A Bizottság 1837/2001/EK rendelete

(2001. szeptember 10.)

a mezőgazdasági adatszolgáltatási űrlap formájáról szóló 2237/77/EGK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a legutóbb az 1256/97/EK rendelettel [1] módosított, az Európai Gazdasági Közösségben működő mezőgazdasági üzemek jövedelmére és üzleti tevékenységére vonatkozó számviteli adatok gyűjtését szolgáló hálózat létrehozásáról szóló, 1965. június 15-i 79/65/EGK tanácsi rendeletre [2] és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

(1) A legutóbb az 1122/2000/EK rendelettel [3] módosított, a mezőgazdasági üzemek jövedelmének meghatározására szolgáló mezőgazdasági adatszolgáltatási űrlap formájáról szóló, 1977. szeptember 23-i 2237/77/EGK bizottsági rendelet [4] megállapítja a mezőgazdasági adatszolgáltatási űrlapon megadandó számviteli adatok típusait.

(2) Indokolt a számviteli adatokra vonatkozó előírások oly módon történő felülvizsgálata és megerősítése, hogy az adatok összehasonlíthatóbbakká váljanak, és igazodjanak a közös agrárpolitika növekvő igényeihez.

(3) Az ebben a rendeletben megállapított intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági számviteli információs hálózat közösségi bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2237/77/EGK rendelet I., II. és III. mellékletének a helyébe e rendelet I., II. és III. melléklete lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

E rendeletet a 2002. január 1-je és július 1-je közötti időszakban kezdődő, 2002. évi gazdasági évtől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2001. szeptember 10-én.

a Bizottság részéről

Franz Fischler

a Bizottság tagja

[1] HL L 174., 1997.7.2., 7. o.

[2] HL 109., 1965.6.23., 1859/65. o.

[3] HL L 127., 2000.5.27., 7. o.

[4] HL L 263., 1977.10.17., 1. o.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

I. MELLÉKLET

A MEZŐGAZDASÁGI ADATSZOLGÁLTATÁSI ŰRLAP SZERKEZETE

Az e mellékletben található táblázatok valamennyi rovatánál és oszlopánál utalni kell a II. mellékletben szereplő meghatározásokra és útmutatásokra. A táblázatok oszlopaiban található számok az adathordozókon lévő adatok sorozatszámai. Ezeket a sorozatszámokat szisztematikusan kell feltüntetni, még az olyan rovatoknál is, amelyek mindig üresen maradnak (pl. a K. táblázatban a 162. sz. "Tehéntej" termékek rovat "terület" oszlopa). A nem kiosztott számok későbbi felhasználásra rendelkezésre állnak és ezek helyére nullát kell beírni.

A. A MEZŐGAZDASÁGI ÜZEMRE VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓK

A rovat száma és megnevezése | Sorozat- szám |

1.A mezőgazdasági üzem száma

–Körzet | 1 |

–Alkörzet | 2 |

–A mezőgazdasági üzem sorozatszáma | 3 |

2.Számítógépes nyilvántartásra vonatkozó információ

–A tételek száma mezőgazdasági üzemenként | 4 |

–A tételek sorszáma | 5 |

–10 adatos csoportok száma | 6 |

"Nem kiosztott" | 7–17 |

3.A mezőgazdasági üzem szervezeti formája | 18 |

"Nem kiosztott" | 19 |

4.Nemzeti mintavételi és súlyozási tényezők

"Nem kiosztott" | 20 |

"Nem kiosztott" | 21 |

"Nem kiosztott" | 22 |

"Nem kiosztott" | 23–30 |

5.A mezőgazdasági üzem földrajzi helye | 31 |

6.A mezőgazdasági üzem besorolása

–Biogazdálkodás | 32 |

–A gazdálkodás típusa a kiválasztás időpontjában | 33 |

–A gazdálkodás típusa a számviteli adatok alapján | 34 |

–Gazdasági méretosztály a kiválasztás időpontjában | 35 |

–Gazdasági méretosztály a számviteli adatok alapján | 36 |

7.A könyvelések lezárásának napja és az adathordozó létrehozása

–A könyvelések lezárásának napja | 37 |

–Az adathordozó létrehozásának napja | 38 |

8.Kedvezőtlen helyzetű térség | 39 |

9.A mezőgazdasági üzemre vonatkozó egyéb jellemzők

–Öntözött mezőgazdasági hasznosítású terület (MHT) | 40 |

–Tengerszint feletti magasság | 41 |

–Legeltetési napok száma hegyvidéki és egyéb, az MHT-be nem tartozó legelőkön | 42 |

–Fedett terület | 43 |

–Strukturális Alap Terület | 44 |

–Környezetvédelmi korlátozások által érintett térség | 45 |

"Nem kiosztott" | 46–47 |

B. A TULAJDONVISZONY JELLEGE

A rovat száma és megnevezése | Sorozatszám |

| |

10. | Saját tulajdonú MHT | 48 |

11. | Haszonbérelt MHT | 49 |

12. | Részesművelésű MHT | 50 |

C. MUNKAERŐ

Rovat száma és megnevezése | Betöltött funkciók (kód) | Születési év | Éves munka-egységek | Éves munkaidő (óra) |

| (1) | (2) | (3) | (4) |

A.Rendszeres fizetetlen munkaerő | | | | |

13.Gazdálkodó/üzemvezető (1. kód) | 51 55 | 52 56 | 53 57 | 54 58 |

14.Gazdálkodó/nem üzemvezető (2. kód) | 59 63 | 60 64 | 61 65 | 62 66 |

15.Üzemvezető/nem gazdálkodó (3. kód) | 67 | 68 | 69 | 70 |

| Létszám |

16.Gazdálkodó(ok) házastársa(i) | 71 | – | 72 | 73 |

17.Egyéb | 74 | – | 75 | 76 |

B.18.Alkalmi fizetetlen munkaerő | – | – | – | 77 |

C.Rendszeres fizetett munkaerő | | | | |

19.Üzemvezető | – | 78 | 79 | 80 |

20.Egyéb | – | – | 81 | 82 |

D.21.Fizetett alkalmi munkaerő | – | – | – | 83 |

D. AZ ÁLLATÁLLOMÁNY LÉTSZÁMA ÉS ÉRTÉKE

Rovat száma és megnevezése | Nyitóérték | Záróérték | Átlagos létszám |

| | Létszám | Érték | Létszám | Érték |

| | (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |

22. | Lófélék | 86 | 87 | 88 | 89 | 90 |

23. | Hízóborjú | 91 | 92 | 93 | 94 | 95 |

24. | Egyéb, egy évnél fiatalabb szarvasmarha | 96 | 97 | 98 | 99 | 100 |

25. | 1–2 év közötti hím szarvasmarha | 101 | 102 | 103 | 104 | 105 |

26. | 1–2 év közötti nőstény szarvasmarha | 106 | 107 | 108 | 109 | 110 |

27. | Kétéves vagy idősebb hím szarvasmarha | 111 | 112 | 113 | 114 | 115 |

28. | Tenyészüsző | 116 | 117 | 118 | 119 | 120 |

29. | Hízóüsző | 121 | 122 | 123 | 124 | 125 |

30. | Tejelő tehén | 126 | 127 | 128 | 129 | 130 |

31. | Vágótehén | 131 | 132 | 133 | 134 | 135 |

32. | Egyéb tehén | 136 | 137 | 138 | 139 | 140 |

33. | Méhkaptár | 141 | 142 | 143 | 144 | 145 |

34. | Nyúl, tenyész nőstény | 146 | 147 | 148 | 149 | 150 |

35. | "Nem kiosztott" | 151 | 152 | 153 | 154 | 155 |

36. | "Nem kiosztott" | 156 | 157 | 158 | 159 | 160 |

37. | "Nem kiosztott" | 161 | 162 | 163 | 164 | 165 |

38. | Kecske, tenyész nőstény | 166 | 167 | 168 | 169 | 170 |

39. | Egyéb kecske | 171 | 172 | 173 | 174 | 175 |

40. | Anyajuh | 176 | 177 | 178 | 179 | 180 |

41. | Egyéb juh | 181 | 182 | 183 | 184 | 185 |

42. | "Nem kiosztott" | 186 | 187 | 188 | 189 | 190 |

43. | Malac | 191 | 192 | 193 | 194 | 195 |

44. | Tenyészkoca | 196 | 197 | 198 | 199 | 200 |

45. | Hízósertés | 201 | 202 | 203 | 204 | 205 |

46. | Egyéb sertés | 206 | 207 | 208 | 209 | 210 |

47. | Húscsirke | 211 | 212 | 213 | 214 | 215 |

48. | Tojótyúk | 216 | 217 | 218 | 219 | 220 |

49. | Egyéb baromfi | 221 | 222 | 223 | 224 | 225 |

50. | Egyéb élőállat | – | 227 | – | 229 | – |

E. ÉLŐÁLLAT-VÁSÁRLÁS ÉS -ÉRTÉKESÍTÉS

Rovat száma és megnevezése | Élőállat-vásárlás | Élőállat-értékesítés | Saját fogyasztásra és természetbeni juttatásokra |

| |

| | (1) | (2) | (3) |

51. | Lófélék | 231 | 232 | 233 |

52. | Szarvasmarha | 234 | 235 | 236 |

53. | "Nem kiosztott" | 237 | 238 | 239 |

54. | Juh | 240 | 241 | 242 |

55. | Kecske | 243 | 244 | 245 |

56. | Sertés | 246 | 247 | 248 |

57. | Baromfi | 249 | 250 | 251 |

58. | Egyéb élőállat | 252 | 253 | 254 |

F. KÖLTSÉGEK

Rovat száma és megnevezése | Sorozatszám |

| |

Munkaerő- és gépköltségek

59. | Bérek és társadalombiztosítás | 259 |

60. | Harmadik személy által végzett szerződéses munka és gépek bérlése | 260 |

61. | Gépek és berendezések karbantartása | 261 |

62. | Üzemanyagok és kenőanyagok | 262 |

63. | Személygépjármű-költségek | 263 |

Az állatállomány közvetlen költségei

Az állatok részére vásárolt takarmány:

64. | Takarmánykoncentrátumok a legeltetett állatállomány (ló, szarvasmarha, juh, kecske) számára | 264 |

65. | Szálastakarmány a legeltetett állatállomány (ló, szarvasmarha, juh, kecske) számára | 265 |

66. | Sertéstakarmány | 266 |

67. | Baromfi- és egyéb apróállat-takarmány | 267 |

A gazdaságban előállított és felhasznált takarmány:

68. | Legeltetett állatállomány (ló, szarvasmarha, juh, kecske) | 268 |

69. | Sertés | 269 |

70. | Baromfi és egyéb apróállat | 270 |

71. | Az állattartás egyéb közvetlen költségei | 271 |

A növénytermesztés közvetlen költségei

72. | Vásárolt vetőmag és magról nevelt növény | 272 |

73. | A gazdaságban megtermelt és felhasznált vetőmag és magról nevelt növény | 273 |

74. | Műtrágyák és talajjavító szerek | 274 |

75. | Növényvédő szerek | 275 |

76. | A növénytermesztés egyéb közvetlen költségei | 276 |

77. | Az erdészet közvetlen költségei | 277 |

A földterületre fordított általános költségek

78. | Az épületek folyamatos fenntartása és a földterület gondozása | 278 |

79. | Villanyáram | 279 |

80. | Fűtőanyagok | 280 |

81. | Víz | 281 |

82. | Biztosítás | 282 |

83. | Adók és egyéb terhek | 283 |

84. | A gazdálkodás egyéb általános költségei | 284 |

Földdel összefüggő terhek

85. | Kifizetett bérleti díj | 285 |

86. | "Nem kiosztott" | 286 |

87. | A gazdasági épületek biztosítása | 287 |

88. | A föld és az épületek utáni adók | 288 |

Kamattörlesztés

89. | Kifizetett kamatok és pénzügyi költségek, összesen: | 289 |

90. | Földre és épületekre felvett kölcsönök után kifizetett kamatok és pénzügyi költségek | 290 |

91. | Amelyből: földvásárlásra | 291 |

92. | Működő tőkére és a hitelezők kielégítésére felvett kölcsönökre kifizetett kamatok és pénzügyi költségek | 292 |

93. | Összes költség | 293 |

G. FÖLD ÉS ÉPÜLETVAGYON, GÉPEK, BERENDEZÉSEK ÉS FORGÓTŐKE

Rovat száma és megnevezése | "Nem kiosztott" | A gazda-sági év nyitó-értéke | Beruházások | Értékesítés | Érték-csökkenés | A gazda-sági év záró-értéke |

| | (1) | (2) | (3) | Támo-gatások levo- nása nélkül | Támo-gatás | (6) | (7) | (8) |

(4) | (5) |

94. | Mezőgazdasági földterület, gazdasági épületek és jogok, amelyből: | 294 | 295 | 296 | 297 | 298 | 299 | 300 | 301 |

95. | Mezőgazdasági földterület | 302 | 303 | 304 | 305 | 306 | 307 | 308 | 309 |

96. | Állandó kultúrák | 310 | 311 | 312 | 313 | 314 | 315 | 316 | 317 |

97. | Talajjavítás | 318 | 319 | 320 | 321 | 322 | 323 | 324 | 325 |

98. | Gazdasági épületek | 326 | 327 | 328 | 329 | 330 | 331 | 332 | 333 |

99. | Ingatlanszerzéssel kapcsolatos díjak, kvóták és egyéb jogok | 334 | 335 | 336 | 337 | 338 | 339 | 340 | 341 |

100. | Erdőterület, a lábon álló fát is beleértve | 342 | 343 | 344 | 345 | 346 | 347 | 348 | 349 |

101. | Gépek és berendezések | 350 | 351 | 352 | 353 | 354 | 355 | 356 | 357 |

102. | Forgótőke | 358 | 359 | 360 | 361 | 362 | 363 | 364 | 365 |

103. | Összesen | 366 | 367 | 368 | 369 | 370 | 371 | 372 | 373 |

H. TARTOZÁSOK

Rovat száma és megnevezése | Nyitóérték | Záróérték |

| | Össze-sen | Amelyből: | Össze-sen | Amelyből: |

Föld és épületek | Működő tőke | Föld és épületek | Működő tőke |

Össze-sen | Amelyből: föld | Össze-sen | Amelyből: föld |

(1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) |

104. | Hosszú és középlejáratú hitelek | 374 | 375 | 376 | 377 | 378 | 379 | 380 | 381 |

105. | Rövid lejáratú hitelek és hitelezői állomány | 382 | 383 | 384 | 385 | 386 | 387 | 388 | 389 |

106. | Összesen | 390 | 391 | 392 | 393 | 394 | 395 | 396 | 397 |

I. HOZZÁADOTTÉRTÉK-ADÓ (HÉA)

Rovat száma és megnevezése | Sorozatszám |

| |

107. | HÉA-rendszer | 400 |

| A HÉA-rendszer alosztálya (Spanyolország, Franciaország és Olaszország) | |

| A 108–111. rovatot csak akkor kell kitölteni, ha mezőgazdasági vagy egy hasonló rendszert alkalmaznak | 401 |

108. | Az értékesítésekre jutó HÉA | 402 |

109. | A beszerzésekre jutó HÉA | 403 |

110. | A beruházásokra jutó HÉA | 404 |

111. | Az adóhatóság által visszatérített HÉA | 405 |

J. TÁMOGATÁSOK ÉS SEGÉLYEK

A teljes részletezést meg kell adni.

Rovat száma | Megnevezése | Kód [1] | Összeg |

112. | Támogatások és segélyek, kivéve a költségekre és állatok vásárlására kapott összegeket | – | 408 |

113. | Amelyből: 20 "nyitott" kód, a II. mellékletben meghatározott kategóriáknak megfelelően | 409-től … | … 448-ig |

114. | Költségek után járó támogatások és segélyek | – | 449 |

115. | Amelyből: 10 "nyitott" kód, az adott költségek rovatainak megfelelően (59–89. rovat) | 450-től … | … 469-ig |

116. | Állatvásárlás után járó támogatások és segélyek | – | 470 |

117. | Amelyből: 5 "nyitott" kód, a vásárolt állatok kategóriái rovatainak megfelelően (51–58. rovat) | 471-től … | … 480-ig |

118. | Támogatások és segélyek összesen | – | 481 |

119. | "Nem kiosztott" | – | 482 |

| Különbségek az előző gazdasági évekhez képest | – | 483 |

K. TERMELÉS (az állatállomány kivételével) (120–375. rovat)

Termék (rovat) | Termény típusa (kód) | Hiányzó adatok (kód) | Terület | A gazdasági évre vonatkozó termelés | Nyitóérték | Értékesítés | Saját fogyasztás és természetbeni juttatások | Záróérték | Gazdasá-gon belüli felhaszná-lás |

(1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) |

488 | 489 | 490 | 491 | 492 | 493 | 494 | 495 | 496 | 497 |

498 | – | – | – | – | – | – | – | – | – |

– | – | – | – | – | – | – | – | – | [1] |

L. KVÓTÁK ÉS EGYÉB JOGOK

Kvóta vagy jog | Adatkód típusa (kód) | | Kifizetések (vásárlás/lízing, haszon- bérbevétel) | Bevételek (eladás/lízing, haszon- bérbeadás) | Nyitóérték | Értékcsökkenés | Záróérték | Mennyiség | Adók (a kiegészítő lefölözést beleértve) |

(1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) |

xxx | 1. kód = eszköz-höz kapcsolódó könyvelés | Nem kiosztott | 1. kód = a vásárlások értéke | 1. kód = az eladások értéke | 1. kód = érték | 1. kód = érték | 1. kód = érték | | 2. kód = érték |

| 2. kód = eredményhez kapcsolódó könyvelés | | 2. kód = kifizetések a használatért | 2. kód = bevételek a használatba adásból | 2. kód = nem kiosztott | 2. kód = nem kiosztott | 2. kód = nem kiosztott | | |

M. KÖZVETLEN KIFIZETÉS A SZÁNTÓFÖLDI NÖVÉNYEK ÉS A MARHAHÚS UTÁN – az 1251/1999/EK [3] és az 1254/1999/EK [4] tanácsi rendelet alapján (a 601–650. és a 700–769. rovat)

Termék vagy termék-kombiná-ció (rovat) | | | Alapegy-ségek száma a kifizeté- sekhez | Összes támogatás | Referen- ciaösszeg | | | | |

(1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) |

XXX | Nem kiosztott | Nem kiosztott | | | | Nem kiosztott |

N. AZ ÉLŐÁLLAT-VÁSÁRLÁSOK ÉS -ÉRTÉKESÍTÉSEK RÉSZLETEI

Az élőállat kategóriá-ja (rovat) | | | A vásárolt állatok száma | A vásárlások értéke | Az értékesített állatok száma | Az értékesítések értéke | | | |

(1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) |

XXX | Nem kiosztott | Nem kiosztott | | | | | Nem kiosztott |

[1] Az érintett állatok, termékek, költségek vagy a közvetlen támogatások kategóriáinak rovatát kell megadni.

[2] Az utolsó sorozatszám = 487 + (10 x a beírt termékek száma).

[3] HL L 160., 1999.6.26., 1. o.

[4] HL L 160., 1999.6.26., 21. o.

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

II. MELLÉKLET

A MEZŐGAZDASÁGI ADATSZOLGÁLTATÁSI ŰRLAPPAL KAPCSOLATOS MEGHATÁROZÁSOK ÉS RENDELKEZÉSEK

I. ÁLTALÁNOS MEGHATÁROZÁSOK ÉS RENDELKEZÉSEK

a) A mezőgazdasági adatszolgáltatási űrlapon szereplő adatok egyetlen mezőgazdasági üzemre és 12 egymást követő hónapból álló, egyetlen gazdasági évre vonatkoznak.

b) A mezőgazdasági adatszolgáltatási űrlapon szereplő adatok kizárólag a mezőgazdasági üzemre vonatkoznak. Ezek az adatok a mezőgazdasági üzem tevékenységére, illetve adott esetben a gazdasággal összefüggő erdészeti és idegenforgalmi tevékenységre vonatkoznak. A mezőgazdasági adatszolgáltatási űrlap kitöltésekor nem vehető figyelembe semmiféle, a gazdálkodó, illetve a gazdálkodó családja által végzett nem mezőgazdasági tevékenység, vagy nyugdíj, örökség, magánbankszámla, a mezőgazdasági üzemen kívüli tulajdon, személyi adó, magánbiztosítás stb.

Amennyiben a mezőgazdasági üzem termelési erőforrásait (fizetett vagy fizetetlen munkaerő, gépek vagy berendezések) az állóeszköz-állomány (gépek összeszerelése, illetve nagyobb javítása, építkezés, épületek nagyobb javítása vagy bontása, gyümölcsfák ültetése vagy kivágása) növelésére használják, az ezzel járó költségek – illetve azok becsült értéke –, nem tüntethetők fel a mezőgazdasági üzem működési költségei között. Az állóeszközök előállítása során felmerülő munkaerőköltségek és a ledolgozott munkaórák nem szerepelhetnek a munkaerő költségei és adatai között. Kivételes esetekben, amikor az állóeszközök előállításakor felmerült bizonyos költségeket (nem munkaerőköltségeket) nem lehet külön kiszámítani (pl. a mezőgazdasági üzem traktorának használatát), és ezeket a kiadásokat ezáltal a költségek között szerepeltetik, valamennyi ilyen jellegű, állóeszközök előállításakor felmerült költség becsült értékét a 181. rovatban (Egyéb termékek és bevételek) kell megadni.

A létrehozott állóeszközök értékét minden esetben költségük alapján kell kiszámítani (a fizetett, illetve fizetetlen munkaerő értékét is beleszámítva), és ezt kell hozzáadni a 94–101. rovatban szereplő állóeszközök értékéhez.

c) A mezőgazdasági adatszolgáltatási űrlapon szereplő adatok a gazdasági év folyamán szisztematikusan és rendszeresen vezetett könyvelés tételein alapszanak.

d) A pénzben kifejezett számviteli adatok a következőképpen szerepelnek:

- vagy HÉA nélkül,

- vagy HÉA-val együtt, a következőkben meghatározott körülmények esetén (lásd a 107–111. rovatot).

e) A pénzben kifejezett számviteli adatokat támogatások és segélyek nélkül kell megadni. A támogatások és segélyek alatt a közalapokból származó, konkrét bevétellel járó valamennyi közvetlen támogatási formát kell érteni (lásd a 112–119. rovatot).

f) A mezőgazdasági adatszolgáltatási űrlapon szereplő adatokat a következő egységekben és a következőképpen megadott pontossággal kell közölni:

- értékadatok: euróban vagy nemzeti pénzegységben kifejezett érték, tizedes értékek nélkül. Ettől eltérően, azon nemzeti árfolyamok esetében, ahol az egység az euróhoz képest relatíve alacsony értéket képvisel, a szóban forgó tagállamok összekötő szervei és a Bizottságnak a mezőgazdasági üzemek számviteli adathálózatát irányító munkatársai között megegyezés születhet arra vonatkozóan, hogy az értékeket a nemzeti pénzegység százaiban vagy ezreiben fejezzék ki,

- fizikai mennyiség: métermázsában (q = 100 kg), kivéve a tojást, amelyet ezer darabban kell kifejezni, valamint a bort és az ehhez kapcsolódó termékeket, amelyeket hektoliterben kell kifejezni,

- terület: árban, kivéve a gombát, amelyet a teljes termőterület négyzetméterében kell kifejezni,

- az állatállomány átlagos száma: egy tizedesjegyig, kivéve a baromfit és a nyulat, amelyeket egész számban kell megadni, és a méheket, amelyeket a kaptárak számában kell megadni,

- munkaegység: két tizedes jegyig.

Az olyan állandó rovatokba (lásd az I. melléklet A–J. táblázatát), amelyekben semmit sem tüntetnek fel, nullát kell írni.

A K. táblázatba beírt termékeknél, az L. táblázatba beírt kvótákhoz és egyéb előírt jogokhoz kapcsolódó ügyletek, az M. táblázatba beírt közvetlen támogatások és az N. táblázatba beírt, az élőállat vásárlása és értékesítése részleteinek esetében, nullát kell írni azokba a rovatokba, ahol nem tüntetnek fel semmit.

g) Az ellenőrzést követően a mezőgazdasági adatszolgáltatási űrlapon található számviteli adatokat tartalmazó adathordozót az összekötő szerv bizalmas megjelöléssel küldi el az Európai Közösségek Bizottsága Mezőgazdasági Főigazgatósága Mezőgazdasági Üzemek Helyzetelemző Egységének.

II. A MEZŐGAZDASÁGI ADATSZOLGÁLTATÁSI ŰRLAPON SZEREPLŐ EGYES TÉTELEKRE VONATKOZÓ MEGHATÁROZÁSOK ÉS RENDELKEZÉSEK

A. A MEZŐGAZDASÁGI ÜZEMRE VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓ

1. A mezőgazdasági üzem száma

Az adatszolgáltatási űrlapot beküldő minden mezőgazdasági üzem számot kap, amikor első alkalommal kiválasztják az adatszolgáltatásra. A mezőgazdasági üzem ezt a számot megtartja mindaddig, amíg a számviteli hálózatban szerepel. Az egyszer már kiosztott számot más mezőgazdasági üzem részére nem lehet újból kiosztani.

Ha a mezőgazdasági üzem alapvető változáson megy keresztül, különösen, ha a változás két különálló mezőgazdasági üzemmé történő szétválás vagy egy másik mezőgazdasági üzemmel történő egyesülés eredménye, a létrejött mezőgazdasági üzemet új mezőgazdasági üzemként kell kezelni. Ebben az esetben a mezőgazdasági üzem új számot kap. A végzett gazdálkodás típusának megváltozása miatt nem kell új számot kiadni. Ha fennáll az a veszély, hogy a szám megtartása miatt (pl. amikor új területi felosztás történik) a mezőgazdasági üzemet esetleg össze lehet téveszteni más adatszolgáltató mezőgazdasági üzemmel, a számot meg kell változtatni. Ezt követően a Bizottsághoz el kell küldeni a régi és az új számok egyeztetésére vonatkozó táblázatot.

A mezőgazdasági üzem száma a következőknek megfelelően három információt tartalmaz:

1. sorozatszám – terület: az 1859/82/EGK bizottsági rendelet (HL L 205., 1982.7.13., 5. o.) I. mellékletében meghatározott kódnak megfelelő kódszámot kell kiosztani.

2. sorozatszám – részterület: egy kódszámot kell adni.

A kiválasztott részterületeket az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala által a nemzeti statisztikai intézetekkel együttműködésben létrehozott, a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájaként (NUTS) említett, régiók egységes osztályozási rendszerére kell alapozni.

Az érintett tagállam minden esetben megküld a Bizottságnak egy táblázatot, amely tartalmazza minden egyes használt részterületkódhoz a megfelelő NUTS régiót, valamint azokat a megfelelő régiókat, amelyek esetében a standard fedezeti hozzájárulás bruttó árrés meghatározott értékét kiszámítják.

3. sorozatszám – a mezőgazdasági üzem sorozatszáma.

2. A számítógépes adatfelvétel elemei

A sorozatszám első öt tagja alkotja a mezőgazdasági üzem ismertetőjelét. Ezeket minden rekord tetején meg kell ismételni. A mezőgazdasági üzemek számának hatodik jegye adja meg a fel nem osztható, 10 adatból álló csoport számát.

3. A mezőgazdasági üzem szervezeti formája

1 = Egyéni (családi) gazdaság: azok a mezőgazdasági üzemek, ahol a gazdasági eredmény biztosítja a gazdálkodó/vezető, valamint családja fizetetlen ráfordított munkája és saját tőkéje felhasználásának viszonzását.

2 = Társulások: azok a mezőgazdasági üzemek, ahol a gazdasági eredmény fedezi azoknak a termelési tényezőknek a viszonzását, amelyeket számos tag vitt be az üzembe, közülük legalább a fele – fizetetlen munkaként – a gazdasági tevékenységben való részvétel formájában.

3 = Egyéb: olyan mezőgazdasági üzemek, ahol nincsen fizetetlen munkaerő, és egyéb, az 1. és 2. kategóriába nem sorolható mezőgazdasági üzemek.

4. Nemzeti mintavételi és súlyozási tényezők

20. sorozatszám

21. sorozatszám

22. sorozatszám

5. A mezőgazdasági üzem elhelyezkedése

Az adott szám a legmegfelelőbb földrajzi alapegység (lehetőleg a közigazgatási körzet) száma, amelyben a mezőgazdasági üzem található.

Az ezekről az egységekről készült térképet, az egységek számaival együtt, meg kell küldeni a Bizottság részére. Ha a földrajzi egységek határaiban bármilyen lényeges változás történik, erről a Bizottságot tájékoztatni kell.

6. A mezőgazdasági üzem besorolása

32. sorozatszám – Biogazdálkodás: fel kell tüntetni, hogy a 2092/91/EGK tanácsi rendelet (HL L 198., 1991.7.22., 1. o.) és különösen annak 6. cikke értelmében, hogy a mezőgazdasági üzem alkalmaz-e biotermelési módszereket. A következő kódszámokat kell használni:

1 = a mezőgazdasági üzem nem alkalmaz biotermelési módszereket;

2 = a mezőgazdasági üzem kizárólag biotermelési módszereket alkalmaz;

3 = a mezőgazdasági üzem átvált a biotermelési módszerekre vagy bio és egyéb termelési módszereket egyaránt alkalmaz.

33. sorozatszám: A mezőgazdasági üzem besorolására használt kód [a 85/377/EGK bizottsági határozat II. mellékletével összhangban (HL L 220. szám, 1985.08.17., 1. o.)] az adott gazdasági évre vonatkozó adatszolgáltatásra történő kiválasztás időpontjában.

34. sorozatszám: A besorolásra használt kód a fent említett határozattal összhangban, az adott évre vonatkozó számviteli adatok alapján.

35. sorozatszám: A mezőgazdasági üzem gazdasági méretosztályának kódja (a 85/377/EGK bizottsági határozat III. mellékletével összhangban) az adott gazdasági évre vonatkozó adatszolgáltatásra történő kiválasztás időpontjában.

36. sorozatszám: A mezőgazdasági üzem gazdasági méretosztályának kódja a fent említett határozattal összhangban, az adott évre vonatkozó számviteli adatok alapján.

7. A könyvelés lezárásának és az adathordozó létrehozásának napja

37. sorozatszám – A könyvelés lezárásának napja: pl. 2000.6.30. vagy 2000.12.31.

38. sorozatszám – Az adathordozó létrehozásának napja: pl. 2001.8.15.

8. Kedvezőtlen helyzetű térség

Fel kell tüntetni, hogy a mezőgazdasági üzem mezőgazdasági hasznosítású területének nagyobb része az 1257/1999/EGK tanácsi rendelet (HL L 160., 1999.6.26., 80. o.) 18–20. cikke rendelkezéseinek hatálya alá tartozó területen helyezkedik-e el. A következő kódszámokat kell használni:

1 = a mezőgazdasági üzem mezőgazdasági hasznosítású területének nagyobb része – az 1257/1999/EGK tanácsi rendelet 18–20. cikkének értelmében – nem kedvezőtlen helyzetű területen helyezkedik el;

2 = a mezőgazdasági üzem mezőgazdasági hasznosítású területének nagyobb része – az 1257/1999/EGK tanácsi rendelet 19–20. cikkének értelmében – kedvezőtlen helyzetű területen helyezkedik el;

3 = a mezőgazdasági üzem mezőgazdasági hasznosítású területének nagyobb része – az 1257/1999/EGK tanácsi rendelet 18. cikkének értelmében – hegyvidéki területen helyezkedik el;

4 = a területek annyira szétaprózottak ezekben a tagállamokban, hogy ez az információ jelentéktelen.

9. A mezőgazdasági üzemre vonatkozó más jellemzők

40. sorozatszám – Öntözött MHT

Olyan mezőgazdasági hasznosítású terület, az üvegházak kivételével, amelyet az év folyamán rögzített vagy mozgatható berendezés révén ténylegesen öntöznek, az öntözési módtól (szórófejes öntözés, árasztásos öntözés) függetlenül.

41. sorozatszám – Tengerszint feletti magasság

A tengerszint feletti magasságot a következő kódszámmal kell megadni:

1 = a mezőgazdasági üzem nagyobb része 300 méternél alacsonyabban található;

2 = a mezőgazdasági üzem nagyobb része 300–600 m között található;

3 = a mezőgazdasági üzem nagyobb része 600 m-nél magasabban található;

4 = nincs rendelkezésre álló adat.

42. sorozatszám – Legeltetés hegyvidéki, illetve az MHT-ba nem tartozó egyéb legelőn: a gazdaság állatállománya számosállategysége (SZÁE) legeltetési napjainak száma (egész szám) az MHT-ba nem tartozó földterületen.

A SZÁE legeltetési nap egy két évnél idősebb tejelő tehén, illetve egy szarvasmarha vagy ló egy napi legelésének megfelelő egység. A legelési napok számának SZÁE legeltetési napra történő átszámításához két évnél fiatalabb szarvasmarha és ló esetében 0,5, kecske esetében 0,2, juh esetében pedig 0,15 együtthatót kell alkalmazni.

43. sorozatszám – Az összes fedett terület: árban kifejezve, amelyen – elvben – az 5. típusba tartozó terményeket lehet termeszteni: azaz az 5. típusba tartozók közül a 138., a 141. és a 156. rovat szerinti terményeket, valamint a 143., a 285. és a 157. rovat szerinti terményeket.

"Fedett terület" növényház, állandó melegágy és fűtött alagút értendő, de ez nem tartalmazza a fűtetlen fóliaalagutakat, védőharangokat vagy egyéb, más hordozható melegágyat (lásd a termények meghatározását a K. táblázat 138., 141. és 156. rovatnál).

"Összes" terület alatt az összes "fedett" terület értendő, a hasznosításától függetlenül (azaz az ösvényeket is beleértve). A "többszintes" növényházak esetén a felület területe csak egyszer számolandó.

44. sorozatszám – Strukturális Alap Terület: fel kell tüntetni, hogy a mezőgazdasági üzem mezőgazdasági hasznosítású területének nagyobb része az 1260/1999/EK tanácsi rendelet (HL L 161., 1999.6.26., 1. o.) 3., 4. vagy 6. cikke rendelkezéseinek hatálya alá tartozó területen helyezkedik-e el. A következő kódszámokat kell használni:

5 = a mezőgazdasági üzem mezőgazdasági hasznosítású területének nagyobb része nem 1. célkitűzés szerinti vagy 2. célkitűzés szerinti területen vagy átmeneti támogatásra jogosult területen helyezkedik el, az 1260/1999/EK tanácsi rendelet és különösen annak 3., 4. vagy 6. cikke értelmében;

6 = a mezőgazdasági üzem mezőgazdasági hasznosítású területének nagyobb része 1. célkitűzés szerinti területen helyezkedik el, az 1260/1999/EK tanácsi rendelet és különösen annak 3. cikke értelmében;

7 = a mezőgazdasági üzem mezőgazdasági hasznosítású területének nagyobb része 2. célkitűzés szerinti területen helyezkedik el, az 1260/1999/EK tanácsi rendelet és különösen annak 4. cikke értelmében;

8 = a mezőgazdasági üzem mezőgazdasági hasznosítású területének nagyobb része átmeneti támogatásra jogosult területen helyezkedik el, az 1260/1999/EK tanácsi rendelet és különösen annak 6. cikke értelmében.

45. sorozatszám – Környezetvédelmi korlátozások által érintett térség: fel kell tüntetni, hogy a mezőgazdasági üzem mezőgazdasági hasznosítású területének nagyobb része az 1257/1999/EGK tanácsi rendelet 16. cikke rendelkezéseinek hatálya alá tartozó területen helyezkedik-e el. A következő kódszámokat kell használni:

1 = a mezőgazdasági üzem mezőgazdasági hasznosítású területének nagyobb része nem környezetvédelmi korlátozások által érintett térségben helyezkedik el, az 1257/1999/EGK tanácsi rendelet 16. cikkének értelmében;

2 = a mezőgazdasági üzem mezőgazdasági hasznosítású területének nagyobb része környezetvédelmi korlátozások által érintett térségben helyezkedik el, az 1257/1999/EGK tanácsi rendelet 16. cikkének értelmében.

B. AZ MHT TULAJDONVISZONYÁNAK JELLEGE

A két vagy több társ közös tulajdonában lévő mezőgazdasági üzemek területét a gazdálkodó használatában lévő, haszonbérelt vagy részes bérletben használt területként kell bejegyezni, a társak között hatályban lévő szerződésnek megfelelően.

10. Saját tulajdonú MHT

Olyan mezőgazdasági hasznosítású terület (szántóföld, legelő és állandó legelő, állandó kultúrák) amelynek a gazdálkodó a tulajdonosa, haszonbérlője vagy örökhaszonbérlője, illetve a hasonló feltételek mellett birtokolt MHT. Magában foglalja a vetéshez készen álló, másoknak haszonbérbe adott területet (149. rovat).

11. Haszonbérelt MHT

Olyan mezőgazdasági hasznosítású terület (szántóföld, legelő és állandó legelő, állandó kultúrák), amelyet nem a gazdálkodó, illetve nem az adott terület haszonbérlője vagy örökhaszonbérlője művel meg (a bérleti díj fizethető készpénzben és/vagy természetben; a díj általában előre meghatározott, és többnyire a gazdálkodás eredményétől független), illetve hasonló bérleti feltételek mellett birtokolt mezőgazdasági hasznosítású terület.

Nem tartozik a haszonbérelt területhez az olyan föld, amelynek termését lábon álló állományként vásárolják meg. A lábon álló állomány megvásárlására fordított összeget legelő vagy takarmánynövények esetén a 65–67. rovatban (vásárolt takarmányok), értékesíthető termények (általában értékesítésre kerülő termékek) esetén pedig a 76. rovatban (a növénytermesztés egyéb közvetlen költségei) kell feltüntetni. A lábon megvásárolt értékesíthető terményeket a szóban forgó terület megjelölése nélkül kell megadni (lásd a területre vonatkozó utasításokat, K. táblázat, 4. oszlop).

Az alkalomszerűen, egy évnél rövidebb időre bérelt területet és annak termését ugyanúgy kell kezelni, mint azt a területet, amelynek a termését lábon álló állományként vásárolják meg.

12. Részesművelésű MHT

Olyan mezőgazdasági hasznosítású terület (szántóföld, legelő és állandó legelő, állandó kultúrák), amelyet a bérbeadó és a részes bérlő részes bérleti szerződés alapján közösen művel meg, illetve hasonló feltételek mellett megművelt mezőgazdasági hasznosítású terület.

C. MUNKAERŐ

A munkaerő alatt valamennyi olyan személyt kell érteni, aki a gazdasági év során a mezőgazdasági üzem munkájában részt vett (lásd alább). Ugyanakkor nem tartalmazza azokat a személyeket, akik ezt a munkát valamely más személy vagy vállalkozás megbízásából végezték (szerződéses mezőgazdasági munka, amelynek költségei a gazdaság költségei között jelennek meg a 60. rovatban).

Mezőgazdasági üzemek közötti kölcsönös segítségnyújtás esetén, ha a segítségnyújtás egymásnak kölcsönösen nyújtott munkából áll, melynek során a nyújtott segítség elvben egyenlő a kapott segítséggel, a mezőgazdasági adatszolgáltatási űrlapon fel kell tüntetni a gazdasághoz tartozó munkaerő által ledolgozott időt és az ahhoz kapcsolódó béreket.

Egyes esetekben a kapott segítséget más jellegű segítséggel egyenlítik ki (pl. a munka formájában kapott segítséget gépek biztosításával ellensúlyozzák). Ahol a szolgáltatások cseréje csekély mértékű, a mezőgazdasági adatszolgáltatási űrlapon semmit sem kell feltüntetni (a fenti példában a kapott segítséget nem tüntetik fel a munkaerőnél; a gépekkel kapcsolatos költségekbe ugyanakkor beletartoznak a berendezések rendelkezésre bocsátásával kapcsolatos költségek). Kivételes esetekben, ahol a szolgáltatások cseréje jelentős, a következő eljárások valamelyikét kell követni:

a) a munka formájában nyújtott segítséget más jellegű szolgáltatással (pl. gépek biztosításával) ellensúlyozzák: a kapott munkaidőt fizetett gazdasági munkaként (a 20. vagy a 21. rovat, attól függően, hogy a munkaerőt a gazdaságban rendszeresen alkalmazzák-e, vagy sem) tüntetik fel; a nyújtott segítség értékét feltüntetik termelésként a megfelelő rovatban (ebben a példában: 177. rovat: "Mások számára végzett szerződéses munka, beleértve a berendezések bérbeadását"), másrészt költségként is (az 59. rovatban "Bérek és társadalombiztosítás");

b) a munka formájában nyújtott segítséget más jellegű szolgáltatásokkal (pl. gépek biztosításával) egyenlítik ki: ebben az esetben figyelmen kívül kell hagyni a rendelkezésre bocsátott munkaidőt és az azzal kapcsolatos béreket; a kapott szolgáltatás értékét a megfelelő rovatban bevitelként kell feltüntetni (ebben a példában: 60. rovat "Szerződéses munka és gépek bérlése").

A munkaerő következő kategóriáit kell megkülönböztetni:

A. Rendszeres fizetetlen munkaerő

Fizetetlen, illetve olyan munkaerő, amely a nyújtott szolgáltatásokért rendesen járó összegnél alacsonyabb (készpénzben vagy természetben fizetett) díjazásban részesül (ezek a kifizetések nem jelenhetnek meg a gazdaság költségei között), és amely a gazdasági év során (a rendes munkaszüneti napokon kívül) az üzem munkájában hetente legalább egy teljes napot részt vett.

A rendszeresen foglalkoztatott személyeket, akik azonban különleges okoknál fogva a gazdasági év folyamán csak korlátozott ideig vettek részt a gazdaság munkájában, rendszeres munkaerőként kell feltüntetni (a ténylegesen ledolgozott munkaórák számának megfelelően).

A következő vagy hasonló esetek fordulhatnak elő:

a) a gazdaság különleges termelési feltételei, amelyek nem teszik szükségessé az egész éves munkaerő alkalmazását: pl. olajfa- vagy szőlőtermelő gazdaságok, szezonális állathizlalásra, vagy szabadföldi zöldség- és gyümölcstermesztésre szakosodott gazdaságok;

b) a rendes munkaszüneti napokon kívüli távollét a munkából, pl. katonai szolgálat, betegség, baleset, szülés, meghosszabbított szabadság stb.;

c) a gazdaságba történő belépés, vagy onnan való távozás;

d) a gazdaságban folyó munka teljes beszüntetése váratlan okok (árvíz, tűz stb.) miatt.

Az alkategóriák a következők:

13. Gazdálkodó/vezető

Az a személy, aki gazdasági és jogi felelősséget visel a gazdaságért, és ellátja annak napi irányítását. Részes bérlet esetén a részes bérlőt gazdálkodó/vezetőként kell feltüntetni.

14. Gazdálkodó/nem üzemvezető

Az a személy, aki gazdasági és jogi felelősséget visel a gazdaságért, de nem látja el annak mindennapi irányítását.

15. Üzemvezető/nem gazdálkodó

Az a személy, aki ellátja a gazdaság mindennapi irányítását, anélkül hogy azért gazdasági és jogi felelőssége lenne.

16. A gazdálkodó(k) házastársa(i)

17. Egyéb rendszeres, fizetetlen munkaerő

A fenti rovatokba nem sorolt, rendszeres fizetetlen munkaerő. Idetartoznak azok a munkavezetők és beosztott vezetők, akik nem felelősek az egész gazdaság irányításáért.

B.18. Alkalmi és szezonális fizetetlen munkaerő

E rovatban összesítve kell feltüntetni azt a fizetetlen munkaerőt, amely a gazdasági év folyamán nem vett részt rendszeresen a gazdaság munkájában.

C. Rendszeres, fizetett munkaerő

Olyan, a nyújtott szolgáltatásokért járó szokásos mértékben (készpénzben és/vagy természetben) megfizetett munkaerő, amely a gazdasági év során (a rendes munkaszüneti napokat kivéve) hetente legalább egy teljes napot dolgozott a gazdaságban.

A következő alkategóriákat kell feltüntetni:

19. Az üzemvezető

A vállalkozás napi irányítását végző, bérben részesülő személy.

20. Egyéb

E rovatban összesítve kell feltüntetni valamennyi rendszeres, fizetett munkaerőt (kivéve a vállalkozás bérben részesülő üzemvezetőjét). Idetartoznak a munkavezetők és beosztott vezetők, akik nem felelősek az egész gazdaság irányításáért.

D. 21. Alkalmi és szezonális fizetett munkaerő

E rovatban összesítve kell feltüntetni a gazdasági év folyamán a mezőgazdasági üzemben nem rendszeresen dolgozó fizetett munkaerőt (beleértve a teljesítménybérben dolgozókat).

A C. TÁBLÁZAT OSZLOPAI

A betöltött funkciók (kód) (1. oszlop, 51., 55., 59., 63. és 67. rovat)

A betöltött funkciót egy kódszám jelöli, vagyis:

1 = gazdálkodó/üzemvezető;

2 = gazdálkodó/nem üzemvezető;

3 = üzemvezető/nem gazdálkodó.

Amikor a funkciót több személy látja el (pl. két testvér, apa és fia stb.), a felelősség csökkenő sorrendjében minden személyt fel kell tüntetni; egyenlő felelősség esetén az életkor szerinti csökkenő sorrendben kell feltüntetni őket. Ennek megfelelően a legnagyobb felelősséget vállaló személyre vonatkozó adatokat az 51–54. rovatban kell megadni; a felelősséget tekintve az őt követő személyre vonatkozó adatokat az 55–58. rovatokban stb.

Létszám (1. oszlop, 71. és 74. rovat)

Az "Egyéb rendszeres fizetetlen munkaerő" kategóriába tartozó személyek és a házastársak számát fel kell tüntetni. Több gazdálkodó esetén egynél több házastárs lehetséges.

Születési év (2. oszlop)

A születési évet kizárólag a gazdálkodó(k) és/vagy üzemvezető(k) tekintetében kell megadni (13–15. és 19. kategória) az évszám utolsó két számjegyének felhasználásával.

Teljes munkaerő: éves egységek száma (3. oszlop)

A rendszeresen foglalkoztatott munkaerőt éves munkaegységekre kell átszámolni. A mezőgazdasági üzemben teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló egyéves munkaegységet képez. Egy személy nem haladhatja meg az egyéves munkaegységet még akkor sem, ha tényleges munkaideje meghaladja a szóban forgó régióban az adott típusú mezőgazdasági üzemben szokásos éves munkaidőt. Az a személy, aki nem teljes év során dolgozik a mezőgazdasági üzemben, az "éves egység" tört részét képviseli. Az ilyen személyekre eső "éves munkaegységet" úgy kapjuk meg, hogy az adott személy tényleges éves munkaidejét elosztjuk a szóban forgó régióban az adott típusú mezőgazdasági üzemben dolgozó teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló rendes évi munkaidejével.

A csökkent munkaképességű munkavállalók esetében az éves munkaegységet a munkaképességgel arányos módon kell csökkenteni.

Munkaidő (4. oszlop)

A munkaidőt órában kell kifejezni. A számnak a mezőgazdasági üzemben ténylegesen munkával töltött időt kell tükröznie. A csökkent munkaképességű munkavállalók esetében a ledolgozott munkaidőt a munkaképességgel arányos módon kell csökkenteni.

A teljesítménybérben dolgozó munkaerő munkaidejét úgy kell kiszámítani, hogy a munkáért kifizetett teljes összeget elosztják az órabérben foglalkoztatott munkavállalók órabérével.

A mezőgazdasági üzemben végzett munka

A mezőgazdasági üzemben végzett munkába beletartozik minden, a mezőgazdasági üzem szokásos működésével kapcsolatos fizikai és adminisztrációs munka szervezése, irányítása és élvégzése, pl.:

- pénzügyi szervezés és irányítás (a gazdaság értékesítései és beszerzései, könyvelés stb.),

- földeken végzett munka (szántás, vetés, betakarítás, a gyümölcsösben végzett munka stb.),

- állattartás (a takarmány elkészítése, az állatok etetése, fejése, gondozása stb.),

- a termékek piaci előkészítése, tárolása és feldolgozása a gazdaságban,

- az épületek, gépek, berendezések, sövények, árkok stb. karbantartása,

- a mezőgazdasági üzem munkavállalói részére, illetve általuk elvégzett szállítás,

- a gazdaságban folyó munkához közvetlenül kapcsolódó egyéb munka:

- erdészeti munka a mezőgazdasági üzemhez tartozó erdőterületen,

- idegenforgalommal kapcsolatos munka (kempingek, sportoló vagy pihenőhelyek, lovas sporthoz kapcsolódó létesítmények karbantartása, szálláshelyek bérbeadása stb.), ha ezek a tevékenységek olyan mértékben kiegészítik, és átfedik a mezőgazdasági üzem munkáját, hogy gyakorlatilag lehetetlen elkülöníteni az idegenforgalmi tevékenységet a mezőgazdasági üzemben szokásos mezőgazdasági tevékenységtől (ilyen esetben az idegenforgalommal kapcsolatos bevételeket és költségeket a termékek (lásd a 179. rovatot) és a gazdasági ráfordítások között kell szerepeltetni),

- mások számára végzett szerződéses munka, ahol ez alkalmi munka, és azt a gazdaság saját eszközeivel végzik (az ezért kapott fizetséget a mezőgazdasági üzem termelésében kell kimutatni).

A következők nem tartoznak a mezőgazdasági üzem munkájához:

- állóeszközök előállítása során végzett munka (épületek építése, gépek összeszerelése vagy nagyobb javítása, gyümölcsösök telepítése, épületek bontása, gyümölcsfák kivágása stb.),

- a gazdálkodó vagy üzemvezető háztartása számára végzett munka.

D. AZ ÁLLATÁLLOMÁNY SZÁMA ÉS ÉRTÉKE

Az állatállomány esetében a következő kategóriákat kell megkülönböztetni:

22. LÓFÉLÉK (minden életkor)

Idetartoznak a versenylovak és a hátaslovak, a szamarak, a lóöszvérek, a szamáröszvérek stb.

23. HÍZÓBORJÚ

Általában öt hónapos kor előtt levágott hízóborjak.

24. EGYÉB, EGY ÉVNÉL FIATALABB SZARVASMARHA

25. EGY ÉS KÉT ÉV KÖZÖTTI HÍM SZARVASMARHA

26. EGY ÉS KÉT ÉV KÖZÖTTI NŐSTÉNY SZARVASMARHA

Kivéve a már borjadzott teheneket.

27. KÉTÉVES VAGY IDŐSEBB HÍM SZARVASMARHA

28. TENYÉSZÜSZŐ

Kétéves vagy idősebb, még nem borjadzott, és tenyésztésre szánt nőstény szarvasmarha.

29. HÍZÓÜSZŐ

Kétéves vagy idősebb, még nem borjadzott, nem tenyésztésre szánt nőstény szarvasmarha

30. TEJELŐ TEHÉN

Borjadzott nőstény szarvasmarha (beleértve a két évnél fiatalabb állatokat), amelyet kizárólag vagy elsősorban közvetlen emberi fogyasztásra vagy tejtermékké történő feldolgozásra szánt tejtermelésre tartanak.

31. VÁGÓTEHÉN

Tejelő tehenek az utolsó laktációt követően. Amennyiben az adatok rendelkezésre állnak a mezőgazdasági üzem könyvelésében.

32. EGYÉB TEHÉN

1. Borjadzott nőstény szarvasmarha (beleértve a két évnél fiatalabb állatokat is), amelyet kizárólag vagy elsősorban borjak ellésére tartanak, és amelynek tejét nem használják fel közvetlen emberi fogyasztásra vagy tejtermékké történő feldolgozásra.

2. Igástehén.

3. Nem tejelő vágótehenek (függetlenül attól, hogy levágás előtt hizlalják-e őket).

A 23. és a 32. rovat tartalmazza a megfelelő hím és nőstény bivalyok kategóriáit is.

33. MÉHKAPTÁR, A KAPTÁRAK SZÁMÁBAN MEGADVA

34. NYÚL, TENYÉSZ NŐSTÉNY

35. 35–37. (nem kiosztott)

38. KECSKE, TENYÉSZ NŐSTÉNY

39. EGYÉB KECSKE

A tenyész nőstényen kívüli egyéb kecskék.

40. ANYAJUH

Tenyésztésre szánt egyéves vagy idősebb anyajuhok.

41. EGYÉB JUH

Juhok életkortól függetlenül, az anyajuhokat kivéve.

42. Nem kiosztott

43. MALAC

20 kg élősúlynál kisebb malacok.

44. TENYÉSZKOCA

50 kg-os vagy nagyobb tenyészkocák, kivéve a vágásra szánt kocákat (lásd a 46. "Egyéb sertés" rovatot)

45. HÍZÓSERTÉS

20 kg vagy annál nagyobb élősúlyú hízósertések, kivéve a vágásra szánt kocákat és kanokat (lásd a 46. "Egyéb sertés" rovatot).

46. EGYÉB SERTÉS

20 kg vagy nagyobb élősúlyú sertések, kivéve a tenyészkocákat (lásd a 44. rovatot) és a hízósertéseket (lásd a 45. rovatot).

47. HÚSCSIRKE

Kivéve a tojótyúkokat és a vágásra szánt tyúkokat. Ide nem értve a csibéket.

48. TOJÓTYÚKOK

Beleértve a jércéket, tojótyúkokat és a vágásra szánt tyúkokat. A jérce olyan fiatal tyúk, amely még nem kezdett tojni. Ide nem értve a csibéket.

49. EGYÉB BAROMFI

Kacsát, pulykát, libát, gyöngytyúkot beleértve. A tenyész nőstényekkel együtt. Ide nem értve a csibéket.

50. EGYÉB ÉLŐÁLLAT

Csak értékben. Idetartoznak a csibék, a tenyész nőstényeken kívüli nyulak, az őzek, a bölények, az osztrigák, a halak. Idetartoznak továbbá a pónilovak és más, a falusi turizmusban használt állatok. Más állatok termékei kivételével (lásd a K. táblázat 170. rovatát).

A D. TÁBLÁZAT OSZLOPAI

Nyitóérték (1. és 2. oszlop)

Létszám (1. oszlop)

A gazdasági év kezdetén a mezőgazdasági üzemhez tartozó állatállomány száma, függetlenül attól, hogy az adott időpontban az állatok a gazdaságban tartózkodnak-e, vagy sem.

Érték (2. oszlop)

A gazdasági év kezdetén a mezőgazdasági üzemhez tartozó állatállomány értéke az adott időben érvényes árak alapján.

Záróérték (3. és 4. oszlop)

Létszám (3. oszlop)

A gazdasági év végén a mezőgazdasági üzemhez tartozó állatállomány létszáma, függetlenül attól, hogy az állatok az adott időpontban a gazdaságban tartózkodnak-e, vagy sem.

Érték (4. oszlop)

A gazdasági év végén a mezőgazdasági üzemhez tartozó állatállomány értéke az adott időben érvényes árakon.

Átlaglétszám (5. oszlop)

Az átlaglétszámot egy tizedes jegy pontossággal kell megadni, kivéve a baromfit és nyulakat, ahol egész számot kell beírni. Minden egység egy állat egyéves jelenlétére utal a gazdaságban. Az állatok létszámát annak az időnek az arányában kell meghatározni, ameddig az állatok az év folyamán a gazdaságban voltak.

Az átlaglétszámot időszakos leltárak alapján vagy az érkezés és távozás feljegyzésével kell meghatározni. Az átlagba beletartozik a mezőgazdasági üzemben lévő valamennyi állat, köztük a szerződés alapján nevelt vagy hizlalt állatok (nem a mezőgazdasági üzemhez tartozó állatok, amelyeket oly módon nevelnek vagy hizlalnak, hogy ez a tevékenység kizárólag a vállalkozó által nyújtott szolgáltatás, és a vállalkozó nem vállalja az állatok nevelésével vagy hizlalásával általában együtt járó pénzügyi kockázatot), valamint azok az állatok is, amelyeket legeltetésre vettek vagy adtak át az évnek arra az időszakára, ameddig az állatok a gazdaságban voltak.

E. ÉLŐÁLLAT-VÁSÁRLÁS ÉS -ÉRTÉKESÍTÉS

Az állatok a következő kategóriákba sorolhatók:

51. Lófélék

52. Szarvasmarha

Az 52. rovatba a bivaly értékesítését és vásárlását is beleértve.

53. Nem kiosztott

54. Juh

55. Kecske

56. Sertés

57. Baromfi

A költésre szánt tojásokra és a csibék vásárlására fordított összeget beleértve.

58. Egyéb élőállat

A nyulakat és a méheket beleértve.

AZ E. TÁBLÁZAT OSZLOPAI

Élőállat-vásárlás (1. oszlop)

A teljes élőállat-beszerzés a gazdasági év során (a beszerzési költségekkel együtt). A vonatkozó támogatásokat és segélyeket nem kell levonni a beszerzések teljes összegéből, hanem a 116. rovatban kell feltüntetni (lásd az erre a rovatra vonatkozó útmutatást).

Élőállat-értékesítés (2. oszlop)

A teljes élőállat-értékesítés a gazdasági év során. A vonatkozó támogatásokat és segélyeket a teljes értékesítési összeg nem tartalmazza, hanem azt a 112. rovatban kell feltüntetni (lásd az erre a rovatra vonatkozó útmutatást).

Az esetleges, ismert értékesítési költségeket nem kell levonni a teljes eladási árbevételből, hanem a 71. "Az állattartás egyéb közvetlen költségei" rovatban kell feltüntetni.

Saját fogyasztás és természetbeni juttatások (3. oszlop)

A gazdaság háztartása által elfogyasztott vagy természetbeni juttatásra felhasznált állatállomány értéke a gazdasági év során, termelői áron értékelve.

F. KÖLTSÉGEK

A gazdaság (készpénz és természetbeni) költségei a gazdasági év során a gazdaságban folyó teljesítményéhez szükséges termelő erőforrások "fogyasztásához" (a gazdaságon belüli felhasználást is ideértve), illetve ezen erőforrások által a gazdasági év során történő "fogyasztásra" vonatkoznak. Amikor bizonyos kiadások részben a magánhasználattal, részben pedig a gazdaság költségeivel (pl. villanyáram, víz, fűtő- és üzemanyagok stb.) kapcsolatosak, a mezőgazdasági adatszolgáltatási űrlapon kizárólag ez utóbbi részt kell feltüntetni. Meg kell jelölni a magángépjárművekkel kapcsolatos kiadásoknak azt a részét, amely a gazdaság céljaira történő használatuknak felel meg.

A gazdasági év termelésével kapcsolatos költségek kiszámításakor az év során végrehajtott beszerzéseket és a gazdaságon belüli fogyasztást az értékelésben történő változásoknak (a művelésben bekövetkezett változásokat is beleértve) megfelelően kell módosítani. Minden egyes tételnél külön kell feltüntetni a kifizetett összes költséget és a gazdaságon belüli fogyasztás értékét.

Ahol a költségek a gazdasági év során történő ráfordítások összes "fogyasztását" jelölik, de ez nem felel meg az adott év termelésének, a felhalmozott készletek változásait (a növénytermesztésből eredő költségeket is beleértve) a 102. "Forgótőke" rovatban kell feltüntetni.

Az állótőke "fogyasztásával" kapcsolatos költségeket az értékcsökkenés fejezi ki, ennek megfelelően az állótőke beszerzésére fordított kiadásokat nem szabad a gazdaság költségei között feltüntetni. Az értékcsökkenésre vonatkozó útmutatásokat lásd a 94–103. rovatban.

A gazdasági év során, illetve később megtérített költségtételek utáni kiadásokat (pl. biztosítás vagy a felelős harmadik személy által fedezett baleset miatti traktorjavítást) nem szabad a gazdaság költségei között feltüntetni, és a vonatkozó bevételek sem mutathatók ki a gazdaság könyvelésében.

A vásárolt készletek eladásából származó bevételeket le kell vonni a velük kapcsolatos költségekből.

A költségekkel kapcsolatos támogatások és segélyek összegét nem kell levonni a velük kapcsolatos költségtételekből, hanem a 114. rovatban kell feltüntetni (lásd az erre a rovatra vonatkozó útmutatást). A beruházási támogatásokat és segélyeket a 94–103. rovatban kell feltüntetni.

A költségekbe beletartoznak az egyes költségtételekkel kapcsolatos beszerzési kiadások is.

A költségek következőképpen kerülnek osztályozásra:

59. A fizetett munkaerő bére és társadalombiztosítási költségei

E tételbe a következő költségek tartoznak:

- a fizetett munkavállalók részére készpénzben ténylegesen kifizetett bérek és fizetések, függetlenül a díjazás egységétől (teljesítmény- vagy órabér), levonva a vállalkozó mint munkáltató részére kifizetett minden olyan szociális juttatást, amelynek célja a ténylegesen el nem végzett munkára kifizetett bér megtérítése (pl.: baleset, szakmai továbbképzés stb. miatti távollét),

- természetbeni bérek és fizetések (pl. szállás, étkezés, ruha, a gazdaság termékei stb.),

- termelékenység vagy képesítés utáni prémium, ajándék, jutalom, nyereségrészesedés,

- a munkaerővel kapcsolatos egyéb kiadások (munkaerő-toborzási költségek),

- a munkáltatót terhelő társadalombiztosítási költségek, illetve az általa az alkalmazottak nevében és helyett kifizetett társadalombiztosítás összege,

- munkahelyi baleset biztosítás.

A gazdálkodó társadalombiztosítási hozzájárulása és biztosítása, valamint a fizetetlen munkaerő saját társadalombiztosítási költségei nem számítanak a gazdaság költségei közé.

A fizetetlen munkások által kézhez kapott összegek (amelyek a meghatározás szerint a szokásos bérnél alacsonyabbak – lásd a fizetetlen munkaerő meghatározását) nem jelenhetnek meg a mezőgazdasági adatszolgáltatási űrlapon.

A mezőgazdasági üzemben már nem foglalkoztatott, nyugdíjas fizetett dolgozók részére (készpénzben vagy természetben) kifizetett juttatásokat nem ide, hanem az "A gazdálkodás egyéb általános költségei" rovatba kell beírni.

60. Harmadik személy által végzett szerződéses munka és gépek bérlése

E tételbe a következők tartoznak:

- a gazdaságban szerződéses agrárvállalkozók által elvégzett munka összkiadása. Ez az összeg általában tartalmazza az eszközhasználat és a munkaerő költségét, valamint a munkától függően a felhasznált anyagok költségét (pl. növényvédő szerek); ha a kérdéses összeg ismert, akkor azt le kell vonni a "harmadik személy által végzett szerződéses munka" tételből, és a megfelelő kódszám alá kell beírni (pl. növényvédő szerek),

- a gazdaságban alkalmazott munkaerő által vezetett vagy használt gépek bérleti vagy lízing díja.

A gazdaságban alkalmazott munkavállalók által működtetett, bérelt gépek esetében, bármely üzemanyag- és fenntartási költséget a megfelelő rovatban kell feltüntetni.

61. Gépek és berendezések karbantartása

A gépek és berendezések fenntartásának, valamint azok piaci értékét nem befolyásoló kisebb javítások költsége (szerelő díja, a cserealkatrészek költsége stb.).

Ehhez a kódszámhoz tartozik a kisebb berendezések beszerzése, a lószerszám és a lópatkolás költsége, gumiabroncsok, melegágykeretek, egészségre káros munka végzéséhez szükséges védőruházat, általában a berendezések tisztításához való tisztítószerek beszerzési költsége, valamint a magántulajdonú gépjárművek költségei a gazdaság céljaira történő felhasználásuk arányában (lásd még a 63. rovatot). Az állatállománnyal kapcsolatos berendezések (pl. fejőgépek) tisztítására használt tisztítószereket a 71. "Az állattartás egyéb közvetlen költségei" rovatban kell feltüntetni.

A berendezések értékét a javításukat megelőző értékükhöz képest növelő nagyobb javításokat nem ebben a rovatban kell feltüntetni (lásd még az értékcsökkenésre vonatkozó alábbi útmutatást).

62. Üzemanyagok és kenőanyagok

E rovatba tartozik a magángépjárművek üzemanyag és kenőanyag költségeinek a gazdaság céljaira történő felhasználásukkal arányos része (lásd még az alábbi 63. rovatot).

62. "Üzemanyagok és kenőanyagok"

80. "Fűtőanyagok"

.

63. Személygépjármű-költségek

Amennyiben a magántulajdonú gépjárműveknek a gazdaság céljaira történő felhasználási arányának megfelelő kiadásokat átalányban számítják ki (például kilométerenként állandó összeg), ezeket a költségeket ebben a rovatban kell feltüntetni.

Takarmányok

A takarmányokon belül a vásárolt, illetve a gazdaságon belül megtermelt és felhasznált takarmány között tesznek különbséget.

A vásárolt takarmányokhoz tartoznak az ásványi anyagok (nyalósók), a (vásárolt vagy a gazdaságba visszajuttatott) tejtermékek és a takarmányok tartósítására és tárolására szolgáló termékek, továbbá a legeltetési díjra, a közlegelők és az MHT-ba nem tartozó legelőterületek használatára, valamint az MHT-ba nem tartozó takarmányföldek bérlésére fordított kiadások. A vásárolt almot és szénát szintén a vásárolt takarmányok között kell feltüntetni.

A legeltetett állatállomány részére vásárolt takarmányokon belül takarmánykoncentrátumok és szálastakarmány (ide tartozik a legeltetési díj, valamint a közlegelők, az MHT-ba nem tartozó legelő és takarmányterületek használatára fordított kiadások, illetve a vásárolt alom és szalma).

A "takarmánykoncentrátumok" rovatba tartoznak elsősorban az olajpogácsa, a takarmánykeverékek, gabonafélék, szárított fű, szárított cukorrépaszelet, hal- és húsliszt, tej és tejtermékek, ásványi anyagok, valamint ezeknek a takarmányoknak a tartósításához és tárolásához felhasznált termékek.

A mezőgazdasági alvállalkozók által a szálastakarmányok, pl. a silótakarmányok előállítása során végzett munkával kapcsolatos kiadásokat a 60. "Harmadik személy által végzett szerződéses munka" rovatban kell feltüntetni.

A gazdaságon belül megtermelt és felhasznált takarmányok közé tartoznak a gazdaságban előállított, takarmányként felhasznált értékesíthető termékek (beleértve a tejet és tejtermékeket, kivéve a borjak által elfogyasztott tejet, amelyet nem kell figyelembe venni). A gazdaságon belül előállított alom és szalma csak akkor tartozik ide, ha az adott régióban és évben ezek értékesíthető terméknek számítanak.

A következő kategóriákat kell megadni:

Vásárolt takarmány:

64. Takarmánykoncentrátumok a legeltetett állatállomány részére (lófélék, szarvasmarha, juh, kecske)

65. Szálastakarmány a legeltetett állatállomány részére (lófélék, szarvasmarha, juh, kecske)

66. Vásárolt takarmány sertések részére

67. Vásárolt takarmány baromfi és egyéb apróállatok részére

A gazdaságban előállított és felhasznált takarmány:

68. Legeltetett állatállomány (lófélék, szarvasmarha, juh, kecske) részére

69. Sertés részére

70. Baromfi és egyéb apróállat részére

71. Az állattartás egyéb közvetlen költségei

Közvetlenül az állattartással kapcsolatos valamennyi olyan kiadás, amelyet a többi költségrovat még nem tartalmaz: állatorvosi díj, gyógyszerek, fedeztetés díja, mesterséges megtermékenyítés, herélés, tej ellenőrzése, törzskönyvezés, az állattartással kapcsolatos berendezések (pl. fejőgépek) tisztítására felhasznált tisztítószerek, az állati termékek és az állati termékek feldolgozására használt cikkek csomagolóanyagai, a gazdaságban megtermelt állati termékek gazdaságon kívüli tárolásának és piaci előkészítésének költségei, a gazdaságban megtermelt állati termékek értékesítési költségei, a mezőgazdasági üzem termelését kiegészítő és az ott feldolgozott állati termékek (pl. tej) alkalmankénti beszerzése stb. Magában foglalja ezenkívül az állatok elszállásolására és az ahhoz kapcsolódó termékek tárolására használt épületek rövid távú bérlését is.

72. Vásárolt vetőmag és magról nevelt növény

Valamennyi vásárolt vetőmag és palánta, beleértve a hagymagumókat és a gumós gyökereket. Az új ültetvényhez vásárolt facsemeték és fiatal cserjék költsége beruházást jelent, és azt vagy a 96. "Állandó kultúrák" rovatban vagy a 100. "Erdőterület" rovatban kell feltüntetni. Mindazonáltal kisebb újratelepítési művelet esetén a facsemeték és fiatal cserjék költsége az adott gazdasági évhez tartozó költségnek számít, és ebbe a rovatba kell beírni, kivéve a mezőgazdasági üzemhez kapcsolódó erdővel összefüggő költségeket, amelyeket a 77. "Az erdészet közvetlen költségei" rovatban kell feltüntetni.

A vetőmag feldolgozásának költségeit (válogatás, fertőtlenítés) ugyancsak ebben a rovatban kell feltüntetni.

73. A gazdaságon belül megtermelt és felhasznált vetőmag és magról nevelt növény

Valamennyi, a gazdaságon belül megtermelt és felhasznált vetőmag, valamint palánta (beleértve a hagymagumókat, a gumós gyökereket).

74. Műtrágyák és talajjavító szerek

Valamennyi beszerzett műtrágya és talajjavító szer (pl. mész), beleértve a komposztot, a tőzeget és a trágyát (a gazdaságban előállított trágyát kivéve).

A mezőgazdasági üzem részét képező erdőkben felhasznált műtrágyákat és talajjavító szereket a 77. "Az erdészet közvetlen költségei" rovatban kell feltüntetni.

75. Növényvédő szerek

Valamennyi, a növények és vetemények kártevők és betegségek, továbbá állati kártevők, rossz idő stb. elleni védelmére szolgáló anyag (rovarölőszerek, gombaölőszerek, gyomirtószerek, mérgezett csalétek, madárijesztők, jégeső elleni lövedékek, fagyvédelem stb.). Abban az esetben, ha a növényvédelmi műveletet alvállalkozó végzi, és amennyiben a növényvédelemre felhasznált anyagok költsége külön nem ismert, a teljes összeget a 60. "Harmadik személy által végzett szerződéses munka" rovatban kell feltüntetni.

A mezőgazdasági üzem részét képező erdőkben felhasznált növényvédő szereket a 77. "Az erdészet közvetlen költségei" rovatban kell feltüntetni.

76. A növénytermesztés egyéb közvetlen költségei (az állandó réteket és legelőt is beleértve)

Valamennyi olyan, a növénytermesztéssel közvetlenül összefüggő költség, amelyet a többi költségrovat még nem tartalmaz: csomagoló- és kötözőanyagok, zsineg és kötél, a talajvizsgálat költsége, növénytermesztési versenyek költségei, nejlon talajtakaró anyagok (pl. epertermesztéshez), anyagszállítás növényi termékek feldolgozása és tartósítása céljából, a gazdaságban termesztett termény gazdaságon kívüli tárolása és piaci előkészítése, a gazdaság növényi termékeinek értékesítési költségei, értékesíthető, lábon álló állomány megvásárlására vagy értékesíthető növények termesztése céljából egy évnél rövidebb időre történő földbérlésre fordított összegek, a mezőgazdasági üzem termelését kiegészítő és ott feldolgozott növényi termékek (pl. szőlő) alkalmankénti beszerzése stb. Magában foglalja továbbá az értékesíthető terméshez használt épületek rövid távú bérlését is.

77. Az erdészet közvetlen költségei

Műtrágyák, növényvédő szerek, különféle közvetlen költségek. Nem tartozik ide a munkaerő költsége, a harmadik személy által végzett szerződéses munka és a gépesítés költsége; ezeket a nekik megfelelő költségrovatokban kell feltüntetni.

78. Az épületek folyamatos fenntartása és a földterület gondozása

Az épületek fenntartása és a föld (haszonélvezői típusú) gondozása, beleértve a növényházakat, melegágyakat és támasztékokat. Ebbe a rovatba kell beírni az épületek fenntartására használt építőanyagok beszerzését is.

Az új beruházásokhoz vásárolt építőanyagok költségét a 94. "Mezőgazdasági földterület és gazdasági épületek", a 97. "Talajjavítás", illetve a 98. "Gazdasági épületek" rovat "Beruházások" oszlopába kell beírni.

Az épületek olyan nagyobb javításának költségeit, amely növeli az értéküket (nagyszabású karbantartás) nem ebben a rovatban kell feltüntetni, akkor sem, ha e munka költségei a haszonbérlőt terhelik (lásd a bérleti díj fizetésére vonatkozó útmutatást, 85. rovat). Az ilyen költségeket a 98. "Gazdasági épületek" rovatban kell kimutatni.

79. Villanyáram

Villanyáram összes, mezőgazdasági célú felhasználása.

80. Fűtőanyagok

Fűtőanyagok összes, mezőgazdasági célú felhasználása, beleértve az üvegházak fűtését is.

81. Víz

A víz bekötése és mindenféle gazdasági céllal történő vízfelhasználás költsége, beleértve az öntözést. A gazdaság tulajdonában levő vízművek használatának költségeit a megfelelő rovatba kell beírni: gépek és berendezések értékcsökkenése, gépek és berendezések fenntartása, üzemanyag, villanyáram.

82. Biztosítás

A gazdasági kockázatokra vonatkozó valamennyi biztosítás, mint például a gazdálkodó kötelező felelősségbiztosítása, tűz- és vízkárbiztosítás, az állatállományban és a terményekben esett kár elleni biztosítás stb., kivéve a munkahelyi balesetekre vonatkozó biztosítások díjait, amelyeket az 59. rovatban kell kimutatni. Az épületekre vonatkozó biztosítások díjait csak abban az esetben értve ide, ha azokat a 87. rovatban még nem tüntették fel.

83. A gazdaságot terhelő adók és egyéb terhek

A gazdasággal kapcsolatos valamennyi adó és egyéb teher, beleértve a környezetvédelmi intézkedésekkel kapcsolatos adókat és terheket is, ugyanakkor kivéve a HÉA-t, valamint a föld, az épületek vagy a munkaerő után kivetett adókat és terheket. A gazdálkodó személyi adói nem számítanak bele a gazdaság költségeibe.

84. A gazdálkodás egyéb általános költségei

A gazdaság valamennyi, az előző rovatokban fel nem sorolt költsége (könyvelői díjak, titkárság költsége, irodai kiadások, telefonköltség, különböző hozzájárulások és tagsági díjak stb.). Itt szerepel mind az élőállat gazdálkodásra, mind az értékesíthető termésre és/vagy általános célra használt épületek rövid távú bérlése is.

85. Kifizetett bérleti díj

Bérelt föld, épületek, kvóták és a gazdálkodás egyéb jogai után (pénzben vagy természetben) kifizetett bérleti díj. Ebbe a rovatba tartoznak a bérlő által a gazdálkodó nevében és helyett kifizetett, a bérlő részére meg nem térített költségek (pl. földadó és az olyan nagyobb javítások utáni értékcsökkenés, amelyek költségét a bérlő viseli). A lakóháznak és más bérelt épületeknek kizárólag a gazdasággal kapcsolatos része tartozik ebbe a rovatba. A földhöz nem kapcsolódó kvóták lízingköltségeit az L. táblázatban is fel kell tüntetni.

86. Nem kiosztott

87. A gazdasági épületek biztosítása

Ez az adat nem kötelező.

A gazdálkodó használatában lévő épületek utáni biztosítási díjak (tűz-, vízkár stb. ellen), amelyeket bérleti gazdálkodás esetén általában a gazdálkodó fizet. Abban az esetben, ha valamennyi biztosítás egyetlen kötvénybe tartozik, külön fel kell becsülni a gazdaság épületeire eső biztosítási díjrészt.

88. A föld és épületek utáni adók és egyéb költségek

A gazdálkodó használatában, illetve részes bérletben levő földterületek és épületek tulajdonjogával kapcsolatos adók, díjak és egyéb fizetendő költségek.

89. Valamennyi kifizetett kamat és pénzügyi költségek

A gazdaság céljaira kapott kölcsöntőke (kölcsönök) utáni kamat és pénzügyi költségek. Ez az adat kötelező.

A kapott kamattámogatást nem kell levonni, hanem a J. táblázatban, a 114. rovatban fel kell tüntetni.

90. Föld és épületek vásárlására kapott kölcsönök után fizetett kamat és pénzügyi költségek

Ez az adat nem kötelező.

91. Amelyből: földvásárlásra kapott kölcsönök után fizetett kamatok és pénzügyi költségek

Ez az adat nem kötelező.

92. Működő tőkére (állatállomány, gépek és berendezések, valamint a forgótőke) és a hitelezők kielégítésére felvett kölcsönök után fizetett kamat és pénzügyi költségek

Ez az adat nem kötelező.

93. Összes költség

Az 59–89. rovat összege.

G. FÖLD- ÉS ÉPÜLETVAGYON, GÉPEK ÉS BERENDEZÉSEK, FORGÓTŐKE

A következő rovatok tartoznak ide:

94. Mezőgazdasági földterület, gazdasági épületek és jogok

Az alábbi 95–99. rovat összege. A 95., 97. és 99. rovatot akkor kell kitölteni, ha a vonatkozó adatok szerepelnek a könyvelésben.

95. Mezőgazdasági földterület

A gazdálkodó használatában lévő mezőgazdasági földterület.

96. Állandó kultúrák

A gazdálkodó tulajdonában lévő valamennyi ültetvény (kivéve a fákat, erdőterületeket, és kivéve a földterület értékét), függetlenül a föld használatának jellegétől. A rovatot ki kell tölteni, és az itt szereplő összegek után, a 7. oszlop 316. rovatban az értékcsökkenést meg kell állapítani.

A fiatal kultúrák nevelésének költségét (állandó kultúrák még nem teljes termelésben) a 4. "Beruházások" oszlopban kell feltüntetni. Ezt a K. táblázat 159. "Záróérték" rovatába is be kell írni (9. oszlop).

97. Talajjavítás

A gazdálkodó tulajdonában lévő talajjavítás (pl.: kerítésépítés, alagcsövezés, állandó öntözőberendezés), függetlenül a föld használatának jellegétől. A beírt összegek után a 7. oszlop 324. rovatban az értékcsökkenést meg kell állapítani.

98. Gazdasági épületek

A gazdálkodó tulajdonában lévő épületek a használat jellegétől függetlenül. A rovatot ki kell tölteni, és a beírt összegek után a 7. oszlop 332. rovatban az értékcsökkenést meg kell állapítani.

99. Ingatlanszerzéssel kapcsolatos díjak, kvóták és egyéb jogok

A gazdasági földterület vagy a gazdasági épületek szerzésével kapcsolatos ügyvédi, bejegyzési stb. költségek. A referencia- tej- és -cukorrépamennyiség értékesítésével és/vagy beszerzésével és az előírt jogok és kötelezettségek átruházásával kapcsolatos ügyletek (például a referencia-állatállomány átruházása). A kvóták és jogok az L. táblázatban is megjelennek. Nem tartoznak ide az erdőterület szerzési költségei.

100. Erdőterület, a lábon álló fát is beleértve

A mezőgazdasági üzemhez tartozó és a gazdálkodó használatában levő erdőterület, beleértve megszerzésének költségeit is.

101. Gépek és berendezések

Traktorok, motoros egytengelyes traktorok, teherautók, kisteherautók, személygépkocsik, nagyobb és kisebb gazdasági gépek és berendezések, beleértve a 100 EUR új értéket meghaladó szerszámokat is.

102. Forgótőke

A forgótőke a következőkből áll:

a) készletek: a mezőgazdasági üzem raktáron levő termékei és a termelési eszközei;

b) egyéb forgótőke:

- mezei leltár (kizárólag a műtrágyák, talajjavító szerek, vetőmagok és a termesztett veteményhez használt magról nevelt növények értéke, kivéve az állandó kultúrákhoz használt magról nevelt növények értékét),

- a mezőgazdasági részesedések (részesedések olyan szövetkezetekben vagy más szervezetekben, amelyek szolgáltatásait a mezőgazdasági üzem igénybe veszi),

- követelések:

- rövid lejáratú követelések eladott termékek vagy állóeszközök, illetve nyújtott szolgáltatások után,

- termékekért és szolgáltatásokért adott előlegek,

- a mezőgazdasági üzem működtetéséhez szükséges, rendelkezésre álló készpénz (készpénzben, bankban, postai elszámolási számlán).

A bankszámlák után kapott kamatot a 178. rovatban kell feltüntetni.

Amennyiben nem lehetséges meghatározni a forgótőke pontos összegét, átfogó becslés végezhető. Ez tartalmazhatja a termelési folyamatba beruházott átlagos tőke becslését, tekintetbe véve a beruházás időtartamát. Ebben az esetben a forgótőke összege a nyitó és a zárértéknél megegyezik.

103. Összesen

A 94., 100., 101. és 102. rovatok összege.

A G. TÁBLÁZAT OSZLOPAI

Nyitóérték (3. oszlop)

A termékek értéke az értékelés napján. Értékcsökkenés alá eső termékeknél (beleértve a már elvégzett nagyobb javításokat is) a könyvelési értéket a még hátralevő értékcsökkenési időszak alapján kell meghatározni. A könyvelési értéket ugyanazon az alapon kell kiszámítani, mint az értékcsökkenést, vagyis az újrabeszerzési értéken:

Az újrabeszerzési érték (hasonló eszköz vételára jelenlegi árakon) meghatározható a kérdéses eszközök (gépek, épületek stb.) aktuális árai alapján, vagy az adott eszközökre vonatkozó (általános vagy konkrét) árindex alapján.

A föld értékelésének alapja (az érték meghatározásánál nem vehető figyelembe a rokonok közötti tulajdonátruházásra vonatkozó értékelés) a mezőgazdasági céllal értékesített, hasonló fekvésű és minőségű, nem bérelt földnek az adott területre érvényes ára (amely nem tartalmazza az ingatlanszerzéssel kapcsolatos díjakat). Németországban és Írországban a föld értékét annak mezőgazdasági célokra történő felhasználási értéke alapján határozzák meg. Ezt az értéket szerepeltetni kell a mezőgazdasági adatszolgáltatási űrlapon. Az érintett összekötő szervek értesítik a Bizottságot a különböző területeken található földek értékelésére használt módszerekről és az ezeknek megfelelő piaci értékekre vonatkozóan rendelkezésre álló statisztikai adatokról.

Amennyiben a gazdálkodási célokra használt magángépjárművek költségeit a 61. "Gépek és berendezések karbantartása" rovat és a 62. "Üzemanyagok és kenőanyagok" rovat között megosztva tüntetik fel, a gépkocsik értékének a gazdaság üzletmenetéhez kapcsolódó részét a gépek és berendezések között kell szerepeltetni. Ha azonban a gazdálkodási céllal használt magántulajdonú gépjárművek igénybevételének költségeit átalányban állapítják meg (lásd a 63. rovatot), a magántulajdonú gépjárműveket nem lehet a gépek és berendezések között szerepeltetni.

Beruházások (4. oszlop)

A gazdasági év folyamán beszerzésre, nagyobb javításokra és állóeszköz-előállításra fordított teljes kiadások összege. Amennyiben a mezőgazdasági üzem e beruházásokhoz kapcsolódó támogatásban és segélyben részesült, a 4. oszlopba a kiadások összegét a támogatások és segélyek levonása nélkül kell beírni.

A kisebb gépek és berendezések, valamint kismértékű újratelepítéshez vásárolt facsemeték és fiatal cserjék beszerzése nem ebben az oszlopban jelenik meg, hanem azokat a gazdasági évre vonatkozó költségek között kell szerepeltetni (lásd a 61. "Gépek és berendezések karbantartása", a 72. "Vásárolt vetőmag és magról nevelt növény", a 77. "Az erdészet közvetlen költségei" rovatot).

Ha a fizetés adóslevéllel történik, akkor az adóslevél értékét annak napi árfolyama határozza meg.

Beruházási támogatások (5. oszlop)

A gazdasági év során kapott segélyek. Tartalmazhatja az előző gazdasági évek során történt beruházásokra kifizetett segélyt.

Értékesítés (6. oszlop)

Az összes eszközértékesítés a gazdasági év során.

Értékcsökkenés (7. oszlop)

A kimutatandó értékcsökkenés az értékcsökkenés tényleges összege a gazdasági év során, amint az a könyvelésben szerepel. Ezt az újrabeszerzési érték (vagyis egy hasonló eszköz értéke aktuális áron) alapján határozzák meg.

Ültetvények értékcsökkenése

Új ültetvény létesítésére vásárolt facsemeték és fiatal cserjék költsége értékcsökkenés alá eső állóeszköz beszerzésének számít.

Az értékcsökkenés kizárólag a gazdálkodó tulajdonában levő ültetvényekre vonatkozik (a föld használatának jellegétől függetlenül).

A következő lineáris értékcsökkenési mutatók csak útmutatásul szolgálnak:

Ültetvények | | | Az értékcsökkenés éves mértéke (%) |

Almafa | alacsonytörzsű | < 750 fa/ha | 7 |

750–1500 fa/ha | 8 |

> 1500 fa/ha | 10 |

közepestörzsű | | 5 |

magastörzsű | | 4 |

Körtefa | alacsonytörzsű | | 6 |

közepestörzsű | | 5 |

magastörzsű | | 4 |

Birsalmafa | | | 6 |

Cseresznyefa | alacsonytörzsű | | 7 |

közepestörzsű | | 6 |

magastörzsű | | 5 |

Szilvafa | alacsonytörzsű | | 10 |

közepestörzsű | | 7 |

magastörzsű | | 5 |

Kajszibarackfa | közepestörzsű | | 7 |

Őszibarackfa | alacsonytörzsű | | 12 |

közepestörzsű | | 10 |

Diófa | alacsonytörzsű | | 4 |

közepestörzsű | | 4 |

magastörzsű | | 4 |

Mogyoróbokor | közepestörzsű | | 7 |

Mandulafa | közepes | | 4 |

Köszméte | cserje | | 12 |

Ribizli | cserje | | 12 |

Füge | közepestörzsű | | 5 |

Kaktuszfüge | közepestörzsű | | 4 |

Datolyaszilva | közepestörzsű | | 10 |

Szőlő | nagyméretű | | 7 |

közepes méretű | | 6 |

kisméretű | | 5 |

Olajfa | alacsonytörzsű | | 5 |

magastörzsű | | 2 |

Citrusfélék | | | 4 |

Málna | | | 15 |

Szeder | | | 15 |

Articsóka | | | 20 |

Spárga | | | 20 |

Szamóca | | | 30 |

Rebarbara | | | 8 |

Gazdasági épületek, állóeszközök és a talajjavítás értékcsökkenése

A gazdálkodó tulajdonában lévő épületek, állóeszközök (beleértve az üvegházakat és melegágyakat) és talajjavítás értékcsökkenése, függetlenül a föld használatának jellegétől.

A következő lineáris értékcsökkenés mértékére vonatkozó következő számok kizárólag útmutatásul szolgálnak.

Épületek és állóeszközök | Az értékcsökkenés éves mértéke (%) |

Faépítmények | 5 |

Szilárd alapon álló faépítmények | 4 |

Állandó | 2 |

Üvegházak | 7,5 |

Melegágyak | 10 |

Fűtőberendezések | 7,5 |

Gépek és berendezések értékcsökkenése

Az értékcsökkenés azokra a gépekre és berendezésekre vonatkozik, amelyek értéke újonnan meghaladja a 100 eurót. Az ennél alacsonyabb értékű kisebb berendezések értékcsökkenését nem kell kiszámítani; az ilyen berendezések beszerzési költségét a gazdasági évre vonatkozó közvetlen költségként kell kezelni (61. "Gépek és berendezések karbantartása" rovat).

E rovatba tartozik a javítást megelőző értékükhöz képest a gépek és berendezések értékét ténylegesen növelő nagyobb javítás, a gépek vagy berendezések értékcsökkenésének szerves részeként, amely értékcsökkenést adott esetben módosítani kell a szóban forgó tétel (a javítás következtében) meghosszabbodott hasznos élettartamának megfelelően, vagy úgy, hogy a nagyobb javítások költségét több, egymást követő évre osztják fel.

Az éves értékcsökkenés összege lineáris vagy degresszív módszerrel is kiszámítható.

Az értékcsökkenés mértékét különböző tényezők határozzák meg, amelyek többnyire az adott térség és termelés konkrét feltételeitől (az éves felhasználás összege), de a műszaki fejlődéstől is függenek.

Így az egyes térségek vagy akár mezőgazdasági üzemek közötti eltérő mértékű értékcsökkenés miatt a könyvelőirodák a gépek vagy berendezések minden egyes tételére a régiónak, illetve a mezőgazdasági üzemnek megfelelő értékcsökkenési arányt választhatnak abból a célból, hogy ennek értéke minél jobban megközelítse a gépek tényleges értékcsökkenését.

Az alábbi értékcsökkenési százalékok útmutatóul szolgálnak:

Gépek és berendezések | Az értékcsökkenés éves mértéke (%) |

Lineáris | Degresszív |

Személygépkocsik, teherautók, kisteherautók és egyéb motorhajtású szállítóeszközök | 15 | 32 |

Traktorok, motoros egytengelyes traktor és motorhajtású gépek | 12,5 | 26 |

Traktor vontatta berendezések | 7,5 | 17 |

Állati vontatású berendezések | 5 | 12 |

Egyéb gépek, berendezések és létesítmények | 7,5 | 17 |

Záróérték (8. oszlop)

Az eszközök gazdasági értéke a záró értékeléskor, az újrabeszerzési érték alapján kiszámítva.

H. TARTOZÁSOK

A feltüntetett összegek kizárólag a még fennálló összegeket, vagyis a már visszafizetett összegekkel csökkentett szerződés szerinti kölcsönöket tartalmazzák. Az adóslevél formájában felvett kölcsön esetén az adóslevél értékét annak napi árfolyama határozza meg. Az adatokat legalább a 374., 378., 382., 386., 390. és 394. rovatban fel kell tüntetni.

A kölcsönöket lejárati idejük szerint kell megadni:

104. Hosszú és középlejáratú hitelek

A mezőgazdasági üzemre felvett, legalább egyéves lejáratú hitelek.

105. Rövidlejáratú hitelek és hitelezői állomány

A mezőgazdasági üzemre felvett, egy évnél rövidebb lejáratú hitelek és kifizetetlen hitelezői állomány.

106. Összesen

A 104. és 105. rovat összege.

Ha a gazdaság könyvelésében szerepelnek a vonatkozó adatok, a hiteleket a hitel céljának megfelelően is fel kell osztani:

- földre és épületekre felvett hitel (2. és 6. oszlop), amelyből: földvásárlásra felvett hitel (3. és 7. oszlop),

- működő tőkére felvett hitel (4. és 8. oszlop).

E tételek összege adja meg az 1. oszlopban (nyitóérték összesen) (= 2. + 4. oszlop) és az 5. oszlopban (záróérték összesen) (= 6. + 8. oszlop) szereplő összegeket.

I. HOZZÁADOTTÉRTÉK-ADÓ (HÉA)

A mezőgazdasági adatszolgáltatási űrlapon szereplő, értékadatokat az érintett tagállamnak megfelelően kell megjelölni:

- vagy HÉA nélkül; ezt a módszert kell alkalmazni a szokásos rendszernek megfelelő valamennyi mezőgazdasági üzem esetén,

- vagy HÉA-val. Azoknak a tagállamoknak, amelyekben ezt a módszert alkalmazzák, az adott évre vonatkozó könyvelési adatokat tartalmazó számítógépes adathordozóval együtt, évente meg kell adniuk a mezőgazdasági adatszolgáltatási űrlap valamennyi elemére az év során alkalmazott HÉA-kulcsok listáját.

A szokásos HÉA-rendszerhez tartozó mezőgazdasági üzemek esetén a 108–111. rovatban semmit sem kell feltüntetni. Ugyanígy kell eljárni, ha a vásárlásokat és értékesítéseket a mezőgazdasági adatszolgáltatási űrlapon HÉA-val tüntetik fel.

A HÉA-val kapcsolatos következő adatokat kell megadni:

107. HÉA-rendszer

A HÉA-rendszert (400. sorozatszám), amelybe a mezőgazdasági üzem tartozik, az alábbi felsorolásban megadott kódszámmal kell jelezni:

| 400. sorozatszám kód |

NÉMETORSZÁG

Pauschalierender Betrieb | 1 |

Optierender Betrieb | 2 |

Getränke erzeugender Betrieb | 3 |

Betrieb mit Kleinumsatz | 4 |

BELGIUM

Régime normal obligatoire | 1 |

Régime normal sur option | 2 |

Régime agricole | 3 |

FRANCIAORSZÁG

TVA sur option avec autorisation pour animaux vivants | 2 |

Remboursement forfaitaire | 3 |

GÖRÖGORSZÁG

Szokásos rendszer | 1 |

Mezőgazdasági rendszer | 2 |

OLASZORSZÁG

Regime esonerato | 1 |

Regime speciale agricolo | 2 |

Regime normal | 3 |

LUXEMBURG

Regime normal obligatoire | 1 |

Regime normal sur option | 2 |

Regime forfaitaire de l’agriculture | 3 |

HOLLANDIA

Algemene regeling verplicht | 1 |

Algemene regeling op aanvraag | 2 |

Landbouwregeling | 3 |

DÁNIA

Moms (= szokásos) | 1 |

ÍRORSZÁG

Mentes | 1 |

Nyilvántartott (= szokásos) | 2 |

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

Mentes | 1 |

Nyilvántartott | 2 |

SPANYOLORSZÁG

Szokásos rendszer | 1 |

Egyszerűsített rendszer | 2 |

Mezőgazdasági rendszer | 3 |

PORTUGÁLIA

A HÉA nem alkalmazandó | 0 |

Mezőgazdasági rendszer | 1 |

Szokásos rendszer | 2 |

AUSZTRIA

Pauschalierender Betrieb | 1 |

FINNORSZÁG

Szokásos rendszer | 1 |

SVÉDORSZÁG

Szokásos rendszer | 1 |

A HÉA-rendszer alosztályai (csak Spanyolország, Franciaország és Olaszország esetében)

| 401. sorozatszám |

SPANYOLORSZÁG

| A HÉA-rendszer kódjának (a 400. sorozatszám esetén használtak) feltüntetése a kisebbségi rendszerre vonatkozóan, ahol a mezőgazdasági üzem két rendszer hatálya alá tartozik |

Sans TVA obligatoire sur activités connexes

Avec TVA obligatoire sur activités connexes | 0 |

OLASZORSZÁG | 1 |

HÉA-rendszer a falusi turizmusra

(»agriturismo«), mint másodlagos tevékenységre

Regime speciale agriturismo | 1 |

Regime normale agriturismo | 2 |

A 108–111. rovat

A 108–111. rovatot csak abban az esetben kell kitölteni, ha a mezőgazdasági üzem a mezőgazdasági rendszer (vagy hasonló rendszerek) hatálya alá esik.

A mezőgazdasági rendszer (vagy hasonló rendszerek) célja, hogy a termékek és szolgáltatások aktuális áron történő beszerzésekor és a beruházáskor kifizetett HÉA után átfogó kompenzációt nyújtson. Ennek megfelelően az értékesítéseket és beszerzéseket a HÉA nélkül kell feltüntetni.

108. Az értékesítésekre jutó HÉA

A gazdasági év során az értékesített termékek után kapott HÉA.

109. A beszerzésekre jutó HÉA

Termékek és szolgáltatások tárgyévi beszerzése után a gazdasági év folyamán kifizetett HÉA. Olaszországban ebbe a rovatba tartozik a pro rata kritérium alkalmazása során az adóhatóságok részére kifizetett HÉA is.

110. A beruházásokra jutó HÉA

A gazdasági év során állóeszközök (beruházások) beszerzése után kifizetett HÉA.

111. Az adóhatóságok által visszatérített HÉA

A visszatérített összeg.

J. TÁMOGATÁSOK ÉS SEGÉLYEK

A 112–118. rovatban azokat a támogatások és segélyek szerepelnek, amelyek közalapokból származnak, kivéve a 94–103. rovatban szereplő beruházásokhoz kapcsolódó támogatásokat és segélyeket.

112. Támogatások és segélyek, a költségekre és állatok vásárlására kapott összegek kivételével

A kapott vagy megítélt támogatások és segélyek összege, az élőállat-kategóriákra (22–50. rovat), termékekre (120–313. rovat és alpontok) és egyéb, megkapott vagy megítélt támogatások, az állatok költségeire, illetve az azok beszerzésére vonatkozó támogatások kivételével. Minden adatnak a mezőgazdasági üzemnek a gazdasági év során végzett tevékenységnek megfelelő állatállományára, területére és termékeire kell vonatkoznia.

113. Amelyből: a 112. rovatban szereplő összeg részletezése

1. Az élőállat kategóriák (22–50. rovat), az alábbi 700. kód alá tartozó, a szarvasmarhára vonatkozó támogatás kivételével.

2. Termékek (120–313. rovat és részletezések), az alábbi 600. kód alá tartozó területalapú pénztámogatások kivételével.

3. A meghatározott kódokat a következő felsorolás tartalmazza:

- a 600. kód az 1251/1999/EK rendelet alapján, az egyes szántóföldi növények termelői számára kifizetett területalapú pénztámogatások teljes összegére vonatkozik, beleértve a területpihentetésre vonatkozó területalapú pénztámogatásokat is. Ezt a teljes összeget és a részleteket az M. táblázatban is fel kell tüntetni,

- a 700. kód az 1254/1999/EK rendelet alapján, a marha- és borjúhúspiac közös szervezésében a közvetlen kifizetések teljes összegére vonatkozik. Ezt a teljes összeget és a részleteket az M. táblázatban is fel kell tüntetni,

- a 800. kód a környezet védelmére és a vidék fenntartására kijelölt mezőgazdasági termelési módszerekre szánt közvetlen támogatásra vonatkozik,

- a 810. kód azoknak a gazdálkodóknak kifizetett összegekre vonatkozik, akikre a környezetvédelmi korlátozások által érintett térségben a mezőgazdasági hasznosítás tekintetében fennálló korlátozások vonatkoznak (1257/1999/EK rendelet 16. cikke),

- a 820. kód a kedvezőtlen adottságú területeken a kompenzáló juttatásokra vonatkozik (1257/1999/EK rendelet 14. cikke),

- a 900. kód a mezőgazdasági területek újraerdősítésére nyújtott támogatásra vonatkozik,

- a 910. kód az erdészet egyéb támogatására vonatkozik,

- a 951. kód a fent említett kódok alá nem tartozó, állattenyésztés után járó támogatásokra és segélyekre vonatkozik,

- a 952. kód a fent említett kódok alá nem tartozó, termények után járó támogatásokra és segélyekre vonatkozik,

- a 953. kód a fent említett kódok alá nem tartozó, vidékfejlesztés után járó támogatásokra és segélyekre vonatkozik,

- a 998. kód a katasztrófakifizetéseket, a termés vagy a termelési eszközök veszteségére az állami hatóságok által adott kompenzációt tartalmazza. (A magánbiztosítási kompenzációra az F. táblázatot és a K. táblázat 181. rovatát kell használni),

- a 999. kód a különleges jellegű támogatásokat és segélyeket tartalmazza (pl. agrár-pénzügyi kompenzáció). Figyelembe véve e támogatások különleges jellegét, ezeket a kifizetéseket a pénzügyi teljesítés alapján kell feltüntetni,

- az 1052. és 2052. kód a tejtermelés beszüntetéséért nyújtott kompenzációra vonatkozik. Az éves kifizetéseket az 1052. kód alatt kell feltüntetni, az általányösszegű kifizetéseket pedig a 2052. kód alatt,

- a 950. kódot az olyan általános támogatásra kell használni, amely egyetlen tevékenységhez sem köthető (= a fenti kódok egyike alatt sem szerepel).

114. Költségek után járó támogatások és segélyek

A költségekkel (59–92. rovat) kapcsolatos támogatások és segélyek összege.

115. Amelyből: a 114. rovatban szereplő összeg a költségek típusa szerinti bontásban (59–92. rovat).

116. Állatvásárlás után járó támogatások és segélyek

Állatok vásárlása után járó támogatások és segélyek összege (51–58. rovat, 1. oszlop).

117. Amelyből: a 116. rovatban szereplő összeg az élőállat-kategóriák (51–58. rovat) szerinti bontásban ).

118. Összes támogatás és segély

A 112., 114. és 116. rovat összege.

K. TERMELÉS (az állatállomány kivételével)

Egyes termékrovatokhoz alpontok is tartoznak. Ezeknél a 4–10. oszlop adatait az alpontban és a rovatban is meg kell adni. Ilyen esetben az alpontok összesített összege kerül a rovatba.

Az 1251/99/EK rendelettel összhangban a pihentetett területeken termesztett növényeket külön kell feltüntetni. Külön kell feltüntetni azt is, ha ugyanazt a terményt öntözéssel és öntözés nélkül is termesztik.

A lábon álló állományra vonatkozó adatokat a megfelelő rovatba kell beírni, a terület kivételével, amelyet nem kell feltüntetni. Ugyanez érvényes az alkalomszerűen, egy évnél rövidebb időtartamra bérbe vett földterületről származó terményekre is.

A. NÖVÉNYI KULTÚRÁK

Gabonafélék

A silózott takarmányként használt gabonafélék nem szerepelnek az alábbi, 120–128. rovat termékei között. Ezeket a 326. "Takarmánykukorica" rovatban és a 327. "Egyéb silótakarmány" rovatban kell feltüntetni. A kölest, tritikálét, hajdinát és cirkot (a takarmánycirok kivételével) a 128. "Egyéb gabonafélék" rovatban kell feltüntetni. A takarmánycirkot a 145. "Egyéb takarmánynövények" rovatban kell feltüntetni.

A 120–128. rovat a vetőmagokat is tartalmazza.

120. Közönséges búza és tönkölybúza

121. Durumbúza

122. Rozs (kétszeres is)

123. Árpa

124. Zab

125. Nyári vetésű vegyes gabona

126. Szemes kukorica (a nedves szemes kukorica is)

127. Rizs

128. Egyéb gabonafélék

Egyéb szántóföldi kultúrák

129. Fehérjenövények

Minden, a magjáért termesztett fehérjenövény, a vetőmagot és a száraz hüvelyeseknek gabonafélékkel való keverékét is beleértve. Kivételt képeznek a zöldtakarmányok, pl. a lucerna, amelyet a 145. "Egyéb takarmánynövények" rovatban, az olajos fehérjenövények (pl. szója), amelyet a 132. "Olajnövények" rovatban és a zöldségféleként termesztett hüvelyes növények, amelyeket a 136., 137. vagy 138. rovatban kell feltüntetni.

A 129. "Fehérjenövény" rovat alpontjai

360. Borsó, lóbab és édes csillagfürt

361. Lencse, csicseriborsó és római bükköny

330. Egyéb fehérjenövények

130. Burgonya (a korai és a vetőburgonya is)

A 130. "Burgonya" rovat alpontjai

Amennyiben szerepelnek a mezőgazdasági üzem könyvelésében, a részletezést meg kell adni.

362. Keményítőért termesztett burgonya

363. Egyéb burgonya

131. Cukorrépa (a vetőmagot kivéve)

132. Olajnövények (a vetőmag is)

A 132. "Olajnövények" rovat részletezése

331. Repce

332. Napraforgó

333. Szója

364. Len, a rostlen kivételével (amennyiben a mezőgazdasági üzem könyvelésében az adat rendelkezésre áll)

334. Egyéb (a rostlentől eltérő len, amennyiben a 364. alpont alatt nincs feltüntetve, ricinus, pórsáfrány, szezámmag, földimogyoró, mustármag, mák és egyéb olajnövények)

133. Komló (a vetőmagot kivéve)

134. Dohány (a vetőmagot kivéve)

A 134. "Dohány" rovat alpontjai

Az alpontok megfelelnek a dohányfajták csoportjainak, ahogyan azt a nyersdohány piacának közös szervezéséről szóló 2075/92/EGK tanácsi rendelet (HL L 215., 1992.7.30., 70. o.), és különösen annak 2. cikke meghatározza. Amennyiben szerepelnek a mezőgazdasági üzem könyvelésében, a részleteket fel kell tüntetni.

365. Mesterséges hővel szárított (idetartozó fajták: Virginia, Virginia D és annak hibrid fajtái, Bright)

366. Természetes úton szárított világos (idetartozó fajták: Burley, Badischer Burley és annak hibrid fajtái, Maryland)

367. Természetes úton szárított sötét [idetartozó fajták: Badischer Geudertheimer, Pereg, Korso, Paraguay és annak hibrid fajtái, Dragon Vert és annak hibrid fajtái, Philippin, Petit Grammont (Flobecq), Semois, Appelterre, Nijkerk, Misionero és annak hibrid fajtái, Rio Grande és annak hibrid fajtái, Forchheimer Havanna Iic, Nostrano del Brenta, Resistente 142, Goyano, Geudertheimer hibrid fajtái, Beneventano, Brasile Selvaggio és hasonló fajták, szárított Burley és Havanna]

368. Füstöléssel szárított (idetartozó fajták: Kentucky és annak hibrid fajtái, Moro di Cori és Salento)

369. Napon szárított [idetartozó fajták: Xanthi-Yaka, Perustitza, Samsun, Erzegovina és hasonló fajták, Myrodata Smyrnis, Trapezous és Phi I, Kaba Koulak (nem klasszikus), Tsebelia és Mavra]

370. Basmas (idetartozó fajták: Basmas)

371. Katerini (idetartozó fajták: Katerini és hasonló fajták)

372. Kaba-Koulak (klasszikus) (idetartozó fajták: Elassona, Myrodata Agrinion és Zychnomyrodata)

135. Egyéb ipari növények (kivéve a vetőmagot)

Gyapotot vagy cukornádat, rostlent és kendert is beleértve.

A 135. "Egyéb ipari növények" rovat alpontjai:

345. Gyógynövények, fűszer- és aromanövények, a teát, a kávét és a cikóriakávét beleértve

346. Cukornád

347. Gyapot: a gazdasági évi termést (5. oszlop) a gyapotmag, azaz a tisztítatlan rostok súlyában (100 kg) kell megadni

373. Rostlen (amennyiben a mezőgazdasági üzem könyvelésében az adat rendelkezésre áll)

374. Kender (amennyiben a mezőgazdasági üzem könyvelésében az adat rendelkezésre áll)

348. Egyéb ipari növények. A rostlent és kendert is beleértve, amennyiben a 373. és 374. rovatban nem tüntették fel.

Zöldségfélék és nem évelő gyümölcsök

136. Szabadföldön, vetésforgóban termesztett friss zöldségfélék, dinnye és szamóca: mezőgazdasági növényekkel vetésforgóban termesztett kultúrák, beleértve az ananászt és a csemegekukoricát

137. A szabadföldi árutermelő kertészetben termesztett friss zöldségfélék, dinnye és szamóca, egyéb kerti növényekkel együtt és rövid vetésforgós rendszerben, a föld csaknem folyamatos kihasználása mellett, évente többszöri betakarítással termesztett kultúrák, beleértve az ananászt és a csemegekukoricát

138. Fedett területen termesztett friss zöldségfélék, dinnye és szamóca (ideértve az ananászt és a csemegekukoricát): a vegetációs időszak egészében vagy nagyobb részében védelem alatt nevelt növények (növényház, állandó melegágy, fűtött fóliaalagút). A fűtetlen fóliaalagútban, védőharang alatt vagy hordozható melegágyban termesztett növények nem számítanak fedett területen termesztett kultúrának. A többszintes növényház esetében csak az alapterület számít

A 136., 137. és 138. "Zöldségfélék és nem évelő gyümölcsök" rovat alpontjai

A termékeket a további felhasználásuktól (friss állapotban való fogyasztás, szárítás, feldolgozás, tartósítás stb.) függetlenül kell feltüntetni az alpontokban. Amennyiben szerepelnek a mezőgazdasági üzem könyvelésében, a részletes adatokat fel kell tüntetni.

335. Káposzta, karfiol, brokkoli stb.

336. Leveles zöldségfélék (póréhagyma, spenót, fejes saláta stb.)

337. Paradicsom

375. Csemegekukorica (amennyiben a mezőgazdasági üzem könyvelésében az adat rendelkezésre áll)

338. Gyümölcsükért vagy virágjukért termesztett zöldségfélék, a paradicsom kivételével (tök és cukkini, padlizsán, kis uborka, kerti articsóka, édespaprika stb.). A csemegekukoricát is beleértve, amennyiben a 375. alpontban azt nem tüntették fel

339. A gyökerükért, hagymájukért vagy gumójukért termesztett zöldségfélék (a burgonyát kivéve)

340. Hüvelyes zöldségfélék (borsó, bab stb., a lencsét és a csicseriborsót kivéve)

341. A nem évelő növények gyümölcse (szamóca, sárgadinnye, görögdinnye, ananász stb.)

139. Gomba: az egymást követő termések alatti teljes termőterületet (alapterület x a teljes betakarítások száma) négyzetméterben kell megadni. Ezt a területet az összterület (183. rovat) nem tartalmazza.

Virágok és dísznövények

140. Szabadban termesztett virágok és dísznövények (a csemetekert nélkül) (alapterület)

141. Fedett területen termesztett virágok és dísznövények (alapterület)

A 140. és 141. "Virágok és dísznövények" rovat alpontjai

Amennyiben szerepelnek a mezőgazdasági üzem könyvelésében, a részletes adatokat fel kell tüntetni.

342. Virághagymák és gumók

343. Vágott virág és virágbimbó

344. Virágzó növények és dísznövények

Vetőmagok

142. Fűmag (füvek és hüvelyes takarmányok)

143. Egyéb vetőmag (kerti növények vetőmagja, szántóföldi vetőmag és magról nevelt növény, kivéve a gabonaféléket, száraz hüvelyeseket, burgonyát, olajnövényeket és a fűmagot)

Takarmánynövények és ugar

144. Gumós takarmánynövények és káposztafélék (mángold, karórépa, takarmányrépa és -marharépa, közepes cukortartalmú mángold, egyéb gumós takarmányféle és káposztafélék) (vetőmag nélkül)

145. Egyéb takarmánynövények

Valamennyi vetésforgóban termesztett zöldtakarmány vagy évelő takarmánynövény, amelyet öt évnél rövidebb ideig termesztenek ugyanazon a területen, kivéve a fűféléket.

A 145. "Egyéb takarmánynövények" rovat alpontjai

326. Takarmánykukorica

327. Egyéb siló gabonafélék

328. Egyéb takarmánynövények

146. Ugar: vetésforgóban művelt vagy művelés alatt nem álló föld, amelyről nem takarítanak be termést a teljes gazdasági év folyamán. Az 1251/1999/EK rendeletnek való megfelelés érdekében pihentetett és meg nem művelt földterületet ugyancsak fel kell tüntetni. A zöld felületű pihentetett földterületeket is beleértve. Az 1251/1999/EK rendelettel összhangban a megengedett, nem élelmiszeripari terménnyel bevetett pihentetett földterületeket a megfelelő termény rovatban, "a termény típusa" 8 vagy 9 kóddal együtt fel kell tüntetni.

147. Időszakos gyep: öt évnél rövidebb időre zöldtakarmány-termesztésre használt, fűfélékkel bevetett szántóföld; az egy évnél rövidebb időre bevetett területeket beleértve. Az erről a területről származó széna és/vagy fűfélék értékesítésének összértékét e rovatban kell feltüntetni.

148. A 120–147. rovatban vagy a fent említett alpontokban nem szereplő egyéb szántóföldi növények.

149. Vetésre alkalmas, másoknak bérbe adott föld, beleértve az alkalmazottak számára természetbeni juttatásként rendelkezésére bocsátott földet is.

150. Rétek és állandó legelők: olyan mezőgazdasági hasznosítású terület, amelyet nem vetésforgóban művelnek, hanem állandó jelleggel (öt évre vagy ennél hosszabb időre) vetett vagy vadon termő zöldtakarmány termesztésére használnak, általában műtrágyával kezelve és művelve. Az erről a területről származó széna és/vagy fűfélék értékesítésének összértékét e rovatban kell feltüntetni.

151. Sovány legelő: bozótosokat is magában foglaló, gyenge minőségű legelő, amelyet általában nem műtrágyáznak és nem művelnek.

Állandó kultúrák

152. Gyümölcsösök és bogyósgyümölcs-ültetvények

A trópusi és szubtrópusi gyümölcsöket is beleértve; a banánt is beleértve, a 156. rovatban feltüntetett, fedett területen termesztett állandó növényeket azonban nem.

A 152. "Gyümölcsösök és bogyósgyümölcs-ültetvények" rovat alpontjai

A termékeket a további felhasználásuktól (friss állapotban való fogyasztás, szárítás, feldolgozás, tartósítás stb.) függetlenül az alpontokban kell feltüntetni.

349. Bor előállítására alkalmas gyümölcsök: alma, körte stb., a szőlő (291. alpont) és a csemegeszőlő (285. alpont) kivételével

350. Csonthéjas gyümölcsök: szilva, őszibarack, kajszibarack, cseresznye és meggy, az étkezési olajbogyó (281. alpont) kivételével

351. Diófélék: dió, mogyoró, mandula, szelídgesztenye stb.

352. Kisméretű gyümölcsök és bogyók: piros és fehér ribizli, fekete ribizli, füge stb. (a szamóca, a sárgadinnye és az ananász kivételével: 136., 137. és 138. rovat)

353. Trópusi és szubtrópusi gyümölcsök: banán, avokádó, mangó, papaya stb.

153. Citrusféléket termő gyümölcsösök

A 153. "Citrusféléket termő gyümölcsösök" rovat alpontjai

354. Narancs

355. Mandarin és hasonló kis méretű gyümölcsök

356. Citrom

357. Egyéb citrusfélék

154. Olajfaligetek

A 154. "Olajfaligetek" rovat alpontjai

281. Étkezési olajbogyó

282. Olajbogyó olívaolaj előállításához (gyümölcs formájában értékesítve)

283. Olívaolaj

284. Olíva melléktermékek

155. Szőlőfélék

A 155. "Szőlőfélék" rovat alpontjai

285. Csemegeszőlő

286. Minőségi borok előállításához való szőlő (mszt. minőségi borok)

287. Asztali borok és nem minőségi borok előállításához való szőlő

288. Különféle borászati termékek: a gazdaságban termelt szőlőmust, szőlőlé, fogyasztási borpárlat, borecet és egyéb termékek

289. Minőségi borok (mszt. minőségi borok)

290. Asztali borok és nem minőségi borok

291. Mazsola

304. Egyéb borászati melléktermékek (törköly, seprő)

156. Fedett területen termesztett állandó kultúrák

157. Csemetekertek, ideértve a szőlőoltvány-iskolákat; kivéve a mezőgazdasági üzem igényeit ellátó erdei faiskolákat

158. Egyéb állandó kultúrák (fűz, sás, bambusz, fűzfa stb.)

159. Fiatal ültetvények termése az alkalmazott termelő eszközök költségei alapján értékelve (csak a teljes termőképességet el nem ért ültetvényeket kell figyelembe venni). Ezt az összeget a 96. "Állandó kultúrák" rovat (G. táblázat) beruházások (4. oszlop) rovatában is fel kell tüntetni.

Egyéb növényi termékek

160. A mezőgazdasági üzem külön nem említett terményeiből előállított termékek; beleértve a szőlőbortól, almabortól, körtebortól vagy egyéb bortól eltérő alkoholt.

161. Növényi melléktermékek (a szőlő- és olívaültetvények melléktermékeit kivéve)

A 161. "Növényi melléktermékek" rovat alpontjai

Amennyiben a könyvelésben rendelkezésre áll, a részletes adatokat fel kell tüntetni.

299. Szalma

300. Cukorrépafej

301. Egyéb melléktermékek

B. ÁLLATI EREDETŰ TERMÉKEK

162. Tehéntej

163. Tehéntejből készült termékek

164. Juhtej

165. Kecsketej

166. Gyapjú

167. Juhtejből készült termékek

168. Kecsketejből készült termékek

169. Tyúktojás

170. Egyéb állati termékek (értékesített trágya, fedeztetés díja, tojás a tyúktojáson kívül stb.)

313. Méz és a méhészet termékei: méz, mézsör és a méhészet egyéb termékei és melléktermékei, lehetőség szerint a méz-egyenértékű métermázsában (= 100 kg) kifejezve.

171. Szerződéses állattartás

Az elsősorban a nyújtott szolgáltatásokért kapott összegeknek megfelelő, szerződéses állattartás utáni bevételek összege, ahol a gazdálkodó nem vállalja az állatok tartásával vagy hizlalásával általában együtt járó szokásos gazdasági kockázatot.

A 171. "Szerződéses állattartás" rovat alpontjai

Amennyiben a mezőgazdasági üzem könyvelésében rendelkezésre áll, a részletes adatokat fel kell tüntetni.

307. Szerződéses szarvasmarha-állomány

308. Szerződéses juh- és/vagy kecskeállomány

309. Szerződéses sertésállomány

310. Szerződéses baromfiállomány

311. Egyéb szerződéses állatállomány

C. ERDÉSZET

173. Erdőterület:

Erdővel borított földterület, beleértve az erdőben található faiskolákat, valamint a nyárfaültetvényeket. A különálló fákat, facsoportokat és fasorokat nem az erdőterülethez, hanem az őket körülvevő földterülethez kell számítani. Az erdőterületet abban az esetben kell figyelembe venni, ha azt a gazdálkodó kezeli, gondozását a gazdaság munkaerejével és a gazdaság eszközeivel végzik és/vagy az onnan származó termékeket a gazdaságban hasznosítják.

174. Kivágott fa értékesítése: az értékesített fa értéke a gazdasági évben, beleértve a gazdaságon belül felhasznált fát

175. Lábon álló fa értékesítése: az adott gazdasági évben értékesített lábon álló fa értéke

176. Egyéb erdészeti termékek: a fán kívül értékesített egyéb erdészeti termékek értéke (parafa, fenyőgyanta stb.)

D. EGYÉB TERMÉKEK

172. Bevételek a takarmánytermő területek alkalmi haszonbérbeadásából és legeltetésből

177. Mások számára végzett szerződéses munka, beleértve a berendezések bérbeadását

178. A mezőgazdasági üzem működtetéséhez szükséges, a gazdálkodó bankszámláján tartott likvid eszközök utáni kamat. Ezt a rovatot nem kell kitölteni abban az esetben, ha a forgótőke meghatározása átalány alapján történik (lásd még a forgótőkével kapcsolatos útmutatót is a 102. rovathoz).

179. T