MELLÉKLET

KERETSZABÁLYOK

A kritériumok célja

E kritériumok célja különösen a következők előmozdítása:

A kritériumok megállapítása úgy történt, hogy elősegítsék a mérsékelt környezeti hatással rendelkező kemény burkolatok címkézését.

Értékelési és ellenőrzési követelmények

A különös értékelési és ellenőrzési követelmények kritériumonként vannak megadva.

A termékcsoport „természetes termékekre” és „feldolgozott termékekre” osztható.

A természetes termékek közé a CEN/TC 246 meghatározása szerinti terméskövek, azaz a természetben előforduló szilárd kőzetek: a márvány, a gránit és az egyéb természetes építőkövek tartoznak.

„Egyéb természetes építőkő” az a terméskő, amelynek műszaki jellemzői összességében eltérnek a márvány és a gránit CEN/TC 246/N.237 EN 12760 „Természetes építőkövek. Fogalommeghatározás” szerinti fogalommeghatározásában megadott jellemzőktől. Ezek a terméskövek általában nem csiszolhatók tükörfényesre, és kitermelésük nem minden esetben történik tömbökben: homokkő, kvarcit, pala, tufa, agyagpala.

A „feldolgozott termékek” csoportja szilárdított és égetett termékekre osztható. Szilárdított termék a műkő, a beton burkolóelem és a mozaiklap. Égetett termék a kerámia burkolólap és az agyag burkolólap.

A műkő iparilag előállított, adalékanyagok összességéből álló, főként terméskövek zúzalékából és kötőanyagból készülő, a JWG 229/246 EN 14618 szerinti követelményeket teljesítő termék. A zúzalék rendszerint márvány és gránit fejtési zúzaléka, a kötőanyag pedig mesterséges összetevőkből, például telítetlen poliésztergyantából vagy hidraulikus cementből készül. Ebbe a csoportba tartoznak a kőutánzatok és a sajtolt márvány is.

A beton burkolóelem kültéri térburkolásra szolgáló, homok, kavics, cement, szervetlen színezékek és adalékszerek keverékéből álló, vibrációs tömörítési eljárással készülő, a CEN/TC 178 meghatározása szerinti követelményeket teljesítő termék. Ebbe a termékcsoportba tartozik a beton járdalap és a beton burkolólap is.

A mozaiklap megfelelően sajtolt, egységes alakú és vastagságú, a CEN/TC 229 meghatározása szerinti speciális geometriai követelményeket kielégítő termék. A lapok egy- vagy kétrétegűek. Az egyrétegű mozaiklap teljes mértékben megfelelő adalékanyag granulátumából vagy zúzalékából, szürke és fehér cementbe ágyazással, víz hozzáadásával készül. A kétrétegű mozaiklap felső vagy kopórétege egyrétegű mozaiklap, alsó tartó- vagy alaprétege pedig beton, amelynek felülete rendesen nem látható és amely részlegesen eltávolítható.

A kerámia burkolólap agyagból és/vagy más szervetlen nyersanyagból, például földpátból és kvarcból készülő, a CEN/TC 67 meghatározása szerinti követelményeket teljesítő vékony lap. Rendszerint szobahőmérsékleten, extrudálással vagy sajtolással formázzák, szárítják, majd ezt követően a kívánt jellemzők eléréséhez szükséges hőmérsékleten égetik. A kerámia burkolólap lehet mázas vagy mázatlan; nem éghető, és a fény rendszerint nincs rá hatással.

Az agyag burkolólap a CEN/TC 178 meghatározása szerinti alak- és méretkövetelményeket teljesítő, járdák felületi rétegeként használt, elsősorban agyagból vagy más anyagból, adalékszerek alkalmazásával vagy anélkül készülő termék.

Eseti alapon az egyes kritériumokra vonatkozóan megadott vizsgálati módszerektől eltérő módszerek is alkalmazhatók azzal a feltétellel, hogy egyenértékűségüket a kérelmet elbíráló hatáskörrel rendelkező szerv elfogadja.

A vizsgálatokat lehetőség szerint megfelelően akkreditált laboratóriumokban vagy az EN ISO 17025 szabványban előírt általános követelményeket teljesítő laboratóriumokban kell végezni.

A hatáskörrel rendelkező szervek szükség esetén kérhetik a fentieket alátámasztó iratokat, és független ellenőrzéseket is végezhetnek.

A hatáskörrel rendelkező szerveknek a kérelmek elbírálása, illetőleg az e mellékletben szereplő kritériumok teljesülésének nyomon követése során ajánlott figyelembe venniük az elismert környezetvédelmi vezetési rendszerek, például az EMAS vagy az ISO 14001 esetleges alkalmazását (megjegyzés: ilyen környezetvédelmi vezetési rendszer alkalmazása nem követelmény).

KEMÉNY BURKOLATOK

KRITÉRIUMOK

1. A nyersanyagok kitermelése

1.1. A kitermelés szervezése (csak természetes termékek esetében)

Általános követelmények

Természetes építőkövek esetében a nyersanyag-kitermelés szervezésének értékelése hat fő mutató alapján, pontozással történik. A végső pontszám megállapítása az egyes mutatókra kapott pontszámoknak egy-egy W korrekciós súllyal való megszorzásával, majd e szorzatok összeadásával történik. A kőbánya akkor nyerheti el az ökocímkét, ha súlyozott összpontszáma legalább 19. Emellett a mutatónkénti pontszámnak minden egyes mutató esetében nagyobbnak, illetve kisebbnek kell lennie a megadott küszöbnél.

Lásd a következő oldalon található táblázatot.

A pontszámítási táblázatban szereplő követelményeken túlmenően a következő kötelező feltételeknek is teljesülniük kell:

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek a következő oldalon található táblázat, valamint a műszaki függelék A1. pontjában található utasítások szerint meg kell adnia a kitermelés szervezéséhez tartozó súlyozott összpontszámát, valamint a hat mutatóra vonatkozó részletes adatokat (kimutatva különösen azt, hogy az egyes részpontszámok a küszöb felett vannak, ha van küszöb). A kérelmezőnek olyan megfelelő dokumentációt és/vagy nyilatkozatokat is be kell mutatnia, amelyek igazolják az összes említett kritérium teljesülését.

Pontszámítási táblázat a nyersanyag-kitermelés szervezésének értékeléséhez természetes építőkövek esetében

Súlyok jegyzéke (csak a jelzett értékekkel való használatra):

1.2. A kitermelés szervezése (valamennyi kemény burkolatnak minősülő termék esetében)

A kemény burkolatok előállítása során felhasznált nyersanyagoknak teljesíteniük kell a megfelelő kitermelési tevékenységekre vonatkozó következő követelményeket:

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek be kell nyújtania a vonatkozó adatokat és dokumentumokat, valamint a terület térképét. Ha a kitermelést nem közvetlenül a gyártók végzik, akkor a dokumentációt mindig a kitermelő(k)től kell kérni.

2. A nyersanyagok megválasztása (valamennyi KEMÉNY BURKOLATNAK minősülő termék esetében)

A következő követelmények a gyártási eljárásokban felhasznált nyersanyagokra és másodlagos vagy újrahasznosított anyagokra, valamint a harmadik személytől beszerzett félkész termékekre (keverékekre) (5) egyaránt alkalmazandók (tehát a kritériumokat a beszállítóknak is teljesíteniük kell).

2.1. A nyersanyagok nem tartoznak R-mondat hatálya alá

A nyersanyagokhoz nem adagolható egyetlen olyan anyag vagy készítmény sem, amelyhez a következő R-mondatok vannak hozzárendelve vagy amelyekhez az alkalmazás időpontjában a következő R-mondatok rendelhetők hozzá (ideértve e mondatok kombinációit is):

a 67/548/EGK tanácsi irányelv (6) (veszélyesanyag-irányelv) szerint, figyelemmel az 1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7) (veszélyeskészítmény-irányelv) is.

Alternatívaképpen az osztályozás az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) szerint is elvégezhető. Ebben az esetben a nyersanyagokhoz nem adagolható egyetlen olyan anyag vagy készítmény sem, amelyhez a következő figyelmeztető mondatok vannak hozzárendelve vagy amelyekhez az alkalmazás időpontjában a következő figyelmeztető mondatok rendelhetők hozzá (ideértve e mondatok kombinációit is): H350, H340, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, EUH059, H360F, H360D, H361f, H361d, H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

Az anyagok újrahasznosításának környezeti előnyei miatt ezek a kritériumok az előállítási folyamatban felhasznált és az A2. függelék meghatározásának megfelelően zárt rendszerben újrahasznosított anyagokra (9) nem alkalmazandók.

Értékelés és ellenőrzés: A vegyi és ásványtani elemzés vonatkozásában a kérelmezőnek adatokat kell szolgáltatnia a felhasznált anyagok összetételéről, és nyilatkoznia kell a fenti kritériumok teljesüléséről.

2.2. Egyes anyagok adalékszerekben való jelenlétének korlátozása (csak mázas burkolólapok esetében)

Ha a máz ólmot, kadmiumot vagy antimont tartalmaz (akár vegyület formájában is), akkor ezen anyagok fajlagos mennyisége nem haladhatja meg a következő határértékeket:

Értékelés és ellenőrzés: A vegyi és ásványtani elemzés vonatkozásában adatokat kell szolgáltatnia a felhasznált anyagok összetételéről, és nyilatkoznia kell a fenti határértékek teljesüléséről.

2.3. Az anyagok azbeszt- és poliésztergyanta-tartalmának korlátozása

A 76/769/EGK tanácsi irányelvben (11) meghatározottak szerint megfelelően a természetes és a feldolgozott termékek nyersanyagai nem tartalmazhatnak azbesztet.

A gyártás során legfeljebb a nyersanyagok össztömege 10 %-ának megfelelő mennyiségű poliésztergyanta használható fel.

Értékelés és ellenőrzés: A vegyi és ásványtani elemzés vonatkozásában a kérelmezőnek adatokat kell szolgáltatnia a felhasznált anyagok összetételéről, és nyilatkoznia kell a fenti követelmények teljesüléséről.

3. Végső megmunkálás (csak TERMÉSZETES termékek esetében)

A természetes termékek végső megmunkálását az alábbi követelményeknek megfelelően kell elvégezni:

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek be kell nyújtania az összes kibocsátási ponton mért valamennyi kibocsátási paraméter elemzési és vizsgálati jegyzőkönyvét. Ha vizsgálati módszer nincs megadva, illetve ellenőrzés vagy megfigyelés céljára kijelölve, akkor a hatáskörrel rendelkező szerv a kérelmező által benyújtott nyilatkozatokra és dokumentációra és/vagy független ellenőrzésekre támaszkodik.

4. Gyártási folyamat (csak FELDOLGOZOTT termékek esetében)

4.1. Energiafelhasználás

Az energiafelhasználás műkő és mozaiklap esetében a gyártási energiaszükségletnek (process energy requirement – PER), kerámia burkolólap és agyag burkolólap esetében az égetési energiaszükségletnek (energy requirement for firing – ERF) felel meg.

a) A gyártási energiaszükséglet (PER) határértéke

A műkő és a mozaiklap gyártási energiaszükséglete (PER) nem haladhatja meg a következő értékeket:

Megjegyzés: Valamennyi határérték az értékesítésre kész késztermék egységnyi tömegére vonatkoztatva, MJ/kg-ban van megadva. Ez a kritérium a beton burkolóelemre nem alkalmazandó.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek a műszaki függelék A4. pontjában található útmutatás alapján ki kell számítania a gyártási energiaszükségletet (PER), és be kell nyújtania az eredményt és a számítást alátámasztó dokumentációt.

b) Az égetési energiaszükséglet (ERF) határértéke

A kerámia burkolólap és az agyag burkolólap égetési energiaszükséglete (ERF) nem haladhatja meg a következő értéket:

Megjegyzés: A határérték az értékesítésre kész késztermék egységnyi tömegére vonatkoztatva, MJ/kg-ban van megadva.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek a műszaki függelék A4. pontjában található útmutatás alapján ki kell számítania az égetési energiaszükségletet (ERF), és be kell nyújtania az eredményt és a számítást alátámasztó dokumentációt.

4.2. Vízfogyasztás és vízfelhasználás

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek be kell nyújtania a fajlagos újvíz-fogyasztásra vonatkozóan a műszaki függelék A5. pontja alapján elvégzett számítást. Új vízként csak a talajvizet, a sekély vizeket és a vezetékből vételezett vizet kell figyelembe venni.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek be kell nyújtania a szennyvíz újrahasznosítási arányára vonatkozó számítást, és meg kell adnia a keletkező szennyvíz összmennyiségére, az újrahasznosított víz mennyiségére, illetve a folyamatban felhasznált új víz mennyiségére és származására vonatkozó kiindulási adatokat.

4.3. Levegőszennyezés

a) Műkő

Az alábbi paraméterek vonatkozásában a levegőbe történő kibocsátás a teljes gyártási folyamatot figyelembe véve nem haladhatja meg a következő értékeket:

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek a műszaki függelék A6. pontjában foglalt iránymutatás szerint megfelelő dokumentációt és vizsgálati jegyzőkönyveket kell szolgáltatnia a fent megjelölt összes kibocsátási paraméterről. Ha vizsgálati módszer nincs megadva, illetve ellenőrzés vagy megfigyelés céljára kijelölve, akkor a hatáskörrel rendelkező szerv a kérelmező által benyújtott nyilatkozatokra és dokumentációra és/vagy független ellenőrzésekre támaszkodik.

b) Kerámia burkolólap

A sajtolás, a mázolás és a porlasztásos szárítás során a levegőbe jutó por („hideg kibocsátás”) mennyisége nem haladhatja meg az 5 g/m2-t.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek a műszaki függelék A6. pontjában foglalt iránymutatás szerint megfelelő dokumentációt és vizsgálati jegyzőkönyveket kell szolgáltatnia.

Az alábbi paraméterek vonatkozásában a levegőbe történő kibocsátás az égetési folyamatot figyelembe véve nem haladhatja meg a következő értékeket:

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek a műszaki függelék A6. pontjában foglalt iránymutatás szerint megfelelő dokumentációt és vizsgálati jegyzőkönyveket kell szolgáltatnia a fent megjelölt összes kibocsátási paraméterről.

c) Agyag burkolólap

Agyag burkolólap esetében az alábbi paraméterek vonatkozásában a levegőbe történő kibocsátás az égetési folyamatot figyelembe véve nem haladhatja meg a következő képletből meghatározott határértékeket:

érték (mg/m2) = fajlagos kibocsátás (mg/[m2 (felület) × cm (vastagság)]),

a következő táblázat szerint:

Az ily módon meghatározott határok nem haladhatják meg a táblázatban található határértékeket.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek a műszaki függelék A6. pontjában foglalt iránymutatás szerint megfelelő dokumentációt és vizsgálati jegyzőkönyveket kell szolgáltatnia a fent megjelölt összes kibocsátási paraméterről.

d) Mozaiklap és beton burkolóelem

Az alábbi paraméterek vonatkozásában a levegőbe történő kibocsátás a teljes gyártási folyamatot figyelembe véve nem haladhatja meg a következő értékeket:

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek a műszaki függelék A6. pontjában foglalt iránymutatás szerint megfelelő dokumentációt és vizsgálati jegyzőkönyveket kell szolgáltatnia a fent megjelölt összes kibocsátási paraméterről.

4.4. Vízszennyezés

A helyszínen vagy azon kívül elvégzett szennyvízkezelést követően az alábbi paraméterek értéke nem haladhatja meg a következő határértékeket:

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek a fenti kritériumok teljesülését megfelelő dokumentáció és vizsgálati jegyzőkönyvek szolgáltatásával kell igazolnia.

4.5. Cement

A cementgyártás során felhasznált nyersanyagoknak meg kell felelniük a feldolgozott termékek esetében a kitermelés szervezésére vonatkozóan irányadó követelményeknek (1.2. kritérium).

Azoknak a gyártóknak, amelyek a gyártás során cementet használnak, a következő követelményeket kell teljesíteniük:

a termékben felhasznált cementre vonatkozóan a műszaki függelék A4. pontjában található útmutatás alapján kiszámított gyártási energiaszükséglet (PER) nem haladhatja meg a 3 800 MJ/t-t,

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek be kell nyújtania a gyártási energiaszükségletre (PER) és a cementgyártás során a levegőbe jutó szennyezőanyag-kibocsátásra vonatkozó vizsgálati jegyzőkönyveket és dokumentációt.

5. Hulladékgazdálkodás

A termék előállításában részt vevő valamennyi üzemnek rendelkeznie kell a termék előállítása során keletkező hulladék és maradékanyagok kezelésére szolgáló rendszerrel. A rendszert dokumentálni és a kérelem benyújtására szolgáló űrlapon ismertetni kell; a rendelkezésre bocsátott információknak ki kell terjedniük legalább:

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek megfelelő dokumentációt kell szolgáltatnia.

5.1. Hulladékgazdálkodás (csak természetes termékek esetében)

A kérelmezőnek megfelelő dokumentációt kell szolgáltatnia a kőbányákban és a végső megmunkálás során alkalmazott hulladékgazdálkodásról. A hulladékgazdálkodásról és a melléktermékek újrahasználatáról (beleértve a fűrészelési hulladékot is) nyilatkozatot kell tenni.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek a 2006/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (13) összhangban nyilatkoznia kell a követelmény teljesüléséről.

5.2. Hulladékhasznosítás (csak feldolgozott termékek esetében)

A kérelmezőnek megfelelő dokumentációt kell szolgáltatnia a folyamat során keletkező melléktermékek újrahasznosítása érdekében alkalmazott eljárásokról. A kérelmezőnek olyan dokumentációt kell szolgáltatnia, amely tartalmazza:

A 75/442/EGK tanácsi irányelvben (14) megállapított általános feltételeknek és fogalommeghatározásoknak megfelelően a folyamat vagy a folyamatok során keletkező hulladék (15) legalább 85 tömegszázalékát hasznosítani kell.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek például tömegmérleg és/vagy környezetvédelmi beszámolási rendszer alapján olyan megfelelő dokumentációt kell szolgáltatnia, amely megadja a például újrafeldolgozás, ismételt felhasználás vagy visszanyerés/regeneráció útján a folyamaton belül vagy kívül megvalósított hasznosítás mértékét.

6. Felhasználási fázis

6.1. Veszélyesanyag-kibocsátás (csak mázas burkolólapok esetében)

A mázas burkolólapok felhasználása során és életciklusának végén a környezetbe jutó veszélyes anyagok mennyiségének korlátozása céljából a termékeket az EN ISO 10545-15 szerinti vizsgálati módszerrel ellenőrizni kell. Az alábbi határértékek nem léphetők túl:

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek elemzést és vizsgálati jegyzőkönyveket kell szolgáltatnia a fent említett kibocsátási paraméterekről. Ezekben nyilatkoznia kell a terméknek a 89/106/EGK tanácsi irányelv (16), valamint az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett vonatkozó harmonizált CEN-szabványok követelményeinek való megfelelésére.

7. Csomagolás

A késztermék csomagolóanyagául szolgáló kartonpapírnak ajánlatos vagy terv szerint újrahasználatra alkalmasnak lennie, vagy 70 %-ban újrahasznosított anyagból készülnie.

Értékelés és ellenőrzés: A kérelemhez mintát kell mellékelni a termék csomagolásából, és nyilatkozni kell valamennyi követelmény teljesüléséről.

8. Használatra való alkalmasság

A terméknek használatra alkalmasnak kell lennie. Ez az ISO, illetőleg a CEN megfelelő vizsgálati módszerével vagy egyenértékű (például országos vagy saját) vizsgálati eljárással nyert adatokkal igazolható.

Egyértelműen meg kell adni, hogy a termék milyen típusú használatra alkalmas: falburkolat, padlóburkolat, vagy – ha mindkét célra alkalmas – fal- és padlóburkolat.

Értékelés és ellenőrzés: Adatokat kell szolgáltatni a vizsgálati eljárásokról és azok eredményeiről, és nyilatkozni kell arról, hogy a termék – a végfelhasználó általi helyes használattal kapcsolatos minden más információ figyelembevételével – használatra alkalmas. A 89/106/EGK irányelv alapján egy termék használatra alkalmasnak tekintendő, ha megfelel valamely harmonizált szabvány, európai műszaki engedély vagy közösségi szinten elismert nem harmonizált műszaki előírás követelményeinek. Az építési termékek „CE” közösségi megfelelőségi jele könnyen felismerhető módon tanúsítja a gyártók számára az előírt követelmények teljesülését, ezért ebben az összefüggésben elegendőnek tekinthető.

9. A fogyasztók tájékoztatása

A terméket olyan megfelelő fogyasztói tájékoztató kíséretében kell értékesíteni, amely tanácsokat tartalmaz a termék helyes általános és műszaki felhasználásáról, valamint karbantartásáról. A csomagoláson és/vagy a terméket kísérő dokumentációban:

c)

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek mintát kell szolgáltatnia a csomagolásról és/vagy az egyes tájékoztatásokról.

10. Az ökocímkén feltüntetendő információk

Az ökocímke 2. rovatába a következő szöveget kell írni:

Értékelés és ellenőrzés: A kérelmezőnek mintát kell szolgáltatnia a csomagolásról és/vagy az egyes tájékoztatásokról.

(1) HL L 327., 2000.12.22., 1. o.

(2) HL L 206., 1992.7.22., 7. o.

(3) HL L 103., 1979.4.25., 1. o.

(4) További információk: http://ec.europa.eu/environment/nature/index_en.htm

(5) A félkész termékek különböző nyersanyagok előírt keverési arányú, a gyártási folyamatban változtatás nélkül felhasználható elegyei.

(6) HL 196., 1967.8.16., 1. o.

(7) HL L 200., 1999.7.30., 1. o.

(8) HL L 353., 2008.12.31., 1. o.

(9) „Zárt rendszerben újrahasznosított anyag”: hulladéknak minősülő olyan termék, amelyet ugyanabban a termékben újrahasznosítanak. A gyártási folyamat során keletkező másodlagos anyagok esetében (pl. darabolási hulladék, visszamaradó anyag) „zárt rendszerben újrahasznosított anyag”: olyan anyag, amelyet ugyanabban a folyamatban újrahasznosítanak.

(10) Máznak minősülnek mindazok az anyagok, amelyeket a burkolólap formázása után, de égetése előtt annak felületére rávisznek.

(11) HL L 262., 1976.9.27., 201. o.

(12) A „Fe” paraméter határértéke valamennyi feldolgozott termékre alkalmazandó, „kivéve a kerámia burkolólapot”.

(13) HL L 102., 2006.4.11. 15. o.

(14) HL L 194., 1975.7.25., 39. o.

(15) Nem minősül a folyamat során keletkező hulladéknak a karbantartási hulladék, a szerves hulladék, valamint a kisegítő és az irodai tevékenységek során keletkező települési hulladék.

(16) HL L 40., 1989.2.11., 12. o.

Műszaki függelék Kemény burkolatok

A kérelmező minden szükséges számítás, mérés vagy vizsgálat útján megállapított információt a felhasználást közvetlenül megelőző időszakra vonatkozóan köteles megadni. A mérésnek a szóban forgó vizsgálati sorozaton belül reprezentatívnak, és – az adott esetnek megfelelően – a kérelem valamennyi részét tekintve következetesnek kell lennie.

A1. Nyersanyag-kitermelés – a mutatók és a súlyok meghatározása

Zárt víztest

A „zárt víztest” kifejezés artézi vízréteget jelent.

Felszíni víztestek átlagos vízhozama

A kőbánya által befolyásolt vízfolyás átlagos vízhozamát a szóban forgó kőbánya engedélyében szereplő terület figyelembevételével kell számítani. A vízhozam a folyóvíz keresztmetszeti területének és a víz áramlási sebességének szorzata. Az értékeknek legalább 12 hónapra nézve reprezentatívaknak kell lenniük.

A mutatók leírása

I.1. A víz újrahasznosításának aránya

Az A3. pont szerint.

I.2. A kőbánya hatásmutatója

Az I.2. mutató számítása a befolyásolt terület (amely magában foglalja a fejtési front és az aktív hányó területét) és az engedélyben szereplő terület méréséből áll. Ezeket a területeket a tevékenység végzése során kell mérni.

I.3. A természeti erőforrások felhasználásának hatékonysága

Az I.3. mutató számítása a felhasználásra alkalmas anyagmennyiség és az évente kitermelt teljes anyagmennyiség értékelését jelenti. A felhasználásra alkalmas anyagmennyiségnek az összes olyan anyag mennyiségét magában kell foglalnia, amely valamilyen folyamatban felhasználható, így egyebek mellett az értékesíthető kőtömb és zúzott kő formájában hasznosítható anyagokat és minden más olyan anyagot is, amely további feldolgozásra és használatra alkalmas.

I.4. Levegőminőség

Ezt a mutatót az 1999/30/EK tanácsi irányelv (1) ismerteti. Az I.4. mutató meghatározása érdekében a lebegő por PM10 frakcióját a kőbánya határa mentén, ezen irányelv különös vizsgálati követelményei és általános rendelkezései alapján kell mérni (a PM10 frakció fogalommeghatározását a 2. cikk 11. pontja tartalmazza). A vizsgálati módszert az EN 12341 szabvány határozza meg.

I.5. Vízminőség

Ez a mutató a szennyvízkezelést követően a kőbánya területéről kifolyó felszíni vizekbe kibocsátott lebegő anyag teljes mennyiségét írja le. Az I.5. mutató számításához a lebegő anyag teljes mennyiségét az ISO 5667-17 szabványban előírt vizsgálati módszer szerint kell mérni.

I.6. Zaj

Ez a mutató a kőbánya határa mentén mért zajszintet írja le. A mérésnek a nem impulzusszerű zajokra kell vonatkoznia. Az I.6. mutató számításához a zajt az ISO 1996-1 szabványban előírt vizsgálati módszer szerint kell mérni.

A súlyok leírása

W1. Talajvédelem, a földterület hasznosíthatósági osztálya

Az Európai Talajtani Hivatal ajánlása a talajokat hasznosíthatóságuk lehetőségei és az egyes haszonnövény-kultúrák termesztésével szembeni korlátozó tényezők alapján nyolc minőségi csoportba sorolja. Az egyes osztályok indikatív leírása a következő:

— I. osztály: enyhén korlátozott hasznosíthatóságú talajok,

— II. osztály: mérsékelten korlátozott hasznosíthatóságú olyan talajok, amelyek egyes növénykultúrák termesztésére nem alkalmasak vagy közepes szintű megőrzési intézkedéseket igényelnek,

— III. osztály: nagymértékben korlátozott hasznosíthatóságú olyan talajok, amelyek egyes növénykultúrák termesztésére nem alkalmasak és/vagy különleges megőrzési intézkedéseket igényelnek,

— IV. osztály: fokozottan nagy mértékben korlátozott hasznosíthatóságú olyan talajok, amelyek egyes növénykultúrák termesztésére nem alkalmasak és/vagy fokozottan gondos gazdálkodást igényelnek,

— V. osztály: erózió szempontjából kockázatmentes vagy kis kockázatú olyan talajok, amelyek hasznosítását azonban más jellegű, gyakorlatilag kiküszöbölhetetlen tényezők az elsősorban legelőként, vadászterületként, erdős területként, vadon élő állatok takarmányozására vagy vadon élő állatok, növények élőhelyeként való használatra korlátozzák,

— VI. osztály: művelésre általában alkalmatlan olyan talajok, amelyek hasznosíthatósága behatárolt, és az elsősorban legelőként, vadászterületként, erdős területként, vadon élő állatok takarmányozására vagy vadon élő állatok, növények élőhelyeként való használatra korlátozódik,

— VII. osztály: művelésre általában alkalmatlan olyan talajok, amelyek hasznosíthatósága fokozottan behatárolt, és az elsősorban legelőként, erdős területként vagy vadon élő állatok és növények élőhelyeként való használatra korlátozódik,

— VIII. osztály: olyan talajok és egyéb területek, amelyeken lehetetlen a gazdasági célú növénytermesztés, és amelyek hasznosítása a vadon élő állatok és növények élőhelyeként vagy szabadidős vagy esztétikai célra való használatra korlátozódik.

A2. A nyersanyagok megválasztása

A „zárt rendszerben újrahasznosított anyag” hulladéknak minősülő olyan termék, amelyet ugyanolyan típusú termékben újrahasznosítanak; a gyártási folyamat során keletkező „másodlagos anyagok” esetében (pl. darabolási hulladék, viszszamaradó anyag) a „zárt rendszerben újrahasznosított anyag” olyan anyag, amelyet ugyanabban a folyamatban újrahasznosítanak.

A3. A víz újrahasznosításának aránya

A víz újrahasznosításának arányát az A1. ábrán kiemeléssel jelölt vízáramok alapján, a következő képletnek megfelelően kell számítani:

Szennyvízként csak a feldolgozóüzemben felhasznált vizet kell figyelembe venni, az eső- és a talajvizet nem.

A4. Az energiafelhasználás (PER, ERF) számítása

A gyártási energiaszükséglet (process energy requirement – PER) és az égetési energiaszükséglet (energy requirement for firing – ERF) számítása során az egész üzem, illetve csak az égetés fázis esetében a megfelelő energiahordozókat kell figyelembe venni. Az egyes energiahordozók mennyiségét leíró számadatot az égéshő (a fűtőérték felső korlátja) segítségével kell átszámítani energiára (MJ, az A1. táblázat szerint). A táblázatban nem szereplő energiahordozó használata esetén a számítás során figyelembe vett égéshőértékeket is meg kell adni. A villamos energia a hálózatról levett, illetőleg belsőleg előállított villamos energia összmennyiségét jelenti, energia dimenzióban kifejezve.

Műkő esetében a PER meghatározásához a gyártóüzembe fűtőanyag vagy villamos energia formájában belépő összes energiaáramot figyelembe kell venni.

Mozaiklap esetében a PER meghatározásához a gyártóüzembe fűtőanyag vagy villamos energia formájában belépő összes energiaáramot figyelembe kell venni.

Kerámia burkolólap esetében az ERF meghatározásához az égetés során a kemencékbe fűtőanyag formájában belépő összes energiaáramot kell figyelembe venni.

Agyag burkolólap esetében az ERF meghatározásához az égetés során a kemencékbe fűtőanyag formájában belépő összes energiaáramot kell figyelembe venni.

A cementgyártás vonatkozásában a PER meghatározásához a gyártórendszerbe fűtőanyag vagy villamos energia formájában belépő összes energiaáramot figyelembe kell venni.

A1. táblázat

A PER és az ERF számítása (a magyarázatot lásd a szövegben)

Gyártási időszak Napok Kezdő időpont Záró időpont Gyártás (kg) Energiahordozó Mennyiség Mértékegység Átszámítási tényező Energia (MJ) Földgáz kg 54,1 Földgáz Nm3 38,8 Bután kg 49,3 Kerozin kg 46,5 Benzin kg 52,7 Dízelolaj kg 44,6 Gázolaj kg 45,2 Nehéz fűtőolaj kg 42,7 Száraz összesülő kazánszén kg 30,6 Antracit kg 29,7 Faszén kg 33,7 Ipari koksz kg 27,9 Villamos energia (hálózati) kWh 3,6 Összes energia Fajlagos energiafelhasználás (MJ/kg végtermék)

A5. A vízfogyasztás számítása

A fajlagos újvíz-fogyasztást a következőképpen kell számítani:

CWp-a = (Wp + Wa)/Pt

Cwp-a = a fajlagos újvíz-fogyasztás. Az eredmény m3/t-ban vagy az ezzel egyenértékű l/kg-ban adódik; Pt = a teljes raktárra kerülő előállított mennyiség tonnában; Wp = a kútból nyert, kizárólag ipari célra szánt víz mennyisége m3-ben (a kútból nyert háztartási, öntözési vagy más nem ipari célú víz nélkül); Wp = a vezetékből kivett, kizárólag ipari célra szánt víz mennyisége m3-ben (a vezetékből kivett háztartási, öntözési vagy más nem ipari célú víz nélkül).

A számítást a nyersanyagok használatba vételétől az égetésig terjedő időszakra kell elvégezni.

A6. Levegőszennyezés (csak feldolgozott termékek esetében)

A levegőszennyező anyagok kibocsátási tényezőit a következők szerint kell számítani:

— a környezetbe kibocsátott füstgázban a táblázatokban szereplő valamennyi összetevő koncentrációját meg kell határozni,

— a számítások céljára felhasznált méréseket a táblázatokban megjelölt vizsgálati eljárások szerint kell elvégezni,

— a mintavételezésnek a vizsgált gyártási folyamatra nézve reprezentatívnak kell lennie.

(1) HL L 163., 1999.6.29., 41. o.

(2) „W” a környezetbe kibocsátott szennyvizet jelenti.