A Bizottság 96/5/EK irányelve

(1996. február 16.)

a csecsemők és a kisgyermekek számára készült feldolgozott gabonaalapú élelmiszerekről és bébiételekről

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a különleges táplálkozási célokra szánt élelmiszerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1989. május 3-i 89/398/EGK tanácsi irányelvre [1] és különösen annak 4. cikkére,

mivel az ezen irányelvben előirányzott közösségi intézkedések nem haladják meg a 89/398/EGK irányelvben már megfogalmazott célkitűzések megvalósításához szükséges mértéket;

mivel a csecsemők és a kisgyermekek részére készített feldolgozott gabonaalapú élelmiszereket és bébiételeket a változatos étrend részeként használják fel, és azok nem képezik a csecsemők és kisgyermekek táplálkozásának egyedüli forrását;

mivel a kérdéses termékek gazdag választéka áll rendelkezésre, amely tükrözi az elválasztott csecsemők és a kisgyermekek rendkívül változatos étrendjét a Közösségen belüli jelenlegi társadalmi és kulturális körülményeknek megfelelően;

mivel a kérdéses termékek alapvető összetételének figyelemmel kell lennie az egészséges csecsemők és kisgyermekek élelmezésével kapcsolatos követelményekre, amely követelmények megfelelnek az általánosan elfogadott tudományos adatokon alapuló követelményeknek és figyelembe veszik a fent említett tényezőket;

mivel meg kell állapítani az ilyen termékek két nagy kategóriájának, nevezetesen a feldolgozott gabonaalapú élelmiszereknek és a bébiételeknek az összetételével kapcsolatos lényeges táplálkozási követelményeket;

mivel, bár az ilyen termékek jellegénél fogva számos kötelező követelményt és egyéb korlátozást kell támasztani a vitamin-, az ásványianyag- és az egyéb tápanyagtartalom vonatkozásában, ezen anyagokat a gyártók önként is hozzáadhatják termékeikhez feltéve, hogy kizárólag az irányelv IV. mellékletében felsorolt anyagokat használják fel;

mivel úgy tűnik, hogy azon termékek használata esetén, amelyekhez a gyártók a Közösségen belül jelenleg betartott határértékek mellett önként adják hozzá e tápanyagokat, nem eredményezik azok túlzott bevitelét a csecsemők és a kisgyermekek élelmezése során; mivel a Bizottság figyelemmel fogja kísérni a helyzet jövőbeli alakulását, és szükség esetén megteszi a megfelelő intézkedéseket;

mivel az adalékanyagoknak a feldolgozott gabonaalapú élelmiszerek és bébiételek előállítása során történő felhasználására vonatkozó rendelkezéseket tanácsi irányelv fogja megállapítani;

mivel az élelmiszerek újabb összetevőinek használatát valamennyi élelmiszer vonatkozásában, horizontálisan egy külön intézkedés fogja szabályozni;

mivel ezen irányelv az e termékekkel kapcsolatos jelenlegi ismeretet tükrözi; mivel a tudományos és technikai fejlődésen alapuló újításokat engedélyező módosításokat a 89/398/EGK irányelv 13. cikkében megállapított eljárással összhangban hozzák meg;

mivel a szükséges mikrobiológiai feltételeket és a szennyezőanyagok megengedett legmagasabb határértékeit haladéktalanul megállapítják azon személyekre tekintettel, akik részére e termékek készülnek;

mivel a 89/398/EGK irányelv 7. cikke alapján az ezen irányelv hatálya alá tartozó termékekre a legutóbb a 93/102/EK bizottsági irányelvvel [2] módosított, a fogyasztók részére értékesítendő élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1978. december 18-i 79/112/EGK tanácsi irányelvben [3] megállapított általános szabályok vonatkoznak;

mivel ezen irányelvben elfogadják, és adott esetben kiszélesítik a fenti általános szabályok kiegészítéseit és az alóluk való kivételeket;

mivel az irányelv hatálya alá tartozó termékek jellege és rendeltetése különösképpen megkívánja az energia- és az alapvető tápanyagtartalmukat feltüntető tápértékjelölést; mivel másrészről a csecsemők egészségét könnyen veszélyeztető helytelen felhasználás megelőzése érdekében a felhasználás módját fel kell tüntetni a 79/112/EGK irányelv 3. cikke (1) bekezdésének 8. pontjában és 10. cikkében foglaltaknak megfelelően;

mivel, bár a kérdéses termékekkel szemben általában véve és az összes élelmiszerre vonatkozó szabályoknak megfelelően támaszthatók nem kifejezetten tiltott igények, az ilyen igényeknél figyelembe kell azonban venni, adott esetben, az összetétellel kapcsolatban ebben az irányelvben meghatározott kritériumokat;

mivel a 89/398/EGK irányelv 4. cikkével összhangban konzultáltak az élelmiszerügyi tudományos bizottsággal azon intézkedésekről, amelyek kihatással lehetnek a közegészségügyre;

mivel az ezen irányelvben megállapított intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

(1) Ezen irányelv a 89/398/EGK irányelv 4. cikke értelmében vett egyedi irányelv.

(2) Ezen irányelv hatálya alá a Közösség területén élő egészséges csecsemők és kisgyermekek sajátos igényeinek megfelelő, különleges táplálkozási célokat kielégítő élelmiszerek tartoznak, amelyek rendeltetésük szerint a csecsemőknek elválasztásuk során, valamint a kisgyermekek részére szokásos étrendjük kiegészítőjeként és/vagy azok normál élelmiszerek fogyasztására történő fokozatos átállásának céljából készülnek. Ide tartoznak:

a) a "feldolgozott gabonaalapú élelmiszerek", amelyek a következő négy csoportba sorolhatók:

i. egyszerű gabonafélék, amelyeket tejjel vagy más megfelelően tápláló folyadék hozzáadásával készítettek, illetve azokat így kell a fogyasztásra elkészíteni;

ii. hozzáadott magas fehérjetartalmú élelmiszert tartalmazó gabonafélék, amelyeket vízzel vagy más, fehérjét nem tartalmazó folyadékkal készítettek, illetve azokat így kell fogyasztásra elkészíteni;

iii. tészták, amelyeket forrásban lévő vízben vagy más megfelelő folyadékban történő kifőzést követően kell felhasználni;

iv. kétszersültek és kekszek, amelyeket vagy közvetlenül, vagy porítás után víz, tej vagy más alkalmas folyadék hozzáadásával kell felhasználni.

b) a "bébiételek", amelyek nem feldolgozott gabonaalapú élelmiszerek.

(3) Ezen irányelv nem vonatkozik a kisgyermekek részére szánt tejféleségekre.

(4) Ezen irányelv alkalmazásában:

- "csecsemő": minden tizenkét hónapnál fiatalabb gyermek,

- "kisgyermek": minden 1 és 3 éves kor közötti gyermek.

2. cikk

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az 1. cikkben említett termékeket csak akkor lehessen forgalomba hozni a Közösség területén, ha azok megfelelnek az ezen irányelvben megállapított szabályoknak.

3. cikk

A feldolgozott gabonaalapú élelmiszereket és bébiételeket kizárólag olyan anyagok felhasználásával állítják elő, amelyek az általánosan elfogadott tudományos adatok alapján megfelelnek a csecsemők és a kisgyermekek különleges táplálkozási igényeinek.

4. cikk

(1) A feldolgozott gabonaalapú élelmiszereknek meg kell felelniük az I. mellékletben az összetételre vonatkozóan meghatározott követelményeknek.

(2) A II. mellékletben felsorolt bébiételek összetételének meg kell felelniük az ott meghatározott követelményeknek.

5. cikk

A feldolgozott gabonaalapú élelmiszerekhez és bébiételekhez előállításuk során csak a IV. mellékletben felsorolt tápanyagokat lehet felhasználni. Ezen irányelv hatálybalépésétől számított 12 hónapon belül a már korábban meghatározott megengedett legmagasabb mértékek mellett adott esetben újabbakat állapítanak meg.

A fenti anyagokra vonatkozó tisztasági követelményeket egy későbbi időpontban állapítják meg.

6. cikk

A feldolgozott gabonaalapú élelmiszerek és bébiételek semmilyen anyagot nem tartalmazhatnak olyan mennyiségben, hogy az veszélyeztethesse a csecsemők és kisgyermekek egészségét. A szükséges megengedett legmagasabb mértékeket haladéktalanul megállapítják.

A mikrobiológiai követelményeket szükség szerint ugyancsak megállapítják.

7. cikk

(1) Az érintett termékek címkézése a 79/112/EGK irányelv 3. cikkében előírt adatok mellett a következő kötelező adatokat tünteti fel:

a) a megfelelő életkornak a megjelölése, amelytől kezdve a termék az összetételére, a halmazállapotára vagy egyéb sajátos jellemzőire való tekintettel a gyermeknek adható. A feltüntetett életkor egyetlen termék esetében sem lehet négy hónap alatti. A négy hónapos kortól ajánlott termékeken fel lehet tüntetni, hogy alkalmazásuk csak a fenti életkortól lehetséges kivéve, ha orvosi, táplálkozástudományi vagy gyógyszerész végzettségű független személyek, vagy más, anya- és gyermekgondozó szakemberek ettől eltérő tanácsot adnak;

b) a gluténtartalomra vagy a glutén hiányára vonatkozó információ, amennyiben hat hónap alatt van az a feltüntetett életkor, amelytől a terméket fel lehet használni;

c) a kJ-ban és kcal-ban kifejezett energiatartalom, valamint a fehérje-, szénhidrát- és zsírtartalom a termék kereskedelmi kiszerelésének megfelelően 100 g-ra vagy 100 ml-re és, adott esetben, a termék fogyasztásra ajánlott mennyiségére vetített számszerű formában kifejezve;

d) minden egyes ásványi anyagnak és vitaminnak az I. és a II. mellékletben meghatározott mértékhez igazodó átlagos mennyisége a termék kereskedelmi kiszerelésének megfelelően 100 g-ra vagy 100 ml-re és, adott esetben, a termék fogyasztásra ajánlott mennyiségére vetített számszerű formában kifejezve;

e) adott esetben az étel helyes elkészítésére vonatkozó tájékoztatás, valamint a használati útmutatások betartásának fontosságát hangsúlyozó felirat.

(2) A címkézésen a következőkre vonatkozó jelzések szerepelhetnek:

a) a IV. mellékletben felsorolt tápanyagok átlagos mennyisége, ha az ilyen nyilatkozat nem tartozik az (1) bekezdés d) pontjában foglalt rendelkezések alá, a termék kereskedelmi kiszerelésének megfelelően 100 g-ra vagy 100 ml-re és, adott esetben, a fogyasztásra ajánlott mennyiségre vetített számszerű formában kifejezve;

b) a számszerű információk mellett az V. mellékletben feltüntetett vitaminokra és ásványi anyagokra vonatkozó információk, a termék kereskedelmi kiszerelésének megfelelően 100 g-ra vagy 100 ml-re és, adott esetben, a fogyasztásra ajánlott mennyiségre vetített, az V. mellékletben meghatározott referenciaértékek százalékában feltéve, hogy a kiszerelt mennyiségek a referenciaértékek legalább 15 %-át elérik.

8. cikk

A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1997. szeptember 30-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

E törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket úgy alkalmazzák, hogy azok:

- 1997. október 1-jéig lehetővé tegyék az ezen irányelvnek megfelelő termékek forgalmazását;

- 1999. március 31-től megtiltsák azon termékek forgalmazását, amelyek nem felelnek meg az ezen irányelvben foglaltaknak.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

9. cikk

Ez az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

10. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 1996. február 16-án.

a Bizottság részéről

Martin bangemann

a Bizottság tagja

[1] HL L 186., 1989.6.30., 27.o.

[2] HL L 291., 1993.11.25., 14. o.

[3] HL L 33., 1979.2.8., 1. o.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

A CSECSEMŐK ÉS KISGYERMEKEK SZÁMÁRA KÉSZÜLT FELDOLGOZOTT GABONAALAPÚ ÉLELMISZEREK ÖSSZETÉTELÉRE VONATKOZÓ ALAPVETŐ KÖVETELMÉNYEK

A tápanyagokkal kapcsolatos követelmények a fogyasztásra kész állapotban forgalmazott, vagy a gyártó utasításai szerint fogyasztásra elkészített élelmiszerekre vonatkoznak.

1. Gabonatartalom

A feldolgozott gabonaalapú élelmiszerek elsősorban egy vagy többféle gabonából és/vagy keményítőtartalmú gyökérből, gumóból készült termékek.

A gabona és/vagy a keményítőtartalmú gyökérből, gumóból származó szárazanyag mennyisége a végső keverék tömegének legalább 25 %-át teszi ki.

2. Fehérje

2.1. Az 1. cikk (2) bekezdése a) pontjának ii. és iv. alpontjában említett termékek esetében a fehérje mennyisége legfeljebb 1,3 g/100 kJ (5,5 g/100 kcal).

2.2. Az 1. cikk (2) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában említett termékek esetében a hozzáadott fehérje mennyisége legfeljebb 0,48 g/100 kJ (2 g/100 kcal).

2.3. Az 1. cikk (2) bekezdése a) pontjának iv. alpontjában említett, magas fehérjetartalmú élelmiszerek hozzáadásával készült és ily módon forgalomba hozott kekszek esetében a hozzáadott fehérje mennyisége legalább 0,36 g/100 kJ (1,5 g/100 kcal).

2.4. A hozzáadott fehérje kémiai indexe a referenciafehérje (a III. mellékletben meghatározott kazein) kémiai indexének legalább 80 %-ával, vagy a keverékben levő fehérje hatékonysági aránya (PER-protein efficiency ratio) legalább a referenciafehérje hasonló módon kapott értékének 70 %-ával egyenlő. Aminosavak hozzáadása minden esetben kizárólag a fehérjekeverék tápértékének feljavítása céljából, és csakis az ehhez szükséges arányban megengedett.

3. Szénhidrátok

3.1. Ha az 1. cikk (2) bekezdése a) pontjának i. és iv. alpontjában említett termékekhez szacharózt, fruktózt, glükózt, glükózszirupot vagy mézet adnak, akkor:

- az e forrásokból hozzáadott szénhidrátok mennyisége legfeljebb 1,8 g/100 kJ (7,5 g/100 kcal),

- a hozzáadott fruktóz mennyisége legfeljebb 0,9 g/100 kJ (3,75 g/100 kcal) lehet.

3.2. Ha az 1. cikk (2) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában említett termékekhez szacharózt, fruktózt, glükózt, glükózszirupot vagy mézet adnak, akkor:

- az e forrásokból hozzáadott szénhidrátok mennyisége legfeljebb 1,2 g/100 kJ (5 g/100 kcal),

- a hozzáadott fruktóz mennyisége legfeljebb 0,6 g/100 kJ (2,5 g/100 kcal) lehet.

4. Zsírok

4.1. Az 1. cikk (2) bekezdése a) pontjának i. és iv. alpontjában említett termékek zsírtartalma legfeljebb 0,8 g/100 kJ (3,3 g/100 kcal).

4.2. Az 1. cikk (2) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában említett termékek zsírtartalma legfeljebb 1,1 g/100 kJ (4,5 g/100 kcal). Ha a zsírtartalom nagyobb, mint 0,8 g/100 kJ (3,3 g/100 kcal), akkor:

a) a zsírokban jelenlevő laurinsav mennyisége legfeljebb az összes zsír 15 %-a;

b) a zsírokban jelenlevő mirisztinsav mennyisége legfeljebb az összes zsír 15 %-a;

c) a zsírokban jelenlevő linolsav (gliceridek formájában = linoleátok) mennyisége legalább 70 mg/100 kJ (300 mg/100 kcal), és legfeljebb 285 mg/100 kJ (1200 mg/100 kcal) lehet.

5. Ásványi anyagok

5.1. Nátrium

- feldolgozott gabonaalapú élelmiszerek készítésekor nátriumsók hozzáadása kizárólag technológiai célból megengedett,

- a feldolgozott gabonaalapú élelmiszerek nátriumtartalma legfeljebb 25 mg/100 kJ (100 mg/100 kcal) lehet.

5.2. Kalcium

5.2.1. Az 1. cikk (2) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában említett termékekben a kalcium mennyisége legalább 20 mg/100 kJ (80 mg/100 kcal).

5.2.2. Az 1. cikk (2) bekezdése a) pontjának iv. alpontjában említett olyan termékek esetén, amelyek tej hozzáadásával készülnek (tejes kekszek), és azokat ilyen termékként szerelik ki, a kalcium mennyisége legalább 12 mg/100 kJ (50 mg/100 kcal).

6. Vitaminok

6.1. A feldolgozott gabonaalapú élelmiszerek esetében a tiamin mennyisége legalább 25 μg/100 kJ (100 μg/100 kcal).

6.2. Az 1. cikk (2) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában említett termékek esetében:

| 100 kJ-ra vonatkoztatott érték | 100 kcal-ra vonatkoztatott érték |

Minimum | Maximum | Minimum | Maximum |

A-vitamin (μg RE) | 14 | 43 | 60 | 180 |

D-vitamin (μg) | 0,25 | 0,75 | 1 | 3 |

E határértékeket kell alkalmazni abban az esetben is, ha az A- és D-vitamint feldolgozott gabonaalapú élelmiszerekhez adják hozzá.

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

A CSECSEMŐK ÉS KISGYERMEKEK SZÁMÁRA KÉSZÜLT BÉBIÉTELEK ÖSSZETÉTELÉRE VONATKOZÓ ALAPVETŐ KÖVETELMÉNYEK

A tápanyagokkal kapcsolatos követelmények a fogyasztásra kész állapotban forgalmazott, vagy a gyártó utasításai szerint fogyasztásra elkészített élelmiszerekre vonatkoznak.

1. Fehérje

1.1. Ha a termék nevében csak hús, baromfi, hal, belsőség vagy más hagyományos fehérjetartalmú összetevő szerepel, akkor:

- a megnevezett hús, baromfi, hal, belsőség vagy más hagyományos fehérjeforrás összesen a teljes termék tömegének legalább 40 %-át képezi,

- minden megnevezett hús, baromfi, hal, belsőség vagy más hagyományos fehérjeforrás összesen a megnevezett fehérjeforrások tömegének legalább 25 %-át képezi,

- a megnevezett forrásokból származó összes fehérje legalább 1,7 g/100 kJ (7 g/100 kcal).

1.2. Ha a termék nevében első helyen szerepel a hús, baromfi, hal, belsőség vagy más hagyományos fehérjeforrás megnevezése, egyedül vagy kombinálva, függetlenül attól, hogy az adott terméket élelmiszerként hozzák forgalomba vagy nem, akkor:

- a megnevezett baromfi, hal, belsőség vagy más hagyományos fehérjeforrás összesen a teljes termék tömegének legalább 10 %-át képezi,

- minden megnevezett hús, baromfi, hal, belsőség vagy más hagyományos fehérjeforrás az összes megnevezett fehérjeforrás tömegének legalább 25 %-át képezi,

- a megnevezett forrásokból származó fehérje legalább 1 g/100 kJ (4 g/100 kcal).

1.3. Ha a termék nevében szerepel, de nem az első helyen a hús, baromfi, hal, belsőség vagy más hagyományos fehérjeforrás megnevezése, egyedül vagy kombinálva, függetlenül attól, hogy az adott terméket élelmiszerként hozzák forgalomba vagy nem, akkor:

- a megnevezett hús, baromfi, hal, belsőség vagy más hagyományos fehérjeforrás összesen a teljes termék tömegének legkevesebb 8 %-át képezi,

- minden megnevezett hús, baromfi, hal, belsőség vagy más hagyományos fehérjeforrás az összes megnevezett fehérjeforrás tömegének legalább 25 %-át képezi,

- a megnevezett forrásokból származó fehérje legalább 0,5 g/100 kJ (4 g/100 kcal),

- az összes forrásból származó teljes fehérjemennyiség a termékben legalább 0,7 g/100 kJ (3 g/100 kcal).

1.4. Ha a terméket a címkén élelmiszerként jelölik meg, de a termék nevében nem említik meg a húst, baromfit, halat, belsőséget vagy más hagyományos fehérjeforrást, akkor:

- az összes forrásból származó teljes fehérjemennyiség a termékben legalább 0,7 g/100 kJ (3 g/100 kcal).

1.5. Aminosavak hozzáadása kizárólag a termékben található fehérje táplálkozási értékének feljavítása céljából, és csakis az ehhez szükséges arányban megengedett.

2. Szénhidrátok

A gyümölcs- és zöldséglevekben, nektárokban, kizárólag gyümölcsből készített ételekben, desszertekben vagy pudingokban található összes szénhidrát mennyisége legfeljebb a következő lehet:

- 10 g/100 ml zöldséglevek és zöldségalapú italok esetén,

- 15 g/100 ml gyümölcslevek, nektárok, és gyümölcsalapú italok esetén,

- 20 g/100 g kizárólag gyümölcsből készített ételek esetén,

- 25 g/100 g desszertek és pudingok esetén,

- 5 g/100 g más, nem tejalapú italok esetén.

3. Zsír

3.1. E melléklet 1.1. pontjában említett termékek esetén:

Ha hús vagy sajt a termék egyetlen összetevője, vagy azokat a termék nevében elsőként említik meg, akkor:

- az összes forrásból származó összes zsír mennyisége a termékben legfeljebb 1,4 g/100 kJ (6 g/100 kcal).

3.2. Minden egyéb termék esetén:

– az összes forrásból származó összes zsír mennyisége a termékben legfeljebb 1,1 g/100 kJ (4,5 g/100 kcal).

4. Nátrium

4.1. A termék végleges nátriumtartalma legfeljebb 48 mg/100 kJ (200 mg/100 kcal) vagy 200 mg/100 g. Ha azonban a sajt a termék nevében megemlített egyetlen összetevő, akkor a termék végleges nátriumtartalma legfeljebb 70 mg/100 kJ (300 mg/100 kcal).

4.2. Gyümölcsalapú termékekhez, desszertekhez, pudingokhoz nátriumsók nem használhatók fel kivéve, ha a hozzáadás technológiai okból indokolt.

5. Vitaminok

C-vitamin

Gyümölcslé, nektár vagy zöldséglevek esetén a termék végleges C-vitamin tartalma legalább 6 mg/100 kJ (25 mg/100 kcal) vagy 25 mg/100 g.

A-vitamin

Zöldséglevek esetén a termék végleges A-vitamin tartalma legalább 25 μg/100 kJ (100 μg RE/100 kcal) [1].

A-vitamint más bébiételhez nem szabad hozzáadni.

D-vitamin

D-vitamint bébiételekhez nem szabad hozzáadni.

[1] RE = összes transzretinol ekvivalens.

--------------------------------------------------

III. MELLÉKLET

A KAZEIN AMINOSAV-ÖSSZETÉTELE

| (g/100 g fehérje) |

Arginin | 3,7 |

Cisztin | 0,3 |

Hisztidin | 2,9 |

Izoleucin | 5,4 |

Leucin | 9,5 |

Lizin | 8,1 |

Metionin | 2,8 |

Fenil-alanin | 5,2 |

Treonin | 4,7 |

Triptofán | 1,6 |

Tirozin | 5,8 |

Valin | 6,7 |

--------------------------------------------------

IV. MELLÉKLET

TÁPANYAGOK

1. Vitaminok

A-vitamin

Retinol

Retinil-acetát

Retinil-palmitát

Béta-karotin

D-vitamin

D2-vitamin (= ergokalciferol)

D3-vitamin (= kolekalciferol)

B1-vitamin

Tiamin-hidroklorid

Tiamin-mononitrát

B2-vitamin

Riboflavin

Riboflavin-5”-foszfát, nátrium

Niacin

Nikotinamid

Nikotinsav

B6-vitamin

Piridoxin-hidroklorid

Piridoxin-5-foszfát

Piridoxin-dipalmitát

Pantoténsav

Kalcium-D-pantotenát,

Nátrium-D-pantotenát,

Dexpantenol

Folát

Folsav

B12-vitamin

Cianokobalamin

Hidroxokobalamin

Biotin

D-biotin

C-vitamin

L-aszkorbinsav

Nátrium-L-aszkorbát

Kalcium-L-aszkorbát

6-palmitil-L-aszkorbinsav (aszkorbil-palmitát)

Kálium-aszkorbát

K-vitamin

Fillokinon (Fitomenadion)

E-vitamin

D-alfa tokoferol

DL-alfa tokoferol

D-alfa tokoferol-acetát

DL-alfa tokoferol-acetát

2. Aminosavak

L-arginin | és ezek hidrokloridjai |

L-cisztin |

L-hisztidin |

L-izoleucin |

L-leucin |

L-lizin |

L-cisztein |

L-metionin | |

L-fenilalanin | |

L-treonin | |

L-triptofán | |

L-tirozin | |

L-valin | |

3. Egyebek

Kolin

Kolin-klorid

Kolin-citrát

Kolin-bitartarát

Inozit

L-karnitin

L-karnitin-hidroklorid

4. Ásványi sók és nyomelemek

Kalcium

Kalcium-karbonát

Kalcium-klorid

Citromsav kalciumsói

Kalcium-glükonát

Kalcium-glicerofoszfát

Kalcium-laktát

Kalcium-oxid

Kalcium-hidroxid

Ortofoszforsav kalciumsói

Magnézium

Magnézium-karbonát

Magnézium-klorid

Citromsav magnéziumsói

Magnézium-glükonát

Magnézium-oxid

Magnézium-hidroxid

Ortofoszforsav magnéziumsói

Magnézium-szulfát

Magnézium-laktát

Magnézium-glicerofoszfát

Kálium

Kálium-klorid

Citromsav káliumsói

Kálium-glükonát

Kálium-laktát

Kálium-glicerofoszfát

Vas

Vas-citrát

Vas-ammónium-citrát

Vas-glükonát

Vas-laktát

Vas-szulfát

Vas-fumarát

Vas-difoszfát (Vas-pirofoszfát)

Elemi vas (karbonilból készült + elektrolitikusan leválaszott + hidrogénnel redukált)

Vas-szacharát

Nátrium-vas-difoszfát

Vas-karbonát

Réz

Réz-lizin komplex

Réz-karbonát

Réz-citrát

Réz-glükonát

Réz-szulfát

Cink

Cink-acetát

Cink-klorid

Cink-citrát

Cink-laktát

Cink-szulfát

Cink-oxid

Cink-glükonát

Mangán

Mangán-karbonát

Mangán-klorid

Mangán-citrát

Mangán-glükonát

Mangán-szulfát

Mangán-glicerofoszfát

Jód

Nátrium-jodid

Kálium-jodid

Kálium-jodát

Nátrium-jodát.

--------------------------------------------------

V. MELLÉKLET

REFERENCIAÉRTÉKEK A CSECSEMŐK ÉS KISGYERMEKEK SZÁMÁRA KÉSZÍTETT ÉLELMISZEREK TÁPÉRTÉKÉNEK A CÍMKÉN TÖRTÉNŐ JELÖLÉSÉHEZ

Tápanyag | Jelölési referenciaérték |

A-vitamin (μg) | 400 |

D-vitamin (μg) | 10 |

C-vitamin (mg) | 25 |

Tiamin (mg) | 0,5 |

Riboflavin (mg) | 0,8 |

Niacin-egyenértékek (mg) | 9 |

B6-vitamin (mg) | 0,7 |

Folát (μg) | 100 |

B12-vitamin (μg) | 0,7 |

Kalcium (mg) | 400 |

Vas (mg) | 6 |

Cink (mg) | 4 |

Jód (μg) | 70 |

Szelén (μg) | 10 |

Réz (mg) | 0,4 |

--------------------------------------------------