HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 114/21

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2012. április 24.)

a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia németországi előállításának és nagykereskedelmi értékesítésének a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről

(az értesítés a C(2012) 2426. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2012/218/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 30. cikke (5) és (6) bekezdésére,

tekintettel a Bundesverband der Energie- und Wasserwirtschaft e.V. (Országos Energia- és Vízgazdálkodási Szövetség, a továbbiakban: BDEW) által 2011. október 26-án e-mail útján benyújtott kérelemre,

mivel:

I. TÉNYEK

(1) A BDEW a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (5) bekezdése alapján 2011. október 26-án e-mailben kérelemmel fordult a Bizottsághoz. A Bizottság 2011. november 11-én tájékoztatta a német hatóságokat a kérelemről, és 2012. január 10-én e-mail útján további információkat kért tőlük; a BDEW-től 2011. december 21-én e-mail útján kért további információkat. A német hatóságok 2011. december 14-én e-mailben adtak további tájékoztatást, a BDEW pedig 2012. január 17-én, 2012. január 26-án és 2012. február 28-án e-mailben nyújtott be további információkat.

(2) A BDEW által az ágazat ajánlatkérői nevében benyújtott kérelem az abban foglaltak szerint a „bármely típusba tartozó villamosenergia-termelő erőművek felépítésére, megvásárlására és üzemeltetésére (beleértve a karbantartást), valamint a kapcsolódó támogató tevékenységekre” (2) vonatkozik.

(3) A kérelemhez mellékelték a Bundeskartellamt (a német szövetségi versenyhatóság) 2011. július 25-i állásfoglalását. Ezt az állásfoglalást (a továbbiakban: az állásfoglalás) az idevágó német jogszabályok alapján adták ki, és azzal a kérdéssel foglalkozik, hogy az eljárás hatálya alá tartozó tevékenység közvetlen módon ki van-e téve a versenynek. Az állásfoglalás az érintett piacok átfogó ágazati felmérésén alapul.

II. JOGI KERET

(4) A 2004/17/EK irányelv 30. cikke előírja, hogy az irányelvben említett bármely tevékenység folytatására irányuló szerződések nem tartozhatnak az irányelv hatálya alá, ha abban a tagállamban, ahol a szerződést teljesítik, a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott. A versenynek való közvetlen kitettséget objektív szempontok alapján kell értékelni, figyelembe véve az érintett ágazat egyedi jellemzőit. A piaci belépés akkor minősül szabadnak, ha a tagállam végrehajtotta és alkalmazza az adott ágazatot vagy annak egy részét megnyitó, megfelelő közösségi jogszabályokat. Ezen jogszabályok jegyzéke megtalálható a 2004/17/EK irányelv XI. mellékletében, amely a villamosenergia-ágazat tekintetében a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 1996. december 19-i 96/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) hivatkozik. A 96/92/EK irányelv helyébe a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 96/92/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) lépett, amelyet a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) váltott fel.

(5) Németország a 96/92/EK irányelven kívül a 2003/54/EK irányelvet és a 2009/72/EK irányelvet is végrehajtotta és alkalmazza. Ebből következően – és a 30. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével összhangban – a piacra való belépés Németország egész területe vonatkozásában nem korlátozottnak tekinthető.

(6) A versenynek való közvetlen kitettséget több mutató alapján kell értékelni, amelyek közül önmagában egyik sem feltétlenül döntő jellegű. A határozat által érintett piacokra vonatkozó egyik fontos feltétel az adott piac meghatározó szereplőinek piaci részesedése. További ismérv az adott piacokon fennálló összefonódás szintje. Az érintett piacok sajátosságaira tekintettel egyéb kritériumokat is figyelembe kell venni, úgymint a kiegyenlítő piac működését, az árversenyt és a fogyasztók szolgáltatóváltásának arányát.

(7) Ez a határozat nem sérti a versenyszabályok alkalmazását.

III. ÉRTÉKELÉS

(8) A villamos energia német piacán nagy számú erőmű van jelen, amelyeket számos piaci szereplő üzemeltet (6). A termelési kapacitás legnagyobb részét négy nagy energiavállalat birtokolja: az RWE AG, az E.ON AG, az EnBW AG és a Vattenfall Europe AG. Mivel azonban ezek közül két cég, az RWE és az E.ON olyan magánvállalkozás (azaz olyan vállalkozás, amely a 2004/17/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének b) pontjában foglaltak értelmében nem esik az ajánlatkérők közvetlen vagy közvetett befolyása alá), amely a 2004/17/EK irányelv 2. cikke (3) bekezdésének értelmében nem különleges vagy kizárólagos jogok alapján végzi tevékenységét a villamosenergia-termelési ágazatban, ezért ezek a 2004/17/EK irányelv értelmében nem minősülnek ajánlatkérőnek. Ezért a villamos energia előállításának vagy értékesítésének céljából végzett beszerzéseikre nem vonatkoznak ezen irányelv rendelkezései; következésképpen ezen tevékenységek tekintetében azon ajánlatkérők versenytársainak minősülnek, amelyek beszerzései ezen irányelv hatálya alá tartoznak. Ezért az elemzés a továbbiakban az ajánlatkérőkre fog irányulni annak vizsgálata során, hogy a tevékenység ki van-e téve a versenynek azokon a piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott.

(9) A villamos energiát nagykereskedelmi szinten a tőzsdéken, vagyis a European Energy Exchange AG (a továbbiakban: EEX) és a European Power Exchange SE (Európai Energiatőzsde, a továbbiakban: EPEX) azonnali vagy határidős piacain, illetve tőzsdén kívüli ügyletek során értékesítik. A tőzsdén kívüli ügyletekhez általában az energiatőzsdei ár szolgál referenciaként. A termelő vállalatok erőműveik üzemeltetését a tőzsdék azonnali piacain folytatott kereskedelem eredményeivel összhangban optimalizálják. Elvileg csak azokat az erőműveket üzemeltetik, amelyek határköltsége a piaci ár alatt van.

(10) A Gesetz für den Vorrang Erneuerbarer Energien (7) (a megújuló energia elsőbbségéről szóló törvény, a továbbiakban: EEG) a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiára vonatkozó szabályokat tartalmazza (8); ez az energiafajta a hagyományos forrásokból előállított villamos energia (9) mellett egyre erősödő szerepet játszik a német piacon. A 2012 eleje óta hatályos módosított EEG szerint a megújuló energiaforrások villamosenergia-ellátásban képviselt arányának 2020-ra 35 %-ra, 2030-ra 50 %-ra, 2050-re pedig 80 %-ra kell emelkednie.

(11) 2010 végéig 160,5 GW termelőkapacitást kötöttek az átvitelirendszer-üzemeltetők (77,6 GW) és az elosztórendszer-üzemeltetők (82,9 GW) hálózataihoz. 2009-hez képest (152,7 GW) ez körülbelül 7,8 GW növekedést jelent. A megújuló energiaforrások 54,2 GW-ot tesznek ki a teljes kapacitásból. A megújuló energiaforrásokból körülbelül 50,7 GW-ért az EEG tarifái szerint fizetnek. Ez azt jelenti, hogy a megújuló energiaforrások a teljes kapacitás körülbelül 34 %-át teszik ki (10).

(12) A betáplálás tekintetében 2010-ben összesen 531,2 TWh-t tápláltak be az átvitelirendszer-üzemeltető (367,5 TWh) és az elosztórendszer-üzemeltető rendszerekbe (163,7 TWh). A megújuló forrásokból betáplált mennyiség 93,7 TWh volt, ebből 80,7 TWh mennyiségért az EEG-nek megfelelően fizettek. Ez azt jelenti, hogy a megújuló energiaforrásokból betáplált mennyiség a teljes betáplált mennyiség körülbelül 18 %-át teszi ki; ez az arány a megújuló források által a teljes előállítási kapacitásban képviselt 34 % alatt marad (11). A különbség annak tulajdonítható, hogy a megújuló energiaforrások kiaknázásának időtartama évente rövidebb, mint a hagyományos energiaforrásoké.

(13) A villamos energia német piacának másik ismérve a nemzeti hatóságok által a Japánban 2011 elején történt atomkatasztrófa után nemrégiben hozott határozathoz kapcsolódik, amely nyolc atomerőmű bezárására irányult; ezek teljes kapacitása 8 400 MW (12). Ezenkívül úgy határoztak, hogy 2022-re bezárják Németország összes többi atomerőművét is. Ez rövid távon megváltoztatta az import és az export egyensúlyát, így Németország, amely 2010-ig nettó villamosenergia-exportőr volt, 2011-ben nettó importőrré vált.

(14) A Bizottság korábbi gyakorlata alapján (13) a villamosenergia-ágazatban a következő érintett termékpiacokat lehet megkülönböztetni: i. előállítás és nagykereskedelmi értékesítés; ii. szállítás; iii. elosztás és iv. kiskereskedelmi értékesítés. Habár ezen piacok közül néhány további alkategóriákra tagolható, a Bizottság eddigi gyakorlatában (14) elutasította a villamosenergia-termelési piac és a nagykereskedelmi értékesítési piac közötti megkülönböztetést, mivel az előállítás önmagában az értéklánc szempontjából csak az első lépés, ám az előállított villamosenergia-mennyiségeket a nagykereskedelmi piacon értékesítik.

(15) A BDEW kérelme a villamos energia előállítására és nagykereskedelmére vonatkozik. A német szövetségi versenyhatóság állásfoglalásában a termékpiacot a „villamos energia elsődleges értékesítési piacaként” (15) határozza meg, amely az energiaszolgáltatók által előállított villamos energia eredeti értékesítésére, valamint a villamos energia nettó importjára terjed ki, de nem foglalja magában a piaci szereplők közötti későbbi kereskedelmet. Ezenkívül a német szövetségi versenyhatóság úgy véli, hogy az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítása és értékesítése nem képezi a piac részét.

(16) A német szövetségi versenyhatóság szerint az EEG hatálya alá tartozó villamos energia piaca az első értékesítést illetően külön piacot képez. Az EEG hatálya alá tartozó villamos energiát általában nem értékesítik közvetlenül a nagykereskedelmi piacon; azt előbb az átviteli hálózat üzemeltetői veszik meg jogszabályban meghatározott áron. Ezután második lépésben értékesítik a nagykereskedelmi piacon.

(17) A német szövetségi versenyhatóság arra a következtetésre jutott, hogy az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítása és értékesítése nem piaci alapon szerveződik, és hogy az EEG hatálya alá tartozó villamos energia független a kereslettől és az ármutatóktól (16). Ez a következtetés főleg a következő tényeken alapul:

(18) Az EEG hatálya alá tartozó villamos energia betáplálási szempontból elsőbbséget élvez, ezért az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítása teljesen független a kereslettől. A termelés és a betáplálás az áraktól is független, mivel az üzemeltetők jogszabályban előírt ellentételezésre jogosultak. Az EEG hatálya alá tartozó villamos energiát az átvitelirendszer-üzemeltetők a jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően az azonnali piacon, gazdasági mozgástér nélkül értékesítik.

(19) A német szövetségi versenyhatóság megjegyezte továbbá, hogy a jogszabályok alapján az EEG hatálya alá tartozó villamos energiát lehet közvetlenül értékesíteni, és néhány üzemeltető él is ezzel a lehetőséggel. Az EEG értelmében az EEG hatálya alá tartozó létesítmények üzemeltetői a hónap első napján átállhatnak a közvetlen értékesítésről az EEG szerinti tarifa igénybe vételére. A piaci árra vonatkozó előrejelzések és a kereslet függvényében az EEG hatálya alá tartozó létesítmények üzemeltetői így minden hónapban eldönthetik, hogy az értékesítés melyik formája a legelőnyösebb a számukra. A közvetlen értékesítés jelentősége azonban a jövőben elenyésző lesz.

(20) A 2012 elején hatályba lépett, módosított EEG szerint az EEG hatálya alá tartozó létesítmények üzemeltetői számára – a fentiekkel összhangban – fennáll annak lehetősége, hogy az általuk előállított villamos energiát maguk értékesítsék és egyúttal piaci jutalékot kapjanak. A piaci jutalék a rögzített EEG-díj és az utólag meghatározott havi tőzsdei átlagár közötti különbséget hivatott helyettesíteni. A piaci jutalék igénybe vétele azonban szabadon választható, vagyis az EEG hatálya alá tartozó létesítmények üzemeltetői maradhatnak a rögzített díjazási rendszerben vagy bármely hónapban visszaléphetnek oda. Az EEG hatálya alá tartozó villamos energia legnagyobb részét azonban várhatóan az átviteli hálózat üzemeltetői értékesítik. Ezenkívül a piaci díjon alapuló modell nem változtat azon, hogy az EEG hatálya alá tartozó energiatermelők teljes díjazási szintjét nem elsősorban a piaci árak határozzák meg (17).

(21) A német szövetségi versenyhatóság ezért elismeri, hogy bár az EEG hatálya alá tartozó villamos energia versenynyomást fejt ki a hagyományos forrásokból előállított villamos energiára, az ellenkezője nem igaz; ezért az EEG hatálya alá tartozó villamos energia nem szerepelhet ugyanazon a piacon, mint a hagyományos villamos energia, mivel az első értékesítés piaci feltételei a két előállítási mód esetében jelentősen eltérnek. Az EEG hatálya alá tartozó villamos energia első értékesítését továbbá főleg az átviteli hálózat üzemeltetői végzik. Ezért a piac a keresleti oldal szempontjából is nyilvánvalóan eltér a hagyományos villamos energia nagykereskedelmi piacától.

(22) Figyelembe véve a villamos energia német piacának sajátos jellegét, a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek értékelése céljából, valamint a versenyjog sérelme nélkül az érintett termékpiac fogalma a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia előállításának és első értékesítésének piacát foglalja magában. Az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítása és első értékesítése a fent említett okok miatt nem képezi e piac részét, és ezért külön kell értékelni.

(23) A kérelem a Németországi Szövetségi Köztársaság területén végzett tevékenységekre vonatkozik. A kérelmező a szabályozási keret kialakításában megfigyelhető különböző tendenciák, a villamos energia importjának és exportjának szintje, valamint a piacok összekapcsolására és a szűk keresztmetszetek kezelésére irányuló eljárások alapján olyan kiterjedtebb piac lehetőségét vizsgálja, amely Németországot és Ausztriát is magában foglalja, de végül az alábbi következtetést vonja le: „a kérelmező nem tudja eldönteni, hogy a villamos energia német nagykereskedelmi piaca és a szomszédos országok érintett piacai jelenleg megfelelően integráltak-e ahhoz, hogy regionális piacnak minősüljenek”.

(24) A német szövetségi versenyhatóság az ágazati felmérés elvégzése után azt feltételezi, hogy a villamos energiának közös elsődleges piaca van Németországban és Ausztriában. Ez a következtetés azon alapul, hogy nincsenek szűk keresztmetszetek a Németország és Ausztria közötti határon lévő rendszer-összeköttetéseknél, valamint hogy az Európai Energiatőzsdén (EPEX) egységes az értékesítési és árképzési térség.

(25) A Bizottság korábbi gyakorlatában a villamos energia piacát legtöbbször nemzeti (18) vagy akár kisebb (19) kiterjedésű piacként határozta meg. Bizonyos esetekben azonban nyitva hagyta a nemzeti piacoknál kiterjedtebb piacok lehetőségét (20).

(26) A Bizottság úgy véli, hogy a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek értékelése céljából, valamint a versenyjog sérelme nélkül nem szükséges meghatározni a hagyományos villamos energia előállítása és első értékesítése által érintett piac pontos földrajzi kiterjedését, mivel a piac bármely más meghatározása esetében az értékelés eredménye ugyanaz lenne.

(27) Ami az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítását és első értékesítését illeti, földrajzi kiterjedése nem nyúlhat túl Németország területén, mivel a német EEG-ben meghatározott konkrét jogi feltételeken alapul.

a) Piaci részesedés és piaci koncentráció

(28) A 30. cikk értelmében hozott határozataiban követett állandó gyakorlata (21) szellemében a Bizottság úgy vélte, hogy a villamos energia előállítása tekintetében „a nemzeti piacokon fennálló verseny egyik fokmérője a három legnagyobb termelő teljes piaci részesedése”.

(29) A német szövetségi versenyhatóság állásfoglalása szerint (22) a három legnagyobb termelő összesített piaci részesedése a betáplált villamos energia tekintetében 2007-ben 74 %, 2008-ban 73 %, 2010-ben 70 % volt. A villamos energia német piaca ezért a 2004/17/EK irányelv 30. cikke értelmében hozott korábbi mentesítési határozatokhoz képest a tartomány középső részén helyezkedik el (23).

(30) Emlékeztetni kell azonban arra, hogy a két legnagyobb termelőre, az RWE-re és az E.ON-ra, amelyek együtt 58 %-os piaci részesedéssel rendelkeznek (24), nem vonatkoznak a közbeszerzési törvény rendelkezései.

(31) E határozat célja annak megállapítása, hogy a villamos energia előállítása és nagykereskedelme ki van-e téve olyan szintű versenynek (a szabad hozzáférésű piacokon), amely biztosítja, hogy a 2004/17/EK irányelvben meghatározott részletes beszerzési szabályok által teremtett fegyelem hiányában is átláthatóan, megkülönböztetéstől mentesen, a gazdaságilag legelőnyösebb megoldás kiválasztását lehetővé tevő módon történjenek az érintett tevékenységek végzéséhez szükséges beszerzések. Ezzel kapcsolatban fontos szem előtt tartani, hogy amikor a közbeszerzési eljárások hatálya alá nem tartozó cégek (nevezetesen az RWE és az E.ON) tevékenykednek ezeken a piacokon, versenynyomást gyakorolhatnak a többi piaci szereplőre. Ez akkor sem fog megváltozni, ha Ausztriát is beleértik az érintett földrajzi piacba, mivel a legnagyobb termelők piaci részesedése várhatóan csak némileg kevesebb az Ausztriára és Németországra egyaránt kiterjedő piacon (25).

(32) A hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia előállítása és nagykereskedelmi értékesítése tekintetében a fenti tények úgy értelmezhetők, hogy a közbeszerzési törvény hatálya alá tartozó piaci szereplők közvetlenül ki vannak téve a versenynek.

(33) Azt is fontos megjegyezni, hogy a Bizottság „2009-2010 Report on progress in creating the internal gas and electricity market” című, 2011. júniusi szolgálati munkadokumentuma (26) a korábbi évekhez képest csökkenést jelzett a német piaci koncentrációban (27), és a villamos energia német piacát kapacitás szempontjából a „mérsékelten koncentrált piacok” (28), vagyis a 750 és 1 800 közötti Herfindahl–Hirschman-indexszel (HHI) (29) rendelkező piacok kategóriájába sorolta.

(34) A fenti számokat figyelembe véve ezen határozat alkalmazásában – a versenyjog sérelme nélkül – az ajánlatkérők tekintetében feltételezhető, hogy a piac koncentrációjának mértéke arra mutat, hogy a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia németországi előállítása és nagykereskedelme bizonyos mértékű versenynek van kitéve.

b) Egyéb tényezők

(35) Az elmúlt években, pontosabban 2011 márciusáig Németország nettó villamosenergia-exportőr volt. A villamos energiát előállító atomerőművek kiiktatására vonatkozó határozat miatt azonban Németország nettó importőrré vált. Ezért jelenleg versenynyomás jellemző a piacra, amely a Németországon kívül előállított villamos energia behozatalának lehetőségéből ered. Ennek eredményeképpen a villamosenergia-ágazatba való németországi beruházásoknál figyelembe kell venni a környező országok termelőit. Ezért ezek a tényezők nem ellentétesek azzal a következtetéssel, hogy a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia előállításának németországi piacán tevékenykedő ajánlatkérők ki vannak téve a versenynek. Ezenkívül a helyzet elemzése a szolgáltatóváltások (30) és a nagykereskedelmi piac likviditásának mértéke (31) tekintetében kimutatta, hogy ezek a tényezők nem ellentétesek azzal a következtetéssel, hogy a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia előállításának németországi piacán tevékenykedő ajánlatkérők ki vannak téve a versenynek. Végül pedig meg kell jegyezni, hogy a német kiegyenlítő piac (32) és fő jellemzői (piacalapú árképzés, valamint a pozitív és negatív kiegyenlítő energia közötti árkülönbség) nem ellentétesek azzal a következtetéssel, hogy a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia németországi előállításának piacán tevékenykedő ajánlatkérők ki vannak téve a versenynek.

(36) Az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előnyt szerez a hálózatba való elsődleges bekapcsolásból és elsőbbséget élvez a hagyományos villamos energiával szemben a hálózatba való betáplálásnál, ami azt jelenti, hogy az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítása független a kereslettől. Mivel az EEG hatálya alá tartozó villamos energiát általában a piaci árnál magasabb költségekkel állítják elő, olyan rendszert alakítottak ki, amelyben az EEG hatálya alá tartozó villamos energia rendkívüli támogatásban részesül. Az EEG hatálya alá tartozó létesítmények üzemeltetői (33) a beüzemelés évében és az azt követő 20 évben jogszabályban meghatározott ellentételezésre jogosultak az átviteli hálózat üzemeltetőitől. Ez a díjazás fedezi a költségeiket, így magasabb, mint a piaci ár. Ezért a tőzsdei áraktól függetlenül betáplálhatják az általuk előállított villamos energiát a hálózatba (34).

(37) Az EEG hatálya alá tartozó villamos energiát általában nem értékesítik közvetlenül a nagykereskedelmi piacon; azt előbb az átviteli hálózat üzemeltetői veszik meg jogszabályban meghatározott áron. Az átvitelirendszer-üzemeltetőknek az EEG hatálya alá tartozó villamos energiát az energiatőzsde azonnali piacán kell értékesíteniük, aminek következtében veszteséget szenvednek el. Ezeket a költségeket végül a villamos energia végső felhasználói fizetik meg, akik energiaszolgáltatóiknak külön EEG-díjat fizetnek, amely azután továbbkerül az átviteli hálózatok üzemeltetőihez. Azok az energiaszolgáltatók, amelyek több mint 50 %-os arányban vásárolnak az EEG hatálya alá tartozó villamos energiát, ezen belül legalább 20 %-os arányban nap- vagy szélenergiából nyert villamos energiát, csökkentett EEG-különdíjat fizetnek.

(38) Az EEG hatálya alá tartozó létesítmények üzemeltetői számára fennáll az a lehetőség is, hogy az előállított villamos energiát „közvetlen értékesítéssel” adják el. Ez azt jelenti, hogy az EEG hatálya alá tartozó létesítmények üzemeltetői lemondhatnak a jogszabályban meghatározott díjazásról, és helyette az azonnali piacon közvetlenül értékesíthetik a villamos energiát. Az EEG hatálya alá tartozó villamos energia magas előállítási költségei miatt a jogszabályban meghatározott feltételeken kívüli közvetlen értékesítés rendszerint nem kifizetődő. A múltban ezt a módszert ritkán, főleg olyan esetekben alkalmazták, amikor a vásárlók mentességet tudtak szerezni az EEG-különdíj alól oly módon, hogy közvetlenül valamely termelőtől szereztek be bizonyos mennyiséget az EEG hatálya alá tartozó villamos energiából, és azt hagyományos villamos energiával kombinálták (35). Miután 2012 elején hatályba lépett az új EEG-törvény, korlátozódott ennek a mentességnek a lehetősége, ami valószínűleg csökkenti fogja a közvetlen értékesítés e formáját (36).

(39) Az új törvény új „közvetlen értékesítési” lehetőséget biztosít, amely azonban úgynevezett „piaci jutalék” fizetését írja elő az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítói részére, amely fedezi a magasabb költségeik és az átlagos piaci ár közötti különbséget (a továbbiakban: „piaci jutalékon alapuló modell”). Az átvitelirendszer-üzemeltetők becslései szerint a piaci jutalékon alapuló modellben végzett értékesítés 2012-ben a megújuló energiaforrások minden típusát tekintve eléri az összesen 15 %-os arányt (37). Levonható az a következtetés, hogy jelenleg és a közeljövőben az EEG hatálya alá tartozó villamos energia legnagyobb részét a jogszabályban meghatározott díjak rendszerében és az átvitelirendszer-üzemeltetők által értékesítik. A nem támogatott közvetlen értékesítés csupán elenyésző szerepet fog játszani.

(40) A fenti okokból az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítása és első értékesítése olyan szabályozott rendszer részét képezi, amelyben a termelőknek jogszabályban meghatározott díjazás alapján fizetnek. Nincsenek kitéve a versenynek, mivel az általuk előállított, az EEG hatálya alá tartozó villamos energiát a piacon uralkodó ártól függetlenül betáplálhatják. A betáplálási elsőbbségük miatt a teljes előállított mennyiséget el tudják adni. Ezért nem vonható le az a következtetés, hogy az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítóinak tevékenysége ki van téve a versenynek. A fentiek tekintetében nem kell további, a (6) preambulumbekezdésben felsoroltakhoz hasonló mutatókat értékelni.

IV. KÖVETKEZTETÉSEK

(41) A fent megvizsgált tényezők tekintetében a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó, a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltétel a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia németországi előállítása és nagykereskedelmi értékesítése tekintetében az ajánlatkérők szempontjából teljesítettnek tekintendő.

(42) Ezenkívül, mivel a piachoz való korlátlan hozzáférés feltétele teljesítettnek tekinthető, a 2004/17/EK irányelv nem alkalmazandó abban az esetben, ha az ajánlatkérők a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia németországi előállítására és nagykereskedelmi értékesítésére ítélnek oda megbízást, illetve ha ezen tevékenységeknek az érintett földrajzi területen belüli folytatására írnak ki tervpályázatot.

(43) Mindazonáltal a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó, a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltétel az EEG hatálya alá tartozó villamos energia németországi előállítása és első értékesítése tekintetében az ajánlatkérők szempontjából nem tekintendő teljesítettnek.

(44) Mivel az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállítása és első értékesítése továbbra is a 2004/17/EK irányelv rendelkezéseinek hatálya alá esik, emlékeztetni kell arra, hogy a több tevékenységre kiterjedő közbeszerzési szerződéseket a 2004/17/EK irányelv 9. cikkének megfelelően kell kezelni. Ez azt jelenti, hogy ha az ajánlatkérő olyan, ún. vegyes közbeszerzést hajt végre, amely egyaránt szolgál a 2004/17/EK irányelv alkalmazása alól mentesített, valamint az alól nem mentesített tevékenységek finanszírozására, azokat a tevékenységeket kell figyelembe venni, amelyek a szerződés fő célját képezik. Azon vegyes közbeszerzések esetében, ahol az alapvető cél az EEG hatálya alá tartozó villamos energia előállításának és nagykereskedelmének támogatása, a 2004/17/EK irányelv rendelkezései alkalmazandók. Ha lehetetlen objektíven megállapítani, hogy mely tevékenységre irányul elsősorban a szerződés, a szerződést a 2004/17/EK irányelv 9. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett szabályokkal összhangban kell odaítélni. E határozat alapját a BDEW és a német hatóságok által benyújtott információk alapján a 2011 októbere és 2012 februárja között fennálló jogi és ténybeli helyzet képezi. Amennyiben a jogi vagy ténybeli helyzetben beálló jelentős változások miatt a 2004/17/EK irányelv 30. cikke (1) bekezdésének a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia előállításával és nagykereskedelmi értékesítésével kapcsolatos alkalmazhatóságára vonatkozó feltételek már nem teljesülnek, e határozat felülvizsgálható.

(45) Az e határozatban foglalt intézkedések összhangban állnak a közbeszerzési tanácsadó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2004/17/EK irányelv nem alkalmazandó az ajánlatkérő felek által odaítélt és a hagyományos energiaforrásokból előállított villamos energia németországi előállítását és első értékesítését lehetővé tévő szerződésekre.

E határozat alkalmazásában a hagyományos forrásokból előállított villamos energia az a villamos energia, amely nem esik az EEG hatálya alá. Ezenkívül az EEG és az abban foglalt feltételek értelmében a „megújuló energiaforrások” az alábbiak: vízenergia, ideértve a hullámenergiát, árapály-energiát, sókoncentrációkülönbség- és áramlásenergiát, szélenergia, napsugárzás, geotermikus energia, biomasszából származó energia, ideértve a biogázt, a biometánt, a hulladéklerakó-gázt és a szennyvízkezelésből származó gázt, valamint a háztartási és ipari hulladék biológiailag lebomló részét.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2012. április 24-én. a Bizottság részéről Michel BARNIER a Bizottság tagja

(1) HL L 134., 2004.4.30., 1. o.

(2) A mentesítés iránti kérelem a villamosenergia-termeléshez kapcsolódó tevékenységekre is kiterjed, például a kombinált hő- és energiatermelő erőművekre.

(3) HL L 27., 1997.1.30., 20. o.

(4) HL L 176., 2003.7.15., 37. o.

(5) HL L 211., 2009.8.14., 55. o.

(6) Az Eurostat környezettel és energiával kapcsolatos, 2010. novemberi adatai szerint 2008-ban Németországban több mint 450 villamosenergia-termelő cég működött, amelyek a nettó villamosenergia-előállítás legalább 95 %-át képviselik.

(7) Az EEG a következőket szabályozza: a megújuló energiaforrásokból és a bányagázból villamos energiát előállító létesítmények elsődleges bekapcsolása a villamosenergia-ellátás hálózati rendszereibe; ilyen villamos energiának a hálózati rendszer üzemeltetői általi elsődleges megvásárlása, szállítása, elosztása és kifizetése, a kombinált hő- és energiatermelésből származó villamos energia tekintetében is, és beleértve az ilyen jellegű villamos energiának a villamosenergia-ellátó rendszerbe való betáplálásáért fizetett díjat; és a tarifa vagy piaci jutalék ellenében megvásárolt villamos energia mennyiségére vonatkozó országos kiegyenlítési rendszer.

(8) Az EEG és az abban foglalt feltételek értelmében a „megújuló energiaforrások” az alábbiak: vízenergia, ideértve a hullámenergiát, árapály-energiát, sókoncentrációkülönbség- és áramlásenergiát, szélenergia, napsugárzás, geotermikus energia, biomasszából származó energia, ideértve a biogázt, a biometánt, a hulladéklerakó-gázt és a szennyvízkezelésből származó gázt, valamint a háztartási és ipari hulladék biológiailag lebomló részét.

(9) E határozat alkalmazásában a hagyományos forrásokból előállított és a hagyományos villamos energia az a villamos energia, amely nem esik az EEG hatálya alá.

(10) Lásd: a Bundesnetzagentur für Elektrizität, Gas, Telekommunikation, Post und Eisenbahnen által kiadott „Monitoring Benchmark Report 2011” (angol fordítás), 9. o.

(11) Lásd: a Bundesnetzagentur für Elektrizität, Gas, Telekommunikation, Post und Eisenbahnen által kiadott „Monitoring Benchmark Report 2011” (angol fordítás), 10. o.

(12) Lásd: a Bundesnetzagentur für Elektrizität, Gas, Telekommunikation, Post und Eisenbahnen által kiadott „Monitoring Benchmark Report 2011” (angol fordítás).

(13) COMP/M.4110 – E.ON/ENDESA ügy, 2006.4.25., 3. o., 10. pont.

(14) COMP/M.3696 – E.ON/MOL ügy, 2005.1.21., 223. pont, COMP/M.5467 – RWE/ESSENT ügy, 2009.6.23., 23. pont.

(15) Lásd: a német szövetségi versenyhatóság állásfoglalása (angol fordítás), 5. o.

(16) Lásd: a német szövetségi versenyhatóság állásfoglalása (angol fordítás), 5. o.

(17) Az egyes üzemeltetők díjazása mindazonáltal eltérhet annak függvényében, hogy képesek-e a villamos energiát a havi átlagár felett értékesíteni.

(18) 2008/585/EK bizottsági határozat (HL L 188., 2008.7.7., 28. o., 9. preambulumbekezdés), 2008/741/EK bizottsági határozat (HL L 251., 2008.9.11., 35. o., 9. preambulumbekezdés) és COMP/M.3440 ENI/EDP/GDP ügy, 2004.12.9., 23. pont.

(19) 2010. július 14-i 2001/403/EK bizottsági határozat (HL L 186., 2010.7.20., 44. o., 9. preambulumbekezdés).

(20) COMP/M.3268 – SYDKRAFT/GRANINGE ügy, 2003.10.30., 27. pont és COMP/M.3665 –ENEL/SLOVENSKE ELEKTRARNE ügy, 2005.4.26., 14. pont.

(21) 2009/47/EK bizottsági határozat (HL L 19., 2009.1.23., 57. o.), 2008/585/EK bizottsági határozat, 2008/741/EK bizottsági határozat, 2007/141/EK bizottsági határozat (HL L 62., 2007.3.1., 23. o.), 2007/706/EK bizottsági határozat (HL L 287., 2007.11.1., 18. o.), 2006/211/EK bizottsági határozat (HL L 76., 2006.3.15., 6. o.) és a 2006/422/EK bizottsági határozat (HL L 168., 2006.6.21., 33. o.).

(22) Lásd: a német szövetségi versenyhatóság állásfoglalása (angol fordítás), 7. oldal, 2. bekezdés.

(23) A három legnagyobb termelő összesített piaci részesedése az Egyesült Királyságban (39 %), Ausztriában (52 %) és Lengyelországban (55 %) alacsonyabb értékeket mutat, míg ugyanez az érték Finnországban (73,6 %) és Svédországban (87 %) magasabb.

(24) A termelést a saját erőművek, a közös tulajdonban lévő erőművekben lévő részesedés és a szerződéses alapon biztosított hosszú távú termelés (lehívási jog) alapján számítják ki.

(25) Lásd: a német szövetségi versenyhatóság állásfoglalása (angol fordítás), 7. oldal, 3. bekezdés.

(26) http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/legislation/doc/20100609_internal_market_report_2009_2010.pdf.

(27) Lásd a bizottsági szolgálati munkadokumentum 7. oldalának 4. bekezdését.

(28) A technikai melléklet 3.1. táblázata, a „2009-2010 Report on progress in creating the internal gas and electricity market” című, 2011 júniusi bizottsági szolgálati munkadokumentum technikai mellékletének 12. oldala.

(29) Herfindahl–Hirschman-index: Az egyes cégek által elért piaci részesedés négyzetének összege. Csaknem 0-tól 10 000-ig terjedhet, nagyon sok nagyon kis cégtől egyetlen monopolisztikus termelőig. A HHI csökkenése általában a verseny erősödését jelzi, míg a növekedés ennek ellenkezőjét.

(30) A „2009-2010 Report on Progress in Creating the Internal Gas and Electricity Market” című, 2011. júniusi bizottsági szolgálati munkadokumentum technikai mellékletének 6. oldalán található 2.1. táblázat és 7. oldalán található 2.2. táblázat szerint Németországban 2009-ben a nagy iparvállalatok esetében a szolgáltatóváltás mennyiség tekintetében 10,7 %-os, az érintett mérési pontok tekintetében pedig 15,6 %-os volt.

(31) Lásd a Bundesnetzagentur für Elektrizität, Gas, Telekommunikation, Post und Eisenbahnen által kiadott „Monitoring Benchmark Report 2011” 28. oldalán; eszerint a német nagykereskedelmi piac rendkívül likvid. 2010-ben a nagykereskedelmi értékesítés volumene csaknem 10 600 TWh-t tett ki, ami több mint tizenhétszerese a tényleges németországi villamosenergia-keresletnek.

(32) Habár ezek a valamely tagállamban előállított és/vagy elfogyasztott villamos energia teljes mennyiségének csupán kis részét képviselik, a kiegyenlítő mechanizmusok működését is további mutatónak kell tekinteni. Ennek az az oka, hogy ha nagy különbség van az átvitelirendszer-üzemeltetők által biztosított kiegyenlítő energia ára és a termelt fölösleg visszavásárlási ára között, az nehézséget jelenthet a kisebb piaci szereplők számára és alááshatja a verseny kialakulását.

(33) E határozat értelmében és az EEG-vel összhangban az „EEG hatálya alá tartozó létesítmény” bármely létesítmény, amely megújuló energiaforrásokból vagy bányagázból villamos energiát állít elő. A megújuló energiaforrásokból vagy bányagázból villamos energiát előállító létesítmények azokat a létesítményeket is jelentik, amelyek átmenetileg raktározott, kizárólag megújuló energiaforrásokból vagy bányagázból származó energiát kapnak és azt villamos energiává alakítják át. „EEG hatálya alá tartozó létesítmény üzemeltetője” a tulajdonjogtól függetlenül bárki lehet, aki a létesítményt villamos energia megújuló energiaforrásból vagy bányagázból való előállítására használja.

(34) Az EEG hatálya alá tartozó villamos energia díjai általában magasabbak a tőzsdei árnál, ezért az EEG hatálya alá tartozó villamos energia drágább, mint a hagyományos módon előállított villamos energia. Ezeket a többletköltségeket az EEG-különdíj útján (2011-ben 3,5 cent/kWh) az energiafogyasztóknak kell viselniük.

(35) Ezt a jelenséget néha a „Grünstromprivileg” (zöldáramkedvezmény) kifejezéssel illetik.

(36) Az átvitelirendszer-üzemeltetők becslései szerint 2012-ben az ilyen módon végzett közvetlen értékesítés (az EEG-törvény 33b. §-a, 2012) aránya 3,7 % lesz.

Lásd: http://www.eeg-kwk.net/de/file/111115_Eckwerte_Einspeisung_final.pdf.

(37) Lásd: http://www.eeg-kwk.net/de/file/111115_Eckwerte_Einspeisung_final.pdf.