A Bizottság 808/2003/EK rendelete

(2003. május 12.)

a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi előírások megállapításáról szóló 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi előírások megállapításáról szóló, 2002. október 3-i 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre [1] és különösen annak 12. cikke (5) bekezdésére és 32. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

(1) A Tudományos Operatív Bizottság 2003. január 16-17-én véleményt bocsátott ki a potenciálisan TSE-vel fertőzött állati anyagok égetésére használt kis teljesítményű hulladékégető mű és hulladék-együttégető mű TSE-vel szembeni biztonságáról.

(2) A fenti vélemény figyelembevételének érdekében az 1774/2002/EK rendelet rendelkezéseit az egyes állatok tetemeinek ártalmatlanítására használt kis teljesítményű hulladékégető művek és hulladék-együttégető művek üzemeltetésével kapcsolatosan módosítani kell.

(3) Ezenkívül az 1774/2002/EK rendelet mellékleteit módosítani kell annak érdekében, hogy számos technikai módosítást tegyenek velük kapcsolatban, hogy jobban megfeleltessék azokat a fenti rendelet cikkeinek, valamint hogy számos további termékre vonatkozó szabályt tisztázzanak.

(4) Kiegészítő szabályokat kell biztosítani az olyan üzemekből származó szennyvíz kezelésére vonatkozóan, amelyek esetében az 1. kategóriába és a 2. kategóriába tartozó anyagok kezelése következtében mikrobiológiai vagy egyéb szennyeződési veszélyek lehetnek jelen.

(5) A melléktermékek 2. módszer alapján történő feldolgozására vonatkozó technikai követelményeket befolyásoló anyagi hibát szintén ki kell javítani.

(6) Amíg a 2000/766/EK tanácsi határozatban [2] előírt takarmányozási tilalom hatályban marad, kevésbé szigorú feldolgozási követelményeket kell alkalmazni az emlősökből származó feldolgozott állati fehérjére, mivel az ilyen anyag a tilalom következményeként kizárólag hulladék rendeltetésű.

(7) Az 1774/2002/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

(8) Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1774/2002/EK rendelet módosítása

Az 1774/2002/EK rendelet a következőképpen módosul:

1. A 12. cikk (3) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

"a) csak a 2000/76/EK irányelv hatálya alá nem tartozó, a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában, az 5. cikk (1) bekezdésében és a 6. cikk (1) bekezdésében említett állati melléktermékek, elhullott kedvtelésből tartott állatok ártalmatlanítását szabad végeznie";

2. A 12. cikk (3) bekezdése a következő h) ponttal egészül ki:

"h) teljesítenie kell a IV. melléklet VII. fejezetében szereplő feltételeket, amennyiben a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett állati melléktermékek ártalmatlanítására használják."

3. Az I–IX. melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2003. május 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2003. május 12-én.

a Bizottság részéről

David Byrne

a Bizottság tagja

[1] HL L 273., 2002.10.10., 1. o.

[2] HL L 306., 2002.12.7., 32. o.

--------------------------------------------------

MELLÉKLET

Az 1774/2002/EK rendelet I–IX. melléklete a következőképpen módosul:

1. Az I. melléklet a következőképpen módosul:

a) A 15., 37., 42. és 55–58. pontban megállapított egyedi fogalommeghatározások helyébe a következő szöveg lép:

"15. "élelmiszer-hulladék": az éttermekből, vendéglátó-ipari egységekből és konyhákról – a központi konyhákat és a háztartások konyháit is beleértve – származó minden élelmiszer-hulladék, beleértve a használt sütőolajat;"

"37. "trágya": a tenyésztett állatok ürüléke és/vagy vizelete alommal vagy anélkül, valamint madárürülék, amely lehet feldolgozatlan vagy a VIII. melléklet III. fejezetének megfelelően feldolgozott, vagy más módon biogáz- vagy komposztáló üzemben átalakított;"

"42. "feldolgozott állati fehérje": a teljes egészében a 3. kategóriába tartozó anyagból nyert állati fehérje, amelyet az V. melléklet II. fejezetének megfelelően kezeltek annak érdekében, hogy takarmányanyagként vagy egyéb, takarmányokban – beleértve a kedvtelésből tartott állatok eledelét – vagy szerves trágyákban, valamint talajjavító szerekben történő közvetlen felhasználásra alkalmassá váljanak; azonban nem tartalmazza a vértermékeket, tejet, tejalapú termékeket, kolosztrumot, zselatint, hidrolizált fehérjéket és dikalcium-foszfátot, tojást és tojásból készült termékeket, trikalcium-foszfátot és kollagént;"

"55. "feldolgozatlan tollak és tollrészek": olyan tollak és tollrészek, amelyek nem mentek keresztül gőzsugárral vagy a kórokozók terjedését megakadályozó más módszerrel történő kezelésen;

56. "feldolgozatlan gyapjú": olyan juhgyapjú, amelyet nem vetettek alá gyári mosásnak és nem cserzésből nyertek vagy nem kezelték a kórokozók terjedését megakadályozó más módszerrel;

57. "feldolgozatlan szőr": kérődzők szőre, amelyet nem vetettek alá gyári mosásnak és nem cserzésből nyertek vagy nem kezelték a kórokozók terjedését megakadályozó más módszerrel;

58. "feldolgozatlan sertéssörte": olyan sertéssörte, amelyet nem vetettek alá gyári mosásnak és nem cserzésből nyertek vagy nem kezelték a kórokozók terjedését megakadályozó más módszerrel;"

b) A következő egyedi fogalommeghatározásokkal egészül ki 59–63. pontként:

"59. "kollagén": állatok irhájából, nyersbőréből és inaiból – beleértve a sertések, baromfi és halak esetén a csontokat – nyert fehérjealapú termékek.

60. "rácsszemét": a szennyvízrácson visszamaradt látható, szilárd állati anyag, amennyiben egy, a II. melléklet IX. fejezetében említett előkezelést követelnek meg.

61. "zsír- és olajkeverék": a szennyvízből a zsírt eltávolító berendezés felületén összegyűlt úszó állati anyag, amennyiben egy, a II. melléklet IX. fejezetében említett előkezelést követelnek meg.

62. "iszapok": látható, szilárd állati anyag vagy üledék, amely a szennyvízelvezető csőben marad vissza, amennyiben egy, a II. melléklet IX. fejezetében említett előkezelést követelnek meg.

63. "homokfogóból származó hulladék": a homokfogó berendezésekben visszamaradt látható szilárd állati anyag vagy üledék, amennyiben ezek egy, a II. melléklet IX. fejezetében említett előkezelést képeznek."

2. A II. melléklet a következőképpen módosul:

a) Az I. fejezet 2. b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

"b) i. a 3. kategóriába tartozó anyag esetében a "nem emberi fogyasztásra" felirat;

ii. a 2. kategóriába tartozó anyag – a trágya és az emésztőtraktus-tartalom kivételével – és az abból származó feldolgozott termékek esetében a "nem állati takarmányozásra" felirat; amennyiben azonban a 2. kategóriába tartozó anyagot a 23. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett állatok az abban a cikkben meghatározott feltételek melletti takarmányozására szánják, a címke ehelyett a következőt jelöli: "…takarmányozására", amelyet azon állatfaj nevével egészítenek ki, amelynek takarmányozására az anyagot szánják;

iii. az 1. kategóriába tartozó anyag és az abból származó feldolgozott termékek esetében a csak "ártalmatlanításra" felirat;

iv. trágya és az emésztőtraktus-tartalom esetén a "trágya" felirat,"

b) A II. fejezet a következő 4. ponttal egészül ki:

"4. A csomagolóanyagot az illetékes hatóság utasításainak megfelelően el kell égetni vagy más módon ártalmatlanítani kell."

c) A III. fejezetben az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

"1. A szállítás során az állati melléktermékeket és a feldolgozott termékeket kereskedelmi okmánynak vagy – amennyiben azt e rendelet előírja – egészségügyi bizonyítványnak kell kísérnie, az olyan – 3. kategóriába tartozó anyagból származó – feldolgozott termékek kivételével, amelyekkel ugyanazon tagállamon belül a kiskereskedő látja el – az ipari vállalkozón kívül – a végső felhasználót."

d) A következő IX. fejezettel egészül ki:

"IX. FEJEZET Az állati anyagok szennyvízkezelés során történő gyűjtése

1. Azon 1. kategóriába tartozó feldolgozó üzemeknek és egyéb üzemeknek, amelyekben különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagot távolítanak el, a vágóhidaknak és a 2. kategóriába tartozó feldolgozó üzemeknek a szennyvízkezelés első lépéseként rendelkezniük kell egy előkezelési eljárással az állati anyagok visszatartására és összegyűjtésére. Az előkezelési eljárás során használt felszerelés vagy az azzal egyenértékű berendezés vízelvezetője egy legfeljebb 6 mm-es rácsméretű vagy nyílású rácsban vagy víznyelőben végződik, amely biztosítja, hogy a rajta áthaladó szennyvízben lévő szilárd részecskék mérete nem haladja meg a 6 mm-t.

2. Az (1) bekezdésben említett üzemekből származó szennyvíznek be kell lépnie az előkezelési eljárásba, amely biztosítja, hogy az eljárás során az összes szennyvizet átszűrik, mielőtt elvezetik az üzemből. Nem kerülhet sor darálásra vagy aprításra, amely elősegíthetné az állati anyag előkezelési eljáráson való átjutását.

3. Az (1) bekezdésben említett üzemekben az előkezelési eljárásban visszatartott minden állati anyagot az 1. kategóriába vagy – adott esetben – a 2. kategóriába tartozó anyagként gyűjtenek össze és szállítanak, és e rendeletnek megfelelően ártalmatlanítanak.

4. Az (1) bekezdésben említett üzemekben az előkezelési eljáráson áthaladt szennyvizet, valamint az olyan üzemekből származó szennyvizet, amelyek kizárólag 3. kategóriába tartozó anyagot kapnak, az egyéb vonatkozó közösségi jogszabályoknak megfelelően kezelik."

3. A III. melléklet 2. fejezetének 5. és 10. pontját el kell hagyni.

4. A IV. melléklet a következőképpen módosul:

a) Az I. fejezet 1. pontja helyébe a következő szöveg lép:

"1. A hulladékégető és hulladék-együttégető műveket úgy kell kialakítani, felszerelni és üzemeltetni, hogy azok megfeleljenek e rendelet követelményeinek. A következő higiéniai feltételeknek kell teljesülni:

a) Az állati melléktermékeket a beérkezés után a lehető leghamarabb ártalmatlanítani kell. Azokat ártalmatlanításukig megfelelően kell tárolni.

b) A feldolgozatlan anyag szállításához használt szállítótartályokat, gyűjtőedényeket és – adott esetben – járműveket egy kijelölt területen kell tisztítani, biztosítva, hogy a III. fejezetben említett tárolás során a szennyvizet kezelik.

c) Rendszeres megelőző intézkedéseket kell tenni a madarak, rágcsálók, rovarok vagy egyéb kártevők ellen. E célra egy – dokumentált – kártevők elleni védekezési programot kell használni.

d) Az üzem minden részére vonatkozóan tisztítási eljárásokat kell kidolgozni és dokumentálni. A tisztításhoz megfelelő felszerelést és tisztítószereket kell biztosítani.

e) A higiéniai ellenőrzésnek a környezet és a felszerelés rendszeres ellenőrzését is magában kell foglalnia. Az ellenőrzések ütemtervét és eredményét dokumentálni kell, és legalább két évig meg kell őrizni."

b) A következő, VII. fejezettel egészül ki:

"VII. FEJEZET A 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett 1. kategóriába tartozó anyagok égetése

1. A kis teljesítményű hulladékégető műnek jó vízelvezetésű, szilárd alapon kell elhelyezkednie.

2. Az állatállomány nem kerülhet kapcsolatba a kis teljesítményű hulladékégető művel, az égetésre szánt állati melléktermékekkel vagy az állati melléktermékek égetéséből eredő hamuval. Amennyiben a kis teljesítményű hulladékégető mű egy állattartó mezőgazdasági üzemben helyezkedik el:

a) az égetőt és az élő állatokat, valamint takarmányukat és almukat fizikailag teljesen el kell különíteni, szükség esetén kerítéssel;

b) a felszerelést teljes mértékben az égetőmű üzemeltetésének kell szentelni, és a gazdaságban máshol nem szabad használni;

c) az üzemeltetőknek felsőruházatot és lábbelit kell váltaniuk, mielőtt az állatállományt vagy az állatállomány takarmányát kezelik.

3. Az állati melléktermékeket és a hamut fedetten, felcímkézve és szivárgásmentesen kell tárolni.

4. Az üzemeltetőnek ellenőriznie kell, hogy az állati melléktermékeket olyan módon égetik el, hogy azok teljesen elhamvadjanak. A hamut az 1999/31/EK irányelv alapján engedélyezett hulladéklerakóban kell elhelyezni.

5. A nem teljesen elégett állati melléktermékeket nem szabad a hulladéklerakóban elhelyezni, hanem azokat újra kell égetni vagy – e rendeletnek megfelelően – egyéb módon ártalmatlanítani.

6. A kis teljesítményű hulladékégető művet utóégető berendezéssel kell felszerelni.

7. Az üzemeltetőnek nyilvántartást kell vezetnie az elégetett állati melléktermékek mennyiségéről, kategóriájáról és az állatfajról, valamint az égetés dátumáról.

8. Az illetékes hatóságnak az engedélyezés előtt, illetve azt követően legalább évente ellenőriznie kell e rendelet előírásainak teljesítését a kis teljesítményű hulladékégető műben."

5. Az V. melléklet a következőképpen módosul:

a) Az I. fejezet 1. a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

"a) Az állati melléktermékek feldolgozására szolgáló üzem nem lehet a vágóhidakkal megegyező területen, kivéve, ha az egy teljesen különálló épületben található. Egy szállítórendszer azonban összekötheti az önálló feldolgozó üzemet az ugyanazon a területen lévő vágóhíddal, ha a következő feltételek teljesülnek:

i. a feldolgozó üzem és a vágóhíd számára elkülönített bejáratok, fogadó területek, felszerelések, kijáratok és személyzet vannak; és

ii. a feldolgozandó állati melléktermékek ugyanazon üzemből származnak.

Jogosulatlan személyek vagy állatok nem juthatnak be a feldolgozó üzembe."

b) A III. fejezetben a 2. módszer 4. pontja helyébe a következő szöveg lép:

"4. Az állati melléktermékeket úgy lehet hevíteni, hogy az időtartamra és a hőmérsékletre vonatkozó követelmények egyszerre teljesüljenek."

6. Az VI. melléklet a következőképpen módosul:

a) Az I. fejezet a következőképpen módosul:

i. Az I. fejezet 7. a) i. pontja helyébe a következő szöveg lép:

"i. az olyan 2. kategóriába tartozó anyagok (a trágya, az emésztőtraktus emésztőtraktustól elválasztott tartalma, a tej és a kolosztrum kivételével), amelyeket biogáz- vagy komposztáló üzemekbe szánnak, vagy amelyeket szerves trágyaként vagy talajjavító szerként történő felhasználásra szánnak; és"

ii. A 7. b) pont második albekezdését el kell hagyni:

b) Az II. fejezet a következőképpen módosul:

i. Az 1. és 2. pont helyébe a következő szöveg lép:

"1. Amennyiben a biogázüzem olyan üzemben található, amelyben tenyésztett állatokat tartanak, az üzemnek az állattartásra szolgáló területtől megfelelő távolságban kell elhelyezkednie, és az üzemet és az állatokat, valamint takarmányukat és almukat fizikailag minden esetben teljesen el kell különíteni, szükség esetén kerítéssel. A biogázüzemet a következő berendezésekkel kell felszerelni:

a) megkerülhetetlen pasztőröző/higienizáló egységgel, amely a következő berendezésekkel rendelkezik:

i. a hőmérsékletet az idő függvényében felügyelő berendezésekkel;

ii. a fenti mérések eredményeinek folyamatos rögzítésére szolgáló adatrögzítő eszközökkel; és

iii. egy, az elégtelen hevítés megelőzésére szolgáló megfelelő biztonsági rendszerrel; és

b) a járművek és szállítótartályok biogázüzemből való távozáskor történő tisztítására és fertőtlenítésére szolgáló megfelelő berendezésekkel.

Pasztőröző/higienizáló egység azonban nem kötelező az olyan biogázüzemekre vonatkozóan, amelyek csak az 1. feldolgozási módszerrel kezelt állati melléktermékek feldolgozását végzik.

Ezenkívül a pasztőröző/higienizáló egység nem kötelező az olyan biogázüzemekre vonatkozóan, amelyek csak az olyan – 3. kategóriába tartozó – anyagok feldolgozását végzik, amelyek máshol már pasztőrözésen/higienizáláson mentek át.

2. Amennyiben a komposztáló üzem olyan üzemben található, amelyben tenyésztett állatokat tartanak, az üzemnek az állattartásra szolgáló területtől megfelelő távolságban kell elhelyezkednie, és az üzemet és az állatokat – valamint takarmányukat és almukat – fizikailag minden esetben teljesen el kell különíteni, szükség esetén kerítéssel. A komposztáló üzemet a következő berendezésekkel kell felszerelni:

a) megkerülhetetlen, zárt komposztáló reaktor, amely a következő berendezésekkel rendelkezik:

i. a hőmérsékletet az idő függvényében felügyelő berendezésekkel;

ii. a fenti mérések eredményeinek – adott esetben – folyamatos rögzítésére szolgáló adatrögzítő eszközökkel; és

iii. egy, az elégtelen hevítés megelőzésére szolgáló megfelelő biztonsági rendszerrel; és

b) a kezeletlen állati melléktermékeket szállító járművek és szállítótartályok tisztítására és fertőtlenítésére szolgáló megfelelő berendezésekkel.

Azonban egyéb típusú komposztáló üzemeket is lehet engedélyezni, feltéve, hogy:

i. biztosítják, hogy kórokozók nem férhetnek hozzá;

ii. olyan módon üzemeltetik azokat, hogy a rendszerben lévő összes anyag eléri a kívánt idő- és hőmérsékleti paramétereket, beleértve – adott esetben – a paraméterek folyamatos felügyeletét;

iii. e rendelet minden egyéb követelményének megfelel."

ii. A 4. b) pont helyébe a következő szöveg lép:

"b) trágya, az emésztőtraktus emésztőtraktustól elválasztott tartalma, tej és kolosztrum, és"

iii. A (14) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

"14. A 6. cikk (2) bekezdésének g) pontjának megfelelő szabályok elfogadásáig azonban az illetékes hatóság – amennyiben egy biogáz- vagy komposztáló üzemben az élelmiszer-hulladék az egyetlen, nyersanyagként felhasznált állati melléktermék – engedélyezheti az e fejezetben meghatározottaktól eltérő különleges követelmények használatát, feltéve, hogy azok azonos hatást biztosítanak a kórokozók visszaszorításának tekintetében. A fenti különleges követelmények vonatkozhatnak élelmiszer-hulladékra is, amennyiben az trágyával, az emésztőtraktus emésztőtraktustól elválaszott tartalmával, tejjel és kolosztrummal keveredik, feltéve, ha a keletkező anyagot úgy tekintik, mintha élelmiszer-hulladékból eredne.

Amennyiben a trágya, az emésztőtraktus emésztőtraktustól elválasztott tartalma, a tej és a kolosztrum az egyetlen olyan állati eredetű anyag, amelyet a biogáz- vagy komposztáló üzemben kezelnek, az illetékes hatóság engedélyezheti az e fejezetben meghatározottaktól eltérő különleges követelmények használatát, feltéve, hogy:

a) úgy véli, hogy a fenti anyagok nem jelentik súlyos fertőző betegség terjedésének veszélyét;

b) úgy véli, hogy a maradékok vagy a komposzt kezeletlen anyagok."

7. A VII. melléklet a következőképpen módosul:

a) Az I. fejezet a következőképpen módosul:

i. A 4. pont helyébe a következő szöveg lép:

"4. Kizárólag a 6. cikk (1) bekezdésének a)–j) pontjában felsorolt olyan – 3. kategóriába tartozó – anyag használható fel feldolgozott állati fehérjék és egyéb takarmányanyagok előállításához, amelyet a 7., 8. és 9. cikknek megfelelően kezeltek, tároltak és szállítottak."

ii. A következő 11. ponttal egészül ki:

"11. A fel nem használt vagy felesleges feldolgozott termékeket tartós megjelölésük után:

a) hulladékként – égetéssel vagy együtt-égetéssel – ártalmatlaníthatják a 12. cikknek megfelelően engedélyezett hulladékégető vagy hulladék-együttégető műben;

b) elhelyezhetik az 1999/31/EK irányelv alapján engedélyezett hulladéklerakóban; vagy

c) átalakíthatják a 15. cikknek megfelelően engedélyezett biogázüzemben vagy komposztáló üzemben."

b) Az II. fejezet 1. pontja helyébe a következő szöveg lép:

"1. Az emlősökből származó feldolgozott állati fehérjét az 1. feldolgozási módszernek kell alávetni.

Amíg azonban a 2000/766/EK tanácsi határozatban előírt takarmányozási tilalom hatályban marad, az emlősökből származó feldolgozott állati fehérjét előzetesen alávethetik az 1–5. feldolgozási módszer vagy a 7. módszer bármelyikének, és azt e feldolgozás után azonnal, de még a vonatkozó közösségi jogszabályoknak megfelelő, hulladékként történő ártalmatlanítása előtt festékkel vagy más módon tartósan meg kell jelölni.

Ezenkívül amíg a 2000/766/EK tanácsi határozatban előírt takarmányozási tilalom hatályban marad, a kizárólag kedvtelésből tartott állatok eledelében való felhasználásra szánt, emlősökből származó, feldolgozott állati fehérjét, amelyet olyan, e célra szánt szállítótartályokban szállítanak, amelyeket nem használnak állati melléktermékek vagy tenyésztett állatok takarmányának szállítására, és amelyet a 3. kategóriába tartozó feldolgozó üzemből közvetlenül a kedvtelésből tartott állatok eledelét előállító üzembe küldenek, az 1–5. módszer vagy a 7. módszer bármelyikének alá lehet vetni."

c) Az IV. fejezet 1. pontja helyébe a következő szöveg lép:

"1. Amennyiben a kiolvasztott zsírokat nem a 77/99/EGK tanácsi irányelv [*] HL L 26., 1977.1.31., 85. o. C. melléklete II. fejezetének vagy a 92/118/EGK tanácsi irányelv [**] HL L 62., 1993.3.15., 49. o. I. melléklete 9. fejezetének megfelelően állították elő, a kiolvasztott zsírokat az 1–5. módszerrel vagy a 7. módszerrel, valamint a halolajakat az V. melléklet III. fejezetében említettek alapján a 6. módszerrel kell előállítani.

A kérődzőkből nyert kiolvasztott zsírokat olyan módon kell megtisztítani, hogy az összes visszamaradó oldhatatlan szennyeződés legmagasabb szintje ne haladja meg a 0,15 tömegszázalékot."

e) A VI. fejezet 3. pontja helyébe a következő szöveg lép:

"3. A hidrolizált fehérjét olyan termelési eljárással kell előállítani, amely megfelelő intézkedésekkel biztosítja a nyers, 3. kategóriába tartozó anyaggal való szennyeződés legkisebb szintre történő csökkentését. A hidrolizált fehérje molekulatömegének 10000 dalton alatt kell lennie.

Ezenkívül a teljesen vagy részben kérődző állatok irhájából vagy nyersbőréből nyert hidrolizált fehérjéket kizárólag hidrolizált fehérje előállítására szánt feldolgozó üzemben szabad előállítani olyan eljárással, amely során a nyers, 3. kategóriába tartozó anyagot pácolással, meszezéssel és intenzív mosással dolgozzák fel, s amelyet a következő eljárások követnek:

a) az anyagot 80 °C-nál magasabb hőmérsékleten és 11-nél magasabb pH-értéknek kell kitenni több mint három óránál keresztül, ezt követően pedig 140 °C-nál magasabb hőmérsékleten, 3,6 bar-nál nagyobb nyomáson 30 percen keresztül hőkezelésnek kell alávetni;

b) az anyagot 1 és 2 közötti pH-értéknek, ezt követően 11-nél magasabb pH-értéknek kell kitenni, ezt követően pedig 140 °C-on, 3 bar nyomáson 30 percen keresztül hőkezelésnek kell alátenni; vagy

c) egy egyenértékű termelési eljárás, amelyet a 33. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően engedélyeztek."

f) Az VI. fejezet 4. pontja helyébe a következő szöveg lép:

"4. A tagállamoknak engedélyezniük kell a zselatin és a hidrolizált fehérjék behozatalát, amennyiben:

a) azok olyan harmadik országokból származnak, amelyek szerepelnek a XI. melléklet XI. részében lévő jegyzékben;

b) azok olyan feldolgozó üzemből származnak, amely szerepel a 29. cikk (4) bekezdésében említett jegyzékben;

c) azokat e rendeletnek megfelelően állították elő; és

d) azokat egy, a 29. cikk (6) bekezdésében előírt egészségügyi bizonyítvány kíséri."

g) A VII. fejezet helyébe a következő szöveg lép:

"VII. FEJEZET A dikalcium-foszfátra vonatkozó különös követelmények

Az I. fejezetben meghatározott általános feltételeken kívül a következő feltételeket kell alkalmazni.

A. A feldolgozási szabványok

1. A dikalcium-foszfátot olyan eljárással kell előállítani, amely:

a) biztosítja valamennyi 3. kategóriába tartozó csontanyag finomra törését és forróvizes zsírtalanítását, valamint (4 %-os legkisebb koncentrációjú és 1,5-nél alacsonyabb pH-értékű) hígított sósavval – egy legalább kétnapos időszakon keresztül – történő kezelését;

b) az a) pontban szereplő eljárást követően, az így nyert foszfortartalmú folyadékra mésszel történő kezelést alkalmaz, amely egy 4 és 7 közötti pH-értékű dikalcium-foszfát csapadékot eredményez; és

c) végül a dikalcium-foszfát csapadékot 15 percen keresztül 65 °C és 325 °C közötti bemeneti hőmérsékletű, és 30 °C és 65 °C közötti véghőmérsékletű levegőn szárítja, vagy

egy egyenértékű eljárással, amelyet a 33. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően engedélyeztek.

2. Amennyiben a dikalcium-foszfátot zsírtalanított csontokból nyerték, annak a levágást megelőző és az azt követő húsvizsgálat alapján emberi fogyasztásra alkalmas csontokból kell származnia.

B. A behozatal

3. A tagállamok engedélyezik a dikalcium-foszfát behozatalát, amennyiben:

a) az olyan harmadik országokból származik, amelyek szerepelnek a XI. melléklet XI. részében lévő jegyzékben;

b) az olyan feldolgozó üzemből származik, amely szerepel a 29. cikk (4) bekezdésében említett jegyzékben;

c) azt e rendeletnek megfelelően állították elő; és

d) azt egy, a 29. cikk (6) bekezdésében előírt egészségügyi bizonyítvány kíséri."

h) A következő, VIII. fejezettel egészül ki:

"VIII. FEJEZET A trikalcium-foszfátra vonatkozó különös követelmények

Az I. fejezetben meghatározott általános feltételeken kívül a következő feltételeket kell alkalmazni.

A. A feldolgozási szabványok

1. A trikalcium-foszfátot olyan eljárással kell előállítani, amely biztosítja:

a) hogy valamennyi 3. kategóriába tartozó csontanyagot finomra törik és forró vizes ellenáramban zsírtalanítják (14 mm-nél kisebb csontszilánkok);

b) főzés előtt a szilánkok 1 mm-nél kisebb méretűvé őrlését, valamint 145 °C-os gőzzel, 4 bar nyomáson történő folyamatos főzését 30 percen keresztül;

c) a fehérjesűrítmény hidroxiapatittól (trikalcium-foszfát) centrifugálással történő elkülönítését; és

d) 200 °C-os levegőn történő szárítás után a trikalcium-foszfát folyadékágyban történő granulálását; vagy

egy egyenértékű termelési eljárással, amelyet a 33. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően engedélyeztek.

B. A behozatal

2. A tagállamok engedélyezik a trikalcium-foszfát behozatalát, amennyiben:

a) az olyan harmadik országokból származik, amelyek szerepelnek a XI. melléklet XI. részében lévő jegyzékben;

b) az olyan feldolgozó üzemből származik, amely szerepel a 29. cikk (4) bekezdésében említett jegyzékben;

c) azt e rendeletnek megfelelően állították elő; és

d) azt egy, a 29. cikk (6) bekezdésében előírt egészségügyi bizonyítvány kíséri."

8. A VIII. melléklet a következőképpen módosul:

a) A II. fejezet 6. pontja helyébe a következő szöveg lép:

"6. A következő szabványoknak való megfelelés ellenőrzése céljából az előállítás során és/vagy a tárolás során (a feladás előtt) véletlenszerűen mintákat kell venni:

Salmonella: 25 g-ban nem mutatható ki, n = 5, c = 0, m = 0, M = 0

Enterobacteriaceae: 1 g-ban n = 5, c = 2, m = 10, M = 300

ahol:

n = a vizsgálandó minták száma;

m = a baktériumok számának küszöbértéke; az eredményt akkor kell kielégítőnek tekinteni, ha a baktériumok száma az összes mintában nem haladja meg m-et;

M = a baktériumok számának legnagyobb értéke; az eredményt akkor tekintik nem kielégítőnek, ha egy vagy több mintában a baktériumok száma M vagy nagyobb; és

c =

azoknak a mintáknak a száma, amelyeknél a baktériumszám m és M között lehet; a mintát még akkor is elfogadhatónak tekintik, ha a többi minta baktériumszáma m vagy kisebb.

A (2) bekezdésben említett hőkezelésen átment, kedvtelésből tartott állatok számára készült konzerveledelre vonatkozóan azonban el lehet tekinteni a Salmonella- és Enterobacteriaceae-vizsgálattól."

b) A IV. fejezet 3. e) i. pontja második francia bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

"– a harmadik ország illetékes hatósága által engedélyezett és felügyelt vágóhidakon. A Bizottságot és a tagállamokat értesíteni kell e vágóhidak címéről és engedélyszámáról, vagy ezeket a bizonyítványnak jelölnie kell; vagy"

c) A VIII. fejezet 1. pontja helyébe a következő szöveg lép:

"1. a) A feldolgozatlan gyapjúnak, a feldolgozatlan szőrnek, a feldolgozatlan sertéssörtének és a feldolgozatlan tollnak és tollrészeknek a 6. cikk (1) bekezdésének c) vagy k) pontjában említett állatokból kell származniuk. Ezeket biztonságosan és szárazon kell becsomagolni. A vágóhídról közvetlenül a feldolgozó üzembe küldött feldolgozatlan toll és tollrészek esetében azonban az illetékes hatóság eltérést engedélyezhet a szárazságra vonatkozó követelmény alól, feltéve, hogy

i. minden szükséges intézkedést megtettek a betegségek lehetséges terjedésének elkerülése céljából;

ii. a szállítás szivárgásmentes szállítótartályban és/vagy járművön történik, amelyet minden egyes szállítás után azonnal tisztítani és fertőtleníteni kell; és

iii. a tagállam értesíti a Bizottságot, amikor ilyen eltérést ad meg.

b) Tilos az olyan régiókból származó sertéssörte szállítása, amelyekben az afrikai sertéspestis honos, kivéve az olyan sertéssörtét:

i. amelyet főztek, festettek vagy kifehérítettek; vagy

ii. amely egyéb – a kórokozók elpusztítását biztosító – kezelésen ment át, feltéve, hogy ebben az erről szóló igazolást a származási hely illetékes állatorvosa – bizonyítvány formájában – benyújtja. E rendelkezések alkalmazásában az ipari mosás nem tekinthető kezelési módszernek."

d) A IX. fejezet 1. pontja helyébe a következő szöveg lép:

"1. A kizárólag méhészeti célú felhasználásra szánt méhészeti termékek(nek):

a) nem származhatnak olyan területről, amely a következő betegségek előfordulása miatt korlátozás hatálya alatt áll:

i. a mézelő méhek nyúlós költésrothadása, kivéve, ha az illetékes hatóság elhanyagolhatónak értékelte a kockázatot, kiállított egy egyedi engedélyt a – kizárólag abban a tagállamban történő – felhasználásra és megtett minden egyéb szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy a fenti betegség nem terjed; vagy

ii. mézelő méhek légcsőatka-kórja, kivéve, ha az érkezési körzet a 92/65/EGK irányelv [*] A Tanács 1992. július 13-i 92/65/EGK irányelve a 90/425/EGK irányelv A. mellékletének I. pontjában felsorolt külön közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó állatok, spermák, petesejtek és embriók Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról (HL L 268., 1992.9.14., 54. o.). A legutóbb a 2001/298/EK bizottsági határozattal (HL L 102., 2001.4.12., 63. o.) módosított irányelv. 14. cikke (2) bekezdésének megfelelően kiegészítő biztosítékokat kapott; és

b) meg kell felelniük a 92/65/EGK irányelv 8. cikkének a) pontjában előírt követelményeknek."

9. A IX. melléklet a következő 2a. ponttal egészül ki:

"2a. Az elhullott állatok teljes testét a gyűjtés és szállítás során a 2. kategóriába tartozó anyagként kell kezelni a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagok későbbi ártalmatlanítás céljából történő eltávolítására vonatkozó követelmény sérelme nélkül, mielőtt a test maradék része a 23. cikkben előírt módon felhasználható takarmányozás céljára."

--------------------------------------------------