ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(16)

A közigazgatási és e-kormányzati reformok továbbra is lassúak, a javulás elégtelen, míg az üzleti környezet továbbra is gyenge. Számos intézkedést fogadtak el, ám gyakorlati végrehajtásuk lassú. Az intézményi hiányosságok, a szabályozási bizonytalanság, a korrupció és az elégtelen munkaerő-kínálat továbbra is a beruházások fő akadályai közé tartoznak. A nagyobb átláthatóság, az egyértelműbb szabályok és a hosszú távú kilátások kedvezően hatnának a közszektor irányítására. A limitált pénzügyi és emberi erőforrásnak köszönhetően a termékvizsgálat és a biztonság területén is hiányosságok figyelhetők meg. Továbbá, bár a nemzeti közbeszerzési stratégia intézkedéseinek túlnyomó többségét elfogadták, végrehajtásuk folyamatos nyomon követést, ellenőrzést és értékelést igényel. A közvetlen odaítélések fokozott használata és azon eljárások magas száma, amikor csak egyetlen pályázó indul, jelentős akadályokat gördíthet a rendszer átláthatósága és hatékonysága elé. A közbeszerzési ágazat adminisztratív kapacitása folyamatos kihívást jelent, csakúgy, mint az állami beszerzők professzionalizálása és a vásárlások összessége. Az elektronikus közbeszerzés elterjedésének jelentős késedelme megakadályozza a közbeszerzési eljárások átláthatóságának és hatékonyságának további fejlesztését.
(23)

Miközben az ezen ajánlásban foglalt országspecifikus ajánlások (a továbbiakban: a 2020 évi országspecifikus ajánlások) a Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. A 2019. évi országspecifikus ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő 2019. évi országspecifikus ajánlásokra is vonatkozik. Az összes 2019. évi országspecifikus ajánlást figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat is.
(20)

A munkatermelékenységi teljesítmény javítása továbbra is komoly kihívást jelent az Egyesült Királyság számára. A munkaórákra lebontott kibocsátás jelentősen alacsonyabb az Egyesült Királyságban, mint a legtöbb fejlett gazdaságban, és alig haladja meg a pénzügyi válság előtti szintet. A GDP növekedését a foglalkoztatás növekedése vezérelte, és a közelmúltban gyakorlatilag nem nőtt a termelékenység. A szűk munkaerőpiac ellenére az Egyesült Királyság munkatermelékenysége 2018 eleje óta alapvetően stagnál. A reálbérek növekedése szintén lassú maradt. Az Egyesült Királyság számos része viszonylag szegény, és aránylag alacsony a készségekbe és az infrastruktúrába történő beruházások szintje. A rosszul fizetett állásokban dolgozók szakmai előmeneteli kilátásainak korlátozottsága negatívan hat mind a termelékenységre, mind a szegénységre. Ezek a körülmények várhatóan fennmaradnak, sőt a Covid19-válság fényében még súlyosbodhatnak is. A jelenlegi világjárvány jelentős kihívások elé állítja az Egyesült Királyság oktatási és képzési rendszereit is, különösen a távoktatáshoz és a strukturált tanuláshoz való hozzáférés terén mutatkozó különbségek miatt. Következésképpen szükség lenne a termelékenység növelésére olyan, széles alapokon nyugvó problémák kezelése révén, mint a tárgyi eszközökbe, az infrastruktúrába és a kutatás-fejlesztésbe való beruházás alacsony szintje, valamint a készséghiányok, különösen az alap- és a műszaki készségek terén. Az Egyesült Királyság arra törekszik, hogy többet ruházzon be a kutatásba és az innovációba, és a gazdaság egészében javítsa a meglévő technológiák használatát.
(25)

Miközben az ezen ajánlásban foglalt országspecifikus ajánlások (a továbbiakban: a 2020 évi országspecifikus ajánlások) a Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. A 2019. évi országspecifikus ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő 2019. évi országspecifikus ajánlásokra is vonatkozik. Az összes 2019. évi országspecifikus ajánlást figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat is.
(24)

Miközben az ezen ajánlásban foglalt országspecifikus ajánlások (a továbbiakban: a 2020. évi országspecifikus ajánlások) a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. A 2019. évi országspecifikus ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő 2019. évi országspecifikus ajánlásokra is vonatkozik. Az összes 2019. évi országspecifikus ajánlást figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat is.
(30)

Miközben az ezen ajánlásban foglalt országspecifikus ajánlások (a továbbiakban: a 2020 évi országspecifikus ajánlások) a Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. A 2019. évi országspecifikus ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő 2019. évi országspecifikus ajánlásokra is vonatkozik. Az összes 2019. évi országspecifikus ajánlást figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat is.
(26)

Miközben az ezen ajánlásban foglalt országspecifikus ajánlások (a továbbiakban: a 2020 évi országspecifikus ajánlások) a Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. A 2019. évi országspecifikus ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő 2019. évi országspecifikus ajánlásokra is vonatkozik. Az összes 2019. évi országspecifikus ajánlást figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat is.
(1)

Az euroövezet gazdasága tovább bővül, azonban növekedési kilátásait egymással összefüggő kockázatok és távlati bizonytalanságok övezik. Emellett fennáll a veszélye annak, hogy a termelékenység pangása és a népesség elöregedése miatt tartósan alacsony marad a növekedés és az infláció. Miközben a kibocsátási rés 2017 óta pozitívvá vált, és 2018-ban a potenciális bruttó hazai termék (GDP) 0,7 %-át tette ki, a potenciális növekedés várhatóan a válság előtti szint alatt marad. (3) A maginfláció 2018-ban és 2019-ben az 1–1½ %-os tartományban maradt, és az előrejelzések szerint 2020-ban és 2021-ben is megközelítőleg 1½ %-on marad. A munkaerőpiaci mutatók – bár lassabb ütemben – tovább javulnak, jóllehet a foglalkoztatás növekedése az előrejelzések szerint tovább lassul, és a munkahelyek minősége továbbra is kihívást jelent. A nominálbér-növekedés magasabb szinten stabilizálódott: 2018-ban – a több éven keresztül jellemző 2,0 % alatti érték után – megközelítőleg 2¼ %-os növekedést ért el; a 2019. évi becsült értéke 2½ %-ra tehető, 2020–2021-ben pedig várhatóan ismét visszaesik 2¼ %-ra. A kedvező munkaerőpiaci feltételek ellenére a reálbér-növekedés csak lassú ütemben emelkedett és alacsony marad: 2018-ban 1 % alatt volt, és becslések szerint 2019-ben is körülbelül ezen a szinten marad, míg 2020-ra 0,7 %-os, 2021-re pedig 0,8 %-os reálbér-növekedés várható. Amint azt a Bizottság által 2019. december 17-én elfogadott, a riasztási mechanizmus keretében készült 2020-as jelentés megállapítja, az euroövezet folyófizetésimérleg-többlete az előrejelzések szerint csökkenni fog, de a csúcsértékéhez közeli szinten marad. A hiánnyal küzdő tagállamok csökkentették vagy megfordították folyófizetésimérleg-hiányukat, ám továbbra is jelentős negatív nettó nemzetközi befektetési pozíció (NIIP) jellemzi őket. Ugyanakkor míg egyes tagállamok szűkítették folyófizetésimérleg-többletüket, továbbra is tartósan magas folyófizetésimérleg-többlettel rendelkeznek, és ezért növekszik a nettó nemzetközi befektetési pozíciójuk. Az euroövezet folyó fizetési mérlegének dinamikáját befolyásolja a gyengülő külső kereslet, különösen az exportorientált, magas folyófizetésimérleg-többlettel rendelkező tagállamok esetében, amelyek nagymértékben függnek a külföldi exportkereslettől. A kedvező keresleti dinamika is fontos, és a nagy többlettel rendelkező tagállamokazzal is hozzájárulnának az egyensúly helyreállításához, ha – a szociális partnerek szerepének tiszteletben tartása mellett – megerősítenék a bérnövekedést, valamint a köz- és magánberuházásokat támogató feltételeket.
(11)

Az Egészségügyi Világszervezet (WHO) 2005. május 23-i ötvennyolcadik közgyűlése által elfogadott Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) (a továbbiakban: Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok) megerősítették a WHO részes államai – köztük az összes uniós tagállam – közötti koordinációt a nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzetekre való felkészültség és az azokra való reagálás terén. A Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok nyomonkövetési kerete meghatározza azokat a fő népegészségügyi kapacitásokat, amelyeket a WHO részes államainak fenn kell tartaniuk. Az országok által ezen a kereten belül rendszeres időközönként jelentett adatok összesítésével megállapítható egy általános összpontszám, amely az összesített reagálási képesség fokmérője.
(17)

E jellemzőknek elsősorban a következőkre kell vonatkozniuk: a minimális érvényességi idő, a minimálisnál hosszabb érvényességi idejű utalványok esetében az az időszak, amelynek elteltével az utazók, illetve az utasok – ha úgy kívánják – jogosultak a visszatérítésre, valamint a be nem váltott utalványok visszatérítésének feltételei. Azokra a szolgáltatásokra is ki kell terjedniük, amelyekre az utalvány felhasználható, továbbá az utalvány felhasználására rendelkezésre álló időre és az utalvány átruházhatóságára. További jellemzőket is fontolóra lehet venni az utalványok vonzerejének növelése érdekében.
10.

A folyamat során kiemelten fontos az összes alapvető jog tiszteletben tartása, különös tekintettel a magánélet és a személyes adatok védelmére, valamint a megfigyelések és megbélyegzések megelőzésére. E konkrét kérdések tekintetében az eszköztárnak ezért: (1) szigorúan a COVID-19-válság leküzdése céljából történő személyesadat-feldolgozására kell korlátozódnia, és biztosítania kell, hogy a személyes adatokat semmilyen más, például bűnüldözési vagy kereskedelmi célra ne használják fel; (2) biztosítania kell annak rendszeres felülvizsgálatát, hogy továbbra is szükség van-e a személyes adatok feldolgozására a COVID-19-válság leküzdése érdekében, és megfelelő megszüntetési záradékokat kell meghatároznia annak biztosítására, hogy a feldolgozás ne terjedjen túl az e célok eléréséhez feltétlenül szükséges mértéken; (3) intézkedéseket kell tartalmaznia annak biztosítására, hogy amint a feldolgozásra a továbbiakban nincs feltétlenül szükség, az ténylegesen be is fejeződjön, az érintett személyes adatok pedig visszafordíthatatlanul megsemmisüljenek, kivéve, ha etikai testületek és adatvédelmi hatóságok véleménye szerint ezen adatoknak a közérdek szolgálatában betöltött tudományos értéke meghaladja az érintett jogokra gyakorolt hatást.
(5)

A Bizottság költségvetési változókkal 2022-ig kiegészített, 2020. téli előrejelzése szerint a reál-GDP növekedése 2019-ben 3,9 %-os lesz. Változatlan politikát feltételezve a Bizottság előrejelzése szerint a reál-GDP növekedése mérséklődik, de stabil marad, 2020-ban 3,8 %-os, 2021-ben és 2022-ben pedig 3,5 %-os lesz. Egyrészt a jelenlegi szakpolitikák által előidézett jelentős költségvetési ösztönzés továbbra is lendületet adhat a lakossági fogyasztásnak. Másrészt a költségvetési hiány további növekedése alááshatja a gazdaság növekedési pályájának fenntarthatóságába vetett fogyasztói és befektetői bizalmat. Ennek következtében a beruházások várhatóan csökkenni fognak, mivel a magánbefektetők figyelembe veszik a növekvő makrogazdasági egyensúlyhiányt. A nettó export hozzájárulása az előrejelzés távlatában várhatóan negatív marad, mivel az exportra továbbra is hatással van a gyenge külső kereslet, míg az importot a lakossági fogyasztás támogatja. Ez pedig tovább ronthatja a folyó fizetési mérleg már amúgy is magas hiányát.
(1)

a COVID-19 jelenlegi globális kitörésével és a vírus több uniós régiót érintő gyors terjedésével összefüggésben exponenciálisan megnőtt az egyéni védőeszközök – többek között a védőmaszkok, a kesztyűk, a védőoverálok és a szemvédők –, valamint az orvostechnikai eszközök – többek között a sebészeti maszkok, a vizsgálati kesztyűk és egyes köpenyek – iránti kereslet. Konkrétabban, bizonyos típusú egyéni védőeszközök, így például az egyszer használatos arcmaszkok ellátási lánca súlyos terhelésnek van kitéve, ami a kereslet exponenciális növekedésének tudható be, a meglévő és az új ellátási csatornákon egyaránt. Ezenfelül az ilyen termékek globális ellátási láncában is jelentős zavarok tapasztalhatók, amelyek hatásai az uniós piacon is érezhetők.
(24)

A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. Spanyolország helyreállítási kilátásai attól függenek majd, hogy képes-e növelni a termelékenységet és előmozdítani az innovációt, többek között a digitális és zöld átállás révén. Spanyolország innovációs teljesítménye valamennyi régióban elmarad az uniós átlagtól. A spanyol vállalkozások alulteljesítenek az innovációs képesség, a tárgyi eszközökbe és az immateriális javakba való befektetés, valamint a lakosság készségeinek lehető legjobb kiaknázása terén, ami gátolhatja versenyképességüket a tudásalapú gazdaságban. A Covid19-válság rávilágított arra, hogy a digitalizáció fontos szerepet tölt be a kormányzati szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint az oktatásba és képzésbe való bejutás fenntartásában, továbbá a munkahelyek és a gazdasági tevékenység megőrzésében. A korlátozási időszak előtt Spanyolországban csak az iskolák fele rendelkezett megfelelő digitális tanulási platformmal, és e tekintetben jelentősek voltak a regionális különbségek. A digitális tanulásra való hirtelen átállás külön kihívást is jelentett a kiszolgáltatott helyzetben lévő diákok számára, akik nem fértek hozzá otthon a digitális megoldásokhoz. Spanyolországnak biztosítania kell, hogy minden diák hozzáférjen a digitális tanuláshoz, beleértve a vidéki térségekben és a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokban élő diákokat is. A vállalkozások digitalizálásának támogatása emellett elősegítené a spanyol vállalkozások versenyképességét a globális értékláncokon belül és növelné exportkapacitásukat, különösen a kkv-két és a mikrovállalkozásokét. A digitálizáció térnyerése, beleértve a fejlett digitális technológiákét is, valamint a városi és a vidéki térségek közötti digitális szakadék csökkentése javítaná a spanyol gazdaság innovációs képességét. Emellett a kutatás és az innováció irányításának minden szinten történő megerősítése, a kutatás színvonalának szisztematikus értékelések révén történő javítása, valamint a kutatási szervezeteknek a magánszektorral való együttműködésre való ösztönzése hatékonyabbá teheti a kutatási és innovációs politikákat, valamint felgyorsíthatja az innováció terjedését a helyreállítás elősegítése érdekében.
(2)

A Svédországra vonatkozó 2020. évi országjelentést 2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások (3) (a továbbiakban: a 2019. évi országspecifikus ajánlások) és az előző években elfogadott országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Svédország által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, amelynek eredményeit szintén 2020. február 26-án tették közzé. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Svédországban makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Nevezetesen, a túlértékelt lakásárak a háztartások adósságállományának folyamatos növekedésével társulva a rendezetlen korrekció kockázatával járnak. Ez hátrányosan érintheti a gazdaságot, és potenciálisan a bankszektort is. A bankszektort érő kedvezőtlen hatások a rendszerszintű pénzügyi összekapcsolódások miatt a szomszédos országokra is továbbgyűrűzhetnek. Az elmúlt években hoztak néhány intézkedést ezen egyensúlyhiány kezelésére. Az intézkedéseknek azonban eddig csak korlátozott hatásuk volt. A kulcsfontosságú szakpolitikai hiányosságok továbbra is fennállnak, különösen a hitelből finanszírozott lakásvásárlás adóügyi ösztönzése, valamint a lakáskínálat és a bérleti piac működése terén.
(26)

Nagyon kezdeti szakaszban vannak azok az átalakítási erőfeszítések, amelyek Bulgária magas energiaintenzitásának, a fosszilis tüzelőanyagoktól való jelentős függésének, valamint az energia és az erőforrások nem hatékony felhasználásának a megszüntetésére irányulnak. Nemzeti energia- és klímatervében Bulgária hangsúlyozza: elkötelezett amellett, hogy az európai zöld megállapodás keretében 2050-ig dekarbonizálja gazdaságát, ugyanakkor jelzi azon szándékát is, hogy az ország továbbra is a belföldi lignitforrásokra támaszkodik majd 2050-ig és az azt követő időszakban.. Bulgáriában a közlekedési infrastruktúra kiterjedtsége és színvonala továbbra is az uniós átlag alatti, a transzeurópai közlekedési hálózat pedig továbbra is befejezetlen. A multimodális platformok hálózata, néhány vasúti és közúti szakasz, valamint az európai vasúti forgalomirányítási rendszerek és az intelligens közlekedési rendszerek továbbra is alulfejlettek. Jelentős környezetvédelmi kérdések várnak megoldásra, mivel ezek hatással vannak a fenntartható növekedésre, és a Covid19-válság során további egészségügyi kockázatokat teremtettek. Bulgária azon tagállamok közé tartozik, ahol a legnagyobb a szennyezéssel kapcsolatos halálesetek száma, a hulladékgazdálkodás, valamint a települési szennyvíz összegyűjtésére és kezelésére vonatkozó kötelezettségek betartása pedig továbbra is kihívást jelent. A bizottsági javaslat tárgyát képező Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027-es időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Bulgáriában a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen a 2020. évi országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Bulgária a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.
(19)

A Covid19-válság számos ágazatban érintette az észt vállalatokat, de leginkább a kis- és középvállalkozásokat (kkv-kat). A gazdasági tevékenységekre gyakorolt negatív hatást nemcsak a korlátozások váltották ki, hanem az exportpiacokon tapasztalható csökkenő kereslet és a globális értékláncok zavarai is. A kormány által hozott likviditástámogatási intézkedések a hatás enyhítésének elősegítését célozzák, de gyors és hatékony végrehajtásuk valamennyi érintett ágazatban kulcsfontosságú lesz az életképes vállalkozások támogatásához, a bankszektor rezilienciájának fenntartásával egy időben. Az adófizetési halasztás és a hiteltörlesztési moratórium szintén elősegítheti a kkv-k pénzforgalmának javítását. Emellett a helyreállítási folyamat attól is függ majd, hogy mennyire megfelelően lesznek célzottak a beruházások. A jelenlegi válság rávilágított arra, hogy a gazdaság működésének fenntartása szempontjából mennyire fontosak a digitális és innovatív megoldások. Bár az e-kormányzat jól működött, a kkv-k további digitalizációja növelné rezilienciájukat, és hozzájárulna a helyreállítás felgyorsításához, középtávon pedig növelné a termelékenységet. Az elmúlt években a gazdaság egésze egyre nagyobb mértékben digitalizálódott. Azonban az információs és kommunikációs technológiáknak a gyártásban való elterjedése eddig lassan haladt. Bár 2019-ben javult Észtország általános innovációs teljesítménye, az üzleti szektorban a kutatásalapú innovációs kapacitás és tevékenység szintje továbbra is alacsony. A kutatásalapú innováció és az innovatív megoldások vállalatoknál történő bevezetése javíthatja az ország versenyhelyzetét és fellendítheti a gazdasági növekedést. Annak elősegítéséhez, hogy a vállalkozások újra talpra állhassanak a Covid19-válságot követően, fontos lesz a finanszírozási eszközökhöz való megfelelő hozzáférés biztosítása, beleértve az induló innovatív vállalkozásoknak nyújtott tőkefinanszírozást is.
(18)

A kutatás-fejlesztési (K+F) kiadások összességében nem eredményeztek magasabb termelékenységnövekedést Dániában. Nincs olyan integrált innovációs stratégia, amely egyértelműen meghatározná, hogy Dánia mit akar elérni a globális innovációs színtéren. A kutatási és innovációs tevékenység továbbra is néhány nagy cégre és alapítványra koncentrálódik, többnyire a gyógyszeripari és biotechnológiai ágazatokban. A nyolc legnagyobb vállalat az összes magán K+F kiadás közel 40 %-áért felel (szemben a világszintű 19 %-os átlaggal). A kutatásra és fejlesztésre fordított kiadások összességében továbbra is magasak, de a kutatás és fejlesztés területén aktív vállalatok abszolút száma 2009 óta csökkent, nagyrészt azért, mert a kisebb cégek nem vesznek részt a kutatásban és fejlesztésben. A kkv-knak csak a 33 %-a vezetett be termék- vagy folyamatinnovációt. Ezért további szakpolitikai erőfeszítésekre lehet szükség az innovációs bázis kiszélesítéséhez, hogy több vállalatot vonjanak be. A Covid19-világjárvány utáni időszakban a változó készségigényekre való reagáláshoz – a jövőbeli technológiai változások fényében is – folyamatos beruházásokra van szükség a továbbképzési és átképzési rendszerek terén, többek között a felnőttoktatás révén.