C 66/1

A Tanács állásfoglalása az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021–2030)

(2021/C 66/01)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

EMLÉKEZTETVE

— az Európai Tanács 2002. márciusi barcelonai ülése által jóváhagyott Oktatás és képzés 2010 munkaprogramra, az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről („Oktatás és képzés 2020”) szóló, 2009. május 12-i tanácsi következtetések által meghatározott új ciklusra, valamint az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének végrehajtásáról (Oktatás és képzés 2020) szóló 2015. évi tanácsi és bizottsági közös jelentésben szereplő értékelésre, amelyek együttesen kialakítottak, majd fenntartottak az oktatás és a képzés terén folyó európai együttműködés számára egy olyan szilárd, közös célkitűzéseken alapuló keretrendszert, melynek elsődleges célja a nemzeti oktatási és képzési rendszerek javításának támogatása kiegészítő uniós szintű eszközök kialakítása, az egymástól való tanulás és a bevált gyakorlatok cseréje révén, a nyitott koordinációs módszer segítségével,

— e kérdésnek az I. mellékletben ismertetett politikai hátterére,

és ELISMERVE,

— hogy a 2017. márciusi Római Nyilatkozatban az EU vezető politikusai megfogadták, hogy egy olyan Unió kialakításán fognak dolgozni, ahol a fiatalok a lehető legjobb oktatásban és képzésben részesülnek, és a kontinensen bárhol tanulhatnak és vállalhatnak munkát,

— hogy az uniós vezetők a 2017. évi göteborgi szociális csúcstalálkozón közösen kihirdetették a szociális jogok európai pillérét, amelynek első alapelveként meghatározásra került, hogy mindenkinek joga van a minőségi és inkluzív oktatáshoz, képzéshez és egész életen át tartó tanuláshoz, negyedik alapelveként meghatározásra került, hogy mindenkinek joga van ahhoz, hogy időben és személyre szabott segítséget kapjon munkavállalási vagy önfoglalkoztatási kilátásainak javításához, amelybe beletartozik a képzéshez és átképzéshez nyújtott támogatás is, tizenegyedik alapelveként pedig meghatározásra került, hogy a kisgyermekeknek joguk van megfizethető, jó minőségű nevelésben és gondozásban részesülni, valamint az, hogy a hátrányos helyzetű gyermekeknek joguk van ahhoz, hogy meghatározott intézkedésekben részesüljenek az esélyegyenlőség javítása érdekében,

— hogy az Európai Tanács a 2017. december 14-i következtetéseiben kiemelte, hogy az oktatás és a kultúra a befogadó és összetartó társadalmak kialakítása, valamint versenyképességünk megőrzése szempontjából is alapvető jelentőséggel bír, amivel az oktatás és képzés témája először került az európai politikai menetrend középpontjába,

— az Oktatás és képzés 2010 munkaprogram és az Oktatás és képzés 2020 keretprogram segítségével különösen a nemzeti reformok támogatása révén elért eredményeket, megállapítva ugyanakkor, hogy a fent említett nyilatkozatokban kitűzött célok eléréséhez Európának további jelentős kihívásokkal kell szembenéznie,

— hogy a Bizottság a tagállamokkal együtt intézkedéseket hozott annak érdekében, hogy az európai oktatási térség létrehozása (1) révén 2018-tól kezdődően megvalósítsa az oktatás és képzés jövőjéről alkotott ezen elképzeléseket, amire a Tanács úgy reagált, hogy 2018. május 22-én az európai oktatási térség létrehozásának lépéseiről szóló tanácsi következtetéseket, 2019. november 8-án pedig az európai oktatási térségnek a jövőorientált oktatási és képzési rendszerek támogatása érdekében történő továbbfejlesztéséről szóló tanácsi állásfoglalást fogadott el,

— a bolognai folyamat keretében végzett, a 2020. novemberi római miniszteri közleménnyel alátámasztott munkát, valamint a koppenhágai folyamat keretében végzett, a 2020. novemberi osnabrücki nyilatkozattal nemrégiben szintén megerősített munkát,

— hogy a 2021. évi éves fenntartható növekedési stratégia hangsúlyozza az esélyegyenlőség és az inkluzív oktatás biztosításának fontosságát, különös figyelmet fordítva a hátrányos helyzetű csoportok és az át- és továbbképzésbe való beruházások kérdésére,

HANGSÚLYOZZA, hogy:

— Az oktatás és a képzés kulcsszerepet játszik Európa jövőjének alakításában egy olyan időszakban, amikor elengedhetetlen, hogy az európai társadalom és gazdaság összetartóbbá, inkluzívabbá, digitálisabbá, fenntarthatóbbá, zöldebbé és reziliensebbé váljon, a polgárok kiteljesedjenek és jóllétben éljenek, és felkészültek legyenek a munkaerőpiac változásaihoz való alkalmazkodásra és a munkaerőpiaci teljesítésre, valamint az aktív és felelősségteljes polgári szerepvállalásra.

— A Covid19-világjárvány példátlan nyomás alá helyezte az oktatási és képzési ágazatot, és széles körben a távtanításra, illetve a vegyes tanításra való átálláshoz vezetett. Ez az átállás eltérő kihívásokkal és lehetőségekkel járt az oktatási és képzési rendszerekre, valamint a közösségekre nézve, nyilvánvalóvá téve a tagállamokon belüli digitális szakadék és konnektivitási hiányosságok hatásait, valamint a jövedelmi csoportok közötti, illetve a város és a vidék közötti egyenlőtlenségeket, ugyanakkor rávilágított arra a potenciálra is, amely az oktatásban és képzésben a rezilienciaépítés és a fenntartható és inkluzív növekedés előmozdítása szempontjából rejlik.

— Az európai oktatási térség lehetővé fogja tenni a tanulók számára, hogy különféle életszakaszokban tanulmányokat folytathassanak és EU-szerte munkát kereshessenek, a tagállamok és érdekelt felek számára pedig lehetővé fogja tenni az együttműködést annak érdekében, hogy a magas színvonalú, innovatív és inkluzív oktatás és képzés, amely elősegíti a gazdasági növekedést és a magas minőségű foglalkoztatási lehetőségeket, illetve a személyes, szociális és kulturális fejlődést, az EU valamennyi tagállamában és térségében valósággá váljon.

— Ezenfelül az európai oktatási térség olyan térséggé fog válni, amelyen belül a tanulók és az oktatási személyzet – tudományágakon, kultúrákon és határokon átívelően – egyszerűen együttműködhetnek és kommunikálhatnak egymással, és amelyen belül a képesítések és a külföldi tanulmányi időszakokból származó tanulmányi eredmények automatikusan elismerésre kerülnek (2).

ELISMERI, hogy:

— az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés előző stratégiai keretrendszere (Oktatás és képzés 2020) közös stratégiai célkitűzések, közös referenciaeszközök és megközelítések, az összes releváns európai ügynökségtől és nemzetközi szervezettől származó tények és adatok, valamint az uniós tagállamok és más érdekelt felek között a bevált gyakorlatok kölcsönös megosztása és a társaktól való tanulás révén segített előmozdítani az egymástól való tanulást az oktatás és képzés terén, továbbá támogatta a nemzeti oktatási és képzési reformok végrehajtását.

— Az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés aktualizált stratégiai keretrendszere – a szubszidiaritás alapelvének és a tagállamok nemzeti oktatási rendszerei sokféleségének maradéktalan tiszteletben tartása mellett, továbbá a korábbi keretrendszerek eredményeire építve – az említett együttműködés továbbfejlesztését jelenti majd olyan területeken, mint például a fokozott koordináció – többek között politikai szinten is –, a társadalmi és gazdasági növekedéshez, valamint a zöld és digitális átálláshoz hozzájáruló különböző szakpolitikák közötti jelentősebb szinergiák, valamint az eredményekre vonatkozó megerősített kommunikáció és az eredmények fokozottabb terjesztése, az oktatási és képzési reformok támogatásának innovatívabb és jövőorientáltabb perspektívájában.

— A Covid19-válság során nyilvánvalóvá vált, hogy az oktatási és képzési rendszereknek kellően rugalmasnak és ellenállónak kell lenniük az olyan esetekkel szemben, amikor megszakadnak szokásos ciklusaik, és beigazolódott, hogy az uniós országok képesek megoldásokat találni a tanítási és tanulási folyamatok más módokon és más keretek közötti biztosítására, valamint annak szavatolására, hogy – társadalmi-gazdasági hátterétől és oktatási szükségleteitől függetlenül – minden tanuló folytathassa a tanulást. Ugyanez érvényes az európai együttműködés keretrendszerére is, amelynek kellően rugalmasnak kell maradnia ahhoz, hogy – többek között az európai oktatási térség keretei között is – reagálni tudjon a jelen és a jövő kihívásaira.

ÜDVÖZLI és NYUGTÁZZA

az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósításáról szóló, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, 2020. szeptember 30-i bizottsági közlemény (3) főbb elemeit és mindenekelőtt az abban meghatározott jövőképet, amelyben a Bizottság felvázolja, hogy az európai együttműködés miként javíthatja az uniós oktatási és képzési rendszerek minőségét, inkluzivitását, valamint digitális és zöld dimenzióját. Az említett közlemény egy olyan keretrendszer létrehozását javasolja, amely támogatja a tagállamokkal való együttműködést és az érdekelt felek bevonását, magában foglal egy jelentéstételi és elemzési struktúrát, és oktatási célértékeket tartalmaz az oktatás és képzés területét érintő reformok ösztönzésére és nyomon követésére annak érdekében, hogy 2025-re megvalósuljon az európai oktatási térség.

ÜDVÖZLI továbbá

— a fenntartható versenyképességre, a társadalmi méltányosságra és a rezilienciára vonatkozó európai készségfejlesztési programról szóló, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, 2020. júliusi bizottsági közlemény (4) főbb elemeit.

— a „Digitális oktatási cselekvési terv 2021–2027 – Az oktatás és a képzés átalakítása a digitális kornak megfelelően” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, 2020. szeptemberi bizottsági közlemény (5) főbb elemeit.

EGYETÉRT azzal, hogy:

1. 2030-ig az európai oktatási térség kialakítása és továbbfejlesztése jelenti majd az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés új stratégiai keretrendszerének átfogó célkitűzését, amely az ezen állásfoglalásban meghatározott valamennyi stratégiai prioritást és prioritási területet áthatja, figyelembe véve, hogy az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai kerete az európai oktatási térség támogatásának és megvalósításának legfőbb eszközeként szolgál majd, kezdeményezései és közös jövőképe révén hozzájárulva annak sikeres megvalósításához és nagyívű továbbfejlesztéséhez ( 6 ) , a közös alkotás szellemében.

2. Az európai oktatási térség 2025-ig történő létrehozása felé vezető úton az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés elsődleges célja a tagállami oktatási és képzési rendszerek továbbfejlesztésének támogatása kell, hogy legyen; e rendszerek célja az alábbiak biztosítása: a) valamennyi polgár egyéni, társadalmi és szakmai kiteljesedése a demokratikus értékek, az egyenlőség, a társadalmi kohézió, az aktív polgári szerepvállalás és a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítása mellett; b) a fenntartható gazdasági jólét, a zöld és digitális átállás és a foglalkoztathatóság.

3. A 2030-ig terjedő időszakban az európai együttműködést egy olyan stratégiai keretrendszerben kell kialakítani, amely az egész életen át tartó tanulás inkluzív és holisztikus megközelítésének alkalmazásával az oktatási és képzési rendszerek egészére kiterjed. Ezt olyan, a teljes keretrendszert alátámasztó alapelvként kell kiemelni, amely minden – formális, nem formális vagy informális – kontextusban és minden szinten áthatja a tanítást, a képzést és a tanulást, a kisgyermekkori neveléstől és gondozástól kezdve a felnőttkori tanulásig, beleértve a szakképzést és a felsőoktatást, digitális környezetben is. Az európai oktatási és képzési együttműködésnek az európai szemeszter vonatkozó prioritásaihoz is hozzá kell járulnia.

4. Az ezen új keretrendszer szerint végzett munkának hozzá kell járulnia a zöld és digitális átálláshoz, összhangban „Az európai zöld megállapodás” című, 2019. decemberi bizottsági közleményben ( 7 ) meghatározott célkitűzésekkel, valamint az „Európa digitális jövőjének megtervezése” című, 2020. februári bizottsági közlemény ( 8 ) főbb elemeivel.

5. Ezeket a célokat globális perspektívából is szemügyre kell venni, figyelembe véve, hogy az oktatás és képzés területén folytatott együttműködés fontos eszközzé vált az EU külső politikáinak az európai értékeken, a bizalmon és az autonómián alapuló végrehajtása során. Ez hozzájárul majd ahhoz, hogy az EU mind a tehetségekért folytatott globális versenyben, mind pedig a nemzetközi partnerekkel folytatott stratégiai partnerségek előmozdításában még vonzóbb célponttá és partnerré váljon annak érdekében, hogy inkluzív, minőségi oktatást nyújtson mindenkinek, az oktatás minden formájában és szintjén. Az együttműködés maga alapvető dimenziót jelent az Unió geopolitikai prioritásainak megvalósítása és az ENSZ 2030-ra kitűzött fenntartható fejlődési céljainak elérése szempontjából, mind globálisan, mind pedig a tagállamokon belül. Az EU és a tagállamok közötti nagyobb fokú koordináció előmozdítása megerősíti Európa mint kulcsfontosságú oktatási partner globális szintű pozícióját, és hozzájárul az európai oktatási térség és a világ többi része közötti kapcsolatok megszilárdításához.

6. Az oktatásba és képzésbe történő eredményes és hatékony beruházások elengedhetetlenek az oktatási és képzési rendszerek színvonalának emeléséhez és inkluzivitásának növeléséhez, valamint az oktatási eredmények javulásához, emellett pedig a fenntartható növekedés és a jólét előmozdításának és egy befogadóbb társadalom építésének előfeltételei. A beruházásokkal kapcsolatos munka megerősítése – a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett – segítheti a jelenlegi válságból való kilábalást, és hozzájárulhat az oktatási és képzési ágazat zöld és digitális átállásához.

7. A kitűzött célok irányában tett előrelépés nemzetközileg összehasonlítható adatok rendszeres gyűjtése és elemzése révén történő időszakos nyomon követése döntően hozzájárul a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatalhoz. Az alábbi stratégiai prioritásokat ezért a 2021–2030-as időszakban azon mutatókkal és uniós szintű célértékekkel kell támogatni, amelyeket ezen állásfoglalás II. melléklete tartalmaz. Az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés legutóbbi ciklusa során elért eredményekre építve, ezek hozzá fognak járulni az európai szinten elért általános előrehaladás méréséhez, az eredmények bemutatásához, valamint az oktatási és képzési rendszerek fejlesztésének és reformjának előmozdításához és támogatásához.

8. A következő évtizedben a stratégiai keretrendszer konkrétan a következő öt stratégiai prioritásra irányul:

– 1. stratégiai prioritás: A minőség, a méltányosság, a befogadás és a mindenki számára elérhető siker előmozdítása az oktatásban és a képzésben

Minden egyénnek rendelkeznie kell a megfelelő ismeretekkel, készségekkel, kompetenciákkal és attitűdökkel ahhoz, hogy boldogulni tudjon a mai világban, és meg tudjon birkózni a társadalom, a gazdaság és a munkaerőpiac jövőbeli átalakulásaival. Az oktatás és képzés kulcsfontosságú az európai polgárok személyes, állampolgári és szakmai fejlődése szempontjából.

Uniós szinten az oktatás és a képzés minőségével kapcsolatos elképzelés szerint a kulcskompetenciák – köztük az alapkészségek – magasan képzett és motivált tanárok és oktatók, valamint az egyéb oktatási személyzet által támogatott elsajátítása a jövőbeli siker alapja (9).

Jóllehet az elmúlt évtizedben csökkent az oktatásban és képzésben a fiatalok és a felnőttek társadalmi-gazdasági lehetőségeinek beszűkülését eredményező korai iskolaelhagyás, ugyanakkor továbbra is kihívást jelent, különös tekintettel a Covid19-világjárvány várható következményeire. További erőfeszítéseket kell tenni az oktatásban és a képzésben megjelenő korai iskolaelhagyás mértékének csökkentésére, és arra kell törekedni, hogy több fiatal szerezzen felső középfokú végzettséget.

A nemzeti oktatási és képzési rendszerek javítani tudták teljesítményüket ezeken a területeken, de továbbra is szükség van olyan politikai intézkedések meghatározására, amelyek minden tanuló számára növelhetik az oktatás sikerét.

A tagállamok tovább csökkenthetik a társadalmi, gazdasági és kulturális egyenlőtlenségeket azzal, ha mindenki számára minőségi és inkluzív oktatást és képzést biztosítanak. A hátrányos helyzetű, többek között a vidéki és távoli területekről származó tanulók azonban Európa-szerte felülreprezentáltak az alulteljesítők körében, és a Covid19-világjárvány még határozottabban rávilágított a méltányosság és a befogadás fontosságára az oktatásban és a képzésben.

Annak érdekében, hogy az oktatás és képzés valamennyi szintjén és típusában, minden tanuló számára biztosítva legyen a valóban inkluzív oktatás és az esélyegyenlőség, az iskolázottságot és az iskolai teljesítményt függetleníteni kell a társadalmi, gazdasági és kulturális státusztól vagy más személyes körülményektől.

A minőségi kisgyermekkori nevelés és gondozás különösen fontos szerepet játszik, és a jövőben még inkább meg kell erősíteni, mivel a jövőbeli oktatási sikerek alapját jelenti.

Ösztönözni kell a szélesebb körű befogadást célzó minden egyéb intézkedést, így például a fogyatékossággal élő személyek (10), a sajátos tanulási igényekkel rendelkező személyek, a migráns hátterű tanulók és más kiszolgáltatott csoportok inkluzív minőségi oktatáshoz való hozzáférésének támogatását, az egész életen át tartó tanulás perspektívájában az oktatásba való visszatérés támogatását, valamint a munkaerőpiacra való belépés különböző oktatási és képzési útvonalakon keresztül történő biztosítását.

Az inkluzív oktatás és képzés magában foglalja a nemek iránti érzékenység fejlesztését a tanulási folyamatokban, valamint az oktatási és képzési intézményekben, valamint a nemi sztereotípiák megkérdőjelezését és felszámolását – különösen azokét, amelyek korlátozzák a fiúkat és a lányokat szakirányuk megválasztásában. A hagyományosan férfiak vagy nők által uralt szakmákat fokozottan népszerűsíteni kell az alulreprezentált nem körében. További munkára van szükség annak érdekében is, hogy az oktatási és képzési intézmények vezetői pozícióiban megfelelő legyen a nemek egyensúlya.

A digitális technológiák fontos szerepet játszanak abban, hogy a tanulási környezetek, az oktatási anyagok és a tanítási módszerek a különböző tanulókra adaptálhatók és megfelelőek legyenek. Elősegíthetik a valódi befogadást, amennyiben ezzel párhuzamosan a digitális szakadékkal kapcsolatos kérdéseket – az infrastruktúra és a digitális készségek tekintetében – is kezelik.

– 2. stratégiai prioritás: A mindenki számára elérhető egész életen át tartó tanulás és mobilitás megvalósítása

A társadalmi, technológiai, digitális, környezeti és gazdasági kihívások egyre inkább befolyásolják azt, ahogyan élünk és dolgozunk, ideértve a munkahelyek eloszlását, valamint a készségek és kompetenciák iránti keresletet is. Az átlagos európai polgárok várható pályamódosításainak magas száma és a nyugdíjkorhatár emelkedése miatt a méltányos átálláshoz elengedhetetlenek az egész életen át tartó tanulás és pályaorientáció és többek között a tájékoztatási tevékenységek, mivel az iskolázottsági és a készségek szintje – ideértve a digitális készségeket is – továbbra is alapvető tényező a munkaerőpiacon.

Az egész életen át tartó tanulás áthatja az EU-n belüli oktatásra és képzésre vonatkozó átfogó jövőképet és célkitűzéseket, és holisztikus módon felöleli az oktatás és képzés valamennyi szintjét és típusát, valamint a nem formális és az informális tanulást is.

Továbbra is törekedni kell arra, hogy minden tanuló számára biztosítani lehessen a minőségi, egész életen át tartó tanulást, többek között az oktatás és képzés különböző formái és szintjei közötti átjárhatóság és rugalmasság biztosítása, valamint a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítése révén.

Az oktatási és képzési rendszereknek rugalmasabbá, reziliensebbé, időtállóbbá és vonzóbbá kell válniuk, diverzifikáltabb tanulói kört kell elérniük, és lehetővé kell tenniük a korábbi tanulmányok, a továbbképzési és átképzési lehetőségek eredményeinek elismerését és érvényesítését, többek között magasabb képesítési szinteken és a munkával töltött életszakaszban is (11), olyan kezdeményezések támogatásával, mint az Erasmus+ program keretében létrehozott „Európai Egyetemek” kezdeményezés és szakképzési kiválósági központok.

Jelenleg megfigyelhető, hogy növekednek a készségek és képesítések eltérő kombinációi iránti munkaerőpiaci igények, továbbá strukturális változások tapasztalhatók a szakképzés területén. E két fejlemény szükségessé teszi, hogy a szakképzés korszerű, hatékony, inkluzív és kiváló legyen, és lehetővé tegye a munkaerőpiaci és társadalmi kihívásoknak való megfelelést. Ezért tovább kell fejleszteni a szakképzést mint a munka- és életpályák megvalósításának vonzó és színvonalas eszközét.

A felnőttek oktatásban való átlagos részvételi aránya az EU-ban továbbra is alacsony, ami veszélyezteti a valóban fenntartható és méltányos gazdasági növekedést az Unióban. A tanulási pályákkal, az új, például egyénre szabott oktatási megközelítésekkel és a tanulási környezetekkel kapcsolatos innovációk valamennyi oktatási és képzési intézményben – beleértve a felsőoktatási intézményeket is –, valamint a munkahelyi és a közösségi környezetekben is az előfeltételét jelentik annak, hogy jobban kielégítsék a tanulók szélesebb körének igényeit, mivel egyre több felnőttnek lesz szüksége átképzésre és továbbképzésre.

Emellett meg kell erősíteni azokat az intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik a felnőttek számára az alapkészségek elsajátítását és motiválják őket erre, hogy biztosítani lehessen az esélyegyenlőséget és a nagyobb társadalmi részvételt, lehetővé téve ezáltal és a felnőttkori tanulás holisztikus megközelítését.

Tovább kell bővíteni a tanulók, a tanárok, a tanárképző szakemberek és a személyzet körében az egész életen át tartó tanulás alapvető elemét, valamint a személyes fejlődés, a foglalkoztathatóság és az alkalmazkodóképesség javításának fontos eszközét jelentő mobilitást, mivel ez az uniós együttműködés egyik kulcseleme, továbbá olyan eszköz, amely javítja a minőséget és a befogadást az oktatásban és képzésben, valamint előmozdítja a többnyelvűséget az EU-ban. A képzett munkaerő optimális cirkulációjának ösztönzése érdekében fontos a mobilitási áramlatok egyensúlyára törekedni, és azt nyomon kell követni, többek között pályakövetés révén.

További erőfeszítéseket kell tenni a tanulási és az oktatási célú mobilitás valamennyi típusa előtt álló akadályok és gátak felszámolására, ideértve a hozzáféréssel, az iránymutatással, a hallgatói szolgáltatásokkal és az elismeréssel kapcsolatos kérdéseket, valamint tekintetbe véve a jelenlegi, illetve a jövőbeli utazási korlátozások hatását is.

Ezenfelül, az oktatási intézmények együttműködésének megerősítése és a mobilitás fokozása érdekében folytatni kell a munkát az olyan területeken, mint a képesítések és a külföldi tanulmányi időszakok automatikus kölcsönös elismerése és a minőségbiztosítás. Folyamatos erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy igénybe lehessen venni a – többek között az Erasmus+ keretében finanszírozott – mobilitást elősegítő európai kezdeményezéseket.

– 3. stratégiai prioritás: A kompetenciák és a motiváció erősítése az oktatási szakmában

Az oktatás és képzés középpontjában a tanárok, az oktatók, az oktatási és pedagógiai személyzet, valamint a különböző szintű oktatási és képzési vezetők állnak. Az innováció, a befogadás, a minőség és az oktatási és képzési eredmények támogatása érdekében az oktatóknak rendkívül kompetensnek és motiváltnak kell lenniük, ehhez pedig pályafutásuk során számos szakmai tanulási lehetőségre és támogatásra van szükségük.

Minden eddiginél nagyobb figyelmet kell fordítani a tanárok, az oktatók és az oktatási személyzet jóllétére az oktatási és képzési rendszerekben, ami az oktatás és a képzés minőségének is fontos tényezője, mivel nemcsak a tanárok elégedettségét, hanem a tanítás minőségét is befolyásolja.

Emellett növelni kell a tanári szakma vonzerejét és fel kell értékelni ezt a szakmát, amely egyre fontosabbá válik, mivel az uniós országok a tanárok hiányával és idősödésével szembesülnek (12).

Ezen túlmenően figyelembe kell venni az oktatási és képzési vezetők kulcsszerepét a tanárok, az oktatók és az oktatási személyzet kompetenciáinak és motivációjának fejlesztését elősegítő környezet és feltételek kialakításakor, ezáltal biztosítva, hogy az oktatási és képzési intézmények tanuló szervezetként működjenek. Az olyan kezdeményezések, mint az Erasmus+ program keretében elindítandó európai tanárképző akadémiák (European Teachers Academies), megkönnyítik az intézmények közötti hálózatépítést, tudásmegosztást és mobilitást, miáltal a tanárok és az oktatók számára tanulási lehetőséget biztosítanak a tanári és oktatói pálya minden szakaszában, valamint a legjobb gyakorlatok és az innovatív pedagógiai módszerek megosztására, lehetővé téve az egymástól való tanulást európai szinten.

– 4. stratégiai prioritás: Az európai felsőoktatás megerősítése

A felsőoktatási ágazat és a felsőoktatási intézmények bebizonyították, hogy reziliensek és képesek megbirkózni az olyan előre nem látható változásokkal, mint a Covid19-világjárvány. A válság felerősítette a fennmaradó kihívásokat, ugyanakkor további fejlesztési lehetőségeket is teremtett a felsőoktatás átalakítására vonatkozó tervezett menetrend keretében.

A következő évtizedben a felsőoktatási intézményeket arra ösztönözzük, hogy találják meg a mélyebb együttműködés új formáit, nevezetesen transznacionális szövetségek létrehozásával, tudásuk és erőforrásaik egyesítésével, a hallgatói és az oktatói mobilitás és részvétel lehetőségeinek bővítésével, valamint a kutatás és az innováció fellendítésével, többek között az „Európai Egyetemek” kezdeményezés teljes körű bevezetése révén.

A bolognai folyamat keretében már sikeres munka elvégzésére került sor az európai felsőoktatási térség létrehozása érdekében. A jövőben is folytatni kell a bolognai folyamat keretében végzett munkát, ugyanakkor további és erősebb szinergiákat kell kialakítani az Európai Kutatási Térséggel (EKT), elkerülve a párhuzamos, illetve kettős struktúrákat és eszközöket.

– 5. stratégiai prioritás: A zöld és digitális átállás támogatása az oktatásban és képzésben, illetve azokon keresztül

A következő évtizedre vonatkozó uniós menetrend középpontjában a zöld és digitális átállás áll. A környezeti szempontból fenntartható, körforgásos és klímasemleges gazdaságra való átállás, valamint a digitálisabb világ egyaránt jelentős társadalmi, gazdasági és foglalkoztatási hatásokkal fog járni. Annak biztosítása nélkül, hogy minden polgár megszerezze az említett változások kezeléséhez szükséges ismereteket, kompetenciákat, készségeket és attitűdöket, lehetetlen lesz az EU társadalmilag igazságos átalakulása.

Meg kell teremteni az ahhoz szükséges feltételeket, hogy az egyének magatartását és készségeit mélyreható módon meg lehessen változtatni, aminek az oktatási és a képzési rendszerek és intézmények a katalizátorai, tehát a folyamatnak innen kell indulnia. Az oktatási és képzési intézményeknek be kell építeniük szervezetfejlesztésükbe a zöld és digitális szempontokat. Ehhez beruházásokra van szükség, nevezetesen a digitális oktatási ökoszisztémákba, nemcsak a környezeti fenntarthatóság szempontjának, valamint az alap- és a magasabb szintű digitális készségeknek az oktatás és képzés minden szintjén és típusában történő integrálásához, hanem annak biztosításához is, hogy az oktatási és képzési infrastruktúrák ennek megfelelően felkészüljenek e változások kezelésére és az azokkal kapcsolatos oktatásra. Az oktatási és képzési intézményeknek az egész iskolára kiterjedő megközelítéshez való hozzáigazítása, valamint az inkluzív, egészséges és fenntartható oktatási környezet kialakítása elengedhetetlen a zöld és digitális átálláshoz szükséges változások eléréséhez. Emellett a vállalkozásoknak, a tagállami, regionális és helyi hatóságoknak, valamint az érdekelt feleknek ennek megfelelően stratégiákat kell kidolgozniuk és meg kell osztaniuk a felelősségvállalást. Ebben az összefüggésben fontos korszerűsíteni a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok, a művészetek és a matematika (STEAM) tanulmányi területeit.

EGYETÉRT TOVÁBBÁ azzal, hogy:

1. A stratégiai kereten belüli munkára törekedve, a fent ismertetett stratégiai prioritások alapján, az európai oktatási térség megvalósítása és továbbfejlesztésének támogatása érdekében a 2030-ig terjedő időszakban a következő alapelveket kell követni: a) Az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködésnek lehetővé kell tennie az EU és a tágabb oktatási és képzési közösség számára, hogy megvalósítsák az elsősorban az európai oktatási térség 2025-ig történő létrehozását támogató kezdeményezéseket, valamint a digitális oktatási cselekvési tervet és az európai készségfejlesztési programot is. A Tanács megerősített iránymutatása alapján és a nyitott koordinációs módszerrel összhangban, ehhez ösztönözni kell a rugalmas együttműködési módszereket, valamint meg kell erősíteni az egyéb oktatási és képzési kezdeményezésekkel való szinergiákat. b) Az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködést inkluzív, holisztikus és az egész életen át tartó tanulást célzó megközelítésben kell megvalósítani, fenntartva és elmélyítve az egymástól való tanulás kipróbált és bevált – nevezetesen az Oktatás és képzés 2020 programban és a nyitott koordinációs módszer keretében rendelkezésre álló – mechanizmusait, módszereit, eszközeit és szakpolitikai támogatását, valamint adott esetben szinergiákat alakítva ki az oktatási és képzési ágazat és más szakpolitikai területek között. A tagállamoknak az oktatás és képzés tekintetében fennálló hatáskörét, valamint az oktatás és képzés területén a következő évtizedben folytatandó együttműködés önkéntes természetét teljes mértékben tiszteletben tartva, a stratégiai keretrendszert a következőkre kell alapozni: i. az európai együttműködés fent említett öt stratégiai prioritása; ii. közös referenciaeszközök és megközelítések; iii. társaktól való tanulás, partneri tanácsadás és a bevált gyakorlatok cseréje, különös tekintettel az eredmények terjesztésére és egyértelmű láthatóságára, valamint a nemzeti hatásra; iv. rendszeres nyomon követés és jelentéstétel, többek között az uniós szintű célértékek és az éves Oktatási és Képzési Figyelő alapján, az európai szemeszterrel összefüggésben is, a mutatókkal és referenciaértékekkel foglalkozó állandó csoport szakértelmének felhasználásával és a tagállamokra nehezedő további adminisztratív terhek elkerülésével; v. összehasonlítható tények és adatok valamennyi érintett európai ügynökségtől, európai hálózattól és nemzetközi szervezettől, például az OECD-től, az UNESCO-tól és az IEA-tól; vi. a mutatókkal és referenciaértékekkel foglalkozó állandó csoport szakértelme, amely a közös uniós szintű célértékekről és mutatókról, valamint a jövőbeli kiemelt területekről szóló vita elsőszámú fóruma, valamint a többi érintett ágazattal (foglalkoztatási, szociális és kutatási ágazat) folytatott együttműködés a megfelelő és a célnak megfelelő mutatók biztosítása érdekében; vii. az uniós programok, alapok és eszközök keretében rendelkezésre álló lehetőségek teljes körű kiaknázása, különösen az oktatás és képzés területén, beleértve az egész életen át tartó tanulást is. c) Az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködésnek jellegében relevánsnak, konkrétnak és eredményesnek kell lennie. További erőfeszítéseket kell tenni annak biztosítására, hogy előre megtervezzük a világos és látható eredményeket, majd rendszeresen és strukturáltan ismertessük, felülvizsgáljuk és terjesszük azokat az európai és nemzeti fórumokon, megteremtve ezáltal a folyamatos értékelés és fejlesztés alapját. d) Az európai felsőoktatás tervezett átalakításának megkönnyítésére és a felsőoktatási intézmények közötti együttműködés előmozdítására irányuló tagállami erőfeszítések támogatása érdekében szoros és strukturált szinergiákat kell biztosítani az európai felsőoktatási térséggel és a bolognai folyamattal, különös tekintettel a minőségbiztosítási, az elismerési, a mobilitási és az átláthatósági eszközökre, elkerülve az európai felsőoktatási térségben már kidolgozott struktúrákkal és eszközökkel való párhuzamosságot vagy azok megkettőzését. e) A koppenhágai folyamat a nyitott koordinációs módszer keretében a szakképzés területén folytatott európai együttműködés fontos aspektusa, amely hozzá fog járulni az ebben a keretrendszerben meghatározott stratégiai prioritások teljesítéséhez. f) Fokozni kell az oktatás és képzés területére, valamint a kapcsolódó szakpolitikai területekre és ágazatokra – mindenekelőtt a foglalkoztatás- és szociálpolitika, a kutatás, az innováció, az ifjúságpolitika és a kultúra területére – vonatkozó releváns uniós kezdeményezések közötti ágazatközi együttműködést. Különös figyelmet kell fordítani az Oktatási Bizottság és a Foglalkoztatási Bizottság közötti párbeszéd javítására, biztosítva ezáltal az információk időben történő cseréjét (13). A szociális jogok európai pillérének – mindenekelőtt az első, a negyedik és a tizenegyedik elvének – a végrehajtását illetően külön figyelmet kell fordítani a végrehajtás nyomon követésére a „szociális eredménytábla” keretében, figyelemmel kísérve a trendeket és az elért eredményeket a tagállamokban, és beépítve ezeket az információkat az európai szemeszter folyamatába. g) A „tudásnégyszög” (oktatás, kutatás, innováció és a társadalom szolgálata) tekintetében különös figyelmet kell fordítani az oktatás és képzés, valamint a kutatás és innováció közötti szakpolitikai és a finanszírozást érintő szinergiákra, mindenekelőtt az Európai Kutatási Térség (EKT) és az európai oktatási térség összefüggésében, biztosítva ugyanakkor az európai felsőoktatási térséggel való összhangot is (14). h) Az európai együttműködéshez – különösen az európai oktatási térség megvalósítása tekintetében – átlátható és következetes párbeszédre és hálózatépítésre van szükség, a közös alkotásra irányuló perspektívát követve, mégpedig nem csupán a tagállamok és a Bizottság között, hanem valamennyi érdekelt fél viszonylatában. i) Meg kell erősíteni a harmadik országokkal folytatott szakpolitikai párbeszédet és a nemzetközi szervezetekkel – például az Európa Tanáccsal, az OECD-vel és az UNESCO-val – folytatott együttműködést; ez nem csupán tények és adatok megosztását teszi lehetővé, hanem inspirációként szolgálhat, új ötletek forrása lehet, és elősegítheti a különböző munkamódszerek megosztását azok összehasonlítása és javítása céljából. j) Az Erasmus+-ból, az európai strukturális alapokból, a REACT-EU-ból, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből, valamint egyéb uniós finanszírozási programokból és mechanizmusokból származó pénzügyi forrásokat fel kell használni az oktatási és képzési rendszerek fejlesztésére, az európai oktatási térség megvalósítására vonatkozó átfogó célkitűzéssel és a tagállamok prioritásaival összhangban, az új keret stratégiai prioritásain belül. k) Mivel az oktatás és képzés alapvető szerepet tölt be a helyreállítás és a társadalmi és gazdasági rezilienciaépítés szempontjából, az európai oktatási térség megvalósítása szükségessé teszi, hogy még nagyobb hangsúlyt helyezzünk az oktatásba való beruházásra. A Bizottság a tagállamokkal együtt intenzívebbé fogja tenni a beruházással kapcsolatos munkát: ez adott esetben magában foglalja majd a megfelelő magas szintű politikai fórumokon zajló eszmecsere előmozdítását, például az uniós pénzügyminiszterek és az uniós oktatási miniszterek közötti, valamint a más intézményekkel, például az Európai Beruházási Bankkal és az Európai Parlamenttel folytatott közös eszmecserék ösztönzését (15).

2. Az, hogy sikeres lesz-e a nyitott koordinációs módszer használata az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerén belül, függ a tagállamok politikai elkötelezettségétől, a Tanács által nyújtott megerősített iránymutatástól, valamint az európai szintű eredményes munkamódszerektől, amelyeknek az alábbiakon kell alapulniuk: a) Munkaciklusok – a 2030-ig terjedő időszak két ciklusra fog oszlani, melyek közül az első – a Bizottság által az európai oktatási térség megvalósításáról szóló közleményében javasolt ütemezésnek megfelelően – a 2021-től 2025-ig tartó ötéves időszakot fedi le, a második pedig 2030-ig tart majd. Az első ciklusnak lehetővé kell tennie az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósítását. b) Kiemelt területek – a Tanács a stratégiai prioritások alapján mindegyik ciklusra vonatkozóan kiemelt területeket fog jóváhagyni az európai együttműködést illetően, figyelembe véve az európai oktatási térség megvalósításának és továbbfejlesztésének átfogó célkitűzését. Az európai kiemelt területeknek lehetővé kell tenniük egyrészről azt, hogy valamennyi tagállam együttműködjön átfogóbb kérdésekben, másrészről pedig azt, hogy egyes érdekelt tagállamok célzottabb és szorosabb együttműködést folytassanak a felmerülő kihívások és konkrét szakpolitikai igények mentén. Az ezen új keretrendszer szerinti első ciklus kiemelt területeit a III. melléklet tartalmazza. c) Egymástól való tanulás – a fent említett kiemelt területeken folytatott európai együttműködést olyan eszközök segítségével kell megvalósítani, mint a társaktól való tanulással és a partneri tanácsadással összefüggő tevékenységek, konferenciák és szemináriumok, munkaértekezletek, szakértői csoportok magas szintű fórumai, bizottságok, tanulmányok, elemzések és webalapú együttműködés, illetve adott esetben az érdekelt felek bevonásával. E kezdeményezések mindegyikét egyértelmű megbízatások, ütemtervek és tervezett eredmények alapján kell kidolgozni, amelyekre a Bizottságnak kell javaslatot tennie a tagállamokkal együttműködésben. d) Közös referenciaeszközök és -megközelítések – az egymástól való tanulásra hathatnak ösztönzőként a referenciaeszközök és -megközelítések, ugyanakkor az egymástól való tanulás segítheti is ezen eszközök és megközelítések kialakítását. A közös referenciaeszközöknek és -megközelítéseknek közös elemzésen kell alapulniuk, és támogatniuk kell a szakpolitikák további alakítását a különböző irányítási szinteken (uniós, tagállami, regionális, helyi, ágazati stb.). e) Irányítási mechanizmus – a stratégiai keretrendszernek az első ciklus során meg kell őriznie az Oktatás és képzés 2020 valamennyi kipróbált és tesztelt, az egymástól való tanulással kapcsolatos mechanizmusát, így például a munkacsoportokat, a főigazgatói formációkat és a társaktól való tanulás eszközeit, valamint fenn kell tartania az egyéb releváns irányító testületek bevonását. A tagállamok és a Bizottság az új stratégiai prioritásokhoz fogják igazítani ezeket a mechanizmusokat, és együtt fognak működni olyan irányítási megoldások kialakítása érdekében, amelyek szükség esetén elősegítik az információk hatékony továbbítását a szakértői szintről a politikai szintre, továbbá össze fogják hangolni a stratégiai keretrendszer alapján végzendő munkát úgy, hogy az ne járjon felesleges struktúrák létrejöttével vagy a tagállamokra nehezedő újabb terhekkel. f) Az eredmények terjesztése – annak érdekében, hogy az együttműködés tagállami és európai szinten láthatóbbá váljon és hatásai érezhetőbbek legyenek, az eredményeit széles körben, az összes érdekelt fél között terjeszteni kell, és adott esetben politikai szinten is meg kell vitatni. g) A folyamat nyomon követése – az eredményeknek a nyitott koordinációs módszer segítségével történő elérésének előmozdítása és a folyamattal kapcsolatos felelősségvállalás mind nemzeti, mind európai szinten való elősegítése céljából a tagállamok és a Bizottság szorosan együtt fognak működni annak érdekében, hogy áttekintsék a szakértői szinten végzett munkát és értékeljék az eljárást és annak eredményeit. Az éves nyomon követés eszköze lesz a Bizottság Oktatási és Képzési Figyelője is, amely figyelemmel kíséri az oktatással és képzéssel kapcsolatos valamennyi elfogadott uniós szintű célérték és mutató – ideértve az almutatókat is – elérése irányában tett előrelépést, valamint hozzájárul az európai szemeszter folyamatához is. h) Jelentés az elért eredményekről – az első ciklus végén, azaz 2025-ig újból meg kell vizsgálni a kiemelt területeket, és az aktuális kihívások alapján ki kell igazítani azokat, illetve újakat kell meghatározni a következő ciklusra vonatkozóan, továbbá át kell tekinteni az elért eredményeket, többek között azt, hogy milyen előrehaladást sikerült elérni az olyan irányítási megoldások kialakítása terén, amelyek arányosak az európai oktatási térséggel kapcsolatos politikai ambícióval. A Bizottság 2022-ben jelentést tesz közzé az európai oktatási térséggel kapcsolatban elért eredményekről, és abban áttekinti és értékeli a stratégiai együttműködési keretrendszer révén az európai oktatási térség megvalósítása felé tett előrehaladást, valamint szükség esetén javaslatot tesz a következő lépésekre vonatkozóan, 2023-ban pedig a félidős felülvizsgálattal foglalkozó eseményt szervez majd. A Tanács az elért eredményekről szóló jelentést és a félidős felülvizsgálatot egyaránt figyelembe veszi majd akkor, amikor megállapodik a 2025 utáni időszakra szóló lehetséges új kiemelt területekről.

3. A Bizottság 2025-ben az európai oktatási térségről szóló teljes körű jelentést tesz majd közzé. A Tanács ezen értékelés alapján felülvizsgálja a stratégiai keretrendszert – többek között az uniós szintű célértékeket, az irányítási struktúrát és a munkamódszereket –, és adott esetben végrehajtja a szükséges kiigazításokat a második ciklusra vonatkozóan, hogy hozzáigazítsa a keretrendszert az európai oktatási térség realitásaihoz és igényeihez, illetve az Európai Unióban bekövetkezett bármilyen egyéb jelentős fejleményhez.

FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT, HOGY A NEMZETI KÖRÜLMÉNYEKNEK MEGFELELŐEN:

1. A fent ismertetett öt stratégiai prioritás, alapelvek és munkamódszerek, valamint az egyes ciklusokra vonatkozóan elfogadott kiemelt területek alapján (amelyek közül a 2021–2025-ös első ciklusra vonatkozóakat a III. melléklet tartalmazza), a Bizottság támogatásával és az ezen állásfoglalásban ismertetett nyitott koordinációs módszert alkalmazva működjenek együtt a 2030-ig terjedő időszak során az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés megerősítése érdekében.

2. A tagállami prioritások alapján, valamint az oktatás és képzés területére vonatkozó tagállami hatásköröket kellően tiszteletben tartva mérlegeljék olyan tagállami szintű intézkedések elfogadását, amelyek célja a stratégiai keretrendszerben ismertetett stratégiai prioritások megvalósítása terén elért előrehaladás, valamint az európai oktatási térség közös létrehozásához és a II. mellékletben meghatározott uniós szintű célértékek közös eléréséhez való hozzájárulás. A tagállami oktatási és képzési szakpolitikák kialakítása során merítsenek ihletet az európai szinten történő egymástól való tanulásból.

3. Adott esetben mérlegeljék, hogy tagállami intézkedéseken és cselekvéseken keresztül hogyan és milyen mértékben tudnak hozzájárulni az uniós szintű célértékek közös eléréséhez, és ennek megfelelően határozzanak meg tagállami célértékeket a saját oktatási és képzési rendszereik sajátosságaival összhangban, figyelembe véve a tagállami körülményeket, többek között a Covid19-válságnak a gazdaságra és a társadalomra, valamint magára az oktatási és képzési ágazatra gyakorolt hatásait.

4. A folyamat iránti elkötelezettség jegyében támogassák a fent ismertetett irányítási struktúrát és a választott munkamódszereket.

5. Használják eredményesen az uniós szakpolitikákat és finanszírozási eszközöket a tagállami intézkedések és cselekvések támogatására, a stratégiai prioritások megvalósítása terén és a hozzájuk kapcsolódó uniós, illetve tagállami szintű célértékek elérése terén tett előrehaladás érdekében, különösen a helyreállítás, valamint a zöld és digitális átállás összefüggésében.

FELKÉRI A BIZOTTSÁGOT, HOGY A SZERZŐDÉSEKKEL ÖSSZHANGBAN ÉS A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉNEK TELJES KÖRŰ TISZTELETBEN TARTÁSA MELLETT:

1. Támogassa a tagállamokat és működjön együtt velük ebben a keretrendszerben – a 2030-ig terjedő időszak során – a fentiekben ismertetett öt stratégiai prioritás, alapelvek és munkamódszerek, valamint a II., illetve a III. mellékletben ismertetett uniós szintű célértékek, illetve elfogadott kiemelt területek alapján.

2. Működjön együtt a tagállamokkal 2021 végéig annak érdekében, hogy megállapodás szülessen a munka koordinálására és a keretrendszer fejlesztésének irányítására szolgáló megfelelő irányítási struktúráról, összhangban az európai oktatási térség megvalósításának és továbbfejlesztésének átfogó célkitűzésével, reflektálva azokra a kérdésekre is, amelyek esetében magasabb szintű politikai egyeztetésre van szükség, anélkül, hogy ez további terheket róna a tagállamokra, biztosítva ugyanakkor a folyamat iránti elkötelezettségüket.

3. Működjön együtt a tagállamokkal, és nyújtson célzott támogatást a helyi, regionális és nemzeti hatóságoknak az oktatási infrastruktúrába történő beruházásokkal kapcsolatos kölcsönös tanulás, elemzés és bevált gyakorlatok megosztásának elősegítése érdekében.

4. Elemezze – mindenekelőtt az elért eredményekről való jelentéstétel keretében –, hogy milyen mértékben teljesültek e keretrendszer stratégiai prioritásai az európai oktatási térség megvalósítása tekintetében, valamint tagállami szinten az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés területén.

5. Dolgozzon ki a lehetséges mutatókra vagy uniós szintű célértékekre vonatkozó, az oktatási mutatókkal és referenciaértékekkel foglalkozó állandó csoport szakértői véleményén alapuló és azt figyelembe vevő javaslatokat a befogadás és méltányosság, a tanári hivatás, valamint a fenntarthatóság területén, ideértve az oktatási és képzési rendszerek zöldebbé tételét is.

6. A tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatal előmozdítása érdekében – többek között az oktatási mutatókkal és referenciaértékekkel foglalkozó állandó csoport szakértelmére támaszkodva – működjön együtt a tagállamokkal annak elemzése tekintetében, hogy miként javítható a már létező uniós szintű célértékekkel és mutatókkal kapcsolatos adatgyűjtés és elemzés, és számoljon be a Tanácsnak ezekről a megbeszélésekről.

7. Működjön együtt a tagállamokkal azoknak az uniós célértékeknek és mutatóknak a 2025 utáni megvizsgálása érdekében, amelyek esetében a kitűzött határidők nem esnek egybe az e keretrendszerre vonatkozóan meghatározott tízéves időtartammal, és számoljon be a Tanácsnak az ezen célértékek és mutatók tekintetében javasolt lehetséges új értékekről.

8. Terjesszen elő szisztematikus áttekintést és ütemtervet azokról a folyamatban lévő és tervezett szakpolitikákról, együttműködési eszközökről, finanszírozási eszközökről, kezdeményezésekről és célzott uniós szintű pályázati felhívásokról, amelyek hozzájárulnak az európai oktatási térség megvalósításához, valamint az oktatás és képzés területén folytatott európai együttműködés fejlesztéséhez, és rendszeresen aktualizálja az említett áttekintést és ütemtervet.

9. Nyújtsa be a szociális jogok európai pillérének végrehajtására vonatkozó cselekvési tervet, különös tekintettel annak első, negyedik és tizenegyedik elvére.

10. Hozza létre az európai oktatási térség platformját, azaz egy olyan interaktív nyilvános online felületet, amely elősegíti, hogy a tagállamok és az érdekelt felek hozzáférjenek az információkhoz, intézkedésekhez, szolgáltatásokhoz, eszközökhöz és eredményekhez, továbbá előmozdítja az együttműködést és a tapasztalatcserét.

(1) COM(2017) 673 final.

(2) A felsőfokú és a felső középfokú képesítések, valamint a külföldi tanulmányi időszakok eredményei automatikus kölcsönös elismerésének ösztönzéséről szóló, 2018. november 26-i tanácsi ajánlással összhangban (HL C 444., 2018.12.10., 1. o.).

(3) COM(2020) 625 final.

(4) COM(2020) 274 final.

(5) COM(2020) 624 final.

(6) Az európai oktatási térségnek a jövőorientált oktatási és képzési rendszerek támogatása érdekében történő továbbfejlesztéséről szóló, 2019. november 8-i tanácsi állásfoglalásnak megfelelően (HL C 389., 2019.11.18., 1. o.).

(7) COM(2019) 640 final.

(8) COM(2020) 67 final.

(9) Az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló, 2018. május 22-i tanácsi ajánlásban foglaltak szerint (HL C 189., 2018.6.4., 1. o.).

(10) A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló, 2006. december 13-i ENSZ-egyezménnyel összhangban.

(11) A fenntartható versenyképességet, a társadalmi méltányosságot és a rezilienciát célzó szakképzésről szóló, 2020. november 24-i tanácsi ajánlásban (HL C 417., 2020.12.2., 1. o.) és a 2020. november 30-i osnabrücki nyilatkozatban kitűzött célokkal összhangban.

(12) Amint azt „Az európai tanárok és oktatók jövője” című, 2020. június 9-i tanácsi következtetések is hangsúlyozzák (HL C 193., 2020.6.9., 11. o.).

(13) Az „Oktatás és képzés az európai szemeszterben: megalapozott viták biztosítása a reformokról és a beruházásokról” című, 2020. február 27-i tanácsi állásfoglalás (HL C 64., 2020.2.27., 1. o.) elfogadását követően és azzal összhangban.

(14) Ezt a munkát szakértői szinten támogatni lehetne.

(15) Szakértői szinten egy az oktatásba és képzésbe történő minőségi beruházással foglalkozó szakértői csoport fogja támogatni ezt a folyamatot, segítve, hogy a hangsúly továbbra is a tagállami és a regionális beruházásokra helyeződjön.