HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 220/1

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. augusztus 3.)

a Portugália által a Petrogal részére nyújtani tervezett SA. 26980 (C 34/09 (ex N 588/08)) számú állami támogatásról

(az értesítés a C(2011) 5546. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2012/466/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután az említett rendelkezéseknek megfelelően felkérte az érdekelteket az észrevételeik megtételére, (1) és tekintettel ezekre az észrevételekre,

mivel:

1. ELJÁRÁS

(1) 2009. november 19-én kelt levelével a Bizottság értesítette Portugáliát arról, hogy a Petroleos de Portugal, Petrogal S.A. (a továbbiakban: Petrogal) részére a Sinesben és Matosinhosban folytatott kőolaj-finomításra irányuló beruházási projekthez (a továbbiakban: a beruházási projekt) nyújtani kívánt regionális ad hoc támogatással kapcsolatosan a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott. 2009. december 9-i levelében Portugália közzététel céljából benyújtotta az eljárást megindító határozat nyilvános változatát.

(2) 2009. december 17-i levelében Portugália az észrevételei benyújtására rendelkezésre álló határidő egy hónappal történő meghosszabbítását kérte. 2009. december 22-én a Bizottság elfogadta ezt a kérést. Portugália az észrevételeket 2010. január 21-én kelt levelében nyújtotta be.

(3) Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére.

(4) Eljuttatta észrevételeit a Bizottsághoz az Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (3), a Confederação da Indústria Portuguesa (4), az Associação para a eficiência energética (5), a 2. számú versenytárs (6), a Petrogal egyik konkurens vállalkozása (7), az 1. számú versenytárs (8) (9), az União Geral de trabalhadores (10), Sines város Önkormányzata (11), a Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (12) és az Associação Industrial Portuguesa (13).

(5) 2010. március 9-én, március 10-én, március 17-én és március 19-én kelt levelében a Bizottság továbbította ezeket az észrevételeket Portugáliának, lehetőséget adva arra, hogy ezekre reagáljon. Portugália 2010. április 8-i levelében nyújtotta be az észrevételeit.

(6) A Bizottság 2010. július 15-én és július 28-án kelt levelében (14) további információkat kért, amelyeket Portugália 2010. augusztus 16-i és 23-i levelében adott meg.

(7) 2010. augusztus 4-i és 5-i levelében a Bizottság az 1. és a 2. számú versenytárstól pontosítást kért, amelyet azok 2010. szeptember 10-i, illetve 15-i levelükben nyújtottak be. 2010. szeptember 20-án kelt levélben ezeket a pontosításokat észrevételezésre továbbították Portugáliának.

(8) A Bizottság 2010. szeptember 17-én és 2010. október 1-jén kelt levelében további információkat kért Portugáliától. Portugália 2010. október 18-án és 29-én nyújtotta be válaszát.

(9) 2010. október 13-án kelt levél útján az 1. és 2. számú versenytárstól konkrét részleteket kértek a 2010. szeptember 10-i, illetve 15-i válaszukat illetően.

(10) A Bizottság 2010. október 21-én és 28-án kelt levelében további információkat kért Portugáliától. Portugália november 12-i levelében válaszolt.

(11) 2010. november 10-i levelében az 1. számú versenytárs benyújtotta a 2010. szeptember 15-i leveléhez kapcsolódó pontosításokat. 2010. november 12-én ezeket a pontosításokat észrevételezésre továbbították Portugáliának, amely 2010. november 19-én küldte el válaszát.

(12) A Bizottság 2010. november 30-án kelt levelében további információkat kért Portugáliától. Portugália 2010. december 20-án kelt levél útján nyújtotta be válaszát.

(13) A Bizottság 2010. november 11-én kelt levelében felkérte Portugáliát, hogy nyújtsa be a beruházási projekt költség-haszon elemzését. 2010. december 1-jén Portugália eljuttatta a Bizottsághoz a kért információkat.

(14) 2011. január 6-án kelt levelében Portugália a Petrogal részvényeseivel kapcsolatos információkat nyújtott be.

(15) A portugál hatóságok, a Petrogal képviselői és a Bizottság részvételével 2011. január 12-én találkozóra került sor. 2011. január 25-én kelt levelében Portugália benyújtotta a találkozó során felmerült egyes kérdésekkel kapcsolatos információkat (pl. piaci értékelés, a támogatás ösztönző hatása).

(16) 2011. január 24-én, március 16-án és április 12-én kelt levelében a Bizottság további információt kért a beruházási projekttel kapcsolatban az esetleges támogatás nélküli helyzetre vonatkozóan; ezekre Portugália 2011. február 7-i, április 4-i, illetve április 29-i levelében válaszolt. A Bizottság 2011. június 7-i e-mail üzenetében Portugáliától a korábbi levelekből hiányzó információk pótlását kérte. 2011. június 9-én kelt e-mail üzenetében, illetve 2011. június 11-i és 17-i levelében Portugália néhány érintett kérdést illetően tájékoztatással szolgált.

(17) A Bizottság 2011. június 24-én kelt levelében felkérte Portugáliát, hogy pontosítsa a dízelüzemanyag piacával kapcsolatos hiányzó információkat. Portugália 2011. június 30-i és 2011. július 14-i levelében benyújtotta ezeket az információkat. 2011. július 20-i levelükben a portugál hatóságok jóváhagyták, hogy a Bizottság angol nyelven fogadja el ezt a határozatot.

2. AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA

2.1. A kedvezményezett

(18) Az állami támogatás kedvezményezettje, a Petróleos de Portugal – Petrogal, S.A. (a továbbiakban: Petrogal), a Galp Energia, SGPS, S.A. (a továbbiakban: Galp Energia) kizárólagos (100 %-os) tulajdonában álló leányvállalata. A Galp Energia fő részvényesei az ENI SpA (15) (33,34 %), az Amorim Energia BV („Amorim Energia”) (16) (33,34 %), a Parpública Participações Públicas („Parpública”)(SGPS) (17) (7 %), a Fidelity International Limited (2,01 %), a Caixa Geral de Depósitos SA („CGD”) (18) (1 %) és mások (23,31 %). A Galp Energia a Galp Energia Group („Galp”) holdingvállalata. A Galp Energia a kőolajtermékek piacán (ez finomítási és forgalmazási tevékenységeket, például nagy- és kiskereskedelmi értékesítést is magában foglal), valamint a gázpiacon tevékenykedik.

(19) A holdingvállalatot 1999. április 22-én alapították GALP – Petróleos e Gás de Portugal SGPS, S.A. néven elsősorban kőolaj- és földgáz-kereskedelmi célokra két korábbi portugál állami tulajdonú vállalat, a kőolajtermékekkel foglalkozó Petrogal és a földgázzal foglalkozó GDP – Gas de Portugal, SGPS, S.A. egyesítésével, amelyek így a Galp Energia ellenőrzése alá kerültek (19).

(20) A Galp Energia üzleti tevékenységei között megtalálható még a finomított kőolajtermékek kis- és nagykereskedelmi forgalmazása az Ibériai-félszigeten. Portugáliában piacvezető (20), és Spanyolországban is folyamatosan terjeszkedik.

(21) A Petrogal tulajdonában áll mindkét portugáliai kőolaj-finomító. Ezek Sinesben és Matosinhosban találhatók. A kőolaj-finomító üzletág valamennyi finomítási, ellátási és logisztikai tevékenységet magában foglal. A Petrogal Portugáliában a kőolajtermékek legnagyobb, az Ibériai-félszigeten pedig az egyik legnagyobb forgalmazója. Az összes nyersolaj, illetve a finomított termékek egy részének Portugáliába történő behozatalát ténylegesen a vállalat irányítja; ezenfelül a nyersolaj és a finomított termékek tárolási kapacitásának 80 %-a is a kezében van (21), valamint fontos pozíciót foglal el az olajtermékek portugál logisztikai infrastruktúrájában.

(22) A Petrogal széles termékválasztékot kínál, mint például benzin, dízelüzemanyag, sugárhajtómű-üzemanyag, tüzelőolaj, nafta, PB-gáz, bitumen és számos aromás termék. A kőolaj-finomító üzletág feladata, hogy ellássa olajtermékekkel a Petrogal portugáliai kiskereskedelmi, nagykereskedelmi és propánbutángáz-forgalmazási részlegeit, a versenytársakat és a külföldi vevőket, valamint üzemelteti ezek finomítóberendezéseit és logisztikai eszközeit. A Petrogal termékei tárolását és szállítását saját tulajdonú tárolási eszközeinek igénybevételével vagy kapcsolt logisztikai leányvállalatai révén végzi.

(23) Az 1. ábra a Petrogal tulajdonosi és ellenőrzési jogait mutatja be:

(24) 2005. december 29-én az Amorim Energia, az ENI és a Rede Eléctrica Nacional de Portugal (REN) részvényesi megállapodást írt alá, amelyhez 2006. március 28-án a CGD is csatlakozott (a továbbiakban: a részvényesi megállapodás). A nyolc évre szóló részvényesi megállapodás 2006. március 29-én lépett hatályba. Az értékpapírokról szóló portugál törvénykönyv 20. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében a részvényesi megállapodás feleinek tulajdonában lévő Galp Energia-részvényekhez kapcsolódó szavazati jogokkal kölcsönösen a többi fél is élhet. Ennélfogva a Galp Energia feletti ellenőrzést a részvényesi megállapodást aláíró részvényesek közösen gyakorolják.

(25) Portugália szerint a részvényesi megállapodásból következik, hogy a részvényesek és különösen az ENI nem ellenőrizheti és határozhatja meg kizárólagosan a saját és a Petrogal finomítási tevékenységei közötti stratégiákat.

2.2. A Petrogal beruházási projektje

(26) A beruházási projekt célja Portugália egyedüli két kőolaj-finomítója, a Sinesben és Matosinhosban működő két kőolaj-finomító egység átalakítása és kibővítése. A projekt ezenfelül a két kőolaj-finomító integrációjának és egymást kiegészítő jellegének javítását célozza. A beruházás megnyitja az utat a nehezebb nyersolajak használata előtt.

(27) A beruházási projekt elsődleges célja a dízelüzemanyag termelésének növelése a benzinnel szemben. A beruházási projektben foglaltak szerint a nehéz nyersolaj fokozott használatával csökkennek a nyersanyagköltségek, és több helyről lehet majd beszerezni a feldolgozandó nyersolajat.

(28) A Matosinhosban működő kőolaj-finomító konverziós projektje két részből áll: vákuumgázolaj kinyerését szolgáló új vákuumdesztillációs egység, valamint a vákuummaradék kíméletes termikus krakkolását szolgáló viszkozitás-csökkentő egység (viszkozitástörő) létesítése.

(29) A Sinesben működő kőolaj-finomító konverziós projektje új hidrokrakkoló, vagyis dízel- és sugárhajtóműüzemanyag-gyártásához vákuumgázolaj hidrokrakkolását szolgáló egység létesítésére irányul. A beruházási projekt szerint a hidrokrakkoló egység nyersanyagként a Matosinhosban és Sinesben működő kőolaj-finomítókban előállított vákuumgázolajat és viszkozitástörésből származó gázolajat használja majd fel, maximálisan kihasználva a nemzeti kőolaj-finomító berendezések feldolgozási kapacitását. Naponta hozzávetőleg […] hordónyi mennyiséget dolgoz majd fel, kb. évi […] ezer tonna atmoszferikus maradék elsődleges nyersanyagként történő felhasználásával.

(30) A hidrokrakkolással kinyert termékek (PB-gáz, nafta (22) és dízel) […] hidrogénezettek, és ezáltal jobb minőségűek. A beruházási projekt eredményeképpen várhatóan csak a dízel és a nehéznafta termelése nő majd.

(31) A beruházási projekt szerint a Sines kőolaj-finomító egységben előállított nehéznafta egy részét nyersanyagként átszállítják a Petrogal matosinhosi aromás termékeket gyártó üzemébe (23), ami tovább erősíti a két finomítóegység integrációját. A nehéznafta megnövelt termelése a sinesi konverziós projekt elkerülhetetlen technikai következménye.

(32) A beruházási projekttel kapcsolatos munka 2008-ban kezdődött (az első megrendelést az Igazgatótanács 2008. március 5-i határozata alapján 2008. március 14-én adták ki), és befejezése 2010. december 31-ig esedékes. A teljes termelési kapacitást várhatóan 2011-ben érik el.

2.3. Egyetlen beruházási projekt

(33) Portugália szerint a két kőolaj-finomító közötti földrajzi távolság ellenére (mintegy 450 km, amelyet tengeri szállítással kell áthidalni) a beruházási projektet a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (24) (a továbbiakban: RTI) 60. bekezdése értelmében egyetlen beruházási projektnek kell tekinteni. A portugál hatóságok megerősítik, hogy a Petrogal a bejelentett beruházási projekt kezdetét megelőző három évben nem részesült állami támogatásban.

2.4. A beruházási projekt költségei

(34) A sinesi beruházás nominális értéken [] EUR beruházási költséggel jár. A Sinesben működő kőolaj-finomító a tervek szerint [] EUR támogatást kapna (nominális értéken), ami 16 %-os támogatási intenzitást jelent. Ami a matosinhosi kőolaj-finomítót illeti, a beruházás összege [] EUR (nominális értéken), és a kőolaj-finomító [] EUR támogatásban részesülne (nominális értéken), ami 13 %-os támogatási intenzitásnak felel meg.

(35) A beruházási projekt támogatható kiadásainak összege jelenértéken 974 064 894 EUR (nominális értéken 1 058 934 146 EUR), és kizárólag felszerelésre vonatkozik (földterületre vagy épületekre nem). A két kőolaj-finomítónak nyújtott támogatás összértéke jelenértéken 121 091 314 EUR (nominális értéken 160 484 007 EUR), ami 12,43 %-os támogatási intenzitásnak felel meg. A támogatható költségek évenkénti bontása az 1. táblázatban látható: 1. táblázat Támogatható költségek (EUR) 2007 2008 2009 2010 Összesen Tárgyi állóeszközök [ ] (25) [ ] [ ] [ ] 1 058 934 146

2.5. A beruházási projekt finanszírozása

(36) A Petrogal a tervek szerint az igényelt állami támogatáson kívül (nominális értéken 160 484 007 EUR) saját forrásokból finanszírozná a beruházási projektet. Finanszírozási forrásként további állami támogatást nem irányoztak elő. A beruházási projekt ezenfelül az Európai Beruházási Bank 2009-ben jóváhagyott 500 millió EUR összértékű hiteléből is gazdálkodhat. A kedvezményezett saját hozzájárulásának mértéke a támogatható költségek 36 %-át teszi ki.

2.6. A regionális támogatás felső határa

(37) A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó portugál nemzeti regionális támogatási térképpel (26) összhangban a Sinesben és a Matosinhosban működő kőolaj-finomítóknak otthont adó ALEN TEJO, illetve Norte régió a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában foglalt eltérés alapján regionális támogatásra jogosult, amelyen belül a nagyvállalatoknak nyújtott regionális beruházási támogatások felső határa a bruttó támogatástartalom (GGE) 40, illetve 30 %-a.

2.7. Hozzájárulás a regionális fejlődéshez

(38) A beruházás a tervek szerint mindkét régióban hozzávetőleg 150 közvetlen és 450 közvetett munkahelyet teremtene. Ezenfelül a Portugália által benyújtott információk szerint az építési szakaszban hozzávetőleg 3 000 ideiglenes munkahely létesülne.

2.8. A támogatás formája

(39) Az állami támogatást ad hoc támogatásként nyújtanák, amelyet az 1999. október 15-i 409/99. sz. törvényerejű rendelet alapján egy azóta megszűnt támogatási program (az N 97/99 sz. program) rendelkezéseit alkalmazva dolgoztak ki.

(40) A Portugál Minisztertanács 2008. március 6-i rendeletét követően 2008. március 10-én a portugál hatóságok és a Petrogal, illetve a Galp Energia között két szerződés jött létre az állami támogatás nyújtásáról. A két szerződés a következő volt: „az adókedvezmények nyújtásáról szóló szerződés” és a „beruházási szerződés” (a „támogatási szerződések”).

(41) Az aláírt támogatási szerződések a beruházási projekt végrehajtásával kapcsolatos adójóváírásra vonatkozó engedélyt irányoztak elő. A támogatást az jelentené, hogy az adójóváírást levonnák a később fizetendő társasági jövedelemadóból. Az adójóváírás összegét a portugál hatóságok számítanák ki a támogatható beruházások százalékos arányában. Az adójóváírást csak a beruházási projektből eredő adókra lehetne alkalmazni. Amennyiben az adójóváírás teljes összegét nem tudják levonni, a fennmaradó összeg a szerződés lejártáig (azaz 2016. december 31-ig) még levonható.

2.9. A támogatás összege

(42) Portugália 160 484 007 EUR nominális értékű regionális támogatás nyújtását tervezi, amelyet 2011-től fizetne. A portugál hatóságok által biztosított alábbi 2. táblázat részletesen ismerteti a támogatás kifizetésének ütemtervét: 2. táblázat Év Becsült adóköteles jövedelem Adók Adójóváírás igénybevétele (27) 2008 2009 2010 2011 [ ] [ ] 2012 [ ] [ ] [ ] 2013 [ ] [ ] [ ] 2014 [ ] [ ] [ ] 2015 [ ] [ ] [ ] 2016 [ ] [ ] 160 484 007

(43) Portugália megerősítette, hogy a beruházási projekthez nyújtott támogatást nem halmozzák az ugyanazon támogatható költségek után járó helyi, regionális, nemzeti vagy uniós forrásokkal.

(44) Ezenfelül a támogatást azzal a feltétellel nyújtják, hogy a Petrogal a beruházási projekt befejezésétől számított legalább öt évig fenntartja a beruházásokat a támogatott régiókban.

(45) Portugália megerősítette, hogy a Bizottság jóváhagyta a támogatás nyújtását.

(46) A Petrogal 2007. január 22-én állami támogatásért folyamodott a beruházási projekthez. 2007. január 23-án a portugál hatóságok írásban megerősítették a Petrogal számára, hogy a – további részletes vizsgálat tárgyát képező – beruházási projekt megfelel a „költségvetési programban” meghatározott és a beruházási munkálatok megkezdése előtt teljesítendő jogosultsági feltételeknek.

(47) Portugália vállalta, hogy alacsonyabb vagy magasabb támogatható költségek esetén sem lépi túl a támogatási összeg és támogatási intenzitás e határozatban megállapított felső határát.

2.10. Általános rendelkezések

(48) Portugália vállalta, hogy benyújtja a következőket: — a támogatás kifizetését követő két hónapon belül a Petrogalnak küldött azon dokumentum másolatát, amelyben értesíti a vállalatot a támogatási szerződések hatálybalépéséről, — a támogatás bizottsági jóváhagyásának napjától kezdve ötévente időközi jelentést (amely tájékoztatást ad a kifizetett támogatási összegekről, a támogatási szerződés végrehajtásáról és az érintett létesítményben/üzemben megkezdett minden egyéb beruházási projektről), — a bejelentett kifizetési ütemterv alapján a támogatás utolsó részletének kifizetését követő hat hónapon belül részletes zárójelentést.

3. A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKOLÁSA

(49) A Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában (a továbbiakban: az eljárást megindító határozat) a Bizottság kétségeinek adott hangot arra vonatkozóan, hogy a támogatás összeegyeztethető az RTI rendelkezéseivel. E tekintetben a Bizottság az eljárást megindító határozatban az (50) és a (64) preambulumbekezdésben említett kérdésekkel kapcsolatban fejezte ki kételyeit.

3.1. Összeegyeztethetőség az RTI általános rendelkezéseivel

(50) Az RTI 34. bekezdése a következőképpen ismerteti az induló beruházás szabványos kategóriáit: „tárgyi eszközökbe vagy immateriális javakba történő beruházás”, amely: — új létesítmény felállításával, — meglévő létesítmény bővítésével, — egy létesítmény termelésének további, új termékekkel történő diverzifikációjával, — egy meglévő létesítmény teljes termelési folyamatának alapvető megváltoztatásával kapcsolatos. A pótló beruházás, amely nem felel meg az e pontban említett feltételek egyikének sem, kifejezetten nem tartozik az induló beruházás fogalmának körébe.

(51) E tekintetben a Bizottság az eljárást megindító határozatban kétségeinek adott hangot azt illetően, hogy a két kőolaj-finomító egység modernizálására és fokozott integrációjára, a dízel (és járulékosan a nafta) termelésének növelésére és egyúttal a benzintermelés csökkentésére irányuló beruházási projekt induló beruházásnak tekinthető-e. A Bizottság úgy vélte, hogy a beruházási projekt nem minősül új létesítmény felállításának, sem egy meglévő létesítmény termelésének további, új termékekkel történő diverzifikációjának. Ugyanakkor elfogadható, hogy bizonyos „bővítési” és „a termelési folyamat alapvető megváltoztatásával” kapcsolatos elemeket foglal magában.

(52) A Bizottság az eljárást megindító határozatban rámutatott, hogy mivel a támogatási intézkedést ad hoc támogatásként kell értékelni, Portugáliának bizonyítania kellett, hogy a beruházási projekt hozzájárul egy következetes regionális fejlesztési stratégia megvalósításához, az RTI 10. bekezdése értelmében.

(53) Az eljárást megindító határozatban a Bizottság különösen megkérdőjelezte, hogy a regionális fejlődéshez való várható hozzájárulás valóban ellensúlyozza-e a támogatásból eredő ágazati hatásokat (160 millió EUR összegű támogatás, amely mindössze 150 közvetlen munkahelyet teremt).

(54) Ebben az összefüggésben a Bizottság rámutatott, hogy okkal kételkedhet a támogatás szükségességében, mivel amint az a Petrogal 2008. évi pénzügyi beszámolójából egyértelműen kiderül, a beruházási projekt ipari stratégiája részét képezi, és azt feltehetően ellenkező esetben, tehát támogatás nélkül is megvalósítanák. A Bizottság jelezte, hogy a támogatás a jelek szerint nem szükséges a beruházás végrehajtásához (amelynek munkái 2008-ban elkezdődtek), és hogy a Petrogal más beruházási helyszíneket is mérlegelhetett volna. A szükségtelen támogatás valószínűleg nem segíti elő a regionális fejlődést, és elfogadhatatlan versenytorzulást eredményezhet.

(55) Az eljárást megindító határozatban a Bizottság kétségbe vonta, hogy teljesültek az RTI 38. bekezdésében az ösztönző hatásra vonatkozóan megállapított formális követelmények. Ad hoc támogatás esetén a beruházás megkezdése előtt az illetékes hatóságnak szándéknyilatkozatot kellett volna tennie a támogatás odaítéléséről, amelyben feltételül szabja az intézkedés Bizottság általi elfogadását.

(56) E tekintetben a Bizottság az eljárást megindító határozatban kétségeinek adott hangot azt illetően, hogy Portugália azon írásbeli megerősítése, amely szerint a – további részletes vizsgálat tárgyát képező – beruházási projekt állami támogatásra jogosult, valóban megfelelt-e az RTI 38. bekezdésében foglalt követelményeknek.

3.2. A támogatás értékelése a nagyberuházási projektek támogatására vonatkozó rendelkezések alapján

(57) Portugália a két kőolaj-finomítót érintő beruházási projektet egyetlen beruházási projektként jelentette be. Az RTI 60. bekezdése értelmében egy induló beruházás akkor tekinthető egyetlen beruházási projektnek, ha az a technikai, funkcionális és stratégiai kapcsolatokra, valamint a közvetlen közelségre figyelemmel gazdaságilag oszthatatlan.

(58) E tekintetben a Bizottság az eljárást megindító határozatban kételyeit fejezte ki a két kőolaj-finomító egység közötti távolságot illetően. Ezenfelül a beruházási projekt egyetlen beruházási projektként történő értékelése esetén módosított regionális támogatási felső határt kellene alkalmazni, az RTI 67. bekezdése szerinti csökkenő százalékos skála szerint.

(59) A Bizottság az eljárást megindító határozatban kétségeinek adott hangot a támogatásnak az RTI e két bekezdésében foglalt rendelkezései alapján történő értékelésével kapcsolatban.

(60) Közelebbről, a Bizottság nem tudta meghatározni, hogy a beruházási projekt pontosan mely termékeket érinti. Továbbra sem világos, hogy Portugália állításának megfelelően kizárólag a dízelüzemanyagról és a naftáról van-e szó, vagy a finomítási tevékenységből származó más termékeket is figyelembe kell venni. Mérlegelni kell a finomított termékek kínálati oldalról történő helyettesíthetőségének lehetőségét, valamint azt a tényt, hogy a nafta az RTI 69. bekezdése értelmében közbenső terméknek tekinthető.

(61) A Bizottság kétségeinek adott hangot az érintett termékpiaccal és azzal kapcsolatban, hogy vajon azt mind a dízel, mind a nafta esetében a közvetlen finomítói szinten kell-e vizsgálni, ahogy azt Portugália állítja.

(62) A Bizottság kételyeit fejezte ki azt illetően, hogy a szóban forgó termékek érintett földrajzi piacai nemzeti, illetve regionális (Ibériai-félsziget) vagy pedig EGT-szinten határozandók-e meg.

(63) Ezenfelül a Bizottság úgy vélte, kérdéses, hogy a Petrogal, illetve a Galp Energia és ENI csoport, amelyekhez a Petrogal tartozik, érintett piacból való részesedése valóban 25 % alatti-e, az RTI 68. bekezdésének a) pontjával összhangban.

(64) Végül, az RTI 68. bekezdése b) pontjának megfelelően a Bizottság valamennyi érintett termékkel kapcsolatban megkérdőjelezte, hogy a beruházási projekt által létrehozott termelési kapacitás – megnyilvánuló fogyasztási adatokban mérve – az érintett piacok több mint 5 %-át teszi-e ki, és hogy ha ez így van, akkor a legutóbbi öt év átlagában a termék megnyilvánuló fogyasztásának növekedése meghaladta-e az Európai Gazdasági Térség GDP-jének átlagos évi növekedését.

4. AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

4.1. Az Associaçao das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinaçao (AIPQR) észrevételei

(65) Az AIPQR véleménye szerint a beruházási projekt létfontosságú a portugál gazdaság fellendítéséhez, valamint az európai petrolkémiai és kőolaj-finomító ágazat versenyképességének megerősítéséhez. Ha a beruházási projekt nem készül el, vagy ha nem kap elegendő támogatást a befejezéshez, az komoly következményekkel járhat a petrolkémiai ellátási lánc függetlensége és támogatása szempontjából.

(66) Az Artensa (Artenius – Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, S.A., a La Seda de Barcelona S.A. spanyol leányvállalata) által Sinesben tervezett új PTA- (tisztított tereftálsav) gyártó egység jelentősen megnöveli a LA Seda naftaszükségletét. Ennélfogva a La Seda kb. 400 millió EUR összegűre becsült beruházásának megvalósításához elengedhetetlen, hogy a Petrogal hidrokrakkoló egységében növeljék a nafta termelését.

(67) Az AIPQR szerint a beruházási projekt csökkenteni fogja az európai szintű dízelhiányt.

(68) Az AIPQR úgy véli, hogy a Petrogal hozzájárulása nélkülözhetetlen ahhoz, hogy a nemzeti és regionális gazdaságok számára kulcsfontosságú ágazatok segítésére irányuló portugál stratégia részeként megvalósíthatóvá tegyék és előmozdítsák a Kőolaj-finomító, Petrolkémiai és Kőolajipari Ágazatok Versenyképességi és Technológiai Központjának fejlesztését.

(69) Az AIPQR szerint a hidrokrakkolás útján előállított dízelüzemanyag jobb minőségű, ezáltal hatékonyabb égést biztosít, és minimálisra csökkenti a kipufogógáz-kibocsátások szennyező anyag-tartalmát. A dízelüzemanyag minősége, valamint a beruházási projekt által elérendő energiahatékonyság együtt lehetővé teszi majd a Petrogal 2008–2011 közötti időszakra vonatkozó energiahatékonysági tervének teljesítését.

(70) Ezenfelül az AIPQR úgy véli, hogy a beruházási projekt hozzájárul majd Matosinhos és Sines régió társadalmi és gazdasági fenntarthatóságához, valamint átfogó szinten a nemzeti társadalmi és gazdasági fenntarthatósághoz.

4.2. Az Associaçao para a eficiencia energética (COGEN) észrevételei

(71) A beruházási projekt lényeges: rugalmasabb ellátást biztosít és növeli a dízelolaj-ágazat függetlenségét.

(72) A COGEN szerint a beruházási projekt figyelemreméltó lehetőséget teremt a technológiai innováció terén, és kb. 150 közvetlen, illetve kb. 500 közvetett középszintű – állandó – munkahelyet hoz létre.

(73) Energiaügyi szempontból a COGEN úgy véli, hogy a két kőolaj-finomító konverziós projektje együtt 14 %-os energiamegtakarítást tesz lehetővé. Ezenfelül a COGEN felhívja a figyelmet arra, hogy a beruházási projekt egy hatálya alá nem tartozó további beruházástípust is lehetővé tesz – ez a két kőolaj-finomítóban elhelyezett egy-egy 82 megawatt teljesítményű kapcsoltenergia-termelő egység –, amelynek köszönhetően az ilyen technológiai kapacitás kb. 12 %-kal nő majd Portugáliában.

4.3. A Confederaçao da Indústria Portuguesa („CIP”) észrevételei

(74) A CIP úgy véli, hogy a beruházási projekt megoldást jelent Portugália helyzetére, amely a következőkkel jellemezhető: i. a gépjárművek dízelfogyasztása és Portugália meglévő feldolgozási kapacitása közötti különbség, amelynek nyomán krónikus igény van a dízelüzemanyag nagy mennyiségű importjára és a benzintöbblet külföldi értékesítésére; ii. a jövőben várható tüzelőolaj-többlet, amelyet az okoz, hogy a villamos energia előállítása során már nem használnak tüzelőolajat, és általánosságban, a portugál nemzeti éghajlat-változási programban szereplő intézkedésekkel, is ösztönzik a tüzelőolaj ipari felhasználásának megszüntetését; iii. a nehezebb és savasabb nyersolajfrakciók növekvő beszerzéseihez kapcsolódó nemzetközi piaci tendenciák, amelyek fokozott rugalmasságot biztosítanak a nyersolajválaszték tekintetében; iv. az ellátás biztonságának erősítése.

(75) A CIP úgy véli, hogy a beruházási projekt jelentősen növelni fogja mindkét kőolaj-finomító egység energiahatékonyságát, összhangban az Unió felé tett, az európai energiahatékonyság 10 %-kal történő növelésére irányuló portugál kötelezettségvállalással.

(76) A CIP úgy véli, hogy a tervezett, 150 magasan képzett munkaerőt igénylő munkahely, valamint a 450 közvetlen állandó munkahely számottevően elősegíti majd Portugália gazdasági fejlődését. Lendületet ad az érintett régiók helyi gazdaságának, ahol az egy főre jutó GDP a nemzeti átlagnál alacsonyabb, és az építési szakaszban hozzávetőleg 5 000 ideiglenes munkahelyet biztosít.

4.4. Az Uniao Geral de Trabalhadores („UGT”) észrevételei

(77) Az UGT véleménye szerint a beruházási projekt előmozdítja a regionális fejlődést és kedvező hatást gyakorol az érintett régiók gazdasági fejlődésére, valamint társadalmi és területi egységére. Az érintett régiókban magas a munkanélküliség, az üzleti struktúra meglehetősen egysíkú, és az egy főre jutó GDP nem éri el az országos átlagot. A beruházási projekt jelentős hatással bír majd mind a régiók, mind pedig Portugália egészének iparági szerkezetére, mivel egyaránt fejleszti a termelési lánc felsőbb és alsóbb szintjein folytatott tevékenységeket, különösen az olyan területeken, mint a gépészmérnöki és az építőmérnöki munka, a villamos energia, vagy akár a kereskedelem és a vendéglátás.

(78) Az UGT úgy véli, hogy a beruházási projekt több és jobb munkahelyet teremt, mégpedig olyan időszakban, amikor a gazdasági és társadalmi válság következtében rohamosan nő a munkanélküliség. A beruházási projekt a tervek szerint a két kőolaj-finomítóban 150 közvetlen, közöttük számos magasan képzett munkaerőt igénylő munkahelyet hoz létre. További 450 közvetlen munkahely létrejöttére lehet számítani, illetve az építési szakaszban 5 000 ideiglenes álláslehetőség nyílik meg. A beruházási projekt elősegíti mintegy 2 050 meglévő munkahely megtartását, amelyek e projekt hiányában veszélybe kerülhetnének.

(79) Továbbá, az UGT úgy véli, hogy a beruházási projekt elősegíti majd a szigorú környezetvédelmi és biztonsági előírások betartását, mivel a kőolaj-finomítókat környezetbarátabb technológiával szerelik fel.

(80) Az UGT szerint a beruházási projekt rendkívül fontos ahhoz, hogy javítani lehessen Portugália elégtelen dízelüzemanyag-finomítási és -termelési kapacitását. A meglévő kőolaj-finomítási kapacitás nyilvánvalóan nem képes fedezni a belföldi keresletet, ezért Portugália fokozottan függ a más országokból származó dízelüzemanyag-importtól (ami növeli a stratégiai kockázatokat). A dízelüzemanyag behozatalának csökkentése a fennálló kereskedelmi deficit csökkenésével járna, amely túlnyomórészt az energiaszámláknak tulajdonítható.

(81) Végül, az UGT megjegyzi, hogy a beruházási projekt nem csupán nemzeti, de uniós szinten is fontos, mivel célja egy környezetbarátabb és fenntarthatóbb gazdaság kialakításának elősegítése.

4.5. Matosinhos Önkormányzatának észrevételei

(82) Matosinhos Önkormányzata úgy véli, hogy a munkahelyteremtés nagy hatást gyakorol a területre. A regionális átlagot meghaladó fizetést kínáló, szakképzettséget igénylő munkahelyek megteremtésének köszönhetően a matosinhosi kőolaj-finomító elősegíti a terület és a régió vásárlóerejének növelését. Ezen túlmenően a kőolaj-finomító, valamint több száz kereskedelmi és ipari kis- és középvállalkozás tevékenységének köszönhetően a regionális bruttó hozzáadott érték tekintetében is jelentős hatást gyakorol, különösen azért, mert a régióban (a nemzeti átlagot meghaladva) körülbelül 13 %-os a munkanélküliség aránya. Matosinhos Önkormányzata úgy véli, hogy a beruházási projekt gazdasági és társadalmi szempontból egyaránt nélkülözhetetlen a régió számára.

4.6. Sines Önkormányzatának észrevételei

(83) Sines Önkormányzatának meggyőződése, hogy a sinesi kőolaj-finomító új termelési egységei a helyi és regionális gazdaság fejlődése szempontjából nagy jelentőségűek. Ez a szakképzettséget igénylő munkahelyek, valamint a több és eredményesebb kis- és középvállalkozás létrehozásának köszönhetően kedvezően befolyásolja majd a régió társadalmi fejlődését.

4.7. A Confederaçao Geral dos Trabalhadores Portugueses („CGTP”) észrevételei

(84) A CGTP véleménye szerint a beruházási projekt rendkívül kedvező környezeti hatással jár, és fontos Portugália regionális fejlődéséhez, mivel: i. lehetővé teszi a nemzeti szerveskémiai ipar részére és a kivitelre szánt, jobb minőségű termékek diverzifikáltabb kínálatát. A beruházási projekt ezáltal kedvezően járul hozzá a feldolgozóipar specializációs jellege által biztosított értékek elismeréséhez; ii. több száz állandó munkahelyet és az építési szakaszban több ezer ideiglenes munkahelyet hoz létre, elsősorban olyan régiókban, ahol a munkanélküliség országos viszonylatban a legmagasabbak között van; iii. több más gazdasági tevékenységgel együtt a lakásépítés, a kereskedelem és a szállodaipar szintjén előmozdítja a helyi gazdaság fejlődését.

4.8. Az Associaçao Industrial Portuguesa („AIP”) észrevételei

(85) Az AIP jelzi, hogy a beruházási projekt határozottan hozzájárul Norte és ALEN TEJO régió jólétének javításához.

(86) A 9,8 %-os országos átlaggal szemben 11,6 %-os munkanélküliséggel küzdő Norte régió (2009. első negyedévéből származó adatok) jelenleg a legmagasabb munkanélküliséggel jellemzett portugáliai régió, ahol különösen magas a tartós munkanélküliek aránya (a munkanélküliek fele legalább egy éve keres állást). A jelenlegi társadalmi válság idején 500 közvetlen munkahely és 200 ideiglenes állandó munkahely, valamint az építési szakaszban hozzávetőleg 2 000 ideiglenes munkahely létrehozása hatalmas támogatást jelent a régió számára.

(87) Alentejo régió jelenleg az egyik legmagasabb munkanélküliséggel jellemzett portugáliai régió – a 9,8 %-os országos átlaggal szemben ez az arány itt 10,2 % (2009 első negyedévéből származó adatok) –, ahol különösen magas a tartós munkanélküliek aránya (a munkanélküliek fele legalább egy éve keres állást). Ebben az összefüggésben 100 közvetlen munkahely és 250 ideiglenes állandó munkahely, valamint az építési szakaszban hozzávetőleg 3 000 ideiglenes munkahely létrehozása hatalmas támogatást jelent a régió számára.

4.9. Az 1. számú versenytárs észrevételei

4.9.1. Az eljárást megindító határozattal kapcsolatos észrevételek

(88) Az 1. számú versenytárs szerint a beruházási projekt az RTI 34. bekezdése értelmében mindössze „egy meglévő létesítmény bővítésének” tekinthető. A beruházási projekt nem tekinthető egyetlen beruházási projektnek, mivel a beruházás állóeszközei az RTI 60. bekezdésének értelmében „gazdaságilag oszthatónak” minősülnének. A sinesi és a matosinhosi kőolaj-finomítók földrajzilag egymástól távol helyezkednek el. A beruházási projekt a két kőolaj-finomítóra vonatkozóan egyértelműen önálló beruházást ismertet. Az egyes kőolaj-finomítókban létesíthető vákuumos és viszkozitástörő egység, hidrokrakkoló egység azonban nem, és ugyanez fordítva is igaz. A kőolaj-finomítókat érintő beruházások ezért nem feltétlenül kapcsolódnak közvetlenül. A kőolaj-finomítók mindenesetre önállóan is képesek a működésre anélkül, hogy azok integrációjára szükség lenne. Ezenfelül a matosinhosi kőolaj-finomítóban előállított vákuumgázolajat nemzetközi piacokon értékesíthetnék, a Sinesben található hidrokrakkoló egységet pedig import vákuumgázolajjal láthatnák el.

(89) Portugália csak a közvetlen és közvetett munkahelyteremtést említi a beruházási projekt regionális fejlődéshez való hozzájárulásaként. Ennélfogva nem bizonyítható, hogy a beruházási projekt hozzájárul egy következetes regionális fejlesztési stratégia megvalósításához, valamint a gazdasági kohézió célkitűzéséhez (28). Nehezen elfogadható, hogy a közvetlen új munkahelyenként több mint egymillió EUR összegű kiadás egy régió fejlődéséhez nyújtott rendkívüli hozzájárulásnak minősülhet. E tekintetben a beruházási projekten belül a támogatás összegének a közvetlen munkahelyekhez viszonyított arányát összevetik a Bizottság korábbi határozataival (lásd az alábbi táblázatban, amely összeveti az erre az arányra vonatkozóan a Bizottság korábbi határozataiban szereplő adatokat). Ezenkívül az 1. számú versenytárs úgy gondolja, hogy a beruházási projektet semmiféle állítólagos piaci zavar nem indokolja.

(90) Ami a formális ösztönző hatásra vonatkozó követelményt illeti, a Petrogal a munka megkezdése előtt nem kapott szándéknyilatkozatot Portugáliától. Ennélfogva az 1. számú versenytárs megállapítja, hogy a támogatás nem felel meg az RTI 38. bekezdésének.

(91) A gazdasági értékelés szempontjából az 1. számú versenytárs úgy véli, hogy a támogatás nem tesz eleget a szükségesség feltételeinek és nem bír ösztönző hatással. A beruházási projekt a kereslet és kínálat közötti egyensúlyhiány, illetve a nehezebb és olcsóbb nyersolajhoz való hozzáférés lehetősége által gazdaságilag indokolt termelő beruházás. A dízelüzemanyag iránti kereslet természetes változására válaszul eszközölt beruházásról van szó. Európa-szerte minden más gazdasági szereplő állami támogatás nélkül végez hasonló beruházásokat a kőolaj-finomítókban. A tények tehát arra utalnak, hogy a beruházási projektet mindenképpen elvégezték volna, ami nem áll összhangban a Bizottság 2009. június 24-i közleményének 22. pontjával (29) (a továbbiakban: a részletes vizsgálatról szóló közlemény).

(92) Az 1. számú versenytárs véleménye szerint az érintett termékek a következők: — dízelüzemanyag (amely végtermék), — nafta (amely az RTI 69. bekezdése értelmében közbenső termék), ezért a naftából előállított petrolkémiai termékeket szintén érintett terméknek (minősülőnek) kell tekinteni, — hidrokrakkolási maradék (ahol a hidrokrakkoló egység nem rendelkezik újrahasznosító egységgel).

— Dízel

(93) Az 1. számú versenytárs szerint a Petrogal Portugáliában az egyetlen olyan piaci szereplő, amely nyersolaj-finomítási kapacitással rendelkezik. Ezen a piacon saját versenytársait a Petrogal látja el. A benzin és a dízelüzemanyag legnagyobb behozatali és tárolólétesítményei a Petrogal ellenőrzése alatt állnak. Portugáliában a Petrogal rendelkezik a legnagyobb töltőállomás-hálózattal. A Petrogal a portugáliai kőolajtermékek számos piacán piaci erőfölényben van, vagy legalábbis jelentős piaci befolyással bír. Az 1. számú versenytárs úgy véli, hogy az érintett piac értékelésekor nemcsak a közvetlen finomítói szintet kell figyelembe venni, hanem a dízelüzemanyag kis- és nagykereskedelmi piacán érvényesülő versenyhelyzetet is.

— Nafta

(94) Ami a naftát illeti, az 1. számú versenytárs továbbá úgy gondolja, hogy az érintett termékpiac vizsgálata nem korlátozható a közvetlen finomítói szintű értékesítésekre, hanem az ellátási lánc alsóbb szintjein folytatott tevékenységeket is figyelembe kell vennie.

(95) Ami az érintett földrajzi piacot illeti, a dízelüzemanyag összes behozatalának és kivitelének az összes portugáliai dízelüzemanyag-eladáshoz viszonyított aránya túlságosan alacsony ahhoz, hogy a regionális piac legyen az érintett piac. Az 1. számú versenytárs szerint az érintett földrajzi piac a portugál nemzeti piac.

(96) Az 1. számú versenytárs úgy véli, hogy figyelembe kell venni az ENI által az érintett termékpiacokon végzett tevékenységeket, mivel amennyiben egy vállalat meghatározó befolyást gyakorolhat egy másik vállalat értékesítési politikájára, ott mindkét vállalat együttes piaci részesedését meg kell vizsgálni az érintett piacokon.

(97) Az 1. számú versenytárs megállapítja, hogy a dízelüzemanyag esetében jelentősen túllépik az RTI 68. bekezdésében a piaci részesedés tekintetében előírt 25 %-os küszöbértéket. Ennélfogva a beruházási projekt révén nyújtott támogatás a domináns piaci szereplő finanszírozását célozza, lehetővé téve számára piaci befolyása fenntartását és megerősítését. Ez súlyosan érinti a versenyt, és a támogatás jelentős torzulást idéz elő az érintett piacokon.

(98) Következésképpen az 1. számú versenytárs úgy véli, hogy a támogatás működési támogatásnak minősül, és egy domináns piaci szereplőnek az érintett piacokon elfoglalt piaci pozícióját erősíti. A támogatás nem szolgálja ösztönző hatás kialakítását. Mindenesetre annak kedvezőtlen hatásai felülmúlják az esetleges pozitív hatásokat.

4.9.2. A 2010. szeptember 15-én és november 10-én kelt levél útján (a Bizottság 2010. augusztus 5-i és október 13-i kérdéseire válaszul) benyújtott észrevételek

(99) Hasonló beruházási projektekre négy kőolaj-finomítóban (La Rabida, Castellón, Cartagena és Bilbao) került sor, és ezek célja ugyanaz volt, vagyis az eszközök jövedelmezőségének javítása olyan új konverziós egységek telepítésével, amelyek maximalizálják a középpárlatok mennyiségét, csökkentik a tüzelőolaj előállítását és nehezebb nyersolajat dolgoznak fel. Az 1. számú versenytárs hasonló beruházási projekteket említ még Olaszországban (az ENI sannazzarói és tarantói kőolaj-finomítóban végzett beruházása), Németországban (Bayernoil), Litvániában (Mazeikiu Nafta) és Fehéroroszországban (Slavneft).

(100) Ami az ilyen ágazati beruházások megtérülésének lehetséges referenciaszintjét illeti, az 1. számú versenytárs kijelenti, hogy nem tud ilyen referenciaszintről: a beruházási projekt jövedelmezősége rendszerint az egyes vállalatok tőkeköltségeitől és más szempontoktól függ. Az 1. számú versenytárs úgy véli, hogy a beruházási projekttel kapcsolatos döntés meghozatalához szükséges időszakra vonatkozóan a kőolaj-finomító ágazatban a megtérülés helyettesítő mértékének legalább 10 %-osnak kell lennie.

(101) Az 1. számú versenytárs általánosságban utal az érintett földrajzi piacra irányuló behozatal előtt álló akadályokra. Véleménye szerint Portugáliában a fő probléma a Petrogal piaci erőfölénye, mivel a portugál finomítási kapacitás 100 %-a, ennélfogva a legfontosabb behozatali és kiviteli terminálok is a vállalat kezében vannak. Azt állítja továbbá, hogy a Petrogal a terméktárolási kapacitás tekintetében is erőfölényben van, amelynek mértéke egyes független források szerint (30) eléri a piac 90 %-át. Ennek köszönhetően a Petrogal a portugál kiskereskedelmi piaci értékesítésekből hozzávetőleg 45 %-ban, a nagykereskedelmi piaci értékesítésekből pedig 80 %-ban részesül.

(102) Ami a Bizottságnak a Petrogal tárolási kapacitásához való hozzáférés megtagadására irányuló kérdését illeti, az 1. számú versenytárs nem tudott ilyen esetről beszámolni.

(103) Az 1. számú versenytárs úgy véli, hogy Portugáliában korlátozzák a tárolási kapacitást, és hogy a tárolási költségek más országok, például Spanyolország vagy Olaszország hasonló létesítményeivel vagy műveleteivel összehasonlítva Portugáliában (hozzávetőleg 25 %-kal) magasabbak.

(104) Az 1. számú versenytárs úgy véli, hogy jelentős különbségek figyelhetők meg az importált dízel és a Petrogaltól vásárolt dízel ára között, mivel a nemzetközi árakhoz indexált árakat a logisztikai költségekkel megnövelik.

4.10. A 2. számú versenytárs észrevételei

4.10.1. Az eljárást megindító határozattal kapcsolatos észrevételek

(105) A 2. számú versenytárs úgy véli, hogy a beruházási projekt mintegy 2,5 millió tonnával növeli a Petrogal dízeltermelési kapacitását, aminek köszönhetően a vállalat kis dízelimportőrből nagy dízelexportőrré válik.

(106) A 2. számú versenytárs kétségeinek ad hangot a támogatás szükségességét illetően, mivel a Petrogal az ENI tulajdonában és irányítása alatt álló nagyvállalathoz tartozik. A Petrogal nyereséges vállalat, amely egyaránt végzett jelentős beruházásokat az ellátási lánc felsőbb szintjein brazil és angolai finomítókban, illetve az alacsonyabb szinteken a spanyolországi ellátóhálózat bővítése céljából. Az ország két egyedüli kőolaj-finomítójának tulajdonosaként Portugáliában kiváltságos helyzetben van.

(107) A Petrogal vertikálisan integrált és Portugáliában a legnagyobb kőolajtermékeket forgalmazó vállalat, míg az Ibériai-félszigeten a harmadik legnagyobb versenytárs.

(108) A 2. számú versenytárs úgy véli, hogy az állami támogatás nem felel meg a támogatás ösztönző hatására vonatkozóan az RTI 38. bekezdésben előírt formális követelményeknek. A beruházási projekt önmagában is jövedelmező ügylet, amely összhangban áll a Petrogal közép- és hosszú távú stratégiai céljaival, és amelyet ezért mindenképpen végre fognak hajtani.

(109) A 2. számú versenytárs szerint a beruházási projekt hozzájárul majd a dízel iránti egyre növekvő belföldi kereslet kielégítéséhez, és ennek köszönhetően a Petrogal más piacokra (például Franciaország és Spanyolország) irányuló kivitel terén nettó exportőrré válhat, ami növelni fogja a Petrogal által alkalmazott finomítói árrést.

(110) A 2. számú versenytárs úgy véli, hogy a támogatás szükségességét a részletes vizsgálatról szóló közlemény 2.3. pontjának rendelkezései alapján kell vizsgálni.

(111) A 2. számú versenytárs a PFC Energy 31. lábjegyzetben említett jelentését idézi, amelyben a szerző kijelenti, hogy a Petrogal beruházási projektje már 2006-ban is létezett. A beruházási projekt kivitelezésére csak a Matosinhos és Sines régiókban kerülhetett sor (nem azért, mert ezek támogatott területek, hanem mert itt találhatók a kőolaj-finomítók).

(112) Végül, a 2. számú versenytárs szerint a helyzet természetéből adódóan nincs más olyan helyszín, ahol a meglévő kőolaj-finomítók átalakítására irányuló beruházást lehetne végezni.

(113) A 2. számú versenytárs csak a dízelüzemanyagra vonatkozó észrevételeket nyújtott be.

— Közvetlen finomítói (gyártelepi) szint

(114) A 2. számú versenytárs kifejti, hogy noha a behozatalnak jogi korlátai nincsenek, azt számos fizikai tényező (a behozott termékek tárolására szolgáló létesítmények hiánya, azok elhelyezkedése és tulajdonviszonyai, a másodlagos logisztikai hálózat korlátozottsága) és piaci szerkezeti tényező (a közvetlen finomítói árak meghatározásának képessége) nagymértékben szabályozza (vagy akár korlátozza).

— Nagykereskedelmi szint

(115) A többi portugál piaci szereplő az összes dízelimport 90 %-át hozza be, és ezzel összefüggésben jelentős nehézségekkel szembesül, amint az a Portugál Versenyhatóság „Relatório final sobre os sectores dos combustíveis líquidos e do gás engarrafado em Portugal” (31) című jelentésében (a továbbiakban: a hatósági jelentés) szerepel. A 2. számú versenytárs úgy véli, hogy a felsorolt tényezők miatt a portugál piac más országok hasonló piacainál zártabb.

(116) A 2. számú versenytárs úgy véli, hogy az érintett piac értékelésekor nemcsak a közvetlen finomítói szintet, hanem az elosztási és értékesítési csatornákat is figyelembe kell venni (kis- és nagykereskedelmi szinten egyaránt). A beruházási projekt évi 2,5 millió tonnával növeli a termelést, aminek köszönhetően Portugália évi 1,6 millió tonna dízeltöbblettel, valamint a sinesi kőolaj-finomítóból származó évi 0,5 millió tonna biodízeltöbblettel fog rendelkezni.

— Kis- és nagykereskedelmi értékesítés

(117) A hatósági jelentés szerint ez az értékesítési szint a dízelforgalmazás struktúrájában másodlagos szintnek minősül. A dízel ára a finomítói vagy behozatali beszerzési ártól függ, amelyhez hozzáadják a szállítási és tárolási költségeket, valamint a kereskedelmi árrést.

(118) A 2. számú versenytárs úgy véli, hogy a Petrogal a forgalmazás szintjén is részt vesz a versenyben, ahol nyilvánvaló versenyelőnyt élvez: a Petrogalnak a dízelüzemanyag-termelés költségeinek csökkentésére nyújtott támogatás megerősíti a vállalat jelenlegi erőfölényét a portugál piacon (a nagykereskedelmi piac 51 %-a és a kiskereskedelmi piac 37 %-a).

(119) A 2. számú versenytárs úgy véli, hogy az érintett földrajzi piac legfeljebb az ibériai piac lehet. Az érintett földrajzi piac csak akkor lehet az EGT-szintű piac, ha az importált dízel ténylegesen versenyben van a Portugáliában finomított dízellel (azaz ha feltételezzük, hogy a belépésnek nincsenek jogi vagy gazdasági akadályai).

(120) A beruházási támogatás érinti a Petrogal ibériai-félszigeti versenytársait, mivel a spanyolországi kőolaj-finomítók támogatás nélkül végeznek (igen hasonló stratégiai célokkal bíró) hasonló beruházásokat.

(121) Amennyiben a kis- és nagykereskedelmi értékesítést az érintett termékpiac részének tekintjük, a Petrogal részesedése a nemzeti és helyi piacokon jóval meghaladja az RTI 68. bekezdésében megállapított 25 %-os küszöböt, és ezért nem illeti meg a támogatás.

(122) A 2. számú versenytárs véleménye szerint a kínálati oldalon a nagykereskedelmi benzin- és dízelüzemanyag-piacot nagyfokú koncentráció jellemzi (a négy legnagyobb piaci szereplő együttes piaci részesedése meghaladja a 95 %-ot), amint azt jelentésében a Portugál Versenyhatóság is megjegyzi.

(123) A portugál nagykereskedelmi dízelpiacon a Petrogal becsült részesedése a piaci volumen tekintetében 35 % és 45 % között van. A 2. számú versenytárs úgy véli, hogy a beruházási projekt további 2,5 millió tonnával növeli majd a termelési kapacitást, és a Petrogal által végzett egyéb beruházásokkal együtt olyan pozícióba juttatja a vállalatot, amelyben az a teljes portugál dízelpiaci keresletet el tudja látni, és ezzel egyidejűleg közel 2 millió tonna dízelt tud exportálni a szomszédos országokba (Spanyolországba és Franciaországba).

4.10.2. A 2010. szeptember 10-én kelt levél útján, a Bizottság 2010. augusztus 4-i információkérésére válaszul benyújtott észrevételek

(124) A 2. számú versenytárs jelzi, hogy ágazati szinten nem határoztak meg a megtérülés mértékére vonatkozó referenciaszintet, mivel a vállalatok saját megtérülési szintet alkalmaznak, és ezek az egyes beruházási projektek sajátosságaitól függően eltérhetnek. A 2. számú versenytárs felsorolja azt az öt kőolaj-finomítót, amelyek összesen több mint 6 milliárd EUR értékben, állami támogatás nélkül bonyolítottak le hasonló beruházási projekteket.

(125) A 2. számú versenytárs rámutat, hogy a tárolási kapacitás és a kikötői létesítmények korlátozottak. A Portugáliába érkező szállítmányok mennyisége ezért kisebb, ami magasabb forgalmazási költségeket eredményez, és ez befolyásolja a végső kis- és nagykereskedelmi árrést.

(126) Ami a tárolólétesítményeket illeti, a 2. számú versenytárs megjegyzi, hogy a létesítményeket általában a tulajdonos (például a Petrogal) saját céljaira használja. A harmadik félhez tartozó tárolólétesítmények esetében a többi piaci szereplővel kötött, már meglévő hosszú távú szerződések miatt kevés tárolóhely áll rendelkezésre.

(127) A 2. számú versenytárs úgy véli, hogy a dízel eladási árát tekintve a Petrogal a tárolólétesítmények területén elfoglalt domináns pozíciójából adódóan tonnánként kb. 3–5 USD becsült előnyt élvez versenytársaival szemben.

5. PORTUGÁLIA ÉSZREVÉTELEI

5.1. Az eljárást megindító határozattal kapcsolatos észrevételek

(128) Portugália helyesbítőleg megjegyzi, hogy a portugál hatóságok és a Bizottság szolgálatai közötti találkozóra 2009. március 11-én került sor. Pontosítja, hogy a beruházási projekt nem pótló vagy korszerűsítő projekt; konverziós projektről van szó, amely a finomítási folyamat alapvető megváltoztatásával jár a dízel iránti növekvő kereslet megfelelőbb ellátása érdekében. Portugália hozzáteszi, hogy az EBB támogatást fog nyújtani, amely 2011-től kezdve adójóváírás formájában fog megvalósulni. Portugália továbbá úgy véli, hogy a beruházási projekt ad hoc támogatásként való értékelése nem vonhatja maga után az értékelési szabályok szigorítását. A Portugália és a kedvezményezett között létrejött, a beruházási projektről szóló szerződést és a támogatási szerződést a Bizottságnak határozatban jóvá kell hagynia. Mivel a beruházási projektről szóló és a támogatási szerződést már a bejelentési szakaszban benyújtották a Bizottsághoz, Portugália javasolja, hogy nyújtsanak be adminisztratív levelet – mellékletben csatolva hozzá az eljárást megindító határozat 8. oldalán említett, a beruházási projektről szóló és a támogatási szerződést –, amelyben megjelölik az említett szerződések hatálybalépésének napját.

5.1.1. A beruházási projekttel kapcsolatos észrevételek

(129) Portugália véleménye szerint a beruházási projekt a következő kategóriákba sorolható induló beruházásnak minősül: meglévő létesítmény bővítése vagy termelési folyamatok alapvető megváltoztatása.

(130) Portugália szerint az új vákuumdesztillációs egység és az új hidrokrakkoló egység nagyobb mennyiségű dízel előállítását teszi lehetővé, és ezáltal biztosítja a dízelgyártás piaci igényekhez való igazítását. Ez a kiigazítás a kőolaj-finomító rendszer jelenlegi szerkezetében nem megvalósítható, mivel annak rugalmassága rendkívül alacsony, és nem teszi lehetővé a benzintermelésről a dízel előállítására történő átállást.

(131) Az új matosinhosi vákuumdesztillációs egység és viszkozitástörő, az új sinesi hidrokrakkoló egység és a meglévő eredeti kőolaj-finomító egységek párhuzamosan fognak működni. Portugália ennélfogva úgy véli, hogy a beruházási projekt a termelő rendszernek a termelési folyamat alapvető megváltoztatásával történő bővítésének tekinthető.

(132) A portugál hatóságok kifejtik, hogy az új folyamatkonfiguráció megerősíti a két kőolaj-finomító egység közötti működési és funkcionális komplementaritási kapcsolatokat: a vákuumgázolajat [] Matosinhosból Sinesbe, míg a nehéznaftát [] Sinesből Matosinhosba szállítják. A beruházási projektre egy integrált kőolaj-finomító rendszerben kerül sor: a sinesi és a matosinhosi kőolaj-finomítók elválaszthatatlanok, különösen a dízeltermelés optimalizálása szempontjából. Csak a földrajzi kritérium („közvetlen földrajzi közelség”) nem teljesül. Ugyanakkor mesterséges megoldás volna a beruházási projektet két részre bontani, mivel az technikai, funkcionális és stratégiai értelemben véve oszthatatlan (32).

5.1.2. A piac és az érintett termékek leírásával kapcsolatos észrevételek

(133) Portugália úgy véli, hogy az érintett termékek a dízel és a nafta, ahol a dízel a beruházás fő gazdasági mozgatórugója, a nafta pedig a Sinesben folyó termelés technikailag elkerülhetetlen mellékterméke.

(134) Ami az átalakított kőolaj-finomítókban előállított nehéznaftát illeti, azt a vállalaton belül, az aromás termékeinek matosinhosi előállítása során fogják felhasználni, és az a behozatal helyettesítésére szolgál majd (utóbbi 92 %-a az Unión kívülről érkezik). A beruházási projekt csak a Sinesben folyó nehéznaftagyártást fogja növelni (évi [200–250] ezer tonnával) (33). A Sinesben előállított nagyobb mennyiségű nehéznafta a jelenleg importált mennyiségek helyettesítésére szolgál majd Matosinhosban, és azt harmadik felek részére nem értékesítik.

(135) Portugália tisztázta, hogy a matosinhosi kőolaj-finomítóra irányuló beruházás nem kapcsolódik azokhoz a célzott egységekhez, amelyek a nehéznaftát reformbenzinné, az aromás termékek (azaz a nafta származékos termékei) előállításának közbenső termékévé, majd a reformbenzint a Petrogal aromás termékeket előállító matosinhosi üzemében naftaszármazékokká alakítják át (amelyeket ezt követően a piacon, piaci áron értékesítenek a második generációs petrolkémiai ágazat számára). Az aromás termékeket előállító üzem által a reformbenzinért fizetendő ár nem változik, mivel azt a nafta importparitásának [10–20] %-ához és a benzin exportparitásának [80–90] %-ához indexálják.

(136) Portugália úgy véli, hogy az érintett nemzeti piac nyitott és versenyképes, valamint kereskedelmi korlátoktól mentes. A dízel árát a nyersolaj ára és a finomítási költségek határozzák meg. A kőolaj-finomítóknak versenyezniük kell az importtermékekkel. Portugália úgy véli, hogy az érintett földrajzi piac Északnyugat-Európa.

(137) A Bizottság korábbi határozataiban kimondja, hogy a nafta nemzetközi kereskedelemben részt vevő termék, és az érintett termékpiac legalább Nyugat-Európa.

(138) A vállalatcsoport szintjén (az ENI adatainak kivételével, mivel az az Ibériai-félszigeten nem végez finomítási vagy kiskereskedelmi tevékenységet, és a Herfindahl–Hirschman index (HHI) európai szinten alacsony koncentrációra utal), a regionális piaci részesedés nem éri el a 25 %-ot.

5.1.3. A projekthez mint egy európai, nemzeti vagy regionális stratégia alkotóeleméhez kapcsolódó észrevételek

(139) Portugália hangsúlyozza, hogy a beruházási projekt összhangban van a nemzeti és európai szinten vállalt stratégiai célkitűzésekkel. A dízeltermelés maximalizálásával – amelynek becsült mennyisége 2011-től évi [1–3] millió tonna lesz – eredményesebben hasznosítható a nemzeti kőolaj-finomító rendszer feldolgozási kapacitása. Ez lehetővé teszi a kereslet és a kínálat jobb összehangolását, valamint a súlyos dízelhiány kezelését és a többlet benzintermelés csökkentését.

(140) Portugália szerint a beruházási projekt enyhíti az orosz dízelimporttól való függést – ami a Bizottság („Az energiapolitika második stratégiai felülvizsgálata: az Európai Unió cselekvési terve az energiaellátás biztonsága és az energiapolitikai szolidaritás terén” című 2008. évi dokumentumában (34)) és a tagállamok által elfogadott célkitűzés.

(141) A dízel iránti kereslet 2000 óta nő és 2025-ig tovább fog növekedni, a kőolaj-finomítók azonban jelenlegi formájukban – jelentős átalakító beruházás nélkül – csak elenyésző mértékben képesek alkalmazkodni a kereslet változásaihoz. A Petrogal beruházása megoldást kínál a fokozott keresletre, valamint csökkenti az importtól való függést és a kapcsolódó ellátási kockázatokat.

(142) A beruházási projekt előmozdítja a légköri kibocsátások csökkentését, és optimalizálja a létesítmények energiahatékonyságát. A tervezett energiaügyi ésszerűsítési intézkedéseknek köszönhetően a kőolaj-finomítók jelenlegi energiafogyasztása [] %-kal mérsékelhető.

(143) Az átalakított kőolaj-finomítókban folyó termelés elindítását követően ugyanakkora mennyiséget dolgoznak majd fel, de számottevően nagyobb konverziós kapacitással, alacsonyabb energiafogyasztással és csökkentett kibocsátással.

(144) Portugália szerint a légszennyezésre gyakorolt hatás kiemelt jelentőségű, mivel a beruházási projekt nyomán csökken a kőolaj-finomítók rögzített forrásból származó kibocsátása, ami elősegíti a regionális és nemzeti szintű levegőminőségi célkitűzések elérését.

(145) Regionális szinten elismerik a beruházási projekt fontosságát, amennyiben annak részeként a földgázt is beillesztik a kőolaj-finomítók tüzelőanyag-portfóliójába, és a jelenlegi gőzfejlesztő üzemet kapcsoltenergia-termelő egységgel váltják fel.

(146) Nemzeti szinten a környezeti előnyök abban mérhetők, milyen mértékben járul hozzá a beruházás a kén-dioxidot és nitrogén-oxidokat tartalmazó szennyező kibocsátások csökkentésére irányuló nemzeti programban (35) meghatározott célok eléréséhez.

(147) A beruházási projekt javítja a dízel minőségét és következésképpen csökkenti a járművek szennyező anyag-kibocsátását. Ezenfelül kedvezően befolyásolja a biológiai tényezőket (a növény- és állatvilágot) és a tájat is.

5.1.4. A támogatás regionális fejlődéshez való hozzájárulásával kapcsolatos észrevételek

(148) Portugália hangsúlyozza, hogy a beruházási projekt jelentősen hozzájárul a regionális fejlődéshez, tekintettel arra, hogy két magas munkanélküliséggel küzdő, hátrányos helyzetű régióban valósul meg. A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében mindkét régió jogosult támogatásra, a portugál regionális támogatási térkép szerint a regionális támogatásoknak a nagyvállalatokra alkalmazandó szabványos 40 %-os (az Alentejo régióban található Sines esetében), illetve 30 %-os (a Norte régióban található Matosinhos esetében) felső határáig. Mindkét régió a konvergencia-célkitűzés hatálya alá tartozó régió (az Unió regionális politikájában meghatározottak szerint), ahol az egy főre jutó GDP nem éri el az európai átlag 75 %-át.

(149) Portugália úgy véli, hogy a sinesi és matosinhosi kőolaj-finomító a két regionális gazdaság alapkövének minősül. Portugália várakozásai szerint a beruházási projekt rendkívül kedvező hatást gyakorol majd a foglalkoztatásra és általánosabb szinten Norte és Alentejo régió gazdasági szerkezetére.

i. Sines

(150) A sinesi kőolaj-finomító Alentejo régióban található, amelynek GDP-je 6 %-kal marad el a nemzeti átlagtól. A régióra jellemző, hogy alacsony a régióban található vállalkozások száma, valamint hiányoznak a fejlesztési támogatáshoz és innovációhoz szükséges fejlett szolgáltatások. 2009 harmadik negyedévében a munkanélküliség 10,2 %-os, azaz a nemzeti átlagnál 0,4 %-kal magasabb volt, és 2010 harmadik negyedévéig 11,6 %-ra (azaz a nemzeti átlagnál 0,7 %-kal magasabbra) emelkedett.

ii. Matosinhos

(151) A matosinhosi kőolaj-finomító Norte régió Oporto térségében található. A Norte régió jelenleg Portugália legszegényebb NUTS II. (a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrája) szintű régiója, ahol az egy főre jutó GDP 2008-ban hozzávetőleg 20 %-kal maradt el a nemzeti átlagtól. A régió gazdasági növekedésének mértéke az uniós és a portugál átlagnál is lassabb, és súlyos probléma a szakképzett emberi erőforrások alacsony szintje. A munkanélküliség aránya a 2009 harmadik negyedévében mért 11,6 %-ról 2010 azonos negyedévére 13,2 %-ra emelkedett, jelentősen meghaladva a nemzeti átlagot (2009-ben 9,8 %, 2010-ben 10,9 %).

5.1.5. Munkahelyek és képzés

(152) Portugália becslése szerint a működési szakaszban a beruházási projekt 150 új munkahelyet teremt, amelyek közvetlenül kapcsolódnak a két kőolaj-finomító feldolgozóegységeinek üzemeltetéséhez.

(153) A beruházási kiadások és a létrejövő közvetlen munkahelyek száma közötti viszony azt jelzi, hogy a kőolaj-finomítás rendkívül tőkeigényes ágazat. Ezenfelül az iparág minősített szakképzést igényel.

(154) A beruházási projektben a közvetett munkahelyteremtés terén is nagy lehetőségek rejlenek, mivel az új egységek felállítása nyomán a kőolaj-finomítók összetettebb technológiával fognak rendelkezni, ami gyakoribb karbantartást igényel majd. A kőolaj-finomítók alvállalkozói megbízásokkal kapcsolatos politikájából következően nagyobb szükség lesz a szakképzett munkavállalók által nyújtott szolgáltatásokra. Portugália úgy véli, hogy „a kőolaj-finomító egységek átalakítása döntő hatást gyakorol majd a nemzetgazdaság szerkezetére, különösen a gépészmérnöki, a villamosenergia- és az építőipar területén. Becslések szerint a legaktívabb építési szakaszban körülbelül 3 000 munkavállaló vesz majd részt a két kőolaj-finomítóban folyó építkezésekben” és „várhatóan körülbelül 450 közvetett állandó munkahely létesül”. Ezek a munkahelyek rendszerint a piaci átlagnál jobban fizetett, szakképzett alkalmazottakat igényelnek, és várhatóan jelentős társadalmi és gazdasági hatást gyakorolnak a környéken, különösen a Sines térségben élő közösségre.

(155) Azt illetően, hogy indokolt-e a beruházási projekt esetében ismertetett, a közvetett és közvetlen munkahelyek közötti 3:1 arány – és az alkalmazott módszertan –, Portugália válaszában kijelentette, hogy ezt az arányt az ugyanezen ágazatban végrehajtott más beruházási projektekkel kell összehasonlítani. A Bizottság által jóváhagyott két további állami támogatásra utalva (az N 898/06 sz. és az N 899/06 sz., a Repsol Polimeros, illetve az Artensa petrolkémiai projektjei ügyében hozott bizottsági határozatok) (36) Portugália úgy véli, hogy a közvetett és közvetlen munkahelyek beruházási projektben előirányzott aránya visszafogottabb és reálisabb terv, mint a Repsol Polimeros esetében alkalmazott arány (közvetlen munkahelyenként 15 közvetett munkahely), jóllehet mindkét esetben rozsdaövezeti projektről van szó. Portugália megjegyezte továbbá, hogy a beruházási projekthez tartozó mennyiségek közel egyenlők az Artensa projektjéhez tartozókkal, noha utóbbi zöldmezős beruházás. Portugália ezenfelül figyelembe veszi a HSB Solomon Associates LLC által a kőolajiparágra vonatkozóan meghatározott referenciaszintet: a PEI-t (munkavállalói hatékonysági mutató). Ez a mutató az EDC-ben (desztillációs kapacitási egyenértékben) kifejezett ledolgozott munkaórák számát, azaz közérthetően megfogalmazva az egy hordónyi finomított nyersolajra jutó létrehozott munkahelyek számát jelzi. A legújabb rendelkezésre álló jelentésben (2008. évi adatok) a kedvezményezett [50–70]-es általános mutatóértéket közölt, szemben a tanulmányban foglalt 113,7-es átlagértékkel, illetve a 206,8-as dél- és közép-európai átlaggal. Ez a számérték a kőolaj-finomítóban dolgozó munkavállalók számát jelzi, []; valamint a folyamatos külső szolgáltatásokon alapuló csoportos támogatási tevékenységek létezését. Portugália szerint a külső szolgáltatások igénybevétele biztosítja a közvetett munkahelyek teremtését és indokolja a közvetett és közvetlen munkahelyek közötti aránnyal kapcsolatos, az Artensa esetében tapasztaltnál magasabb várakozásokat. Ennélfogva az e preambulumbekezdésben ismertetett bizottsági határozatokkal való összevetés alapján Portugália megállapítja, hogy a Repsol Polimeros projektben ezt a stratégiát szélsőségesen eltúlozták (a belső erőforrások minimális és a külső erőforrások maximális alkalmazása). Az Artensa esete ennek ellenkezőjéről, azaz a belső és külső erőforrások kiegyensúlyozott alkalmazásáról tanúskodik. Portugália úgy véli, hogy a javasolt 3:1 arány összhangban áll a kőolaj-finomító ágazatban alkalmazott aránnyal, és megfelelően tükrözi a Petrogal tevékenységei externalizációjának mértékét (például a karbantartás területén).

(156) Egy későbbi beadványában Portugália megerősíti ezt a kijelentését egy, a Bizottság által közzétett újabb dokumentumot (37) idézve, amely Portugália véleménye szerint 4:1 és 6:1 közötti arányt jelez: „tehát míg az ágazat az Unióban közvetlenül mindössze 100 000 személyt foglalkoztat, úgy tekinthető, hogy legalább 400 000–600 000 munkahely épül közvetlenül az uniós kőolaj-finomító iparágra”. Ugyanez a dokumentum a 41. lábjegyzetben „további 600 000 logisztikai és forgalmazással kapcsolatos munkahelyet” említ, amely akár 12:1 arányt is jelenthetne.

(157) A hivatalos vizsgálati szakaszban a Portugália által a Bizottságnak benyújtott további dokumentum (a költség-haszon elemzés) számszerűsíti a beruházási projekt által védelemben részesített munkahelyeket, mivel nyilvánvaló volt, hogy a beruházás elmaradása esetén a Petrogal szerkezetátalakítási, többek között munkaerő-csökkentési intézkedéseket vezetett volna be. Ha a beruházási projektet nem hajtanák végre, az „összesen 1 240 munkahely megszűnését eredményezné – ide értendő (a projekt közvetlen eredményeképpen létrejött) 150 közvetlen munkahely + 450 közvetett munkahely, valamint a becslések szerint a jelenlegi formában működő kőolaj-finomítók csökkent finomítói árrésére válaszul várható költségcsökkentési intézkedések miatt elveszített 160 közvetlen és 480 közvetett munkahely”.

(158) Portugália hangsúlyozza, hogy a beruházási projekt elsősorban szakképzett munkavállalókat alkalmaz, akiknek fizetése [ ] az érintett helyi piac átlagfizetését. A környéken élő közösségekre gyakorolt társadalmi-gazdasági hatás elősegíti más vállalkozások és tevékenységek fejlesztését. A beruházási projekt ezért Oporto és Sines régió infrastruktúrájának és létesítményeinek létrehozását és felújítását szolgálja majd, megteremtve azokat a feltételeket, amelyeknek köszönhetően ezek a régiók az életminőség és a versenyképesség szempontjából új szakaszba léphetnek.

(159) Válaszában Portugália azt is kiemeli, hogy „az építési szakaszban a projekt a helyi vállalkozások létrehozása és fejlesztése révén jelentős hatást gyakorol a nemzeti ipar szerkezetére. A teljes körű működés megkezdését követően a projekt ösztönözni fogja karbantartással foglalkozó új vállalkozások alapítását, és ezáltal tovább erősíti a regionális dinamikát.” Ennélfogva „a Petrogal ezzel a kezdeményezéssel elősegíti a kevésbé fejlett régiók versenyképességének a nemzeti átlaghoz történő felzárkóztatását. Végül, a projekt kedvező hatást gyakorol majd Alentejo régió vállalkozásaira és a külföldi piacokkal szembeni nyitottságára.”

(160) Továbbá, a nyersanyagok és a feldolgozott termékek két kőolaj-finomító egység közötti áramlásának növelésével a beruházási projekt várhatóan rendkívül kedvező hatást gyakorol a sinesi és leixõesi kikötői infrastruktúrára (38), hiszen számottevően megnöveli azok tevékenységét és kihasználtságát, következésképpen pedig működési eredményüket.

(161) Végül, Portugália úgy véli, hogy a Petrogal tervei szerint a projekt hasznosítási időszaka legalább 30 évet ölel majd fel, ami jelzi a regionális, nemzeti és európai célkitűzések iránti hosszú távú elkötelezettséget.

(162) A beruházási projekt ezenfelül a regionális humántőkében rejlő lehetőségek javításához is hozzájárul. A beruházási projektben részt vevő – akár új, akár már foglalkoztatásban álló – alkalmazottak képzéséhez az Alentejo Litoral Műszaki Főiskolával (39) együttműködésben szakképesítési és -képzési struktúrákat hoznak létre a sinesi ipari és logisztikai övezetben (40) (ZILS).

(163) A K + F projektekkel kialakított kapcsolatok és az egyetemekkel folytatott együttműködés tekintetében Portugália megemlíti, hogy a kutatás és képzés terén a két kőolaj-finomító regionális fejlesztési központnak minősül. Portugália szerint a beruházási projekt várhatóan kedvező hatással jár majd, és ösztönözni fogja a Petrogal és a tudományos és mérnöki oktatási központok közötti új megállapodások megkötését.

(164) Portugália észrevétellel él a beruházás/új munkahelyek arányára vonatkozóan, amely szerinte az arány maradéktalan ésszerűségét tükrözi, különösen figyelembe véve, hogy a kőolaj-finomító ágazat rendkívül tőkeigényes és magasan képzett munkavállalókat, valamint a szakképzett munkaerő képzésére irányuló jelentős beruházásokat kíván. A Bizottság a Repsol Polimeros és az Artensa petrolkémiai projektjei esetében ennél magasabb egy új munkahelyre jutó támogatási összeget hagyott jóvá (41).

(165) A Bizottság azon kérését követően, hogy nyújtson be a strukturális alapokból társfinanszírozásban részesülő nagy projekteknél kérthez hasonló költség-haszon elemzést és projektértékelést (42), Portugália az elsősorban a beruházási projektből eredő társadalmi és gazdasági előnyök számszerűsítését tartalmazó dokumentumot nyújtott be. A dokumentum rámutat a beruházásból fakadó előnyök gazdasági hatására, úgymint: a projekthez kapcsolódóan felszámított adó; közvetlen foglalkoztatás (adók); közvetett foglalkoztatás (adók); elkerült munkanélküli segély; fogyasztási adó (héa); mérsékelt CO2-kibocsátás a közlekedési ágazatban és az iparban; a portugál külső államadósság kamatainak csökkentése; fuvardíj és álláspénz (adók); további bevételek a leixõesi kikötő számára és helyi közösségfejlesztési támogatás.

(166) A beruházási projekt helyi előnyei a következők: fogyasztási adó (héa); további bevételek a leixõesi kikötő számára és helyi közösségfejlesztési támogatás (nettó jelenértéken összesen 49 millió EUR), míg a további előnyök az országos helyzet – a nemzetgazdaság egészének javát szolgáló – javulásaként foglalhatók össze (nettó jelenértéken összesen 454 millió EUR), és ezért csak részben tulajdoníthatók az érintett régióknak. Feltételezve, hogy az országos helyzet e javulása gazdasági súlyuk szerint arányosan oszlik meg a portugál régiók között, tekintettel arra, hogy 2007-ben a portugál nemzeti GDP 34,8 %-a származott Norte és ALEN TEJO régióból, az összes regionális előny (nettó jelenértéken 195 millió EUR) messze meghaladja a beruházási projekthez nyújtott támogatás költségét (nettó jelenértéken 121 millió EUR).

5.1.6. A támogatás szükségességével kapcsolatos észrevételek

(167) Portugália hangsúlyozta, hogy a támogatás ténylegesen és jelentős mértékben hozzájárult a Petrogal beruházási döntéséhez, mivel szükséges volt a vállalat jövedelmezőségének biztosításához. A Galp Igazgatótanácsa a nemzeti hatóságoktól kapott, a támogatási jogosultságot tanúsító, 2007. január 23-án kelt levél kézhezvételét követően 2008. március 5-én jóváhagyta a beruházási projektet. A felszerelés megrendelésére szóló első kötelezettségvállalást 2008. március 14-én tették, mégpedig azután, hogy a portugál kormánnyal 2008. március 10-én aláírták a támogatási szerződéseket.

(168) A támogatás nélkül a beruházási projektet nem hajtották volna végre, mivel annak jövedelmezősége nem volt biztosított.

(169) 2001-ben a Galp Igazgatótanácsa elutasított egy, a matosinhosi kőolaj-finomító korszerűsítésére irányuló korábbi tervet, mivel a projektben alkalmazott tőkemegtérülés (ROCE) mértéke nem érte el a Galp Energia kőolaj-finomító ágazatra vonatkozó súlyozott átlagos tőkeköltségét (WACC).

(170) 2005-ben a Galp Igazgatótanácsa ismét mérlegelte a két kőolaj-finomítót érintő konverziós projekt végrehajtásának stratégiai lehetőségét. Az alternatív beruházási projektek tanulmányozását követően 2008 márciusában jóváhagyásra benyújtották az Igazgatótanácshoz a sinesi és matosinhosi konverziós projektet. A felülvizsgált [ ] millió EUR összegű beruházáshoz kapcsolódó belső megtérülési ráta a számítások szerint ösztönzők nélkül [8–10] % lett volna, azaz [ ] százalékponttal meghaladta volna a Galp Energia kőolaj-finomítási tevékenységekre vonatkozó ([7–9] %-ban meghatározott) súlyozott átlagos tőkeköltséget.

(171) A Galp Igazgatótanácsának 2008. márciusi döntése a beruházási projekt belső megtérülési rátája (IRR) ésszerűségének alábbi elemzésén alapult 3. táblázat Támogatással Nettó jelenérték [100–150] millió EUR Megtérülési ráta/IRR [9-11] % Támogatás nélkül Nettó jelenérték [1-50] millió EUR Megtérülési ráta/IRR [8-10] % Forrás: GALP

(172) A Galp Energia Végrehajtó Bizottságának 2008. január 10-i határozata szerint a vállalat ellátási, kőolaj-finomítási és logisztikai területére vonatkozó súlyozott átlagos tőkeköltség és belső „megtérülési szint” (a kockázati felárral növelt tőkeköltség (43)) [7–9] %, illetve [10–12] % volt.

(173) Portugália jelezte, hogy a Galp Energia által meghatározott súlyozott átlagos tőkeköltség és belső megtérülési szint egyaránt összhangban állt a kőolaj-finomító ágazatban szokásos gyakorlattal, valamint hogy e gazdasági kritériumok alkalmazása általánosan elfogadott az ágazatbeli nagyvállalatok körében. E kijelentések alátámasztásaként Portugália benyújtotta a Bizottságnak a Citigroup, a Bloomberg és a Broker Research által 2010-ben kidolgozott, az ágazatban működő legnagyobb vállalatok súlyozott átlagos tőkeköltségét összehasonlító táblázatot.

(174) Portugália kitart amellett, hogy a beruházási határozat összhangban állt és továbbra is összhangban áll a gyakorlattal és a kedvezményezett által valamennyi projektje esetén előírt rendes jövedelmezőségi követelményekkel. A jövedelmezőség értékeléséhez a súlyozott átlagos tőkeköltség fogalmán túl további kritérium a megtérülési szint. A jövőben várható pénzforgalomra vonatkozó előrejelzés általában nem tévedhetetlen. A pénzforgalom előrejelzésével kapcsolatban minden esetben fennáll némi bizonytalanság (kockázat); minél hosszabb távra szól, annál nagyobb a valószínűsége, hogy a becslés hozzávetőleges és hibákat tartalmaz. A bizonytalanság kezelésének leggyakoribb módja az, hogy a tőkeköltséget megnövelik a kockázati felárral, és ezt az értéket alkalmazzák a beruházáshoz szükséges minimális jövedelmezőségi arányként (megtérülési szint). A megtérülési szint értéke és a súlyozott átlagos tőkeköltség értéke közötti különbözet ezért a beruházásra irányuló döntéskor várható nyereségtöbblet, mivel ez magában foglalja a jövőbeni pénzforgalom előrejelzéseiben foglalt további kockázatot. Portugália állítása szerint a Galp Energia beruházási projektjeire vonatkozó elemzésekben és határozatokban 2002 óta figyelembe veszik a megtérülési szintet. 2002-ben kimondták, hogy a projektekre alkalmazandó megtérülési szint értéke az [1–5] százalékponttal megnövelt súlyozott átlagos tőkeköltség. 2006-ban a Galp Energia úgy döntött, hogy némileg eltérő módon számítja ki a megtérülési szintet, és a súlyozott átlagos tőkeköltség (WACC) [1–5] százalékponttal történő megnövelése helyett [10–50] %-kal növelte azt (WACC2006 + megtérülési szint2006 = [1,1–1,5] x WACC2006). Ezt az új kritériumot a belső súlyozási rendszer indokolta, amelynek keretében az egyes üzletágakra vonatkozó súlyozott átlagos tőkeköltségek különböző szintjeit figyelembe véve megfelelőbbnek és következetesebbnek tűnt az alapösszeget az abszolút érték helyett százalékos arányban növelni. További magyarázatként Portugália benyújtotta a Bizottsághoz a Galp Energia által 2002 és 2006 között az egyes üzletágakra: az ellátás és finomítás, a kőolajtermékek forgalmazása, a feltárás és előállítás, valamint a gáz és energia területére vonatkozóan alkalmazott különböző súlyozott átlagos tőkeköltségeket és megtérülési szinteket.

(175) Portugália úgy érvelt, hogy az ilyen típusú projektekre vonatkozó, nemzetközileg elismert szabványokkal összhangban – mivel a mérnöki fejlesztés e szakaszában (előkészítő mérnöki tervezés, FEED) a beruházás még mindig jelentős mértékben változhat – a Galp Igazgatótanácsa úgy ítélte meg, hogy egy ilyen jelentőségű projekt, amelynek megtérülési rátája ennyire közel áll a súlyozott átlagos tőkeköltséghez, nem életképes, mivel könnyen előfordulhat, hogy a referenciaértéknél alacsonyabb megtérülést eredményez.

(176) Ugyanakkor a beruházási projektben foglalt adókedvezményt is figyelembe véve a beruházási projekt megtérülése [9–11] % lenne, amely a beruházási projekt stratégiai jellegének tükrében elfogadható minimális mértéknek minősült a felszerelések beszállítói felé tett kötelezettségvállalások végrehajtásának megkezdéséhez és jóváhagyásához.

(177) Portugália benyújtotta azoknak az alternatív beruházási projekteknek a jegyzékét, amelyeket a Petrogal az elfogadott beruházási projekttel egyidejűleg végezhetett volna. Az új beruházásokra rendelkezésre álló pénzügyi források korlátozott volta miatt a Galp Energia számos üzletága verseng egymással e szűkös forrásokért, és szigorú kiválasztási eljárást alkalmaznak.

(178) Ha azonban nem jött volna létre a portugál állammal kötött támogatási szerződés, és nem került volna sor a beruházási projektre, azt a két kőolaj-finomító versenyképessége elkerülhetetlenül megsínylette volna. Portugália szerint, ha a beruházási projekt nem jött volna létre, a benzin és a tüzelőolaj iránti piaci kereslet visszaesése nyomán [80–90] %-ra csökkentették volna a kőolaj-finomítók kapacitáskihasználtságát (mivel tanulmányok szerint 2008 és 2020 között jelentős, akár [20–30] és [40–50] % közötti keresletcsökkenésre lehet számítani). A kőolaj-finomítók csak rendkívül alacsony finomítói árrést tartottak volna fenn. E helyzet ellensúlyozása érdekében elbocsátásokkal járó drasztikus szerkezetátalakítási programot hajtottak volna végre.

(179) Mivel a Bizottság kétségbe vonta, hogy a Galp Igazgatótanácsa határozatában nem vette figyelembe az üzleti környezet változásait, felkérte Portugáliát, hogy nyújtsa be a beruházási projekt elmaradásával jellemzett helyzet részletes elemzését. E célból Portugáliát arra kérték, közölje a beruházási projekt belső megtérülési rátáját, figyelembe véve a kőolaj-finomítóknak a beruházási projekt elmaradása esetén várható lehetséges jövedelmezőségét, valamint a finomítói árrés csökkenését.

(180) Portugáliának a támogatás elmaradásának esetére vonatkozó forgatókönyvét a 4. táblázat foglalja össze: 4. táblázat Üzleti terv Új végleges beruházás értéke Támogatással Nettó jelenérték [200–250] millió EUR [150–200] millió EUR Megtérülési ráta/IRR [10–12] % [10–12] % Támogatás nélkül Nettó jelenérték [100–150] millió EUR [100–150] millió EUR Megtérülési ráta/IRR [9–11] % [9–11] %

(181) Portugália szerint „az a tény, hogy a vállalat számára a projekt rendkívül fontos vagy akár stratégiai jelentőségű, nem jelenti azt, hogy ez az egyetlen projekt, vagy hogy megfellebbezhetetlen lenne, amennyiben a belső megtérülési ráta nem felel meg a legalacsonyabb elfogadható követelménynek” (amint az 2001-ben történt).

5.2. A Portugália által a harmadik felek megjegyzéseivel kapcsolatban benyújtott észrevételek

(182) Portugália hangsúlyozza a különböző érintettek (önkormányzatok, szakszervezetek, valamint ágazati és szakmai szövetségek) magas szintű részvételét, és felsorolja a beruházási projekt regionális fejlesztési és energiahatékonysági szempontú értékét alátámasztó észrevételeket.

5.2.1. Az 1. és a 2. számú versenytárs megjegyzéseivel kapcsolatos észrevételek

(183) Portugália az általa 2010. január 21-én benyújtott információk kiegészítéseként kifejti, hogy a vákuumnyersanyag-piac rendkívül ingadozó és nem biztosítja a sinesihez hasonló méretű hidrokrakkoló egység üzemeltetéséhez szükséges vákuumgázolaj biztonságos ellátását. A hidrokrakkolási maradék keletkezését illetően Portugália megerősíti, hogy az szinte elhanyagolható, mivel a hidrokrakkoló egység izokrakkolási technológiát alkalmaz.

(184) Portugália megismétli, hogy a beruházási projekt még akkor is ösztönözni fogja a hátrányos helyzetű régiók regionális fejlődését (munkahelyteremtés és -megőrzés, a munkavállalók képzése, méretgazdaságosság, technológiaátadás, átgyűrűző hatások stb.), ha már meglévő kőolaj-finomítókban valósul meg, és ezt az érvelést a kapott kedvező észrevételek is alátámasztják. Ezek az észrevételek egyúttal hangsúlyozzák a beruházási projekt stratégiai jelentőségét és környezeti értékét, cáfolva azokat a megjegyzéseket, amelyek szerint az egyetlen regionális előny a foglalkoztatás.

(185) Az 1. számú versenytárs mint harmadik fél által készített és a más regionális ad hoc támogatási projektek „egy új munkahelyre jutó támogatási” arányát összehasonlító táblázatot illetően (lásd a (89) preambulumbekezdést) Portugália rámutatott, hogy az nem tartalmaz a kőolaj-finomító vagy más tőkeigényes ágazatot érintő projektet. Ennélfogva a beruházási projekt nem hasonlítható össze a táblázatban szereplő projektekkel, hanem az azonos gazdasági ágazatban megvalósuló nagyberuházási projekteknek nyújtott támogatásokkal kell összevetni (lásd a Bizottság által az N 898/06 sz. – Repsol Polimeros állami támogatási ügyben hozott 2007. július 10-i határozatot és az N 899/06 sz. – Artensa – (Artenius) – Produçăo e Comercializaçăo de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, SA állami támogatási ügyben hozott 2007. július 10-i határozatot, ahol a „támogatás/új munkahelyek” arány a Petrogal projektjéhez hasonló tartományba esik).

(186) Hasonlóképpen, amennyiben a „közvetett munkahelyek/közvetlen munkahelyek” arányt hasonló projektekkel (például a (185) preambulumbekezdésben szereplőkkel) vetjük össze, egyenértékű számadatokat kapunk.

(187) Portugália ismét kijelenti, hogy a Galp Igazgatótanácsa 2008 márciusában jóváhagyta a beruházási projektet, miután 2007 januárjában a portugál hatóságok írásban megerősítették, hogy a beruházási projekt támogatásra jogosult. A támogatást ezért feltételesen (különösen a Bizottság jóváhagyásától függően) a munka megkezdése előtt odaítélték. Az első visszavonhatatlan megrendelést 2008 márciusában, a Petrogallal kötött támogatási szerződések aláírását követően adták le.

(188) Portugália cáfolja a harmadik felek azon észrevételeit, amelyek szerint a Petrogal már 2006-ban határozott a beruházási projekt elindításáról.

(189) Portugália elismeri, hogy már a végső döntés előtt készültek megvalósíthatósági tanulmányok. Noha ezek az információk nélkülözhetetlenek a Galp Igazgatótanácsa számára a határozathozatalhoz, ez nem jelenti azt, hogy az Igazgatótanács már akkor meghozta döntését.

(190) Portugália kitart amellett, hogy a beruházási projektre támogatás hiányában nem került volna sor.

(191) Portugália kifejti, hogy a beruházási projekt belső megtérülési rátája a benne rejlő kockázatokkal és a Galp Energia fejlesztése szempontjából létfontosságú ([ ]) más projektek vonzerejével összehasonlítva elégtelen volt. Ebből következik, hogy a beruházási projekt támogatás nélkül nem valósult volna meg.

(192) A harmadik felektől kapott észrevételekből Portugália megállapítja, hogy az érintett földrajzi piac nem a portugál, hanem legalább az ibériai piac.

(193) Portugália kifejti, hogy amennyiben az érintett földrajzi piac az Ibériai-félsziget vagy annál nagyobb terület, a Petrogal dízelpiaci részesedése (a közvetlen finomítói, nagy- és kiskereskedelmi szinten) soha nem fogja meghaladni a 25 %-ot.

(194) Portugália ismét megerősíti, hogy a beruházási projekt mindenesetre nem befolyásolja a dízel kis- és nagykereskedelmi piacát, mivel közvetlen finomítói szinten az árakat piaci feltételek szerint határozzák meg: a Petrogal ezt az árat elfogadja. Ellenkező esetben a Petrogal vevői könnyűszerrel válthatnának importtermékekre, mivel Portugália szerint a más tagállamokból származó dízeltermékek behozatala előtt nem áll (technikai, tarifális, logisztikai (44) stb.) akadály. A portugáliai behozatali követelmények összhangban vannak az uniós követelményekkel.

(195) Portugália benyújtotta a dízel Portugáliába irányuló (tengeri és szárazföldi) behozatalára vonatkozó összesített adatokat. 5. táblázat Dízelimport és -export Év 2006 2007 2008 2009 IMPORT Összesen (ezer tonna) 638 776 1,011 1,478 Petrogal [ ] [ ] [ ] [ ] Egyéb [ ] [ ] [ ] [ ] EXPORT Összesen (ezer tonna) 314 192 164 95 Petrogal [ ] [ ] [ ] [ ] Egyéb [ ] [ ] [ ] [ ] Forrás: DGEG és a Petrogal adatai

(196) Ezenfelül Portugália elegendő tárolási kapacitással rendelkezik: Portugália adatokkal szolgált arra vonatkozóan, hogy az egyes piaci szereplők különböző stratégiai lehetőségekkel éltek (tárolási kapacitásra irányuló beruházás vagy létesítmények bérlése), és hogy mindkét alternatíva lehetséges és életképes. A fő gazdasági szereplők a kínálkozó piaci lehetőségek ellenére sem növelték tárolási kapacitásukat, ami arra utal, hogy tárolási erőforrásaik elegendőek forgalmazási tevékenységük ellátásához. Portugália jelzi, hogy az összes dízelbehozatal folyamatosan nő, a kivitel pedig ezzel egyidejűleg némileg csökken. Ez a folyamatos piaci növekedésnek és a helyi termelési kapacitás fokozódó hiányának következménye. A 2009. évi adatok ugyanakkor a sinesi kőolaj-finomítóban bekövetkezett baleset hatását tükrözik, amely több héten át korlátozta a finomító működését és a termelést. A piaci szereplőknek abban az évben növelniük kellett a behozatalt, ami bizonyítja, hogy alternatív ellátási lehetőségek is rendelkezésre állnak.

(197) A portugáliai dízelbehozatal 2009-ben az adott évi összes dízelfogyasztás 27,2 %-ának felelt meg. A korábbi években a dízelimport éves portugáliai dízelfogyasztáshoz (kb. 5,4 millió tonna) viszonyított átlagos aránya hozzávetőleg 14 % volt.

(198) Portugália ezért úgy véli, hogy a portugál dízelpiac nyitott és versenyképes piac, ahol ösztönzik a kereskedelmet, és ahol az árakat a nyersolaj ára és a finomítási költségek határozzák meg, az árszabás pedig az alternatív Platts-féle importárak alapján történik.

(199) A nehéznafta tekintetében Portugália úgy véli, hogy az érintett piac legalább az EGT, mivel a nafta nemzetközi kereskedelemben részt vevő termék.

6. A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE

6.1. Az állami támogatás megléte

(200) A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy ha a Szerződés másként nem rendelkezik, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

(201) Portugália adójóváírás formájában nyújt támogatást a Petrogalnak. Ennélfogva úgy tekinthető, hogy a támogatást a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében egy tagállam állami forrásból nyújtja.

(202) A támogatás kedvezményezettje egyetlen vállalat, a Petrogal, ezért az szelektív.

(203) A támogatást a dízel és a nehéznafta termelésének növekedését eredményező beruházáshoz nyújtják. Mivel ezek a termékek részt vesznek a tagállamok közötti kereskedelemben, az intézkedés valószínűleg érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. A Petrogalnak nyújtott támogatás mentesíti a vállalatot olyan költségek alól, amelyeket szokásos esetben magának kellett volna fedeznie. Ennélfogva a Petrogal gazdasági előnyhöz jut versenytársaival szemben. A Petrogal és termelésének ilyen jellegű előnyben részesítésével tehát a támogatás torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget.

(204) Követezésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a támogatás a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősül.

(205) Miután megállapítást nyert, hogy a támogatás a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatásnak minősül, mérlegelni kell, hogy az intézkedés összeegyeztethető-e a belső piaccal.

6.2. A támogatási intézkedés jogszerűsége

(206) Mivel Portugália a támogatás végrehajtását megelőzően bejelentette azt, eleget tett a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdéséből fakadó bejelentési kötelezettségnek.

6.3. Az értékelés jogalapja

(207) Mivel a támogatás célja a regionális fejlődés előmozdítása, a belső piaccal való összeegyeztethetőség értékelésének jogalapja az RTI és különösen az RTI nagyberuházási projektekre vonatkozó 4.3. szakaszának rendelkezései, valamint a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatások részletes vizsgálatának kritériumai (amelyeket a részletes vizsgálatról szóló közlemény ismertet), kivéve, ha a hivatalos vizsgálat eredményeképpen megállapítást nyer, hogy nem lépték túl az RTI 68. bekezdésének a) pontjában („piaci részesedési vizsgálat”) és 68. bekezdésének b) pontjában („a kapacitásnövekedés és a piaci teljesítmény vizsgálata”) meghatározott határértékeket.

(208) A Bizottságnak három lépésben kell elvégeznie az értékelést: — elsőként meg kell vizsgálnia az RTI általános rendelkezéseivel való összeegyeztethetőséget, — másodszor, meg kell győződnie arról, hogy a 68. bekezdés a), illetve b) pontja szerinti piaci részesedési vizsgálat, illetve a kapacitásnövekedés és a piaci teljesítmény vizsgálatának (a továbbiakban: a 68. bekezdés a) és b) pontja szerinti vizsgálatok) követelményei valóban nem teljesülnek, — harmadsorban, a második lépésben elvégzett értékelés eredményétől függően részletes vizsgálatot indíthat.

6.4. Összeegyeztethetőség az RTI általános rendelkezéseivel – az eljárást megindító határozatban kifejtett kételyek tisztázása

(209) A Bizottság ellenőrizte, hogy a nyújtott támogatás megfelel-e az RTI általános rendelkezéseinek. A vizsgálat eredményeképpen a következőket állapítja meg:

(210) A Bizottság az eljárást megindító határozatban kétségeinek adott hangot, hogy a beruházási projekt induló beruházásnak minősül-e, illetve hogy pótló beruházásnak tekinthető-e.

(211) A Bizottság figyelembe vette Portugáliának a (130) és (131) preambulumbekezdésben ismertetett észrevételeit, amelyek szerint a beruházások meglévő létesítmény bővítését és egy meglévő létesítmény teljes termelési folyamatának alapvető megváltoztatását szolgálják, és hogy ezért a beruházás az RTI 34. bekezdése értelmében induló beruházásnak tekinthető.

(212) A matosinhosi új vákuumdesztillációs egység és viszkozitástörő, valamint az új sinesi hidrokrakkoló egység valóban a meglévő eredeti kőolaj-finomító egységekkel párhuzamosan fog működni; a beruházási projekt ezért nem pótló beruházás, hanem a termelési rendszer bővítése. Mindemellett a beruházási projekt keretében átalakítják a kőolaj-finomítókat és a nyersolaj nehezebb frakcióinak benzinné és dízellé történő konverziójára alkalmas új technológiai infrastruktúrával szerelik fel azokat.

(213) Az 1. számú versenytárs nem vitatja a beruházás induló beruházás jellegét, ám úgy véli, hogy az mindössze egy meglévő létesítmény bővítése.

(214) Következésképpen a Bizottság megállapítja, hogy a beruházási projekt az RTI 34. bekezdése értelmében induló beruházásnak minősül, és ezért a beruházási projekt induló beruházási jellegével kapcsolatos kételyek alaptalanok.

(215) Az eljárást megindító határozatban a Bizottság kétségbe vonta, hogy teljesültek az RTI 38. bekezdésében megállapított, az ad hoc támogatások ösztönző hatására vonatkozó formális követelmények. A Bizottság különösen kétségbe vonta, hogy Portugália azon írásbeli megerősítése, amely szerint a – további részletes vizsgálat tárgyát képező – beruházási projekt megfelel a programban meghatározott jogosultsági feltételeknek (45), helyettesítheti a szándéknyilatkozatot.

(216) Az RTI 38. bekezdése a következőképpen szól: „Fontos biztosítani azt, hogy a regionális támogatás valódi ösztönző hatást gyakoroljon a beruházásokra, amelyeket egyébként nem valósítanának meg a támogatott területeken. Ezért egy támogatási program alapján támogatás csak akkor ítélhető oda, ha még a beruházás megkezdése előtt a kedvezményezett támogatás iránti kérelmét benyújtja, és a programot kezelő hatóság írásban megerősíti, hogy a – további részletes vizsgálat tárgyát képező – projekt elvben megfelel a programban meghatározott jogosultsági feltételeknek. (…). Ad hoc támogatás esetén a beruházás megkezdése előtt az illetékes hatóság köteles a támogatás odaítéléséről szóló szándéknyilatkozatot tenni, amelyben feltételül kell szabni az intézkedés Bizottság általi elfogadását. Amennyiben a beruházás az e bekezdésben foglalt feltételek teljesülése előtt megkezdődik, a teljes projekt elveszíti jogosultságát a támogatásra.”

(217) A „beruházás megkezdése” az RTI 40. lábjegyzete szerint vagy az építkezési munkálatok megkezdését jelenti, vagy a vállalkozás első kötelezettségvállalását felszerelés megrendelésére.

(218) A Bizottság figyelembe vette a Portugália által benyújtott következő tényadatokat: — A Petrogal 2007. január 22-én nyújtotta be a támogatás iránti kérelmét. — Portugália 2007. január 23-án megerősítette, hogy a támogatási projekt elvben megfelel a jogosultsági feltételeknek. — A portugál Minisztertanács 2008. március 6-án jóváhagyta a támogatást, de annak kifizetése a Bizottság jóváhagyásától függ, és a Petrogal legkorábban 2011-ben részesülhet a támogatásban (ha a beruházás elkészült). — A Petrogal Igazgatótanácsa 2008. március 8-án engedélyezte felszerelések megrendelését. — Az első visszavonhatatlan megrendelést 2008. március 14-én adták le. A beruházással kapcsolatos tényleges építési munkálatok Sinesben 2008 novemberében, Matosinhosban pedig 2009 januárjában kezdődtek meg.

(219) A Bizottság úgy véli, hogy a 2008. március 10-én Portugália és a Petrogal között létrejött támogatási szerződések, valamint a Minisztertanács 2008. március 6-án elfogadott rendeletének közzététele a portugál Köztársasági Közlönyben (46) legalább egyenértékű a szándéknyilatkozattal, és úgy kell tekinteni, hogy az a formális ösztönző hatásnak a RTI 38. bekezdésében előírt szándéknyilatkozatnál szigorúbb bizonyítéka. Ezeket a támogatási szerződéseket a beruházási munka megkezdése előtt írták alá.

(220) A Bizottság ennélfogva megállapítja, hogy a formális ösztönző hatással kapcsolatos kételyek alaptalanok.

(221) Az eljárást megindító határozatban a Bizottság megkérdőjelezte, hogy a beruházás valóban hozzájárul-e a regionális fejlődéshez. Ebben az összefüggésben a Bizottság a támogatás szükségességét is kétségbe vonta, és hangsúlyozta, hogy a „szükségtelen támogatás valószínűleg nem segíti elő a regionális fejlődést, és elfogadhatatlan versenytorzulást eredményezhet” (47).

(222) Az 1. és 2. számú versenytárs jelezte, hogy a Petrogal támogatás nélkül is megvalósította volna a beruházási projektet. Véleményük szerint a beruházási projekt a dízel iránti kereslet és kínálat közötti egyensúlyhiány, illetve a nehezebb és olcsóbb nyersolajhoz való hozzáférés lehetősége által gazdaságilag indokolt termelő beruházás. Európa-szerte minden más gazdasági szereplő állami támogatás nélkül végez hasonló beruházásokat kőolaj-finomítóiban.

(223) Ennélfogva meg kell vizsgálni, hogy szükséges-e a támogatás ahhoz, hogy valódi ösztönző hatást gyakoroljon a beruházásokra, amelyekre egyébként nem kerülne sor e két támogatott régióban, illetve hogy a beruházási projektet ellenkező esetben is végrehajtották volna-e. E tekintetben a Bizottságnak azt kell megállapítania, hogy a támogatás nyomán megváltozott-e a Petrogal viselkedése úgy, hogy további beruházásokat vállalt az érintett régiókban.

(224) A jelek szerint a beruházásra irányuló stratégiai döntést 2006-ban hozták meg. Ez derül ki a Galp Energia 2006 októberében közzétett dokumentumából (48). Amint az a Galp Energia 2006. évi éves jelentésében szerepel, az Igazgatótanács a beruházási projekt végrehajtására vonatkozó határozatot 2007. január 23-án (49) és 2008. március 5-én fogadta el (azaz miután megkapta a nemzeti hatóságok jogosultságot igazoló, 2007. január 23-án kelt levelét). Az Igazgatótanács a beruházási projekthez kapcsolódó felszerelések első megrendelésére vonatkozó operatív határozatot 2008. március 14-én hozta meg.

(225) Portugália azt állította, hogy mivel a projekt pénzügyi szempontból nem volt életképes, a Petrogal azt csak 2008-ban indította el, valamint hogy a Galp Igazgatótanácsa csak azután hozta meg a felszerelés megrendelésére és az építési munkálatok megkezdésére vonatkozó döntését, hogy a portugál kormány elfogadta a vonatkozó minisztertanácsi rendeletet.

(226) Portugália azt állítja, hogy a rendelkezésre álló állami támogatás döntően befolyásolta a Petrogal beruházási döntését. A támogatás nélkül felhagytak volna a beruházási projekttel. A Petrogal alternatív szerkezetátalakítási tervet hajtott volna végre, hogy kőolaj-finomító tevékenységét összhangba hozza a megváltozott piaci és nyersolaj-kínálati feltételekkel. Ezenfelül a rendelkezésre álló pénzügyi forrásokat felhasználva a finomítói tevékenységen kívüli alternatív projektekbe ruházott volna be.

(227) Portugália a Petrogal tulajdonát képező dokumentumokat nyújtott be, amelyek tartalmazzák a beruházási projekt várható belső megtérülési rátájának elemzését, a tőkeköltséget (WACC), valamint azon egyéb lehetséges beruházások jegyzékét, amelyeket a Galp Energia a rendelkezésre álló tőkéből elvégezhetett volna.

(228) A Bizottság úgy véli, hogy a Galp Igazgatótanácsához 2007. január 23-án és 2008. március 5-én benyújtott dokumentumok döntően befolyásolták a támogatás szükségességének értékelését, mivel az Igazgatótanács a határozatát ezekre alapozta.

(229) Portugália szerint a Galp Igazgatótanácsának 2008-ban benyújtott számításokból kiderült, hogy a beruházási projekt belső megtérülési rátája támogatás hiányában [8–10] % lett volna. Ez a belső megtérülési ráta jóval meghaladja a Petrogal [7–9] %-os súlyozott átlagos tőkeköltségét.

(230) Portugália ugyanakkor kifejtette, hogy a Galp Igazgatótanácsának határozata a már 2002-ben bevezetett, megtérülési szintet alkalmazó megközelítésen alapult. A megtérülési szint vagy elvárt megtérülési ráta (MARR) a projekt azon legalacsonyabb megtérülési rátája, amelyet egy döntéshozó a projekt megkezdése előtt – tekintettel a kapcsolódó kockázatra és a más projektek feladásának alternatív költségére – hajlandó elfogadni. A „megtérülési szint” további elnevezései a „küszöbarány” vagy a „referenciaszint”.

(231) 2006-tól a kőolaj-finomító tevékenységekre vonatkozó belső megtérülési szintet a súlyozott átlagos tőkeköltség [110–150] %-ában, azaz [10–12] %-ban határozták meg. Alapesetben, amennyiben a kiszámított belső megtérülési ráta nem haladja meg ezt a küszöbértéket, a beruházást nem hagyják jóvá. Ebben az esetben a támogatásnak köszönhetően a belső megtérülési ráta [1–3] százalékponttal, [8–10] %-ról [9–11] %-ra emelkedik, amint az a (171) preambulumbekezdésben szereplő, az Igazgatótanácshoz 2008-ban benyújtott számításokat tartalmazó 3. táblázatban látható. Noha a támogatással kiigazított belső megtérülési ráta továbbra is jelentősen a belső megtérülési szint alatt marad, a támogatás képezte biztonsági tartalékot az Igazgatótanács elégségesnek ítélte ahhoz, hogy végül jóváhagyja a beruházási projektet.

(232) A megtérülési szintet a vállalatok nagy kockázattal járó döntéshelyzetben alkalmazzák, és ezért az a projekthez kapcsolódó kockázat mértékétől függően változhat. A megtérülési szintet ezenkívül a számítás pénzneme is befolyásolhatja: ott, ahol