ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.

Különleges hozzájárulások a) Fogadó országként Norvégia évi 800 000 EUR összeget fizet be. b) Németország kizárólag 2020-ra és 2021-re évi 310 000 EUR összeget fizet be a CESSDA általános működését szolgáló, Németországra eső részként. c) Németország 440 000 EUR becsült értékű szolgáltatást nyújt a CESSDA ERIC részére. A német szolgáltatásnyújtó által teljesítendő CESSDA ERIC feladatokat egy Németország és a CESSDA ERIC között létrejött megállapodás szabályozza, és azok a CESSDA ERIC prioritásai közé tartoznak.
3.

CSC – IT Center for Science Ltd., P.O. Box 405, FI-02101 Espoo
18. cikk

A tagsági vagy megfigyelői jogviszony időtartama és megszűnése

(2) Az Euro-BioImaging ERIC megfigyelői hároméves időtartamra lépnek be, amelyet az Euro-BioImaging tanács az adott Euro-BioImaging ERIC megfigyelő kérésére további három évvel meghosszabbíthat.

(4) A kilépő Euro-BioImaging ERIC tag vagy a jogállását megszüntető Euro-BioImaging ERIC megfigyelő nem követelheti vissza az Euro-BioImaging ERIC részére teljesített hozzájárulásait, és továbbra is köteles minden, az Euro-BioImaging ERIC-ben fennálló tagsági vagy megfigyelői jogviszonya alatt esedékessé vált hozzájárulás teljesítésére, beleértve a tagság első öt éve alatt be nem fizetett hozzájárulásokat is. A kilépés vagy megszüntetés nem lép hatályba mindaddig, amíg a kilépő Euro-BioImaging ERIC tag vagy a jogállását megszüntető Euro-BioImaging ERIC megfigyelő nem teljesíti kötelezettségeit.
1.

Az ajánlás végrehajtására a következő kritériumok vonatkoznak: a) megfelelő figyelmet kell fordítani az arányosság elvére, figyelembe véve az A. ajánlás, a B. ajánlás, a C. ajánlás és a D. ajánlás célkitűzését és tartalmát; b) az LTV-arányra vonatkozó fennálló korlát B. ajánlás szerinti csökkentésekor az intézkedés kalibrálása és bevezetése során figyelembe kell venni Hollandia helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban, és az esetleges implikációkat a kapcsolódó költségek és előnyök tekintetében; c) a tőkealapú intézkedések C. ajánlás szerinti aktiválásakor azok kalibrálása és bevezetése során figyelembe kell venni Hollandia helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban, és az esetleges implikációkat a kapcsolódó költségek és előnyök tekintetében; d) a D. ajánlás tekintetében, a politikai változások megvalósításakor az ilyen intézkedések bevezetése során figyelembe kell venni Hollandia helyzetét a gazdasági és pénzügyi ciklusban annak érdekében, hogy ezek az intézkedések ne erősítsenek fel vagy váltsanak ki felhalmozódott sérülékenységeket a hollandiai lakóingatlan-szektorban; e) a B. ajánlásnak, a C. ajánlásnak és a D. ajánlásnak való megfelelésre vonatkozó különös kritériumokat az I. melléklet határozza meg.
(11)

A finn nemzeti hatóságok 2016 óta különböző hitelfelvevői alapú és tőkealapú intézkedéseket vezettek be vagy szigorítottak: i. 2017-ben a Finanssivalvonta (finn pénzügyi felügyeleti hivatal) az 575/2013/EU rendelet 458. cikke alapján bevezette a belső minősítésen alapuló módszert használó hitelintézetek lakáshiteleire az átlagos kockázati súlyra vonatkozó 15 %-os alsó korlátot; ii. 2018-ban valamennyi hitelintézetre bevezettek egy 1 % és 3 % közötti rendszerkockázati tőkepufferrátát; iii. 2018-ban a hitelfedezeti (LTV) arányra vonatkozó korlátot szigorították 90 %-ról 85 %-ra; és iv. ugyancsak 2018-ban a Finanssivalvonta a lakásépítő társaságoknak nyújtott hitelekre is alkalmazandó ajánlásokat bocsátott ki az új hitelekre vonatkozó hitelezési szabályokról. A jelzáloghitelek kamatköltségének adóból való levonhatósága is csökkent, a 2011-es 100 %-ról a 2019-es 25 %-ra.
8.

A de minimis elv intézkedés tekintetében viszonosságot biztosító érintett hatóságok általi esetleges alkalmazásának irányítása érdekében az intézkedéshez a jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbérték kapcsolódik, amely a következőkből áll: a) 2 milliárd euro összegű küszöbérték a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k teljes eredeti kitettségei tekintetében a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén a francia nem pénzügyi vállalati szektor vonatkozásában; b) 300 millió euro összegű küszöbérték a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k tekintetében, amelyek vonatkozásában az a) pontban szereplő küszöbértéket eléri vagy meghaladja: i. a valamely franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalat felé fennálló egyetlen eredeti kitettség; ii. a konszolidáció legmagasabb szintjén franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportja felé fennálló eredeti kitettségek (3) bekezdés a) pontjával összhangban számított összege; iii. a konszolidáció legmagasabb szintjén nem franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportjához tartozó, franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalatok felé fennálló eredeti kitettségek összege, a 680/2014/EU végrehajtási rendelet VIII. mellékletének C 28.00 és C 29.00 tábláján jelentve; c) A G-SII-k és O-SII-k figyelembe vehető szavatolótőkéje 5 %-ának megfelelő küszöbérték a konszolidáció legmagasabb szintjén, a b) pontban azonosított kitettségek vonatkozásában azt követően, hogy az 575/2013/EU rendelet 399–403. cikkével összhangban figyelembe vették a hitelkockázat-mérséklési technikák és mentességek hatását. A b) és c) pontban hivatkozott küszöbértékeket attól függetlenül kell alkalmazni, hogy az érintett szervezet vagy nem pénzügyi vállalat súlyosan eladósodott-e. Az a) és b) pontban hivatkozott eredeti kitettség értékét az 575/2013/EU rendelet 389. és 390. cikkével összhangban kell kiszámítani azt megelőzően, hogy az 575/2013/EU rendelet 399–403. cikkével összhangban figyelembe veszik a hitelkockázat-mérséklési technikák és mentességek hatását, a 680/2014/EU végrehajtási rendelet 9. cikke szerinti adatszolgáltatásnak megfelelően.
1.

Minden erőfeszítést meg fogunk tenni a Covid19-világjárványt követő teljes helyreállítás érdekében, amely senkit sem hagy cserben. Továbbra is védelmezni fogjuk az életet és a megélhetést, támogatjuk az egészségügyi személyzetet, biztosítjuk az egészségügyi termékek elérhetőségét az Unión belül és kívül, és kiemelten kezeljük a védőoltások kifejlesztését és világszerte történő alkalmazását. Erőfeszítéseinket ezentúl is a gazdasági válság hatásainak enyhítését szolgáló intézkedésekre fogjuk összpontosítani. A Next Generation EU által megerősített ambiciózus többéves költségvetésünket a helyreállítás erősítésére és a jövő gazdaságának formálására fogjuk felhasználni, és ezzel párhuzamosan végrehajtjuk az új saját források bevezetésének ütemtervét. Az erőteljes helyreállítás támogatásának, valamint a versenyképesebb és fenntarthatóbb Európa megteremtésének szándékával el fogjuk mélyíteni az egységes piacot. Az egészségügy és a polgári védelem terén folytatott ambiciózusabb együttműködés keretében, az európai egészségügyi unió kiépítésén dolgozva és a nemzeti hatásköröket tiszteletben tartva tanulmányozni fogjuk az egészségügyi válságból levont tanulságokat és kezelni fogjuk a válság által felszínre hozott sebezhetőségeket.
(11)

AZ ERKT elismeri továbbá, hogy a letétekkel kapcsolatos politikai fellépés nem veszélyeztetheti a partner-hitelkockázattal szembeni védelmet. A szerződő feleknek, a CCP-klíringtagokat és ügyfeleiket is beleértve, biztosítaniuk kell, hogy elegendő likviditást tartanak fenn a letéti felhívások megfelelő időben történő teljesítéséhez. Pénzügyi stabilitási szempontból azonban annak biztosítása is előnyös, hogy a CCP-k kockázatkezeléssel kapcsolatos döntései túlzottan prociklikus jellemzők miatt ne terheljék szükségtelenül a klíringtagokat, a klíringtagok ügyfeleit és más szerződő feleket, mivel így szándékolatlanul likviditásszűkét hoznának létre, amely a fizetőképességgel kapcsolatos problémákhoz vezethetne. Az ERKT arra számít, hogy a jelen ajánlásokra válaszul a CCP-k biztosítani fogják, hogy kockázatkezelésük és ellenálló képességük stabil maradjon, és továbbra is védeni fogják a piaci szereplőket a nemteljesítésből eredő veszteségekkel szemben.
(6)

Ezen ajánlás célja, hogy kiterjedjen a központi szerződő felekre is, mivel rendszerszinten jelentős szerepet töltenek be a pénzügyi piaci ügyletek elszámolásában. A kiegészítő saját források fenntartásával a központi szerződő felek képesek lennének fedezni a nem a nemteljesítéshez kapcsolódó veszteségeket, ami különösen fontos a működési kockázat tekintetében, amelyet a központi szerződő felek a klíringtagok hozzájárulásai helyett saját forrásaikból fedeznek. Ez az ajánlás következetességet biztosít a pénzügyi intézmények között olyan időszakban, amikor a központi szerződő felek bevételeinek hasznára válhatnak a nagyobb volumenű piaci ügyletek, és adott esetben lehetővé fogja tenni a központi szerződő felek számára, hogy önkéntes alapon növeljék saját részesedésüket a többlépcsős veszteségfedezésben, tekintettel a nagyobb piaci volatilitásból eredő, általánosan megnövekedett kockázatokra. Végül, várható, hogy a szavatolótőke fenntartása a központi szerződő feleknél csökkenti annak valószínűségét, hogy az adófizetők pénzéhez folyamodjanak (nemteljesítéshez kapcsolódó vagy ahhoz nem kapcsolódó) veszteségek esetén egy olyan időszakban, amikor már így is különösen nagy nyomás nehezedik az adókiadásokra. Összességében fontos, hogy a központi szerződő felek az alapletétek és a garanciaalapok mellett megfelelő előfinanszírozott saját forrásokat tartsanak fenn.
(7)

Az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépését követően 2020. február 1-jétől a Bank of England már nem egy tagállam nemzeti központi bankja. Következésképpen attól a pillanattól a Bank of England nem lehet részes fél az ERM II központi banki megállapodásban. A Bank of England ERM II központi banki megállapodásból való kilépésének figyelembevétele érdekében ezért az ERM II központi banki megállapodást módosítani szükséges. E kilépés figyelembevétele érdekében szükséges továbbá „Az ERM II központi banki megállapodás 8., 10. és 11. cikkeiben említett nagyon rövid távú finanszírozási eszközhöz való hozzáférés felső határai” című II. melléklet (a továbbiakban: II. melléklet) cseréje.
4.

Az intézkedés minden olyan magánszektorbeli hitelfelvevőre vonatkozik, aki nem kereskedelmi célú lakóingatlan vásárlása céljából jelzáloghitelt vesz igénybe Luxemburgban. Az intézkedés akkor is alkalmazandó, ha a hitelfelvevő az ügylet lebonyolításához ingatlan-befektetési vállalathoz hasonló jogi struktúrát alkalmaz, valamint közös igénylések esetén is. A »lakóingatlan« magában foglalja az építési telket, függetlenül attól, hogy az építkezésre közvetlenül a vásárlás után vagy évekkel később kerül sor. Az intézkedés akkor is alkalmazandó, ha a kölcsönt a hitelfelvevőnek hosszú távú bérleti szerződéssel rendelkező ingatlan megvásárlására nyújtják. Az ingatlan célja lehet tulajdonosi használat vagy bérbeadás.
4.

Az intézkedés minden olyan magánszektorbeli hitelfelvevőre vonatkozik, aki nem kereskedelmi célú lakóingatlan vásárlása céljából jelzáloghitelt vesz igénybe Luxemburgban. Az intézkedés akkor is alkalmazandó, ha a hitelfelvevő az ügylet lebonyolításához ingatlan-befektetési vállalathoz hasonló jogi struktúrát alkalmaz, valamint közös igénylések esetén is. A „lakóingatlan” magában foglalja az építési telket, függetlenül attól, hogy az építkezésre közvetlenül a vásárlás után vagy évekkel később kerül sor. Az intézkedés akkor is alkalmazandó, ha a kölcsönt a hitelfelvevőnek hosszú távú bérleti szerződéssel rendelkező ingatlan megvásárlására nyújtják. Az ingatlan célja lehet tulajdonosi használat vagy bérbeadás.
(3)

Az ERKT/2020/7 ajánlás a központi szerződő felekre is kiterjed, mivel azok rendszerszinten jelentős szerepet töltenek be a pénzügyi piaci ügyletek elszámolásában. Az ajánlás azt kívánta megakadályozni, hogy a részvényesek és a vezető beosztású alkalmazottak nyereségkifizetéseken keresztül igénybe vegyék a központi szerződő felek többlettőkéjét egy olyan időpontban, amikor a működési kockázat – amelyet a központi szerződő felek saját forrásaikkal, nem pedig a klíringtagok hozzájárulásaival fedeznek – a legsúlyosabb, figyelembe véve a személyzetnek a központi szerződő felek irodáiban való jelenlétére vonatkozó korlátozásokat is. Az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által a Covid19-világjárvány kezdetét követően lefolytatott, az uniós CCP-kre vonatkozó stresszteszt azonban megerősítette az uniós CCP-k általános sokkokkal és többszörös nemteljesítéssel szembeni átfogó működési ellenálló képességét a hitel-, likviditási és koncentrációs kockázatokkal kapcsolatos stressztesztekben (4). Ezenkívül mindeddig nincs bizonyíték a rendszer vagy a folyamatok hibájára. A központi szerződő felek által a működési kockázat mérséklése érdekében alkalmazott intézkedések eredményessége arra enged következtetni, hogy a továbbiakban már nem szükséges, hogy a központi szerződő felek az ERKT/2020/7 ajánlás hatálya tartozzanak.
3.

C. ajánlás a) A Bizottságnak 2023. december 31-ig, de legkorábban a DORA rendelet hatálybalépését követő 12 hónapot követően jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az ERKT-nak a C. ajánlás végrehajtásáról, tekintettel az EFH-k A(1) ajánlással összefüggő időközi jelentésére. b) A Bizottságnak 2025. december 31-ig, de legkorábban a DORA rendelet hatálybalépését követő 36 hónapot követően jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az ERKT-nak a C. ajánlás végrehajtásáról, tekintettel az EFH-k A. ajánlással összefüggő jelentésére.
(3)

C. ajánlás A C. ajánlás címzettjeinek 2025. június 30-ig be kell nyújtaniuk az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és az ERKT-nak a C. ajánlás végrehajtásáról szóló zárójelentést, beleértve az annak egyértelműsítését tartalmazó nyilatkozatot is, hogy mely hatóság vagy hatóságok felelősek az ajánlásban meghatározott hitelfelvevői alapú intézkedések aktiválására és végrehajtására irányuló döntés meghozataláért. Amennyiben egynél több hatóság felelős az azonosított sérülékenységek kezelésére irányuló intézkedésekért, egy közös jelentést kell benyújtani.
(1)

Ezen ajánlás alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni: a) „érintett hatóságok”: a jogilag kötelező erejű hitelfelvevői alapú intézkedések vagy a tőkealapú intézkedések aktiválásával Ausztriában megbízott hatóságok; b) „hitelfelvevői alapú intézkedések”: a hitelfelvevőket célzó makroprudenciális intézkedések, beleértve az LTV-mutatóra, a jövedelemarányos eladósodottság mutatóra (DTI-mutató), a DSTI-mutatóra, a futamidőre és az amortizációs követelményekre vonatkozó korlátokat; c) „hitelfedezeti mutató” (LTV-mutató): az összes olyan hitel vagy hitelrészlet összegének, amelyek tekintetében a hitelfelvevő hitelnyújtáskor az ingatlant jelölte meg fedezetként, az ingatlan hitelnyújtáskori értékéhez viszonyított aránya; d) „jövedelemarányos eladósodottság mutató” (DTI-mutató): a hitelfelvevő hitelnyújtáskori teljes adósságának a hitelfelvevő hitelnyújtáskori teljes éves rendelkezésre álló jövedelméhez viszonyított aránya; e) „jövedelemarányos adósságszolgálati ráta” (DSTI-mutató): az éves teljes adósságszolgálatnak a hitelfelvevő teljes éves rendelkezésre álló jövedelméhez viszonyított aránya a hitelnyújtás időpontjában; f) „adósságszolgálat”: a hitelfelvevő teljes adóssága utáni összes kamat- és tőketörlesztés egy adott időszak alatt; g) „futamidő”: a lakáshitel-szerződés években kifejezett időtartama a hitelnyújtás időpontjában; h) „amortizációs követelmények”: a hitel visszafizetési ütemezésével kapcsolatos intézkedések; i) „tőkealapú intézkedések”: a hitelintézetre az 1092/2010/EU rendelet 2. cikkének c) pontjában meghatározott rendszerkockázat megelőzése és/vagy mérséklése érdekében előírt bármely szavatolótőke-követelmény, beleértve az 575/2013/EU rendelet 124., 164. vagy 458. cikkét vagy a 2013/36/EU irányelv VII. címének 4. fejezetét is, mint például az anticiklikus tőkepuffer vagy az ágazati rendszerkockázati puffer; j) „hitelintézet”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott hitelintézet.
A BIZOTTSÁG 486/73/EGK RENDELETE

(1973. február 13.)

a finomítatlan olívaolajra alkalmazandó lefölözések rögzítéséről szóló 1004/71/EGK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a legutóbb az 1547/72/EGK rendelettel1 módosított, az olaj- és zsírpiac közös szervezésének létrehozásáról szóló, 1966. szeptember 22-i 136/66/EGK2 tanácsi rendeletre és különösen annak 13. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a zsírok és olajok Közösség és Görögország közötti kereskedelméről szóló, 1966. október 27-i 162/66/EGK tanácsi rendeletre3 és különösen annak 3. cikke (4) bekezdésére és 9. cikkére,

mivel a finomítatlan olívaolajra alkalmazandó lefölözések rögzítéséről szóló, 1971. május 14-i 1004/71/EGK bizottsági rendelet4 többek között arról rendelkezik, hogy az importlefölözéseket olyan gyakorisággal kell megállapítani, amennyire az a Közösségi piacának stabilitásához szükségesnek bizonyul, és olyan módon, hogy biztosítani lehessen azok legalább hetente egyszeri alkalmazását;

mivel exportlefölözések alkalmazása esetén nincs szükség az importlefölözések fent említett időközönként történő megállapítására; mivel ebben az esetben nem kell importlefölözést megállapítani arra az időre, amikor exportlefölözést alkalmaznak;

mivel az e rendeletben előírt rendelkezések összhangban vannak az Olaj-és Zsírpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1004/71/EGK rendelet 8. cikk (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:

"(1) A 136/66/EGK rendelet 13. cikkében és a 162/66/EGK rendelet 3. cikkében említett lefölözéseket olyan gyakorisággal kell rögzíteni, amennyire az a Közösségi piacának stabilitásához szükségesnek bizonyul, és olyan módon, hogy biztosítani lehessen azok legalább hetente egyszeri alkalmazását.

Ha azonban a 136/66/EGK rendelet 18. cikkében előírt exportlefölözéseket alkalmaznak, mindaddig amíg ezek hatályban vannak, az előző albekezdésben említett illetékeket nem szükséges az ott meghatározott időközönként megállapítani."

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 1973. február 13-án.

a Bizottság részéről

az elnök

François-Xavier ORTOLI

1 HL L 165., 1972.7.21., 1. o.

2 HL 172., 1966.9.30., 3025/66. o.

3 HL 197., 1966.10.29., 3393/66.o

4 HL L 109., 1971.5.15., 17. o.
A Tanács 559/73/ESZAK, EGK, Euratom rendelete

(1973. február 26.)

az Európai Közösségeket illető adó alkalmazása feltételeinek és eljárásának megállapításáról szóló 260/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösségek egységes Tanácsának és egységes Bizottságának létrehozásáról szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvre, és különösen annak 13. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel az Európai Közösségek Bírósága közelmúltbeli ítéletének és bizonyos sürgető társadalmi igények fényében kívánatosnak tűnik a legutóbb a 2531/72/Euratom, ESZAK, EGK rendelettel [1] módosított, az Európai Közösségeket illető adó alkalmazása feltételeinek és eljárásának megállapításáról szóló, 1968. február 29-i 260/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelet [2] egyik rendelkezésének módosítása;

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1968. február 29-i 260/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet a következőképpen módosul:

A "családfői támogatás" kifejezés helyébe a "háztartási támogatás" lép a 3. cikk (3) bekezdése a) pontjának első francia bekezdésében.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet 1972. július 1-jétől alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 1973. február 26-án.

a Tanács részéről

az elnök

E. Glinne

[1] HL L 272., 1972.12.5., 6. o.

[2] HL L 56., 1968.3.4., 8. o.

--------------------------------------------------
A Tanács 1544/73/EGK, ESZAK, Euratom rendelete

(1973. június 4.)

az Európai Közösségeket illető adó alkalmazása feltételeinek és eljárásának megállapításáról szóló 260/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösségek egységes Tanácsának és egységes Bizottságának létrehozásáról szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvre, és különösen annak 13. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel szükségessé vált a legutóbb az 559/73/ESZAK, EGK, Euratom rendelettel [1] módosított, az Európai Közösségeket illető adó alkalmazása feltételeinek és eljárásának megállapításáról szóló, 1968. február 29-i 260/68/Euratom, ESZAK, EGK tanácsi rendelet [2] módosítása annak érdekében, hogy figyelembe vegyék az Európai Közösségeknek a kutatási és beruházási alapokból fizetett tisztviselőire vonatkozó különleges átmeneti intézkedések bevezetéséről szóló, 1973. június 4-i 1543/ESZAK, EGK, Euratom tanácsi rendeletet [3],

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 260/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelet a következőképpen módosul:

a) A 2. cikk a következő hatodik és hetedik francia bekezdéssel egészül ki:

- "azok, akik az 1543/ESZAK, EGK, Euratom rendelet 3. és 4. cikkének értelmében a szolgálati viszony megszűnése esetén juttatásra jogosultak;

- azok, akik az 1543/ESZAK, EGK, Euratom rendelet 5. cikkének értelmében a szolgálati viszony megszűnése esetén juttatásra jogosultak."

b) A 6. cikk (1) bekezdésének b) pontja a következő szöveggel egészül ki:

"E rendelkezések vonatkoznak az 1543/ESZAK, EGK, Euratom rendelet 5. cikke szerint teljesített kifizetésekre is."

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 1973. június 4-én.

a Tanács részéről

az elnök

R. Van Elslande

[1] HL L 55., 1973.2.28., 4. o.

[2] HL L 56., 1968.3.4., 8. o.

[3] HL L 155., 1973.6.11., 1. o.

--------------------------------------------------