendszer nem rögzíti a klinikai tüneteket, minden laboratóriumilag megerősítetten fertőzött egyént megerősített esetként kell jelenteni.

3.10. DENGUE-LÁZ

Klinikai kritériumok (9)

— Láz

Laboratóriumi kritériumok (10)

A. Valószínűsíthető eset

— Dengue-specifikus IgM-osztályú ellenanyagok kimutatása egyetlen szérummintában

B. Megerősített eset

Az alábbi öt tünet legalább egyike:

— A dengue-vírus izolálása klinikai mintából;

— A dengue-vírus nukleinsav kimutatása klinikai mintában;

— A dengue-vírus antigének kimutatása klinikai mintában;

— Dengue-specifikus IgM-osztályú ellenanyagok kimutatása egyetlen szérummintában ÉS megerősítés semlegesítéssel;

— Szerokonverzió vagy a dengue-specifikus ellenanyagtiter négyszeres emelkedése szérumpármintában

Epidemiológiai kritériumok

A tünetek megjelenését megelőző kéthetes időszakban beutazás a dengue-láz dokumentált, folyamatos terjedésével érintett területre, vagy ott tartózkodás

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a valószínűsíthető eset klinikai, epidemiológiai és laboratóriumi kritériumai

C. Megerősített eset Minden személy, akire teljesülnek a megerősített eset laboratóriumi kritériumai.

3.11. TOROKGYÍK (DIFTÉRIA)

Klinikai kritériumok

Minden olyan személy, akinél jelentkezik az alábbi klinikai formák legalább egyike:

Klasszikus légzőszervi diftéria: Laryngitisszel, nasopharyngitisszel vagy tonsillitisszel járó felső légúti megbetegedés ÉS álhártya

Enyhe légzőszervi diftéria: Laryngitisszel, nasopharyngitisszel vagy tonsillitisszel járó felső légúti megbetegedés A KÖVETKEZŐ NÉLKÜL: álhártya.

Bőrdiftéria: Bőrelváltozások

Diftéria más területeken: Kötőhártya vagy nyálkahártya elváltozása

Laboratóriumi kritériumok

Toxintermelő Corynebacterium diphtheriae, Corynebacterium ulcerans vagy Corynebacterium pseudotuberculosis izolálása klinikai mintából

Epidemiológiai kritériumok

Az alábbi epidemiológiai kapcsolat legalább egyike:

— Emberről emberre való terjedés

— Állatról emberre való terjedés

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klasszikus légzőszervi diftéria klinikai kritériumai

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a diftéria (Klasszikus légzőszervi diftéria, enyhe légzőszervi diftéria, bőrdiftéria, egyéb lokalizációjú diftéria) klinikai kritériumai, és epidemiológiai kapcsolat mutatható ki egy megerősített emberi esettel vagy egy állatról emberre történő terjedés

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akinél teljesülnek a laboratóriumi kritériumok ÉS a klinikai formák legalább egyike

3.12. ECHINOCOCCOSIS

Klinikai kritériumok

Megfigyelési célokra nem relevánsak

Diagnosztikai kritériumok

Az alábbi öt tünet legalább egyike:

— Az Echinococcus multilocularis vagy granulosusszal összevethető hisztopatológia vagy parazitológia (például a protoscolex közvetlen képi megjelenítése cisztafolyadékban)

— Echinoccocus granulosus ciszták patognomikus makroszkopikus morfológiájának kimutatása sebészeti mintákban

— Képalkotó eljárásokkal (például CT, szonográfia, MRI) kimutatott ÉS szerológiai vizsgálattal igazolt tipikus szervi elváltozások

— Echinococcus spp.-vel szembeni specifikus szérum-ellenanyagok nagy szenzitivitású szerológiai vizsgálattal kimutatva, ÉS nagy specificitású szerológiai vizsgálattal megerősítve

— Az Echinococcus multilocularis vagy granulosus nukleinsav kimutatása klinikai mintában

Epidemiológiai kritériumok nem alkalmazható

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset nem alkalmazható

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a diagnosztikai kritériumok

3.13. GIARDIASIS (AMŐBÁS HASMENÉS)

Klinikai kritériumok

Minden olyan személy, akinél jelentkezik az alábbi négy tünet legalább egyike:

— Hasmenés

— Hasi fájdalom

— Felfúvódás

— Felszívódási zavar jelei (például zsírszéklet, súlyvesztés)

Laboratóriumi kritériumok

Az alábbi három tünet legalább egyike:

— Giardia lamblia ciszták vagy trophozoiták kimutatása a székletben, a nyombélnedvben vagy a vékonybélből vett biopszia szövetmintájában

— Giardia lamblia antigének kimutatása a székletben, a nyombélnedvben vagy a vékonybélből vett biopszia szövetmintájában

— Giardia lamblia nukleinsav kimutatása a székletben, a nyombélnedvben vagy a vékonybélből vett biopszia szövetmintájában

Epidemiológiai kritériumok

Az alábbi négy epidemiológiai kapcsolat legalább egyike:

— Fertőzött élelmiszerrel/ivóvízzel való érintkezés

— Emberről emberre való terjedés

— Közös forrással való érintkezés

— Környezeti expozíció

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és fennáll az epidemiológiai kapcsolat

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai és laboratóriumi kritériumok

Megjegyzés: Amennyiben a nemzeti felügyeleti rendszer nem rögzíti a klinikai tüneteket, minden laboratóriumilag megerősítetten fertőzött egyént megerősített esetként kell jelenteni.

3.14. GONOCOCCUS-FERTŐZÉSEK

Klinikai kritériumok

Minden olyan személy, akinél jelentkezik az alábbi nyolc tünet legalább egyike:

— Húgycsőgyulladás

— Akut petevezeték-gyulladás

— Krónikus nőgyógyászati gyulladások

— Méhnyakgyulladás

— Mellékhere-gyulladás

— Végbélgyulladás

— Torokgyulladás

— Ízületi gyulladás

VAGY

Minden olyan újszülött, akinek kötőhártya-gyulladása van

Laboratóriumi kritériumok

Az alábbi négy feltétel legalább egyike:

— A Neisseria gonorrhoeae baktérium izolálása klinikai mintából

— A Neisseria gonorrhoeae nukleinsav kimutatása klinikai mintában

— Neisseria gonorrhoeae kimutatása klinikai mintából nem amplifikációs nukleinsav-vizsgálattal

— Sejten belüli gram-negatív diplococcusok mikroszkópos kimutatása férfitől származó, húgycsőből vett mintán

Epidemiológiai kritériumok

Epidemiológiai kapcsolat emberről emberre terjedő fertőzéssel (szexuális érintkezés vagy vertikális fertőzés)

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és fennáll az epidemiológiai kapcsolat

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a laboratóriumi kritériumok

Antimikrobiális rezisztencia

A tenyésztés útján igazolt esetekben az antimikrobiális érzékenységi vizsgálatok eredményeit az ECDC és a tagállamok által megállapodott, és a gonococcus antimikrobiális rezisztenciájának felügyeletére vonatkozó szabványos ECDC jegyzőkönyvben (11) meghatározott módszerek és kritériumok szerint kell jelenteni.

3.15. HAEMOPHILUS INFLUENZAE-FERTŐZÉS ÁLTAL OKOZOTT INVAZÍV BETEGSÉG

Klinikai kritériumok

Megfigyelési célokra nem relevánsak

Laboratóriumi kritériumok

Az alábbi két tünet legalább egyike:

— A Haemophilus influenzae izolálása normálisan steril helyről

— A Haemophilus influenzae nukleinsavának kimutatása normálisan steril helyről

Epidemiológiai kritériumok nem alkalmazható

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset nem alkalmazható

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a laboratóriumi kritériumok

3.16. AKUT HEPATITISZ A

Klinikai kritériumok

Minden olyan személy, akinél jelentkeznek az általános tünetek (például fáradtság, hasi fájdalom, étvágytalanság, időszakos émelygés és hányás)

ÉS

Az alábbi három tünet legalább egyike:

— Láz

— Sárgaság

— Emelkedett szérum-aminotranszferáz-szint

Laboratóriumi kritériumok

Az alábbi három tünet legalább egyike:

— Hepatitis A nukleinsav kimutatása a szérumból vagy székletben

— Hepatitis A vírussal szembeni specifikus ellenanyag-reakció

— Hepatitis A vírus antigén kimutatása székletben

Epidemiológiai kritériumok

Az alábbi négy feltétel legalább egyike:

— Emberről emberre való terjedés

— Közös forrással való érintkezés

— Fertőzött élelmiszerrel/ivóvízzel való érintkezés

— Környezeti expozíció

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és fennáll az epidemiológiai kapcsolat

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai és laboratóriumi kritériumok

Megjegyzés: Amennyiben a nemzeti felügyeleti rendszer nem rögzíti a klinikai tüneteket, minden laboratóriumilag megerősítetten fertőzött egyént megerősített esetként kell jelenteni.

3.17. HEPATITISZ B (12)

Klinikai kritériumok

Megfigyelési célokra nem relevánsak

Laboratóriumi kritériumok

Legalább egy pozitív eredmény a következő markerek vizsgálata vagy vizsgálatának kombinációja esetén:

— IGM osztályba tartozó hepatitis B magantigénje („core”) elleni ellenanyag (anti-HBc IgM)

— Hepatitis B felületi antigén (HBsAg)

— Hepatitis B e antigén (HBeAg)

— Hepatitis B-nukleinsav (HBV-DNA)

Epidemiológiai kritériumok

Megfigyelési célokra nem relevánsak

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset nem alkalmazható

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a laboratóriumi kritériumok

3.18. HEPATITIS C (13)

Klinikai kritériumok

Megfigyelési célokra nem relevánsak

Laboratóriumi kritériumok

Az alábbi három tünet legalább egyike:

— Hepatitis C-vírus nukleinsavának (HCV RNA) kimutatása

— Hepatitis C-vírus magantigénjének (HCV-core) kimutatása

— 18 hónaposnál idősebb személyeknél anti-HCV ellenanyag konfirmált kimutatása (például immunoblot teszttel), lezajlott fertőzés bizonyítéka nélkül

Epidemiológiai kritériumok nem alkalmazható

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset nem alkalmazható

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a laboratóriumi kritériumok

3.19. HUMÁN IMMUNDEFICIENCIA VÍRUS (HIV-) FERTŐZÉS ÉS SZERZETT IMMUNHIÁNYOS TÜNETEGYÜTTES (AIDS)

Klinikai kritériumok (AIDS)

Ide tartozik minden olyan személy, akinél az európai AIDS esetdefiníciójában szereplő klinikai tünetek valamelyike jelentkezik:

— Felnőttek és 15 éves vagy annál idősebb serdülőkorúak

— 15 év alatti gyermekek

Laboratóriumi kritériumok (HIV)

— Felnőttek, serdülőkorúak és 18 hónapos vagy annál idősebb gyermekek Az alábbi három tünet legalább egyike: — A HIV-ellenanyag kimutatására irányuló szűrővizsgálat vagy kombinált szűrővizsgálat (HIV-ellenanyag és HIV p24 antigén) pozitív eredménye egy specifikusabb ellenanyag-vizsgálattal (például Western blot) megerősítve; — 2 EIA ellenanyag-vizsgálat pozitív eredménye egy további EIA-vizsgálat pozitív eredményével megerősítve; — Két külön mintán kapott pozitív eredmény az alábbi három tényező legalább egyike tekintetében: — A HIV-nukleinsav (HIV-RNS vagy HIV-DNS) kimutatása; — A HIV kimutatása HIV p24 antigén-vizsgálattal, beleértve a neutralizációs vizsgálatot is; — A HIV izolálása.

— 18 hónaposnál fiatalabb gyermekek esetén Két külön mintán (a köldökzsinórvér kivételével) kapott pozitív eredmény az alábbi három tényező legalább egyike tekintetében: — A HIV izolálása; — A HIV-nukleinsav (HIV-RNS vagy HIV-DNS) kimutatása; — HIV kimutatása HIV p24 antigénvizsgálattal, beleértve az egy hónapos vagy annál idősebb gyermekeken végzett neutralizációs vizsgálatot is.

Epidemiológiai kritériumok nem alkalmazható

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset nem alkalmazható

C. Megerősített eset — HIV-fertőzés: Minden olyan személy, akire teljesülnek a HIV-fertőzés laboratóriumi kritériumai. — AIDS: Minden olyan személy, akire teljesülnek az AIDS klinikai kritériumai és a HIV-fertőzés laboratóriumi kritériumai.

3.20. INFLUENZA

Klinikai kritériumok

Minden olyan személy, akinél jelentkezik az alábbi klinikai formák legalább egyike:

Influenzaszerű megbetegedés (ILI) — A tünetek hirtelen megjelenése ÉS — Az alábbi négy szisztematikus tünet legalább egyike: — Láz vagy lázas állapot — Rossz közérzet — Fejfájás — Izomfájdalom ÉS — Az alábbi három légzőszervi tünet legalább egyike: — Köhögés — Torokfájás — Légszomj

Akut légzőszervi fertőzés (ARI) — A tünetek hirtelen megjelenése ÉS — Az alábbi négy légzőszervi tünet legalább egyike: — Köhögés — Torokfájás — Légszomj — Nátha ÉS — Orvosi szakvélemény, mely szerint a betegséget fertőzés okozta

Laboratóriumi kritériumok

Az alábbi négy feltétel legalább egyike:

— Az influenzavírus izolálása klinikai mintából

— Az influenzavírus nukleinsav kimutatása klinikai mintában

— Az influenazvírus antigén kimutatása DFA-vizsgálattal (direkt fluoreszcens ellenanyag-vizsgálat) klinikai mintán

— Influenzával szembeni specifikus ellenanyag-reakció

Lehetőség szerint el kell végezni az influenzaizolátumok altipizálását

Epidemiológiai kritériumok

Epidemiológiai kapcsolat emberről emberre terjedő fertőzéssel

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok (ILI vagy ARI)

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok (ILI vagy ARI) és fennáll az epidemiológiai kapcsolat

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai (ILI vagy ARI) és laboratóriumi kritériumok

3.21. INFLUENZA A/H5N1

Klinikai kritériumok

Minden olyan személy, akinél jelentkezik az alábbi két tünet legalább egyike:

— Láz ÉS akut légzőszervi fertőzés jelei és tünetei;

— Ismeretlen akut légzőszervi betegség okozta elhalálozás.

Laboratóriumi kritériumok

Az alábbi három tünet legalább egyike:

— Az A/H5N1 influenza-vírus izolálása klinikai mintából;

— Az A/H5 nukleinsav kimutatása klinikai mintában;

— Az A/H5 influenzával szembeni specifikus ellenanyag-reakció (négyszeres vagy magasabb emelkedés vagy egyetlen magas titer).

Epidemiológiai kritériumok

Az alábbi négy feltétel legalább egyike:

— Emberről emberre terjedő fertőzés a valószínűsíthető vagy megerősített esettel való szoros érintkezés útján (egy méteren belül);

— Laboratóriumi expozíció: ahol lehetőség van az A/H5N1 influenzavírussal való érintkezésre;

— Szoros érintkezés (egy méteren belül) megerősítetten A/H5N1 vírussal fertőzött állattal baromfi vagy vadmadarak kivételével (például macska, disznó);

— Olyan területen való tartózkodás vagy olyan terület meglátogatása, ahol az A/H5N1 típusú influenza jelenlétét gyanítják vagy megerősítették, ÉS az alábbi két feltétel közül legalább egy teljesülése: — Szoros érintkezés (egy méteren belül) az érintett területen beteg vagy elhullott baromfival vagy vadmadarakkal; — Az érintett területen található olyan otthonban vagy gazdaságban való tartózkodás, ahonnan beteg vagy elhullott baromfikról tettek jelentést az előző hónapban.

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai és epidemiológiai kritériumok

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akinél az A/H5 vagy A/H5N1 influenzavírus vizsgálata pozitív eredményű; a vizsgálatot olyan laboratórium végzi, amely nem az emberi influenzával foglalkozó referencialaboratóriumok közösségi hálózatába tartozó laboratórium

C. Nemzeti szinten megerősített eset Minden olyan személy, akinél az A/H5 vagy A/H5N1 influenzavírus vizsgálata pozitív eredményű; a vizsgálatot az emberi influenzával foglalkozó referencialaboratóriumok közösségi hálózatába tartozó nemzeti referencialaboratórium végzi

D. WHO által megerősített eset Minden olyan személy, akinek vizsgálati eredményét az Egészségügyi Világszervezet (WHO) a H5-tel foglalkozó együttműködési központja erősíti meg

3.22. LEGIONÁRIUS BETEGSÉG

Klinikai kritériumok

Minden olyan személy, akinél tüdőgyulladás jelentkezik

Laboratóriumi kritériumok

Az esetmegerősítés laboratóriumi kritériumai

Az alábbi három tünet legalább egyike:

— A Legionella spp. izolálása légúti váladékból vagy normálisan steril helyről

— A Legionella pneumophila antigén kimutatása vizeletben

— A Legionella pneumophila 1-es szerocsoportja elleni szignifikáns ellenanyagszint-növekedése szérumpármintában

A valószínűsíthető eset laboratóriumi kritériuma

Az alábbi négy feltétel legalább egyike:

— A Legionella pneumophila antigén kimutatása légzőszervi váladékból vagy tüdőszövetből például direkt fluoreszcens ellenanyag-vizsgálattal (DFA), monoklonális reagensek használatával

— A Legionella spp. nukleinsav kimutatása légúti váladékból, tüdőszövetből vagy egyéb, normálisan steril helyről

— A Legionella pneumophila nem 1-es szerocsoportja vagy más Legionella fajok elleni szignifikáns ellenanyagszint-növekedése szérumpármintában

— A Legionella pneumophila 1-es szerocsoportja elleni specifikus ellenanyag magas szintje egyetlen szérummintában

Epidemiológiai kritériumok nem alkalmazható

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok ÉS a valószínűsíthető eset legalább egy laboratóriumi kritériuma

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok ÉS a megerősített eset legalább egy laboratóriumi kritériuma

3.23. LEPTOSPIROSIS

Klinikai kritériumok

Minden olyan személy, akinél jelentkezik az alábbi tünet:

— Láz

VAGY

Az alábbi tizenegy tünet közül legalább kettő:

— Hidegrázás

— Fejfájás

— Izomfájdalom

— Kötőhártya-bevérzés

— Bőrvérzés és nyálkahártya-vérzés

— Kiütések

— Sárgaság

— Szívizomgyulladás

— Agyhártyagyulladás

— Veseelégtelenség

— Légzőszervi tünetek, pl. vérköpés

Laboratóriumi kritériumok

Az alábbi négy feltétel legalább egyike:

— A Leptospira interrogans vagy bármely más patogén Leptospira spp. izolálása klinikai mintából

— A Leptospira interrogans vagy bármely más patogén Leptospira spp. nukleinsav kimutatása klinikai mintában

— A Leptospira interrogans vagy bármely más patogén Leptospira spp. kimutatása klinikai mintában immunfluoreszcens módszerrel

— A Leptospira interrogansszal vagy bármely más patogén Leptospira spp.-vel szembeni specifikus ellenanyagok kimutatása

Epidemiológiai kritériumok

Az alábbi három epidemiológiai kapcsolat legalább egyike:

— Állatról emberre való terjedés

— Környezeti expozíció

— Közös forrással való érintkezés

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és fennáll az epidemiológiai kapcsolat

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai és laboratóriumi kritériumok

Megjegyzés: Amennyiben a nemzeti felügyeleti rendszer nem rögzíti a klinikai tüneteket, minden laboratóriumilag megerősítetten fertőzött egyént megerősített esetként kell jelenteni.

3.24. LISTERIOSIS

Klinikai kritériumok

Minden olyan személy, akinél jelentkezik az alábbi öt tünet legalább egyike:

— Láz

— Agyhártyagyulladás (meningitis), meningoencephalitis vagy agyvelőgyulladás (encephalitis)

— Influenzaszerű tünetek

— Vérmérgezés

— Lokalizált fertőzések, például ízületi gyulladás, szívbelhártya-gyulladás, endophthalmitis (a szem összes részt érintő gyulladás) és tályogok

Terhesség alatti listeriosis:

— A Listeria-fertőzés terhességgel kapcsolatos következményei: vetélés, halva születés vagy koraszülés a terhesség folyamán

— Újszülött listeriosisa az alábbi tünetek legalább egyikének megléte alapján: — Halva születés (20 hetes gesztációs kornál idősebb magzat elhalálozása) — Koraszülés (37 hetes gesztációs kornál hamarabb)

VAGY

Az első hónap során az alábbi öt tünet közül legalább egy megléte (újszülött listeriosisa):

— Agyhártyagyulladás vagy meningoencephalitis

— Vérmérgezés

— Nehézlégzés

— Granulomatosis infantiseptica

— Elváltozások a bőrön, a nyálkahártyán vagy a kötőhártyán

Laboratóriumi kritériumok

Az alábbi két feltétel legalább egyike:

— A Listeria monocytogenes izolálása vagy a Listeria monocytogenes kimutatása normálisan steril helyről

— Terhességgel összefüggő esetben továbbá: A Listeria monocytogenes izolálása vagy a Listeria monocytogenes kimutatása normálisan steril helyről (például méhlepényszövetből, magzatvízből, magzatszurokból, hüvelykenetből), illetve a magzatból, a halva született csecsemőből, az újszülöttből vagy az anyából

Epidemiológiai kritériumok

Az alábbi négy epidemiológiai kapcsolat legalább egyike:

— Közös forrással való érintkezés

— Emberről emberre való terjedés (vertikális terjedés)

— Fertőzött élelmiszerrel való érintkezés

— Állatról emberre való terjedés

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és fennáll az epidemiológiai kapcsolat

C. Megerősített eset Minden személy, akire teljesülnek a normálisan steril közeg laboratóriumi kritériumai VAGY Olyan terhességgel összefüggő esetben (anyák vagy újszülöttek az élet első hónapjában), amelyben teljesülnek a laboratóriumi kritériumok, csak az anyát kell megerősített esetként jelenteni.

Megjegyzés: Amennyiben a nemzeti felügyeleti rendszer nem rögzíti a klinikai tüneteket, minden laboratóriumilag megerősítetten fertőzött egyént megerősített esetként kell jelenteni.

3.25. LYME NEUROBORRELIOSIS

Klinikai kritériumok

— A Neurológiai Társaságok Európai Szövetsége (EFNS) által javasolt esetdefinícióval (14) összhangban álló neurológiai tünetek, egyéb nyilvánvaló ok nélkül

Laboratóriumi kritériumok

A. Megerősített eset

— A gerincvelői folyadék pleocytosist mutat, ÉS — A Lyme borreliosis ellenanyag bizonyított intrathecalis termelődése, VAGY — A Borrelia burdgorferi s.l. izolálása, VAGY — nukleinsav kimutatása a gerincvelői folyadékban VAGY

— A Lyme borreliosis IgG-osztályú ellenanyagjainak kimutatása vérmintában kizárólag arcbénulásban vagy más koponyaüregi ideggyulladásban szenvedő gyermekeknél (18 év alatti életkor), akiknek kórtörténetében szerepel közelmúltban (2 hónapon belül) előfordult vándorló bőrpír (erythema migrans)

B. Valószínűsíthető eset

— A gerincvelői folyadék pleocytosist mutat, ÉS pozitív Lyme borreliosis szerológia a gerincvelői folyadékban VAGY

— Specifikus intrathecalis Lyme borreliosisellenanyag termelődés

Epidemiológiai kritériumok

Nem alkalmazandó

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset Nem alkalmazandó

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a valószínűsíthető eset klinikai kritériumai és a laboratóriumi kritériumok legalább egyike

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a megerősített eset klinikai kritériumai és a laboratóriumi kritériumok legalább egyike

3.26. MALÁRIA

Klinikai kritériumok

Minden olyan személy, akinél láz lép fel VAGY kórtörténetében szerepel láz

Laboratóriumi kritériumok

Az alábbi három tünet legalább egyike:

— Malária paraziták kimutatása vérkenetben fénymikroszkóppal

— Plasmodium nukleinsav kimutatása a székletben

— Plasmodium antigén kimutatása

Lehetőség szerint el kell végezni a Plasmodium spp. elkülönítését

Epidemiológiai kritériumok nem alkalmazható

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset nem alkalmazható

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai és laboratóriumi kritériumok

Megjegyzés: Amennyiben a nemzeti felügyeleti rendszer nem rögzíti a klinikai tüneteket, minden laboratóriumilag megerősítetten fertőzött egyént megerősített esetként kell jelenteni.

3.27. KANYARÓ

Klinikai kritériumok

Minden olyan személy, akinél láz jelentkezik

ÉS

— Makulopapuláris bőrkiütések

ÉS az alábbi három tünet legalább egyike:

— Köhögés

— Nátha

— Kötőhártya-gyulladás

Laboratóriumi kritériumok

Az alábbi négy feltétel legalább egyike:

— A kanyaróvírus izolálása klinikai mintából

— A kanyaróvírus nukleinsav kimutatása klinikai mintában

— Kanyaróvírussal szembeni specifikus ellenanyag-reakció, amely a szérumban vagy nyálban az akut fertőzést jellemzi

— A kanyaróvírus antigén kimutatása DFA-val klinikai mintában, kanyaróspecifikus monoklonális ellenanyagokat felhasználva

A laboratóriumi eredményeket a vakcinázási státus szerint kell értelmezni. Amennyiben az oltás a közelmúltban történt, a vad vírusra vonatkozóan kell vizsgálatot végezni

Epidemiológiai kritériumok

Epidemiológiai kapcsolat emberről emberre terjedő fertőzéssel

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és fennáll az epidemiológiai kapcsolat

C. Megerősített eset Minden olyan, a közelmúltban be nem oltott személy, akire teljesülnek a klinikai és laboratóriumi kritériumok

3.28. MENINGOCOCCUS-FERTŐZÉS ÁLTAL OKOZOTT INVAZÍV BETEGSÉG

Klinikai kritériumok

Minden olyan személy, akinél jelentkezik az alábbi négy tünet legalább egyike:

— Meningeális tünetek

— Bevérzéses bőrkiütés

— Szeptikus sokk

— Szeptikus arthritis

Laboratóriumi kritériumok

Az alábbi négy feltétel legalább egyike:

— A Neisseria meningitidis izolálása normálisan steril helyről, vagy bevérzéses bőrléziókból

— A Neisseria meningitidis nukleinsav kimutatása normálisan steril helyről, vagy bevérzéses bőrlézióból

— A Neisseria meningitidis antigén kimutatása a gerincvelői folyadékban

— Gram-negatív festett diplococcus kimutatása gerincvelői folyadékban

Epidemiológiai kritériumok

Epidemiológiai kapcsolat emberről emberre terjedő fertőzéssel

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és fennáll az epidemiológiai kapcsolat

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a laboratóriumi kritériumok

3.29. MUMPSZ

Klinikai kritériumok

Minden olyan személy, akinél jelentkezik az alábbi tünet:

— Láz

ÉS

Az alábbi három tünet legalább egyike:

— Fültőmirigy vagy más nyálmirigy hirtelen, egyéb nyilvánvaló ok nélkül megjelenő, egy-vagy kétoldali duzzanata

— Heregyulladás

— Agyhártyagyulladás

Laboratóriumi kritériumok

Az alábbi három tünet legalább egyike:

— A mumpszvírus izolálása klinikai mintából

— Mumpszvírus nukleinsav kimutatása

— Mumpszvírussal szemben specifikus ellenanyagok kimutatása, amely a szérumban vagy nyálban az akut fertőzés jele

A laboratóriumi eredményeket a vakcinázási státus szerint kell értelmezni

Epidemiológiai kritériumok

Epidemiológiai kapcsolat emberről emberre terjedő fertőzéssel

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és fennáll az epidemiológiai kapcsolat

C. Megerősített eset Minden olyan, a közelmúltban be nem oltott személy, akire teljesülnek a laboratóriumi kritériumok A közelmúltban történt oltás esetén: minden olyan személy, akinél a mumpsz vad vírustörzsét mutatták ki

3.30. SZAMÁRKÖHÖGÉS

Klinikai kritériumok

Minden olyan személy, akinél már legalább két hete fennáll a köhögés, ÉS

— az alábbi három tünet legalább egyike: — Köhögési rohamok — Húzó belégzés (inspirációs stridor) — Köhögést követő hányás

VAGY

Minden olyan személy, akinél az orvos szamárköhögést diagnosztizált

VAGY

Apnoés epizódok csecsemőknél

Megjegyzések:

Minden személynél – beleértve a felnőtteket, a serdülőket, illetve a vakcinázott gyermekeket is – jelentkezhetnek atipikus tünetek. Vizsgálni kell a köhögés jellemzőit, különösen azt, hogy a köhögés paroxizmális jellegű-e, fokozódik-e éjszaka, és láz hiányától függetlenül fordul-e elő.

Laboratóriumi kritériumok

Az alábbi három tünet legalább egyike:

i. A Bordetella pertussis izolálása klinikai mintából

ii. A Bordetella pertussis nukleinsav kimutatása klinikai mintában

iii. Bordetella pertussis-szal szembeni specifikus ellenanyag-reakció

Közvetlen diagnosztizálás (i-ii): A Bordetella pertussis és nukleinsava legjobban a nasopharingeális mintákból izolálható/mutatható ki.

Közvetett diagnosztizálás (iii): amennyiben lehetséges, szabványként szilárd fázisú enzim-immunpróbát (ELISA) kell elvégezni nagy tisztaságú pertussis toxin és a WHO referencia szérumai használatával. Az eredményeket a szamárköhögés vakcinázási státusa szerint kell értelmezni. Ha a mintagyűjtést megelőző néhány évben a személyt beoltották, Bordetella pertussis toxin elleni specifikus ellenanyagok titere a korábbi oltás következménye lehet, vagy annak következtében módosulhat.

Epidemiológiai kritériumok

Epidemiológiai kapcsolat emberről emberre terjedő fertőzéssel

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és fennáll az epidemiológiai kapcsolat

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai és laboratóriumi kritériumok

3.31. PESTIS

Klinikai kritériumok

Minden olyan személy, akinél jelentkezik az alábbi klinikai formák legalább egyike:

Bubópestis: — Láz ÉS — Fájdalmas nyirokcsomó-gyulladás hirtelen megjelenése

Szeptikus pestis: — Láz

Tüdőpestis: — Láz ÉS Az alábbi három tünet legalább egyike: — Köhögés — Mellkasi fájdalom — Vérköpés

Laboratóriumi kritériumok

Az alábbi három tünet legalább egyike:

— A Yersinia pestis izolálása klinikai mintából

— A Yersinia pestis nukleinsav kimutatása klinikai mintában

— Yersinia pestis F1-antigénnel szembeni specifikus ellenanyag-reakció

Epidemiológiai kritériumok

Az alábbi négy epidemiológiai kapcsolat legalább egyike:

— Emberről emberre való terjedés

— Állatról emberre való terjedés

— Laboratóriumi expozíció (ahol lehetséges a pestissel történő expozíció)

— Közös forrással való érintkezés

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és fennáll az epidemiológiai kapcsolat

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a laboratóriumi kritériumok

3.32. STREPTOCOCCUS PNEUMONIAE-FERTŐZÉS ÁLTAL OKOZOTT INVAZÍV BETEGSÉG

Klinikai kritériumok

Megfigyelési célokra nem relevánsak

Laboratóriumi kritériumok

Az alábbi három tünet legalább egyike:

— A Streptococcus pneumoniae izolálása normálisan steril helyről

— A Streptococcus pneumoniae nukleinsav kimutatása normálisan steril helyről

— A Streptococcus pneumoniae antigénjének kimutatása normálisan steril helyről

Epidemiológiai kritériumok nem alkalmazható

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset nem alkalmazható

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a laboratóriumi kritériumok

Az antimikrobiális rezisztenciáról:

Az antimikrobiális érzékenységi vizsgálatok eredményeit az ECDC és a tagállamok által megállapodott, és az ECDC antimikrobiális rezisztenciát felügyelő európai hálózata (EARS-Net) (15) által meghatározott módszerek és kritériumok szerint kell jelenteni.

3.33. AKUT GYERMEKBÉNULÁS

Klinikai kritériumok

Minden 15 évnél fiatalabb személy, akinél heveny, petyhüdt bénulás (AFP) jelentkezik

VAGY

Minden olyan személy, akinél orvosi diagnózis alapján a gyermekbénulás gyanúja merül fel

Laboratóriumi kritériumok

Az alábbi három tünet legalább egyike:

— Poliovírus izolálása és intratipikus megkülönböztetés – vad poliovírus

— Vakcinából származó poliovírus (a vakcinából származó poliovírus esetében legalább 85 %-os egyezés a VP1. szakasz nukleotida-szakaszának vakcinavírusával)

— Sabin-féle poliovírus: WHO által engedélyezett, gyermekbénulással foglalkozó laboratórium által végzett intratípusos megkülönböztetés (a vakcinából származó poliovírus esetében > 1 %–15 % különbségű szekvenciakülönbség ugyanazon szerotípus vakcinavírusával összehasonlítva)

Epidemiológiai kritériumok

Az alábbi két epidemiológiai kapcsolat legalább egyike:

— Emberről emberre való terjedés

— Tartózkodás olyan területen, ahol a gyermekbénulás jelen van, vagy ahol a poliovírus gyanítottan vagy bizonyítottan jelen van

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és fennáll az epidemiológiai kapcsolat

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai és laboratóriumi kritériumok

3.34. Q-LÁZ

Klinikai kritériumok

Minden olyan személy, akire teljesül az alábbi három feltétel legalább egyike:

— Láz

— Tüdőgyulladás

— Hepatitis

Laboratóriumi kritériumok

Az alábbi három tünet legalább egyike:

— Coxiella burnetii kimutatása a klinikai mintából

— A Coxiella burneti nukleinsav kimutatása klinikai mintában

— A Coxiella burnetii-vel szembeni specifikus ellenanyag-reakció (IgG vagy IgM II. szakasza)

Epidemiológiai kritériumok

Az alábbi két epidemiológiai kapcsolat legalább egyike:

— Közös forrással való érintkezés

— Állatról emberre való terjedés

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és fennáll az epidemiológiai kapcsolat

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai és laboratóriumi kritériumok

3.35. VESZETTSÉG

Klinikai kritériumok

Minden olyan személy, akinél akut agyvelőgyulladás (encephalomyelitis) lép fel

ÉS

Az alábbi hét tünet közül legalább kettő:

— Állat okozta harapás helyén szenzoros változások

— Parézis vagy paralízis

— Garatizmok görcsei

— Hydrophobia

— Delírium

— Görcsroham

— Szorongás

Laboratóriumi kritériumok

Az alábbi négy feltétel legalább egyike:

— A Lyssa vírus izolálása klinikai mintából

— A Lyssa vírus nukleinsavának kimutatása klinikai mintában (például nyál vagy agyszövet)

— Vírus antigének kimutatása DFA-val klinikai mintában

— Lyssa vírussal szembeni specifikus ellenanyag-reakció vírusneutralizációs próbával szérumban vagy gerincvelői folyadékban

A laboratóriumi eredményeket a vakcinázási vagy immunizációs státus szerint kell értelmezni

Epidemiológiai kritériumok

Az alábbi három epidemiológiai kapcsolat legalább egyike:

— Állatról emberre való terjedés (olyan állat, amelynél a betegség gyaníthatóan vagy bizonyítottan fennáll)

— Közös forrással való érintkezés (ugyanaz az állat)

— Emberről emberre való terjedés (pl. szervátültetés)

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és fennáll az epidemiológiai kapcsolat

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai és laboratóriumi kritériumok

3.36. RÓZSAHIMLŐ (RUBEOLA)

Klinikai kritériumok

Minden olyan személy, akin makulopapuláris bőrkiütések jelennek meg

ÉS

Az alábbi öt tünet legalább egyike:

— Tarkótáji nyirokcsomó-duzzanat

— Nyakszirt alatti nyirokcsomó-duzzanat

— Poszt-aurikuláris nyirokcsomó-duzzanat

— Ízületi fájdalom

— Ízületi gyulladás

Laboratóriumi kritériumok

Az alábbi négy feltétel legalább egyike:

— A rubeolavírus vírus izolálása klinikai mintából

— A rubeolavírus nukleinsav kimutatása klinikai mintában

— Rubeola-IgM ellenanyag kimutatása (*1)

— Rubeola IgG szerokonverzió vagy jelentős ellenanyagtiter-emelkedés a pármintában, párhuzamosan vizsgálva

A laboratóriumi eredményeket a vakcinázási státus szerint kell értelmezni (előfordulhat az IgM ellenanyagok perzisztálása vakcinázáskor).

Epidemiológiai kritériumok

Epidemiológiai kapcsolat egy megerősített esettel

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és fennáll az epidemiológiai kapcsolat

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai és laboratóriumi kritériumok, és a közelmúltban nem lett beoltva. A közelmúltban történt oltás esetén: megerősített esetnek tekintendő minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok, és akinél a rubeola vad vírustörzsét kimutatták.

Megjegyzés: Ha terhesség során rubeola gyanúja áll fenn, az eset kezeléséhez szükséges az IgM-re pozitív eredményt adó rubeolavizsgálatot végezni (például rubeolaspecifikus IgG-aviditási vizsgálat, rubeola IgM, valamint a rubeola IgG szintek összehasonlítása szérumpáron egy referencialaboratóriumban).

3.37. VELESZÜLETETT RUBEOLA SZINDRÓMA

Klinikai kritériumok

Veleszületett rubeolafertőzés

Klinikai kritérium nem határozható meg veleszületett rubeolafertőzésnél

Veleszületett rubeola szindróma

Minden egy évnél fiatalabb csecsemő, vagy minden halva született csecsemő, akinél jelentkeznek az alábbiak:

Az (A) kategória feltételei közül legalább kettő

VAGY

(A) kategória feltételei közül egy és a (B) kategória feltételei közül egy

(A)

— Szürkehályog

— Kongenitális zöldhályog

— Kongenitális szívbetegség

— Halláskárosodás

— Pigmentretinopátia

(B)

— Purpura

— Lépmegnagyobbodás

— Kisfejűség (mikrokefália)

— Fejlődési visszamaradottság

— Meningo-encephalitis

— A csont radiolucens elváltozása

— Sárgaság, amely a születést követő 24 órán belül jelentkezik

Laboratóriumi kritériumok

Az alábbi négy feltétel legalább egyike:

— A rubeolavírus vírus izolálása klinikai mintából

— A rubeolavírus nukleinsavának kimutatása

— Rubeolavírussal szembeni specifikus ellenanyag-reakció (IgM)

— a rubeola IgG ellenanyag perzisztálása 6-12 hónapos kor között (legalább két minta ugyanakkora rubeolára specifikus IgG-koncentrációval)

A laboratóriumi eredményeket a vakcinázási státus szerint kell értelmezni

Epidemiológiai kritériumok

Minden olyan újszülött vagy halvaszületett csecsemő, akinek anyjánál a terhesség során laboratóriumi vizsgálattal megerősített, emberről emberre vertikális úton átadott rubeolafertőzést diagnosztizáltak (vertikális átvitel)

A veleszületett rubeola osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan halvaszületett vagy újszülött csecsemő, akit nem vizsgáltak VAGY akinél a vizsgálat negatív eredménnyel zárult és az alábbi két feltétel legalább egyike teljesül: — Epidemiológiai kapcsolat ÉS a veleszületetett (kongenitális) rubeolával kapcsolatos klinikai kritériumok közül legalább egy feltétel az (A) kategóriából — A kongenitális rubeola kritériumai teljesülnek

C. Megerősített eset Minden olyan halvaszületett csecsemő, akire teljesülnek a laboratóriumi kritériumok VAGY Minden olyan csecsemő, akinél teljesülnek a laboratóriumi kritériumok ÉS teljesül az alábbi két feltétel legalább egyike: — Epidemiológiai kapcsolat — A veleszületetett (kongenitális) rubeola szindrómával kapcsolatos klinikai kritériumok közül legalább egy feltétel az (A) kategóriából

3.38. SALMONELLA ENTERITIS

Klinikai kritériumok

Minden olyan személy, akinél jelentkezik az alábbi négy tünet legalább egyike:

— Hasmenés

— Láz

— Hasi fájdalom

— Hányás

Laboratóriumi kritériumok

Az alábbi két tünet legalább egyike:

— A Salmonella (az S. Typhi és S. Paratyphi kivételével) izolálása klinikai mintában

— A Salmonella (az S. Typhi és S. Paratyphi kivételével) nukleinsavának kimutatása klinikai mintában

Megjegyzés: A Salmonella enterica antimikrobiális érzékenységi vizsgálatát az izolátumok egy reprezentatív sorozatán kell elvégezni

Epidemiológiai kritériumok

Az alábbi öt epidemiológiai kapcsolat legalább egyike:

— Emberről emberre való terjedés

— Közös forrással való érintkezés

— Állatról emberre való terjedés

— Fertőzött élelmiszerrel/ivóvízzel való érintkezés

— Környezeti expozíció

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és fennáll az epidemiológiai kapcsolat

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai és laboratóriumi kritériumok

Megjegyzés: Amennyiben a nemzeti felügyeleti rendszer nem rögzíti a klinikai tüneteket, minden laboratóriumilag megerősítetten fertőzött egyént megerősített esetként kell jelenteni.

Antimikrobiális rezisztencia

Az antimikrobiális érzékenységi vizsgálatok eredményeit az ECDC és a tagállamok által megállapodott, és az antimikrobiális rezisztencia humán Salmonella- és Campylobacter-izolátumokban (16) való harmonizált megfigyelésére vonatkozó uniós jegyzőkönyvben meghatározott módszerek és kritériumok szerint kell jelenteni.

3.39. SÚLYOS AKUT RESPIRATORIKUS SZINDRÓMA (SARS)

Klinikai kritériumok

Minden olyan személy, akinél láz lép fel vagy kórtörténetében szerepel láz

ÉS

Az alábbi három tünet legalább egyike:

— Köhögés

— Légzési nehézség

— Légszomj

ÉS

Az alábbi négy feltétel legalább egyike:

— Tüdőgyulladás röntgennel kimutatva

— Akut légzési nehézség szindróma röntgennel kimutatva

— Tüdőgyulladás megállapítása boncolás során

— Akut légzési nehézség szindróma megállapítása boncolás során

ÉS

Nincs olyan alternatív diagnózis, amellyel teljes mértékben magyarázható a betegség

Laboratóriumi kritériumok

Az esetmegerősítés laboratóriumi kritériumai

Az alábbi három tünet legalább egyike:

— A vírus izolálása sejttenyészetben bármely klinikai mintából és a SARS koronavírus azonosítása pl. RT-PCR módszerrel

— SARS koronavírus nukleinsav kimutatása az alábbi háromból legalább egyben: — Legalább két különböző klinikai minta (például nazeopharingeális tamponminta és széklet) — Ugyanazon klinikai minta, melyet legalább két alkalommal gyűjtöttek be a betegség folyamán (például egymás utáni nazeopharingeális mintavétel) — Két különböző próba vagy megismételt RT-PCR próba, minden vizsgálat alkalmával az eredeti klinikai mintából származó új RNS-mintát használva

— SARS koronavírussal szembeni specifikus ellenanyag-reakció az alábbi két módszer valamelyikével: — ELISA- vagy IFA-módszerrel szerokonverzió akut vagy lábadozó szakasz folyamán a szérumban párhuzamosan vizsgálva — Négyszeres vagy magasabb emelkedés az ellenanyagtiterben az akut és a lábadozó szakaszban a szérumban párhuzamosan vizsgálva

A valószínűsíthető eset laboratóriumi kritériuma

Az alábbi két tünet legalább egyike:

— Egyetlen pozitív eredményű ellenanyag-vizsgálat a SARS koronavírus tekintetében

— Pozitív PCR-eredmény a SARS koronavírus tekintetében egyetlen klinikai mintán és próbával

Epidemiológiai kritériumok

Az alábbi három tünet legalább egyike:

— Minden olyan személy, akire teljesül az alábbi három feltétel legalább egyike: — Foglalkozása során fokozottan ki van téve a SARS koronavírussal való fertőzés kockázatának (például élő SARS koronavírussal, ahhoz hasonló vírusokkal dolgozó vagy SARS koronavírussal fertőzött klinikai minták tárolásával laboratóriumban dolgozó alkalmazottak; olyan személy, aki érintkezik olyan vadon élő vagy egyéb állatokkal, amelyeket a SARS koronavírus vírushordozójának tekintenek, azok szervezetéből kiválasztott anyagokkal vagy azok székletével stb.) — Szoros kapcsolat (17) egy vagy több olyan személlyel, akinél megerősítették a SARS-vírusfertőzést vagy vizsgálat alatt áll e tekintetben — Olyan területen utazott vagy tartózkodott, ahol SARS-kitörést jelentettek

— Két vagy több egészségügyi dolgozó (18) a SARS klinikai tüneteivel ugyanazon egészségügyi egységen belül, ha a betegségek egymást követően 10 napon belül jelentkeznek

— Három vagy több személy (egészségügyi dolgozók és/vagy betegek és/vagy látogatók) a SARS klinikai tüneteivel, ha a betegség ugyanazon 10 napos időtartamon belül jelentkezik, és epidemiológiailag kapcsolódik az egészségügyi létesítményhez

A járványkitörések közötti esetek osztályozása

Az esetek osztályozását alkalmazni kell abban az esetben is, ha a betegség nem érintett országban vagy területen jelentkezik.

A. Gyanús eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és fennáll az epidemiológiai kapcsolat

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok, fennáll az epidemiológiai kapcsolat, és teljesülnek a valószínűsíthető eset laboratóriumi kritériumai

C. Nemzeti szinten megerősített eset Minden olyan személy, akinél teljesülnek az esetmegerősítés klinikai és laboratóriumi kritériumai, és a vizsgálatot nemzeti referencialaboratóriumban végezték

D. Megerősített eset Minden olyan személy, akinél teljesülnek az esetmegerősítés klinikai és laboratóriumi kritériumai, és a vizsgálatot az Egészségügyi Világszervezet SARS vírust vizsgáló referencialaboratóriuma egyikében végezték

Esetek osztályozása a betegség kitörése során

Olyan országban/területen előforduló kitörés során kell alkalmazni, ahol legalább egy személy esetében laboratóriumilag megerősítették a betegséget a WHO SARS vírust vizsgáló referencialaboratóriumai egyikében

A. Gyanús eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és fennáll az epidemiológiai kapcsolat nemzeti szinten megerősített vagy megerősített esettel

C. Nemzeti szinten megerősített eset Minden olyan személy, akinél teljesülnek az esetmegerősítés klinikai és laboratóriumi kritériumai, és a vizsgálatot nemzeti referencialaboratóriumban végezték

D. Megerősített eset Az alábbi három eset egyike: — Minden olyan személy, akinél teljesülnek az esetmegerősítés klinikai és laboratóriumi kritériumai, és a vizsgálatot az Egészségügyi Világszervezet SARS vírust vizsgáló referencialaboratóriuma egyikében végezték — Minden nemzetileg megerősített eset, amely epidemiológiailag kapcsolódik a fertőzési lánchoz, ahol legalább egy esetet függetlenül megerősített a WHO SARS-vírust vizsgáló referencialaboratóriuma — Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és a valószínűsíthető eset laboratóriumi kritériumai, epidemiológiailag kapcsolódva a fertőzési lánchoz, ahol legalább egy esetet függetlenül megerősített a WHO SARS-vírust vizsgáló referencialaboratóriuma

3.40. SHIGA-/VEROCYTOTOXINT TERMELŐ ESCHERICHIA COLI ÁLTAL OKOZOTT FERTŐZÉS (STEC/VTEC), BELEÉRTVE A HAEMOLITIKUS URAEMIÁS SZINDRÓMÁT IS (HUS)

Klinikai kritériumok

STEC/VTEC hasmenés

Bármely személy, akinél jelentkezik az alábbi két tünet legalább egyike:

— Hasmenés

— Hasi fájdalom

HUS (haemolitikus uraemiás szindróma)

Bármely személy, akinél akut veseelégtelenség áll fenn és jelentkezik az alábbi két tünet legalább egyike.

— Microangiopathiás haemolitikus anaemia

— Thrombocytopenia

Laboratóriumi kritériumok

Az alábbi négy feltétel legalább egyike:

— Shiga-/verocytotoxint termelő vagy stx1/vtx1 vagy stx2/vtx2 gén(eke)t hordozó Escherichia coli izolálása/kitenyésztése

— Szorbitot nem fermentáló (NSF) Escherichia coli O157 izolálása (a toxin vagy toxintermelő gének vizsgálata nélkül)

— Stx1/vtx1 vagy stx2/vtx2 gén(ek) nukleinsavának közvetlen kimutatása

— A shiga-/verocytotoxin közvetlen kimutatása székletben

Kizárólag a HUS esetében a következő használható fel az STEC/VTEC megerősítésére szolgáló laboratóriumi kritériumként:

— Escherichia coli szerocsoport-specifikus (LPS) ellenanyagok kimutatása

Epidemiológiai kritériumok

Az alábbi öt epidemiológiai kapcsolat legalább egyike:

— Emberről emberre való terjedés

— Közös forrással való érintkezés

— Állatról emberre való terjedés

— Fertőzött élelmiszerrel/ivóvízzel való érintkezés

— Környezeti expozíció

Esetek osztályozása

A. STEC-vel összefüggő HUS-gyanús eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a HUS klinikai kritériumai

B. STEC/VTEC valószínűsíthető esete Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és fennáll az epidemiológiai kapcsolat

C. STEC/VTEC megerősített esete Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai és laboratóriumi kritériumok

Megjegyzés: Amennyiben a nemzeti felügyeleti rendszer nem rögzíti a klinikai tüneteket, minden laboratóriumilag megerősítetten fertőzött egyént megerősített esetként kell jelenteni.

3.41. VÉRHAS (SHIGELLOSIS)

Klinikai kritériumok

Minden olyan személy, akinél jelentkezik az alábbi négy tünet legalább egyike:

— Hasmenés

— Láz

— Hányás

— Hasi fájdalom

Laboratóriumi kritériumok

Megerősített esetnél:

— A Shigella spp. izolálása klinikai mintából

Valószínűsíthető esetnél:

— A Shigella spp. nukleinsav kimutatása klinikai mintában

Megjegyzés: Amennyiben lehetséges, el kell végezni a Shigella antimikrobiális érzékenységi vizsgálatát

Epidemiológiai kritériumok

Az alábbi négy epidemiológiai kapcsolat legalább egyike:

— Emberről emberre való terjedés

— Közös forrással való érintkezés

— Fertőzött élelmiszerrel/ivóvízzel való érintkezés

— Környezeti expozíció

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és fennáll az epidemiológiai kapcsolat VAGY Minden olyan személy, akire teljesülnek a valószínűsíthető eset klinikai és laboratóriumi kritériumai

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a megerősített eset klinikai és laboratóriumi kritériumai

Megjegyzés: Amennyiben a nemzeti felügyeleti rendszer nem rögzíti a klinikai tüneteket, minden laboratóriumilag megerősítetten fertőzött egyént megerősített esetként kell jelenteni.

Antimikrobiális rezisztencia

Az antimikrobiális érzékenységi vizsgálatok eredményeit az ECDC és a tagállamok által közösen megállapított módszerek és kritériumok alapján kell jelenteni.

3.42. HIMLŐ

Klinikai kritériumok

Bármely személy, akinél jelentkezik az alábbi két tünet legalább egyike:

— Láz

ÉS

Hólyagos vagy gennyes pattanásos kiütések, ugyanazon kifejlődési szakaszban, centrifugális terjedéssel

— Atipikus megjelenési formák az alábbi négy tünet legalább egyikének megléte alapján: — Vérző bőrelváltozások — Lapos, bársonyos tapintású bőrelváltozások, amelyekből nem fejlődik ki hólyag — Variola sine eruptione — Enyhébb típus

Laboratóriumi kritériumok

Az esetmegerősítés laboratóriumi kritériumai

Az alábbi két laboratóriumi vizsgálat legalább egyike:

— A himlővírus (variolavírus) izolálása klinikai mintából, majd szekvenciálása (csak kijelölt P4 laboratóriumok által)

— A variolavírus nukleinsav kimutatása klinikai mintában, majd szekvenciálás

A laboratóriumi eredményeket a vakcinázási státus szerint kell értelmezni

A valószínűsíthető eset laboratóriumi kritériuma

— Az orthopox vírusrészecskék azonosítása EM módszerrel

Epidemiológiai kritériumok

Az alábbi két epidemiológiai kapcsolat legalább egyike:

— Emberről emberre való terjedés

— Laboratóriumi expozíció (ahol lehetséges a variola vírussal történő expozíció)

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és az alábbi két feltétel legalább egyike: — Epidemiológiai kapcsolat megerősített emberi megbetegedéssel emberről emberre terjedő fertőzés útján — A valószínűsíthető eset laboratóriumi kritériumainak teljesülése

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek az esetmegerősítés laboratóriumi kritériumai Járvány kitörése során: minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és fennáll az epidemiológiai kapcsolat

3.43. SZIFILISZ

Klinikai kritériumok

Elsődleges szifilisz

Minden olyan személy, akinél egy vagy több (rendszerint fájdalommentes) fekély jelentkezik a genitális, a gáttájéki vagy a végbélnyílás környéki területeken, a szájon vagy a garat nyálkahártyáján vagy másutt extragenitálisan.

Másodlagos szifilisz

Minden olyan személy, akinél jelentkezik az alábbi öt tünet legalább egyike:

— Szétterjedt makulopapiláris bőrkiütések, gyakran a tenyéren és talpakon is

— Generalizált nyirokcsomó-duzzanat

— Condyloma lata

— Enanthema (kiütés a nyálkahártyán)

— Diffúz hajvesztés

Korai látens szifilisz (kevesebb mint egy év)

Nincsenek tünetek és olyan tünetelőzmények, amelyek összevethetők a szifilisz korai szakaszának tüneteivel a megelőző 12 hónap során

Megjegyzés: a szifilisz bármely szakaszában előfordulhatnak szem- és idegrendszeri tünetek.

Megjegyzés: a késői látens szifilisz esetek (több mint egy év) nem tartoznak az EU/EGT felügyeletének hatálya alá.

Laboratóriumi kritériumok

Az alábbi két feltétel legalább egyike:

— Treponema pallidum kimutatása bőrelváltozások váladékaiban vagy szövetekben sötétlátóteres mikroszkópos vizsgálattal

— Treponema pallidum kimutatása bőrelváltozások váladékaiban vagy szövetekben DFA-vizsgálattal

— A Treponema kimutatása bőrelváltozások váladékaiban vagy szövetekben nukleinsav-amplifikációs módszerek (NAAT) segítségével

— A Treponema pallidum ellenanyagok kimutatása szűrővizsgálatokkal (TPHA, TPPA vagy EIA) ÉS emellett bármelyik TP-IgM ellenanyag kimutatása (például IgM-ELISA vagy immunoblot, illetve 19S-IgM-FTA-abs vizsgálattal), VAGY nem treponema eredetű ellenanyagok (például RPR, VDRL).

Epidemiológiai kritériumok

Elsődleges/másodlagos szifilisz

Epidemiológiai kapcsolat emberről emberre terjedő fertőzéssel (szexuális érintkezés)

Korai látens szifilisz

Epidemiológiai kapcsolat emberről emberre terjedő fertőzéssel (szexuális érintkezés) az előző 12 hónap során

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és fennáll az epidemiológiai kapcsolat

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek az esetmegerősítés laboratóriumi kritériumai

3.44. VELESZÜLETETT SZIFILISZ

Klinikai kritériumok

Minden olyan kétévesnél fiatalabb kisgyermek, akinél jelentkezik az alábbi tíz tünet legalább egyike:

— Hepatospenomegalia

— Bőr-nyálkahártya-elváltozások

— Condyloma lata

— Makacs nátha

— Sárgaság

— Pseudoparalysis (periostitis és osteochondritis miatt)

— Központi idegrendszer érintettsége

— Anaemia

— Nephrosisos tünetek

— Alultápláltság

Laboratóriumi kritériumok

Az esetmegerősítés laboratóriumi kritériumai

Az alábbi három tünet legalább egyike:

— A Treponema pallidum kimutatása sötétlátóteres mikroszkópos vizsgálattal a köldökzsinórban, a placentában, orrváladékban vagy bőrelváltozás szöveteiben

— A Treponema pallidum kimutatása DFA-TP vizsgálattal a köldökzsinórban, a placentában, orrváladékban vagy bőrelváltozás szöveteiben

— Treponema pallidum kimutatása – specifikus IgM (FTA-abs, EIA)

ÉS reaktív nem treponemális vizsgálat (VDRL, RPR) a gyermek szérumjában

A valószínűsíthető eset laboratóriumi kritériuma

az alábbi három tünet legalább egyike:

— Reaktív VDRL-CSF vizsgálati eredmények

— Reaktív nem treponemális és treponemális szerológiai vizsgálatok az anya szérumjában

— A csecsemő nem treponeális ellenanyagtitere négyszeres vagy magasabb, mint az anya szérumjában kimutatott ellenanyagtiter

Epidemiológiai kritériumok

Minden olyan kisgyermek, akinél fennáll az epidemiológiai kapcsolat emberről emberre való terjedéssel (vertikális terjedés)

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan csecsemő vagy gyermek, akinél teljesülnek a klinikai feltételek és teljesül az alábbi két feltétel legalább egyike: — Epidemiológiai kapcsolat — A valószínűsíthető eset laboratóriumi kritériumainak teljesülése

C. Megerősített eset Minden olyan csecsemő, akire teljesülnek a megerősített eset laboratóriumi kritériumai

3.45. TETANUSZ

Klinikai kritériumok

Minden olyan személy, akire teljesül az alábbi három közül legalább kettő akut formában jelentkezik:

— Elsősorban a rágóizmok és nyaki izmok fájdalmas izom-összehúzódása, az arcizmok görcséhez vezetve (amely trismus vagy risus sardonicus néven ismert)

— A törzsizmok fájdalmas izom-összehúzódása

— Generalizált görcsök, gyakran opisthotonus

Laboratóriumi kritériumok nem alkalmazható

Epidemiológiai kritériumok nem alkalmazható

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset Egy ennél valószínűbb diagnózis hiányában minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok

C. Megerősített eset nem alkalmazható

3.46. KULLANCSCSÍPÉS ÚTJÁN TERJEDŐ, VÍRUSOS AGYVELŐGYULLADÁS

Klinikai kritériumok

Minden olyan személy, akinél a központi idegrendszer gyulladásának (például meningitis (agyhártyagyulladás), meningo-encephalitis, akut agyvelőgyulladás (encephalomyelitis), encephaloradiculitis) tünetei jelentkeznek

Laboratóriumi kritériumok (19)

A megerősített eset laboratóriumi kritériumai

Az alábbi öt tünet legalább egyike:

— TBE-specifikus IgM ÉS IgG ellenanyagok a vérben

— TBE-specifikus IgM ellenanyagok a gerincvelő-folyadékban

— Szerokonverzió vagy a TBE-specifikus ellenanyagtiter négyszeres emelkedése szérumpármintában

— A TBE-vírus nukleinsav kimutatása klinikai mintában

— A TBE-vírus izolálása klinikai mintából

A valószínűsíthető eset laboratóriumi kritériumai:

TBE-specifikus IgM-osztályú ellenanyagok kimutatása egyetlen szérummintában

Epidemiológiai kritériumok

Közös expozíció (nem pasztőrözött tejtermékek)

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a valószínűsíthető eset klinikai és laboratóriumi kritériumai, VAGY Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és fennáll az epidemiológiai kapcsolat

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a megerősített eset klinikai és laboratóriumi kritériumai

Megjegyzés: A szerológiai eredményeket a más flavivirális fertőzéseknek való előzetes kitettség, valamint a flavivírus-vakcinázási státus szerint kell értelmezni. A megerősített eseteket ezen esetekben szérumneutralizációs próbával vagy egyéb, egyenértékű próbával kell igazolni.

3.47. VELESZÜLETETT TOXOPLAZMÓZIS

Klinikai kritériumok

Megfigyelési célokra nem relevánsak

Laboratóriumi kritériumok

Az alábbi négy feltétel legalább egyike:

— A Toxoplasma gondii kimutatása testszövetekben vagy testnedvekben

— A Toxoplasma gondii nukleinsav kimutatása klinikai mintában

— A Toxoplasma gondiival szembeni specifikus ellenanyagok kimutatása (IgM, IgG, IgA) újszülöttnél

— Perzisztáló, változatlan szintű IgG Toxoplasma gondii titer értékek csecsemőknél (12 hónapnál fiatalabbaknál)

Epidemiológiai kritériumok nem alkalmazható

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset nem alkalmazható

C. Megerősített eset Minden olyan csecsemő, akire teljesülnek a laboratóriumi kritériumok

3.48. TRICHINELLOSIS

Klinikai kritériumok

Minden olyan személy, akinél jelentkezik az alábbi hat tünet közül legalább három:

— Láz

— Izomfájdalom és érzékenység

— Hasmenés

— Arcödéma

— Eosinophilia

— Szubkonjunktivális, szubungális és retinális bőrvérzések

Laboratóriumi kritériumok

Az alábbi két tünet legalább egyike:

— Trichinella lárvák kimutatása izombiopsziás szövetmintában

— Trichinellával szembeni specifikus ellenanyag-reakció (IFA vizsgálat, ELISA vagy Western blot)

Epidemiológiai kritériumok

Az alábbi két epidemiológiai kapcsolat legalább egyike:

— Fertőzött élelmiszerrel (hússal) való érintkezés

— Közös forrással való érintkezés

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és fennáll az epidemiológiai kapcsolat

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai és laboratóriumi kritériumok

Megjegyzés: Amennyiben a nemzeti felügyeleti rendszer nem rögzíti a klinikai tüneteket, minden laboratóriumilag megerősítetten fertőzött egyént megerősített esetként kell jelenteni.

3.49. TUBERKULÓZIS (TBC)

Klinikai kritériumok

Minden olyan személy, akinél jelentkezik az alábbi két tünet:

— Olyan jelek, tünetek és/vagy radiológiai leletek, amelyek valamely terület aktív tuberkulózisára mutatnak ÉS

— A gyógyító orvos arra vonatkozó döntése, hogy a beteget teljes antituberkulotikus kezelésben részesíti

VAGY

Boncolás során feltárt eset, ahol a patológiai leletek aktív tuberkulózisra mutatnak, amely antituberkulotikus antibiotikus kezelést igényelt volna, ha a beteget halála előtt diagnosztizálták volna

Laboratóriumi kritériumok

Az esetmegerősítés laboratóriumi kritériumai

Az alábbi két tünet legalább egyike:

— A Mycobacterium tuberculosis komplex (kivéve Mycobacterium bovis BCG) izolálása bármilyen klinikai mintából

— A Mycobacterium tuberculosis komplex nukleinsav kimutatása klinikai mintában ÉS pozitív eredményű mikroszkópos vizsgálat saválló baktériumokra vagy ezzel egyenértékű fluoreszcens bacillusfestés vagy fénymikroszkópos vizsgálat

A valószínűsíthető eset laboratóriumi kritériuma

Az alábbi három tünet legalább egyike:

— Mikroszkópos vizsgálat saválló baktériumokra vagy ezzel egyenértékű fluoreszcens bacillusfestés fénymikroszkópos vizsgálattal

— A Mycobacterium tuberculosis komplex nukleinsav kimutatása klinikai mintában

— A sarjdaganat hisztológiai megjelenése

Epidemiológiai kritériumok nem alkalmazható

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a valószínűsíthető eset klinikai és laboratóriumi kritériumai

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek az esetmegerősítés klinikai és laboratóriumi kritériumai

Antimikrobiális rezisztencia

Az antimikrobiális érzékenységi vizsgálatok eredményeit az ECDC és a tagállamok által megállapodott, és a Tuberkulózissal Foglalkozó Referencialaboratóriumok Európai Hálózata (angol megnevezése: European Reference Laboratory Network for Tuberculosis), valamint az Európai Tuberkulózis-felügyeleti Hálózat (angol megnevezése: European Tuberculosis Surveillance Network) (20) által meghatározott módszerek és kritériumok szerint kell jelenteni.

3.50. TULARÉMIA

Klinikai kritériumok

Minden olyan személy, akinél jelentkezik az alábbi klinikai formák legalább egyike:

Ulceroglandular tularaemia — Bőrön jelentkező fekély ÉS — Helyi nyirokcsomó-duzzanat

Glandular tularaemia — Megnagyobbodott és fájdalmas nyirokcsomók láthatók fekély nélkül

Oculoglandular tularaemia — Kötőhártya-gyulladás ÉS — Helyi nyirokcsomó-duzzanat

Oropharyngeal tularaemia — Tarkótáji nyirokcsomó-duzzanat ÉS az alábbi három tünet legalább egyike: — Szájgyulladás (stomatitis) — Torokgyulladás — Tonsillitis (mandulagyulladás)

Intestinal tularaemia Az alábbi három tünet legalább egyike: — Hasi fájdalom — Hányás — Hasmenés

Pneumonic tularaemia — Tüdőgyulladás

Typhoidal tularaemia Az alábbi két feltétel legalább egyike: — Láz, korai lokalizálást lehetővé tevő jelek és tünetek nélkül — Vérmérgezés

Laboratóriumi kritériumok

Az alábbi három tünet legalább egyike:

— Francisella tularensis izolálása klinikai mintából

— A Francisella tularensis nukleinsav kimutatása klinikai mintában

— A Francisella tularensis-szal szembeni specifikus ellenanyag-reakció

Epidemiológiai kritériumok

Az alábbi három epidemiológiai kapcsolat legalább egyike:

— Közös forrással való érintkezés

— Állatról emberre való terjedés

— Fertőzött élelmiszerrel/ivóvízzel való érintkezés

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és fennáll az epidemiológiai kapcsolat

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai és laboratóriumi kritériumok

3.51. TÍFUSZOS ÉS PARATÍFUSZOS LÁZ

Klinikai kritériumok

Bármely személy, akinél jelentkezik az alábbi két tünet legalább egyike:

— Folyamatos/hosszan tartó láz VAGY

— Az alábbi négy tünet közül legalább kettő: — Fejfájás — Relatív bradycardia — Száraz köhögés — Hasmenés, székrekedés, rossz közérzet vagy hasi fájdalom

Laboratóriumi kritériumok

Az alábbi két tünet legalább egyike:

— A Salmonella Typhi vagy Paratyphi izolálása klinikai mintából

— A Salmonella Typhi vagy Paratyphi nukleinsav kimutatása klinikai mintában

Epidemiológiai kritériumok

Az alábbi három epidemiológiai kapcsolat legalább egyike:

— Közös forrással való érintkezés

— Emberről emberre való terjedés

— Fertőzött élelmiszerrel/ivóvízzel való érintkezés

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és fennáll az epidemiológiai kapcsolat

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai és laboratóriumi kritériumok

Megjegyzés: Amennyiben a nemzeti felügyeleti rendszer nem rögzíti a klinikai tüneteket, minden laboratóriumilag megerősítetten fertőzött egyént megerősített esetként kell jelenteni.

3.52. VÍRUSOS EREDETŰ, VÉRZÉSES, LÁZAS MEGBETEGEDÉS (VHF)

Klinikai kritériumok

Bármely személy, akinél jelentkezik az alábbi két tünet legalább egyike:

— Láz

— Vérzéses tünetek különféle formái, amelyek több szerv elégtelenségéhez vezetnek

Laboratóriumi kritériumok

Az alábbi két tünet legalább egyike:

— A specifikus vírus izolálása klinikai mintából

— A specifikus vírus nukleinsav kimutatása klinikai mintában és genotipizálás

Epidemiológiai kritériumok

Az alábbi két feltétel legalább egyike:

— Utazás az elmúlt 21 nap folyamán olyan területre, ahol vírusos eredetű vérzéses lázas megbetegedés fordult vagy fordulhatott elő

— A megbetegedést megelőző 21 nap során, vírusos eredetű vérzéses lázban szenvedő olyan, valószínűsíthető vagy megerősített esettel történt expozíció, akinél a betegség az elmúlt 6 hónap folyamán kezdődött

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és fennáll az epidemiológiai kapcsolat

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai és laboratóriumi kritériumok

3.53. NYUGAT-NÍLUSI LÁZVÍRUS-FERTŐZÉS (WNV)

Klinikai kritériumok

Az alábbi három tünet legalább egyike:

— Minden olyan személy, akinél láz jelentkezik

— Agyvelőgyulladás

— Agyhártyagyulladás

Laboratóriumi kritériumok

Az esetmegerősítés laboratóriumi kritériumai

Az alábbi négy feltétel legalább egyike:

— A nyugat-nílusi lázvírus izolálása vérből vagy gerincvelői folyadékból

— A nyugat-nílusi lázvírus nukleinsav (RNS vagy DNS) kimutatása vérből vagy gerincvelői folyadékból

— A nyugat-nílusi lázvírussal szembeni specifikus ellenanyag-reakció (IgM) gerincvelői folyadékban

— A nyugat-nílusi lázvírus IgM magas titere ÉS a nyugat-nílusi lázvírus IgG kimutatása ÉS megerősítés semlegesítéssel

A valószínűsíthető eset laboratóriumi vizsgálata

A nyugat-nílusi lázvírussal szembeni specifikus ellenanyag-reakció szérumban

A laboratóriumi eredményeket a flavivírus vakcinázási státusa szerint kell értelmezni

Epidemiológiai kritériumok

Az alábbi két epidemiológiai kapcsolat legalább egyike:

— Állatról emberre való terjedés (olyan területen való tartózkodás, látogatás vagy szúnyogcsípéseknek való kitettség, ahol a nyugat-nílusi lázvírus járványszerűen jelen van lovakban vagy madarakban)

— Emberről emberre való terjedés (vertikális terjedés, vérátömlesztés, transzplantáció)

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akinél teljesülnek a klinikai feltételek ÉS teljesül az alábbi két feltétel legalább egyike: — epidemiológiai kapcsolat — a valószínűsíthető eset laboratóriumi vizsgálata

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek az esetmegerősítés laboratóriumi kritériumai

Megjegyzés: A szerológiai eredményeket a más flavivirális fertőzéseknek való előzetes kitettség, valamint a flavivírus-vakcinázási státus szerint kell értelmezni. A megerősített eseteket ezen esetekben szérumneutralizációs próbával vagy egyéb, egyenértékű próbával kell igazolni.

3.54. SÁRGALÁZ

Klinikai kritériumok

Minden olyan személy, akinél láz jelentkezik

ÉS

Az alábbi két tünet legalább egyike:

— Sárgaság

— Generalizált vérzés

Laboratóriumi kritériumok

Az alábbi öt tünet legalább egyike:

— A sárgalázvírus izolálása klinikai mintából

— A sárgalázvírus nukleinsavának kimutatása

— Sárgaláz vírusa antigénjének kimutatása

— Sárgalázzal szembeni specifikus ellenanyag-reakció

— A máj post mortem kórszövettanán tipikus elváltozások kimutatása

Epidemiológiai kritériumok

Utazás az elmúlt 1 hét folyamán olyan területre, ahol sárgaláz fordult vagy fordulhatott elő

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és fennáll az epidemiológiai kapcsolat

C. Megerősített eset Minden olyan nemrég beoltott személy, akire teljesülnek a klinikai és laboratóriumi kritériumok Ha a személyt a közelmúltban beoltották, akkor olyan személy, akinél kimutatták a sárgaláz vad vírustörzsét

Megjegyzés: A szerológiai eredményeket a más flavivirális fertőzéseknek való előzetes kitettség, valamint a flavivírus-vakcinázási státus szerint kell értelmezni. A megerősített eseteket ezen esetekben szérumneutralizációs próbával vagy egyéb, egyenértékű próbával kell igazolni.

3.55. YERSINIA ENTEROCOLITICA VAGY YERSINIA PSEUDOTUBERCULOSIS ÁLTAL OKOZOTT ENTERITIS

Klinikai kritériumok

Minden olyan személy, akinél jelentkezik az alábbi öt tünet legalább egyike:

— Láz

— Hasmenés

— Hányás

— Hasi fájdalom (pseudoappendicitis)

— Tenesmus rectalis

Laboratóriumi kritériumok

Az alábbi két tünet legalább egyike:

— A humán patogén Yersinia enterocolitica vagy Yersinia pseudotuberculosis izolálása klinikai mintából

— A Y. enterocolitica vagy Y. pseudotuberculosis virulenciagénjeinek kimutatása klinikai mintában

Epidemiológiai kritériumok

Az alábbi négy epidemiológiai kapcsolat legalább egyike:

— Emberről emberre való terjedés

— Közös forrással való érintkezés

— Állatról emberre való terjedés

— Fertőzött élelmiszerrel való érintkezés

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai kritériumok és fennáll az epidemiológiai kapcsolat

C. Megerősített eset Minden olyan személy, akire teljesülnek a klinikai és laboratóriumi kritériumok

Megjegyzés: Amennyiben a nemzeti felügyeleti rendszer nem rögzíti a klinikai tüneteket, minden laboratóriumilag megerősítetten fertőzött egyént megerősített esetként kell jelenteni.

3.56. ZIKA-VÍRUS ÁLTAL OKOZOTT MEGBETEGEDÉS

Klinikai kritériumok

— A személynél kiütések jelentkeznek

Laboratóriumi kritériumok

A. Megerősített eset

Az alábbi két feltétel legalább egyike:

— A Zika-vírus nukleinsav kimutatása klinikai mintában;

— A Zika-vírus antigénjének kimutatása klinikai mintában;

— A Zika-vírus izolálása klinikai mintából;

— Zika-specifikus IgM-osztályú ellenanyagok kimutatása egy vagy több szérummintában ÉS megerősítés neutralizációs vizsgálattal;

— Szerokonverzió vagy a Zika-specifikus ellenanyagtiter négyszeres emelkedése szérumpármintában.

B. Valószínűsíthető eset

— Zika-specifikus IgM-osztályú ellenanyagok kimutatása szérummintában.

Epidemiológiai kritériumok

A tünetek megjelenését megelőző kéthetes időszakban beutazás a Zika-vírus dokumentált, folyamatos terjedésével érintett területre, vagy ott tartózkodás

VAGY

Szexuális kapcsolat Zika-vírus által okozott fertőzésnek nemrégiben kitett vagy megerősítetten Zika-vírussal fertőzött személlyel

Esetek osztályozása

A. Gyanús eset nem alkalmazható

B. Valószínűsíthető eset Olyan személy, akire teljesül