II 
(Nem jogalkotási aktusok)  
RENDELETEK  
A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1151 RENDELETE  
(2017. június 1.)  
a könny ű személygépjárm űvek és haszongépjárm űvek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében 
történ ő típusjóváhagyásáról és a járm űjavítási és -karbantartási információk elérhet őségér ől szóló 
715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítésér ől, a 2007/46/EK európai 
parlamenti és tanácsi irányelv, a 692/2008/EK bizottsági rendelet és az 1230/2012/EU bizottsági 
rendelet módosításáról, valamint a 692/2008/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezésér ől 
(EGT-vonatkozású szöveg)  
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,  
tekintettel az Európai Unió m űködésér ől szóló szerz ődésre,  
tekintettel a könny ű személygépjárm űvek és haszongépjárm űvek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történ ő 
típusjóváhagyásáról és a járm űjavítási és -karbantartási információk elérhet őségér ől szóló, 2007. június 20-i 715/2007/EK 
európai parlamenti és tanácsi rendeletre (  1 ) és különösen annak 8. cikkére és 14. cikke (3) bekezdésére,  
tekintettel a gépjárm űvek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járm űvek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló m űszaki 
egységeinek jóváhagyásáról szóló, 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (  2 ) (keret ­
irányelv) és különösen annak 39. cikke (2) bekezdésére,  
mivel:  
(1) A 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és végrehajtásáról szóló 692/2008/EK 
rendelet (  3 ) rendelkezik a könny ű személy- és haszongépjárm űveknek az új európai menetciklus (NEDC) szerint 
való vizsgálatáról.  
(2) A 715/2007/EK rendelet 14. cikkének (3) bekezdésében el őírt vonatkozó eljárások, vizsgálati ciklusok és vizsgálati 
eredmények folyamatos felülvizsgálata alapján nyilvánvaló, hogy a járm űvek NEDC szerinti vizsgálatával kapott 
tüzel őanyag-fogyasztási és szén-dioxid-kibocsátási adatok már nem megfelel őek, és már nem tükrözik a valós 
vezetési feltételek melletti kibocsátásokat.  
(3) Az el őzőek alapján helyénvaló új szabályozási vizsgálati eljárást el őírni, a könny űgépjárm űvekre vonatkozó, világ ­
szinten harmonizált vizsgálati eljárást (WLTP) az uniós jogszabályokba beépítve.  
(4) A WLTP az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ EGB) szintjén került kidolgozásra, és a 
Járm űelőírások Harmonizálása Világfórum (WP.29) 2014 márciusában a 15. sz. globális m űszaki el őírásként 
fogadta el.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/1  
( 1 ) HL L 171., 2007.6.29., 1. o.  
( 2 ) HL L 263., 2007.10.9., 1. o.  
( 3 ) A Bizottság 692/2008/EK rendelete (2008. július 18.) a könny ű személygépjárm űvek és haszongépjárm űvek (Euro 5 és Euro 6) 
kibocsátás tekintetében történ ő típusjóváhagyásáról és a járm űjavítási és -karbantartási információk elérhet őségér ől szóló 
715/2007/EK európai parlamenti és tanács rendelet módosításáról és végrehajtásáról (HL L 199., 2008.7.28., 1. o.).
 (5) Amellett, hogy reálisabb tüzel őanyag-fogyasztási és szén-dioxid-kibocsátási adatokat biztosít a fogyasztók számára 
és szabályozási célokra, a WLTP megteremti a járm űvizsgálatok globális keretét is, ami a vizsgálati követelmények 
fokozottabb nemzetközi harmonizációjához vezet.  
(6) A WLTP teljes kör ű leírást ad egy, a szén-dioxid- és szabályozott szennyez őanyag-kibocsátások tekintetében 
szabványos környezeti feltételek mellett végrehajtott járm űvizsgálati ciklusról. Az uniós típusjóváhagyási rend ­
szerhez való hozzáigazítása érdekében az eljárást ki kell egészíteni, azaz tovább kell javítani a m űszaki paramé ­
terekre vonatkozó átláthatósági követelményeket, aminek köszönhet ően független felek is reprodukálni tudják majd 
a típusjóváhagyási vizsgálatok eredményeit, valamint csökkenteni kell a vizsgálatok rugalmasságát.  
(7) Ez a javaslat továbbá felülvizsgált eljárást határoz meg a járm űvek gyártásmegfelel őségének értékelésére. Mivel az új 
rendelkezések értelmében a gyártásmegfelel őségnek az I. melléklet 4.2.4.1. pontjában leírt változási együtthatóját 
valószín űleg gyakrabban határozzák meg a gyártó specifikus vizsgálatával, mint alapértelmezett érték alkalmazá ­
sával, az adott vizsgálati eljárást id ővel felül kell vizsgálni.  
(8) Míg a WLTP új vizsgálati ciklust és eljárást határoz meg a kibocsátások mérésére, addig más kötelezettségek, 
például a kibocsátáscsökkent ő berendezések élettartamára, a használatban lév ő járm űvek megfelel őségére vagy a 
fogyasztóknak a szén-dioxid-kibocsátásról és a tüzel őanyag-fogyasztásról való tájékoztatására vonatkozó kötelezett ­
ségek lényegében ugyanazok maradnak, mint amelyeket a 692/2008/EK rendelet megállapít.  
(9) Annak érdekében, hogy a jóváhagyó hatóságok és a gyártók be tudják vezetni az e rendeletben foglalt követel ­
ményeknek való megfeleléshez szükséges eljárásokat, valamint hogy a lehet ő legnagyobb mértékben követi tudják a 
kibocsátási követelmények alkalmazására megállapított ütemtervet, a rendeletet az új típusjóváhagyásokra az M1 és 
az M2 kategóriájú járm űvek, valamint az N1 kategóriájú I. osztályú járm űvek esetében 2017. szeptember 1-jét ől, 
az N1 kategóriájú II. és III. osztályú járm űvek és az N2 kategóriájú járm űvek esetében 2018. szeptember 1-jét ől, 
míg az új járm űvekre az M1 és az M2 kategóriájú járm űvek, valamint az N1 kategóriájú I. osztályú járm űvek 
esetében 2018. szeptember 1-jét ől, az N1 kategóriájú II. és III. osztályú járm űvek és az N2 kategóriájú járm űvek 
esetében pedig 2019. szeptember 1-jét ől kell alkalmazni.  
(10) Mivel e rendelet célja a WLTP beépítése az európai jogrendszerbe, a valós vezetési feltételek melletti kibocsátásokra 
vonatkozó vizsgálati eljárás bevezetésére megállapított menetrend és átmeneti rendelkezések a korábban az (EU) 
2016/427 (  1 ) és az (EU) 2016/646 rendeletben (  2 ) el őírtak tekintetében nem változnak.  
(11) Az e rendeletben el őírt intézkedések összhangban vannak a „M űszaki Bizottság – Gépjárm űvek” elnevezés ű 
bizottság véleményével,  
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:  
1. cikk  
Tárgy  
Ez a rendelet a 715/2007/EK rendelet végrehajtására vonatkozó intézkedéseket határoz meg.  
2. cikk  
Fogalommeghatározások  
E rendelet alkalmazásában:  
1. „járm űtípus a kibocsátások és a járm űjavítási és -karbantartási információk tekintetében”: olyan járm űvek csoportja, 
amelyek:  
a) a XXI. melléklet 5.6. pontja szerinti „interpolációs családot” meghatározó szempontok tekintetében nem külön ­
böznek egymástól;HU L 175/2 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.  
( 1 ) A Bizottság (EU) 2016/427 rendelete (2016. március 10.) a 692/2008/EK rendeletnek a könny ű személy- és haszongépjárm űvek 
kibocsátásai (Euro 6) tekintetében történ ő módosításáról (HL L 82., 2016.3.31., 1. o.).  
( 2 ) A Bizottság (EU) 2016/646 rendelete (2016. április 20.) a 692/2008/EK rendeletnek a könny ű személy- és haszongépjárm űvek 
kibocsátásai (Euro 6) tekintetében történ ő módosításáról (HL L 109., 2016.4.26., 1. o.).
 b) ugyanabba a XXI. melléklet 6. almellékletének 1.2.3.2. pontja szerinti „szén-dioxid-interpolációs tartományba” 
tartoznak;  
c) nem különböznek egymástól a kipufogógáz-kibocsátásra nem elhanyagolható hatást gyakoroló jellemz ők tekin ­
tetében, mint például többek között a következ ők: 
— a kibocsátáscsökkent ő berendezések (pl. hármas hatású katalizátor, oxidációs katalizátor, soványkeverékes 
NOx-csapda, szelektív redukciós katalizátor, soványkeverékes NOx-katalizátor, részecskesz űrő vagy ezek 
kombinációja egyetlen egységben) típusa és sorrendje;  
— kipufogógáz-visszavezetés (van vagy nincs, bels ő/küls ő, h űtött/nem h űtött, alacsony/magas nyomáson);  
2. „járm ű EK-típusjóváhagyása a kibocsátások és a járm űjavítási és -karbantartási információk tekintetében”: a kibocsá ­
tások és a járm űjavítási és -karbantartási információk tekintetében egy járm űtípusba tartozó járm űvek EK-típusjóvá ­
hagyása a kipufogógáz-kibocsátás, a forgattyúsházból származó kibocsátások, a párolgási kibocsátások, a tüzel ő­
anyag-fogyasztás, továbbá a járm ű fedélzeti diagnosztikai információihoz, valamint a járm űjavítási és -karbantartási 
információkhoz való hozzáférés tekintetében;  
3. „kilométer-számláló”: a kilométeróra-berendezés azon része, amely azt jelzi a járm űvezet ő számára, hogy a járm ű 
mekkora távolság megtételét rögzítette, amióta forgalomba helyezték;  
4. „indító segédberendezés”: izzítógyertyák, az injektálás vezérlésének módosítása és más eszközök, amelyek a leveg ő/ 
tüzel őanyag keverék dúsítása nélkül segítik a motor indítását;  
5. „motortérfogat”: az alábbiak valamelyike:  
a) alternáló dugattyús motorok esetében a névleges lökettérfogat;  
b) forgódugattyús (Wankel) motorok esetében a névleges teljes lökettérfogat kétszerese;  
6. „periodikusan regeneráló rendszer”: olyan kipufogógáz-kibocsátást szabályozó berendezés (pl. katalitikus átalakító, 
részecskesz űrő), amely szabályos id őközönként – miel őtt a járm ű szokásos üzemmódban 4 000 km utat tenne meg 
– regenerálást igényel;  
7. „eredeti kibocsátáscsökkent ő csereberendezés”: olyan, az e rendelet I. mellékletének 4. függelékében felsorolt típusú 
kibocsátáscsökkent ő berendezés vagy ilyen kibocsátáscsökkent ő berendezésekb ől álló rendszer, amelyet a járm űtípus- 
jóváhagyás jogosultja a piacon önálló m űszaki egységként kínál;  
8. „kibocsátáscsökkent ő berendezés típusa”: olyan katalitikus átalakítók és részecskesz űrők, amelyek a következ ő alap ­
vet ő szempontokból nem különböznek egymástól:  
a) a hordozórétegek száma, szerkezete és anyaga;  
b) az egyes hordozórétegek m űködésének típusa;  
c) térfogat, a homlokfelület és a hordozóréteg hosszának aránya;  
d) a katalizáló anyag mennyisége;  
e) a katalizáló anyag aránya;  
f) cellas űrűség; 
g) méretek és alak;HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/3
 
h) h ővédelem;  
9. „egyfajta tüzel őanyaggal m űköd ő járm ű”: olyan járm ű, amely tervezése alapján els ődlegesen egyfajta tüzel őanyagot 
használ;  
10. „egyfajta tüzel őanyaggal m űköd ő gázüzem ű járm ű”: olyan járm ű, amely els ődlegesen LPG-t, földgázt/biometánt vagy 
hidrogént használ, azonban – csak szükséghelyzetek esetére vagy indításra – benzinrendszerrel is rendelkezhet, ha a 
benzintartálya legfeljebb 15 liter benzin tárolására alkalmas;  
11. „kétfajta tüzel őanyaggal m űköd ő járm ű”: olyan, két különálló tüzel őanyag-tároló rendszerrel rendelkez ő járm ű, amely 
adott ideig képes két különböz ő tüzel őanyag bármelyikével m űködni, és tervezése alapján egyszerre csak egyféle 
tüzel őanyagot használ;  
12. „kétfajta tüzel őanyaggal m űköd ő gázüzem ű járm ű”: olyan járm ű, amely képes benzinnel is és LPG-vel, földgázzal/ 
biometánnal vagy hidrogénnel is m űködni;  
13. „rugalmas tüzel őanyag-felhasználású járm ű”: olyan járm ű, amely egy tüzel őanyag-tároló rendszerrel rendelkezik, és 
képes két vagy több tüzel őanyag különböz ő keverékeivel m űködni;  
14. „rugalmas tüzel őanyag-felhasználású, etanollal m űköd ő járm ű”: olyan rugalmas tüzel őanyag-felhasználású járm ű, 
amely benzinnel vagy legfeljebb 85 % etanolt tartalmazó benzin/etanol keverékkel (E85) m űködik;  
15. „rugalmas tüzel őanyag-felhasználású, biodízellel m űköd ő járm ű”: olyan rugalmas tüzel őanyag-felhasználású járm ű, 
amely ásványi dízellel vagy ásványi dízel–biodízel keverékkel m űködik;  
16. „hibrid elektromos járm ű” (HEV): olyan hibrid járm ű, amelynek az egyik meghajtóenergia-átalakítója egy elektromos 
gép;  
17. „megfelel ő karbantartás és használat”: a vizsgált járm ű szempontjából azt jelenti, hogy a járm ű megfelel a 83. sz. 
ENSZ EGB-el őírás (  1 ) 3. függelékének 2. szakaszában rögzített, a kiválasztott járm ű elfogadásához szükséges feltéte ­
leknek;  
18. „kibocsátáscsökkent ő rendszer”: a fedélzeti diagnosztikai rendszerrel (OBD) összefüggésben az elektronikus motor ­
vezérl ő egység és a kipufogó- vagy a párolgási rendszerben található, kibocsátással kapcsolatos azon alkatrészek, 
amelyek adatokat küldenek a motorvezérl ő egységhez, illetve adatokat fogadnak t őle; 
19. „hibajelz ő” (MI): olyan fény- vagy hangjelz ő készülék, amely egyértelm űen tájékoztatja a járm ű vezet őjét bármely, az 
OBD-rendszerhez csatlakoztatott, a kibocsátással kapcsolatos alkatrésznek vagy magának az OBD-rendszernek a 
m űködési hibájáról;  
20. „m űködési hiba”: a kibocsátással kapcsolatos valamely alkatrész vagy rendszer olyan meghibásodása, amely a XI. 
melléklet 2.3. pontjában meghatározott határértékeket meghaladó kibocsátást eredményezhet, vagy olyan eset, 
amikor a fedélzeti diagnosztikai rendszer nem képes eleget tenni a XI. mellékletben meghatározott alapvet ő ellen ­ 
őrzési követelményeknek;  
21. „másodlagos leveg ő”: a kipufogórendszerbe szivattyú, szívószelep vagy más eszköz segítségével bevezetett leveg ő, 
amely arra szolgál, hogy segítse a kipufogógáz-áramban lév ő szénhidrogén és szén-monoxid oxidációját;  
22. „menetciklus”: a járm ű fedélzeti diagnosztikai rendszerei tekintetében olyan folyamat, amely a motor beindításából, 
egy menetüzemmódból – amelynek során észlelhet ő az esetleges m űködési hiba (ha van ilyen) – és a motor 
leállításából áll;  
23. „információhoz való hozzáférés”: a járm ű összes fedélzeti diagnosztikai információjához, valamint járm űjavítási és 
-karbantartási információjához való hozzáférés, amely szükséges a járm ű ellen őrzéséhez, diagnosztizálásához, szer ­
vizeléséhez vagy javításához;HU L 175/4 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.  
( 1 ) Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 83. számú el őírása – Egységes rendelkezések a 
járm űveknek a motor tüzel őanyag-szükséglete szerinti szennyez őanyag-kibocsátása tekintetében történ ő jóváhagyásáról (HL L 172., 
2015.7.3., 1. o.).
 24. „hiányosság”: a fedélzeti diagnosztikai rendszer szempontjából az, ha az ellen őrzött alkatrészek vagy rendszerek 
közül legfeljebb kett ő olyan ideiglenes vagy tartós m űködési jellemz őket mutat, amelyek hátrányosan befolyásolják 
ezeknek az alkatrészeknek vagy rendszereknek a fedélzeti diagnosztika által történ ő, egyébként hatékony ellen őrzését, 
vagy nem felelnek meg a fedélzeti diagnosztikai rendszerrel szemben támasztott összes többi részletes követelmény ­
nek;  
25. „lerontott kibocsátáscsökkent ő csereberendezés”: a 715/2007/EK rendelet 3. cikkének (11) bekezdésében meghatá ­
rozott olyan kibocsátáscsökkent ő berendezés, amelyet a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás XI. melléklete 1. függelékének 1. 
szakaszában meghatározott követelményeknek megfelel ő mértékben elöregítettek vagy mesterségesen lerontottak;  
26. „járm ű fedélzeti diagnosztikai információja”: a járm ű valamely elektronikus rendszerének fedélzeti diagnosztikai 
rendszerével kapcsolatos információ;  
27. „reagens”: a járm űben tárolt anyag, a tüzel őanyag kivételével, amelynek a kipufogógáz-utókezel ő rendszerbe történ ő 
adagolását a kibocsátáscsökkent ő rendszer szabályozza;  
28. „menetkész tömeg”: a járm ű tömege a tüzel őanyag-tartály(ok) legalább a tárolókapacitása (tárolókapacitásuk) 90 %- 
áig feltöltve, a járm űvezet ő, a tüzel őanyag, a folyadékok és a gyártó el őírásai szerinti alapfelszerelés tömegével együtt, 
és adott esetben a felépítmény, a vezet őfülke, a csatlakozó-alkatrész és a pótkerék (pótkerekek), valamint a szer ­
számok tömegét is beleértve;  
29. „gyújtáskihagyás”: a szikragyújtású motor hengerében szikra hiánya, rossz tüzel őanyag-adagolás, gyenge kompresszió 
vagy bármely más ok miatt be nem következett elégés;  
30. „hidegindító rendszer vagy berendezés”: olyan rendszer, amely ideiglenesen dúsítja a motor leveg ő-tüzel őanyag 
keverékét, ezzel segítve a motor indítását;  
31. „teljesítményleadó tengely vagy egység”: a motor által meghajtott egység, amely a járm űre szerelt segédberendezéseket 
hajtja;  
32. „kis sorozatú gyártó”: olyan járm űgyártók, amelyeknek éves termelése világviszonylatban nem éri el a 10 000 
darabot;  
33. „elektromos er őátviteli rendszer”: olyan rendszer, amely egy vagy több energiatároló eszközb ől, egy vagy több 
áramkondicionáló eszközb ől és egy vagy több olyan elektromos gépb ől áll, amely a tárolt elektromos energiát a 
járm ű hajtása céljából a járm ű kerekeire juttatott mechanikus energiává alakítja át;  
34. „tisztán elektromos járm ű” (PEV): olyan er őátviteli rendszerrel felszerelt járm ű, amely meghajtóenergia-átalakítóként 
kizárólag elektromos gépeket és meghajtóenergia-tároló rendszerként kizárólag újratölthet ő energiatároló rendsze ­
reket foglal magában;  
35. „tüzel őanyag-cella”: olyan energiaátalakító, amely a kémiai energiát elektromos energiává alakítja át, vagy fordítva;  
36. „tüzel őanyag-cellás járm ű” (FCV): olyan er őátviteli rendszerrel felszerelt járm ű, amely kizárólag tüzel őanyag-cellá(ka)t 
és meghajtóenergia-átalakítóként elektromos gépe(ke)t foglal magában;  
37. „hasznos teljesítmény”: próbapadon a forgattyústengely vagy annak megfelel ője végén, segédberendezéseknek 
megfelel ő motorsebességnél vagy fordulatszámnál, a XX. melléklet (Az elektromos hajtáslánc hasznos teljesítmé ­
nyének és legnagyobb 30 perces teljesítményének mérése) szerint mért és a légköri referenciaviszonyok mellett 
meghatározott teljesítmény;  
38. „névleges motorteljesítmény” (P  rated ): a motor legnagyobb teljesítménye kW-ban az e rendelet XX. mellékletében 
meghatározott követelményeknek megfelel ően;HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/5
 
39. „legnagyobb 30 perces teljesítmény”: az elektromos hajtásláncnak a 85. sz. ENSZ EGB-el őírás 5.3.2. szakasza szerint 
meghatározott, egyenáramon mért legnagyobb hasznos teljesítménye (  1 ); 
40. „hidegindítás”: a fedélzeti diagnosztikai ellen őrz ő rutinok használat közbeni m űködési arányával összefüggésben a 
motor h űtőközegének h őmérséklete (vagy azzal egyenérték ű h őmérséklet) a motor indításakor legfeljebb 35 °C, és 
legfeljebb 7 °C-kal magasabb a környezeti h őmérsékletnél (amennyiben az ismert);  
41. „valós vezetési feltételek melletti kibocsátás” (RDE): a gépjárm ű szokásos használati körülmények között keletkez ő 
kibocsátása;  
42. „hordozható kibocsátásmér ő rendszer” (PEMS): a IIIA. melléklet 1. függelékében meghatározott követelményeknek 
megfelel ő, hordozható kibocsátásmér ő rendszer;  
43. „kibocsátáscsökkentési alapstratégia” (BES): olyan kibocsátáscsökkentési stratégia, amely a gépjárm ű teljes sebesség- és 
terheléstartományában mindaddig kifejti hatását, amíg valamelyik kibocsátáscsökkentési segédstratégia m űködésbe 
nem lép;  
44. „kibocsátáscsökkentési segédstratégia” (AES): olyan kibocsátáscsökkentési stratégia, amely valamely konkrét cél érde ­
kében és a környezeti és/vagy üzemállapotok valamely együttesére válaszként lép m űködésbe, és kizárólag e feltételek 
fennállásának ideje alatt felváltja vagy módosítja a kibocsátáscsökkentési alapstratégiát;  
45. „tüzel őanyag-tároló rendszer”: a tüzel őanyag tárolására szolgáló eszközök, beleértve a tüzel őanyag-tartályt, a tüzel ő­
anyag-tölt ő csövet, a tanksapkát és a tüzel őanyag-szivattyút;  
46. „áteresztési tényez ő” (PF): a tüzel őanyag-tároló rendszer által áteresztett szénhidrogén-kibocsátások;  
47. „egyréteg ű tartály”: egyetlen anyagrétegb ől álló tüzel őanyag-tartály;  
48. „többréteg ű tartály”: legalább két különböz ő anyagréteg használatával kialakított tüzel őanyag-tartály, melyben a 
rétegek egyikének anyaga a szénhidrogének, így az etanol számára is áthatolhatatlan.  
3. cikk  
A típusjóváhagyásra vonatkozó követelmények  
(1) A kibocsátás és a járm űjavítási és -karbantartási információk tekintetében történ ő EK-típusjóváhagyás megszerzé ­
séhez a gyártónak igazolnia kell, hogy a járm űvek a IIIA–VIII., XI., XIV., XVI., XX. és XXI. mellékletben meghatározott 
vizsgálati eljárások szerint vizsgálva megfelelnek e rendelet követelményeinek. A gyártónak arról is gondoskodnia kell, 
hogy a referencia-tüzel őanyagok megfeleljenek a IX. mellékletben ismertetett specifikációknak.  
(2) A járm űvön az I. melléklet I.2.4. ábráján meghatározott vizsgálatokat kell elvégezni.  
(3) A II., V–VIII., XI., XVI. és XXI. melléklet el őírásainak alternatívájaként a kis sorozatú gyártók kérhetnek EK- 
típusjóváhagyást olyan járm űtípusra, amelyet egy harmadik ország hatósága már jóváhagyott az I. melléklet 2.1. pont ­
jában szerepl ő jogszabályok alapján.  
A kibocsátások, valamint a járm űjavítási és -karbantartási információk tekintetében történ ő EK-típusjóváhagyás e bekezdés 
szerinti megszerzéséhez ugyanakkor ez esetben is el kell végezni a IV. mellékletben el őírt, a közúti közlekedésre való 
alkalmasság megállapításához szükséges kibocsátási vizsgálatokat, a XXI. mellékletben a tüzel őanyag-fogyasztásra és a 
szén-dioxid-kibocsátásra el őírt vizsgálatokat, illetve teljesíteni kell a XIV. mellékletben a járm ű fedélzeti diagnosztikai 
információinak, valamint a járm űjavítási és -karbantartási információknak az elérhet őségére vonatkozó el őírásokat.  
A jóváhagyó hatóság tájékoztatja a Bizottságot az e bekezdés alapján megadott minden egyes típusjóváhagyás feltételeir ől.HU L 175/6 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.  
( 1 ) Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 85. számú el őírása – Egységes rendelkezések az M és N 
kategóriájú gépjárm űvek meghajtására szánt bels ő égés ű motoroknak és elektromos hajtásláncoknak a hasznos teljesítmény és az 
elektromos hajtásláncok 30 perces legnagyobb teljesítménye tekintetében történ ő jóváhagyására vonatkozóan (HL L 323., 2014.7.11., 
52. o.).
 (4) A tüzel őanyag-tartály tölt őelemeire és az elektronikus rendszerek biztonságára vonatkozó egyedi el őírásokat az I. 
melléklet 2.2. és 2.3. pontja tartalmazza.  
(5) A gyártónak olyan m űszaki megoldásokat kell alkalmaznia, amelyek szokásos üzemi körülmények között a járm ű 
teljes szokásos élettartama alatt biztosítják a kipufogógáz- és a párolgási kibocsátások e rendeletnek megfelel ő hatékony 
korlátozását.  
Ezek közé tartozik a kibocsátáscsökkent ő rendszerekben használt töml ők és csatlakozók biztonsága is, amelyeket úgy kell 
kialakítani, hogy megfeleljenek az eredetileg tervezett célnak.  
(6) A gyártó biztosítja, hogy az e rendeletben meghatározott vizsgálati feltételek mellett végzett kibocsátásvizsgálat 
eredményei megfeleljenek a vonatkozó határértékeknek.  
(7) A XXI. mellékletben meghatározott 1. típusú vizsgálat esetében az LPG- vagy földgáz-/biometán-üzem ű járm ű­
veknél az 1. típusú vizsgálat során meg kell vizsgálni az LPG vagy földgáz/biometán tüzel őanyag összetételének változását 
a XII. mellékletben el őírtak szerint. A benzinnel vagy LPG-vel, illetve földgázzal/biometánnal is üzemeltethet ő járm űveket 
mindkét tüzel őanyag használatával meg kell vizsgálni, és az LPG vagy földgáz/biometán tüzel őanyag használatával végzett 
vizsgálatok során ellen őrizni kell azok összetételének változását a XII. melléklet el őírásai szerint.  
Az el őző albekezdés követelményeit ől eltérve azok a járm űvek, amelyek benzinnel vagy gáz-halmazállapotú tüzel ő­
anyaggal is üzemeltethet ők, de olyan, csak vészhelyzet esetén vagy csak indításhoz használható benzinüzem ű rendszerrel 
vannak felszerelve, amelyhez egy legfeljebb 15 literes benzintartály tartozik, az 1. típusú vizsgálat szempontjából olyan 
járm űveknek min ősülnek, amelyek csak gáz-halmazállapotú tüzel őanyaggal m űködtethet ők. 
(8) A IV. melléklet 1. függelékében ismertetett 2. típusú vizsgálat esetében a normál alapjárati fordulatszámon a 
legnagyobb megengedett szén-monoxid-tartalom az, amelyet a járm űgyártó a kipufogógáz legnagyobb megengedett 
szén-monoxid-tartalmaként megadott. A legnagyobb megengedett szén-monoxid-tartalom azonban nem haladhatja 
meg a 0,3 térfogatszázalékot.  
Magas alapjárati fordulatszámon a szén-monoxidnak a kipufogógáz térfogatára vonatkoztatott mennyisége nem halad ­
hatja meg a 0,2 térfogatszázalékot akkor, amikor a fordulatszám legalább 2 000 min  –1 és a lambda 1 ± 0,03 vagy a 
gyártó specifikációi szerinti.  
(9) A gyártó biztosítja, hogy az V. mellékletben ismertetett 3. típusú vizsgálat esetében a motor szell őztet ő rendszere 
ne engedjen kartergázokat a leveg őbe. 
(10) A VIII. mellékletben ismertetett, alacsony h őmérsékleten kibocsátásokat mér ő 6. típusú vizsgálatot dízelüzem ű 
járm űvekre nem kell alkalmazni.  
A típusjóváhagyás kérésekor azonban a gyártónak be kell nyújtania a jóváhagyó hatósághoz olyan információkat, amelyek 
bizonyítják, hogy az NO  x -utókezel ő elegend ően nagy h őmérsékletet ér el ahhoz, hogy a 6. típusú vizsgálatban leírt –7 °C- 
os hidegindítás után 400 másodpercen belül hatékonyan m űködjön.  
Ezenkívül a gyártónak információkat kell szolgáltatnia a jóváhagyó hatóság számára a kipufogógáz-visszavezet ő rendszer 
m űködési stratégiájáról, beleértve az alacsony h őmérsékleteken való m űködéssel kapcsolatos információkat is.  
Ezeknek az információknak tartalmazniuk kell a kibocsátásokra gyakorolt hatások leírását is.  
A jóváhagyó hatóság nem adhatja meg a típusjóváhagyást, ha a benyújtott információ nem elégséges annak igazolására, 
hogy az utókezel ő a megadott id őn belül ténylegesen eléri a hatékony m űködéshez elegend ően magas h őmérsékletet.  
A Bizottság kérésére a jóváhagyó hatóság információkat ad az NO  x -utókezel ő és a kipufogógáz-visszavezet ő rendszer 
alacsony h őmérsékleteken való m űködésér ől.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/7
 
(11) A gyártónak biztosítania kell, hogy a 715/2007/EK rendelet szerinti típusjóváhagyással rendelkez ő gépjárm űvek 
szokásos élettartama alatt a gépjárm űveknek a IIIA. mellékletben foglalt követelmények alapján meghatározott és az 
említett mellékletnek megfelel ően elvégzett RDE-vizsgálat során keletkez ő kibocsátásai ne haladják meg az említett 
mellékletben foglalt értékeket.  
A 715/2007/EK rendelet szerinti típusjóváhagyást csak akkor lehet megadni, ha a gépjárm ű a IIIA. melléklet 7. függeléke 
alapján tagja a hitelesített PEMS-vizsgálati családok valamelyikének.  
4. cikk  
A fedélzeti diagnosztikai rendszer tekintetében történ ő típusjóváhagyásra vonatkozó követelmények  
(1) A gyártó biztosítja, hogy az összes járm ű el legyen látva fedélzeti diagnosztikai rendszerrel.  
(2) A fedélzeti diagnosztikai rendszereket úgy kell kialakítani, legyártani és a járm űbe beépíteni, hogy képesek legyenek 
a járm ű teljes élettartama alatt a funkciócsökkenések vagy m űködési hibák típusainak felismerésére.  
(3) A fedélzeti diagnosztikai rendszernek a szokásos használati körülmények között meg kell felelnie e rendelet 
előírásainak.  
(4) A XI. melléklet 1. függeléke szerinti hibás alkatrésszel történ ő vizsgálat során a fedélzeti diagnosztikai rendszer 
hibajelz őjének be kell kapcsolódnia.  
A fedélzeti diagnosztikai rendszer hibajelz ője a XI. melléklet 2.3. pontjában megadott diagnosztikai küszöbértékek alatti 
kibocsátások esetén is bekapcsolódhat ebben a vizsgálatban.  
(5) A gyártó biztosítja, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer minden észszer űen feltételezhet ő vezetési körülmény 
között megfeleljen a használat közbeni m űködésre e rendelet XI. melléklete 1. függelékének 3. pontjában el őírt követel ­
ményeknek.  
(6) A gyártó biztosítja a használat közbeni m űködésre vonatkozó, a járm ű fedélzeti diagnosztikai rendszere által a 83. 
sz. ENSZ EGB-el őírás XI. melléklete 1. függelékének 7.6. szakasza szerint tárolt és továbbított adatok kódolás nélküli 
könny ű elérhet őségét a nemzeti hatóságok és független gazdasági szerepl ők számára.  
5. cikk  
Járm űnek a kibocsátások, valamint a járm űjavítási és -karbantartási információk elérhet ősége tekintetében 
történ ő EK-típusjóváhagyására irányuló kérelem  
(1) A gyártó benyújtja a jóváhagyó hatósághoz a járm űnek a kibocsátások, valamint a járm űjavítási és -karbantartási 
információk elérhet ősége tekintetében történ ő EK-típusjóváhagyása iránti kérelmét.  
(2) Az (1) bekezdésben említett kérelmet az I. melléklet 3. függelékében mintaként szerepl ő adatközl ő lapnak megfele ­
lően kell összeállítani.  
(3) A gyártó benyújtja továbbá a következ ő információkat:  
a) szikragyújtású motorral felszerelt járm űvek esetében a gyártó nyilatkozata a gyújtáskihagyásoknak arról a legkisebb 
számáról az összes gyújtási esemény százalékában, amelyek – ha az e rendelet XI. mellékletében leírt 1. típusú 
vizsgálatnál annak kezdetét ől fogva el őfordulnak – a XI. melléklet 2.3. pontjában megadott kibocsátási határértékek 
túllépését okozhatják, vagy pedig a kipufogórendszer katalizátorának vagy katalizátorainak visszafordíthatatlan káro ­
sodáshoz vezet ő túlhevülését okozhatják;  
b) részletes írásbeli információ, amely teljeskör űen leírja a fedélzeti diagnosztikai rendszer funkcionális m űködési jellem ­
zőit, beleértve a járm ű kibocsátáscsökkent ő rendszere minden olyan elemének felsorolását, amelyet a fedélzeti diag ­
nosztikai rendszer ellen őriz; 
c) leírás arról a hibajelz őről, amellyel a fedélzeti diagnosztikai rendszer hiba el őfordulását jelzi a járm űvezet őnek;HU L 175/8 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
d) a gyártó nyilatkozata arról, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer az észszer űen feltételezhet ő vezetési körülmények 
között megfelel a használat közbeni m űködés tekintetében a XI. melléklet 1. függelékének 3. szakaszában el őírt 
követelményeknek;  
e) egy olyan terv, amely részletesen leírja a számláló és a nevez ő megnövelésének m űszaki kritériumait és annak 
indoklását azokban az ellen őrz ő rutinokban, amelyeknek meg kell felelniük a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás el őírás XI. 
melléklete 1. függelékének 7.2. és 7.3. szakaszában el őírt követelményeknek, valamint tartalmazza a számlálóknak, a 
nevez őknek és az általános nevez őnek a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás XI. melléklete 1. függelékének 7.7. szakaszában 
ismertetett feltételek miatti letiltásának m űszaki kritériumait és annak indoklását;  
f) a kibocsátáscsökkent ő számítógép és a kilométer-számláló manipulálásának és beállításai megváltoztatásának megaka ­
dályozására tett intézkedések ismertetése, ideértve a futásteljesítmény-értékeknek a XI. és a XVI. mellékletben el őírt 
követelmények céljára történ ő rögzítését;  
g) adott esetben a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. melléklete 2. függelékében említett járm űcsalád adatai;  
h) adott esetben más típusjóváhagyások másolatai, azokkal az adatokkal, melyek lehet ővé teszik a jóváhagyás kiterjesz ­
tését és a romlási tényez ők meghatározását.  
(4) A (3) bekezdés d) pontja alkalmazásában a gyártónak azt a dokumentummintát kell használnia, amelyet az I. 
melléklet 7. függelékében a fedélzeti diagnosztikai rendszer használat közbeni m űködésére vonatkozó el őírásoknak való 
megfelelést igazoló gyártói megfelel őségi tanúsítványra megad.  
(5) A (3) bekezdés e) pontja alkalmazásában a jóváhagyást megadó jóváhagyó hatóság a szóban forgó pontban említett 
információkat kérésre a jóváhagyó hatóságok és a Bizottság rendelkezésére bocsátja.  
(6) A (3) bekezdés d) és e) pontja alkalmazásában a jóváhagyó hatóságok nem adhatnak jóváhagyást a járm űre, ha a 
gyártó által benyújtott információk nem felelnek meg a XI. melléklet 1. függelékének 3. szakaszában el őírt követelmé ­
nyeknek.  
A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás XI. melléklete 1. függelékének 7.2., 7.3. és 7.7. szakasza alkalmazandó minden észszer űen 
feltételezhet ő vezetési körülmény esetén.  
Az e bekezdésekben ismertetett el őírások végrehajtásának értékelésekor a jóváhagyó hatóságoknak figyelembe kell 
venniük a technológia mindenkori fejlettségi szintjét.  
(7) A (3) bekezdés f) pontja alkalmazásában a kibocsátáscsökkent ő számítógép manipulálásának és beállításai megvál ­
toztatásának megakadályozására tett intézkedések között lennie kell olyan frissítési lehet őségnek, amely a gyártó által 
jóváhagyott programot vagy kalibrációt használja.  
(8) Az I. melléklet I.2.4. ábráján ismertetett vizsgálatokhoz a gyártó a típusjóváhagyási vizsgálat végrehajtásáért felel ős 
m űszaki szolgálat rendelkezésére bocsát egy, a jóváhagyásra benyújtott típust képvisel ő járm űpéldányt.  
(9) Az egyfajta tüzel őanyaggal m űköd ő, a kétfajta tüzel őanyaggal m űköd ő és a rugalmas tüzel őanyag-felhasználású 
járm űvekre vonatkozó típusjóváhagyási kérelemnek meg kell felelnie az I. melléklet 1.1. és 1.2. pontjában el őírt kiegészít ő 
követelményeknek.  
(10) Egy rendszer, alkatrész vagy önálló m űszaki egység gyártmányának a típusjóváhagyás utáni megváltozása nem jár 
automatikusan a típusjóváhagyás érvénytelenítésével, kivéve, ha eredeti jellemz ői vagy m űszaki paraméterei oly mértékben 
megváltoztak, hogy az érinti a motor m űködését vagy a kibocsátáscsökkent ő rendszert.  
(11) A gyártó részletes dokumentációcsomagot bocsát rendelkezésre, amely tartalmazza az alábbi információkat:  
a) információk az összes kibocsátáscsökkentési segédstratégia és kibocsátáscsökkentési alapstratégia m űködésér ől, ideértve 
mindazon paraméterek ismertetését, melyeket valamely kibocsátáscsökkentési segédstratégia módosít, és azokat a 
peremfeltételeket, melyek mellett a kibocsátáscsökkentési segédstratégia m űködik, valamint annak megjelölését, hogy 
az e rendeletben meghatározott vizsgálati eljárások feltételei mellett mely kibocsátáscsökkentési segédstratégiák vagy 
kibocsátáscsökkentési alapstratégiák lépnek valószín űleg m űködésbe;HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/9
 
b) a tüzel őanyag-rendszer szabályozásának logikája, az id őzítési stratégiák és a „ki-be” kapcsolási pontok valamennyi 
üzemmódra;  
c) a XXI. melléklet 4. almellékletének 4.2.1.8.5. pontjában említett kigurulási üzemmód – ha van ilyen – leírása és a 
járm űnek a XXI. melléklet 6. almellékletének 1.2.4. pontjában említett fékpadi üzemmódjának – ha van ilyen – leírása.  
(12) A (11) bekezdés a) és b) pontjában említett részletes dokumentációcsomagot szigorúan bizalmasan kell kezelni. A 
csomagot őrizheti a jóváhagyó hatóság vagy a jóváhagyó hatóság döntése alapján a gyártó. Amennyiben a dokumentá ­
ciócsomagot a gyártó őrzi, a jóváhagyó hatóság azt az áttekintést és jóváhagyást követ ően azonosító számmal és 
keltezéssel látja el. A csomagot a jóváhagyás során, illetve a jóváhagyás érvényességének id őtartama alatt bármikor 
hozzáférhet ővé kell tenni a típusjóváhagyó hatóság számára.  
6. cikk  
Járm űnek a kibocsátások, valamint a járm űjavítási és -karbantartási információk elérhet ősége tekintetében 
történ ő EK-típusjóváhagyására vonatkozó közigazgatási rendelkezések  
(1) Ha az összes vonatkozó követelmény teljesül, a jóváhagyó hatóság megadja az EK-típusjóváhagyást és a 
2007/46/EK irányelv VII. mellékletében meghatározott számozási rendszerrel összhangban típusjóváhagyási számot ad ki.  
A 2007/46/EK irányelv VII. mellékletében foglalt rendelkezéseket is figyelembe véve a típusjóváhagyási szám 3. részét az e 
rendelet I. mellékletének 6. függeléke szerint kell meghatározni.  
A jóváhagyó hatóság nem adhatja ugyanazt a számot másik járm űtípusnak.  
(2) Az (1) bekezdés rendelkezéseit ől eltér ően a gyártó kérésére fedélzeti diagnosztikai rendszerrel ellátott járm ű akkor 
is kaphat típusjóváhagyást a kibocsátások, valamint a járm ű javítására és karbantartására vonatkozó információk tekin ­
tetében, ha a rendszernek egy vagy több hiányossága van – például ha a XI. melléklet egyedi el őírásai nem teljesülnek 
maradéktalanul –, feltéve, hogy az említett melléklet 3. pontjában el őírt egyedi közigazgatási rendelkezések teljesülnek.  
A jóváhagyó hatóság az ilyen típusjóváhagyás megadásáról szóló döntésér ől a 2007/46/EK irányelv 8. cikke szerint 
tájékoztatja a többi tagország összes jóváhagyó hatóságát.  
(3) Az EK-típusjóváhagyásnak az (1) bekezdés szerinti megadásakor a jóváhagyó hatóság az I. melléklet 4. függelé ­
kében megadott minta szerint állítja ki az EK-típusbizonyítványt.  
7. cikk  
A típusjóváhagyások módosításai  
A 715/2007/EK rendelet alapján megadott típusjóváhagyások módosításaira a 2007/46/EK irányelv 13., 14. és 16. cikke 
vonatkozik.  
Az I. melléklet 3. pontjában el őírt rendelkezések a gyártó kérésére csak akkor alkalmazhatók anélkül, hogy szükség lenne 
további vizsgálatokra, ha ugyanolyan típusú járm űvekr ől van szó.  
8. cikk  
Gyártásmegfelel őség 
(1) A gyártás megfelel őségének biztosítása érdekében hozott intézkedéseknek meg kell felelniük a 2007/46/EK irányelv 
12. cikkében foglalt rendelkezéseknek.  
Továbbá az e rendelet I. mellékletének 4. pontjában meghatározott rendelkezéseket és az említett melléklet 1. és 2. 
függelékében leírt vonatkozó statisztikai módszereket is alkalmazni kell.  
(2) A gyártás megfelel őségét az e rendelet I. mellékletének 4. függelékében meghatározott típusbizonyítványban 
szerepl ő leírás alapján kell ellen őrizni.HU L 175/10 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
9. cikk  
A használatban lév ő járm űvek megfelel ősége  
(1) Az e rendelet szerint típusjóváhagyást kapott, használatban lév ő járm űvek megfelel őségének biztosítására a 
2007/46/EK irányelv X. melléklete és e rendelet II. melléklete szerint intézkedéseket kell hozni.  
(2) A használatban lév ő járm űvek megfelel őségének ellen őrzésére hozott intézkedéseknek alkalmasaknak kell lenniük a 
kibocsátáscsökkent ő rendszerek m űködésének ellen őrzésére a járm ű hasznos élettartama alatt, a szokásos használati 
körülmények között, az e rendelet II. mellékletében meghatározottak szerint.  
(3) A használatban lév ő járm űvek megfelel őségének ellen őrzésére hozott intézkedéseket a járm ű ötéves koráig, illetve 
100 000 km megtételéig kell ellen őrizni (amelyik hamarabb bekövetkezik).  
(4) A gyártó nem kötelezhet ő a használatban lév ő járm űvek megfelel őségének ellen őrzésére, ha az értékesített 
járm űvek száma miatt nem lehet a vizsgálathoz megfelel ő méret ű mintát venni. Nem írható ezért el ő ellen őrzés, ha 
az adott járm űtípusból az Unión belül évente 5 000-nél kevesebbet értékesítenek.  
Az ilyen kis sorozatú járm űvek gyártójának azonban jelentést kell beadnia a jóváhagyó hatósághoz a kibocsátással 
kapcsolatos garanciális és javítási igénybejelentésekr ől és a fedélzeti diagnosztika meghibásodásairól, a 83. sz. ENSZ 
EGB-el őírás 9.2.3. szakasza szerint. Ezenkívül a típusjóváhagyó hatóság el őírhatja az ilyen járm űtípusoknak a 83. sz. 
ENSZ EGB-el őírás 3. függeléke szerinti vizsgálatát.  
(5) Ha az e rendelet szerint típusjóváhagyást kapott járm űvek tekintetében a jóváhagyó hatóság nem fogadja el a 83. 
sz. ENSZ EGB-el őírás 4. függelékében meghatározott kritériumok szerinti vizsgálatok eredményeit, akkor a 2007/46/EK 
irányelv 30. cikke (1) bekezdésében és X. mellékletében említett korrekciós intézkedések a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 3. 
függelékének 6. szakasza szerint kiterjesztend ők az ugyanolyan járm űtípushoz tartozó, használatban lév ő olyan járm ű­
vekre, amelyeket ugyanezek a hibák valószín űleg szintén érintenek.  
A gyártó által a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 3. függelékének 6.1. szakasza szerint készített korrekciós intézkedési tervet a 
jóváhagyó hatóságnak jóvá kell hagynia. A jóváhagyott javítási terv végrehajtásáért a gyártó felel ős. 
A jóváhagyó hatóság döntésér ől 30 napon belül értesíti az összes tagállamot. A tagállamok el őírhatják, hogy ugyanezeket 
a korrekciós intézkedéseket a területükön regisztrált összes ugyanilyen típusú járm űvön is hajtsák végre.  
(6) Ha egy jóváhagyó hatóság megállapítja, hogy egy járm űtípus nem felel meg a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 3. függeléke 
vonatkozó el őírásainak, akkor err ől késedelem nélkül értesíti azt a tagállamot, amely az eredeti típusjóváhagyást a 
2007/46/EK irányelv 30. cikkének (3) bekezdése szerint megadta.  
Az értesítés után és a 2007/46/EK irányelv 30. cikkének (6) bekezdését ől függ ően az eredeti típusjóváhagyást megadó 
jóváhagyó hatóság tájékoztatja a gyártót, hogy a járm űtípus nem felel meg e rendelkezések el őírásainak, és hogy a 
gyártótól bizonyos intézkedéseket várnak. A gyártó a fenti értesítést ől számított két hónapon belül beadja a hatóságnak 
a hibák kiküszöbölését célzó intézkedések tervét, amelynek lényegét tekintve meg kell felelnie a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 
3. függelékének 6.1–6.8. szakaszában foglalt el őírásoknak. Az eredeti típusjóváhagyást megadó jóváhagyó hatóság két 
hónapon belül konzultál a gyártóval, hogy megállapodjanak egy intézkedési tervr ől és a terv végrehajtásáról. Ha az eredeti 
típusjóváhagyást megadó jóváhagyó hatóság arra a következtetésre jut, hogy nem lehet megállapodást elérni, akkor el kell 
indítani a 2007/46/EK irányelv 30. cikkének (3) és (4) bekezdésében el őírt eljárást.  
10. cikk  
Kibocsátáscsökkent ő berendezések  
(1) A gyártónak biztosítani kell, hogy a 715/2007/EK rendelet hatálya alá tartozó EK-típusjóváhagyással rendelkez ő 
járm űvekbe a 2007/46/EK irányelv 10. cikkének (2) bekezdése értelmében vett önálló m űszaki egységként beszerelend ő 
kibocsátáscsökkent ő csereberendezések rendelkezzenek EK-típusjóváhagyással, e rendelet 12. és 13. cikke, valamint XIII. 
mellékletének megfelel ően.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/11
 
E rendelet alkalmazásában a katalitikus átalakítók és a részecskesz űrők kibocsátáscsökkent ő berendezésnek min ősülnek.  
A vonatkozó követelmények akkor tekinthet ők teljesítettnek, ha az összes alábbi feltétel teljesül:  
a) a 13. cikkben foglalt el őírások teljesülnek;  
b) a kibocsátáscsökkent ő csereberendezést a 103. sz. ENSZ EGB-el őírás (  1 ) alapján hagyták jóvá.  
A harmadik albekezdésben hivatkozott esetben a 14. cikk rendelkezéseit is alkalmazni kell.  
(2) Az I. melléklet 4. függelékéhez f űzött kiegészítés 2.3. pontjában megadott típusú és a vonatkozó típusbizonyít ­
ványban szerepl ő járm űbe való beszerelésre tervezett eredeti kibocsátáscsökkent ő csereberendezéseknek nem kell 
megfelelniük a XIII. melléklet el őírásainak, feltéve, hogy eleget tesznek az említett melléklet 2.1. és 2.2. pontja el őírása ­
inak.  
(3) A gyártónak gondoskodnia kell arról, hogy az eredeti kibocsátáscsökkent ő berendezéseken fel legyenek tüntetve az 
azonosító jelölések.  
(4) A (3) bekezdésben említett azonosító jelölések a következ őket tartalmazzák:  
a) a járm ű vagy motor gyártójának neve vagy védjegye;  
b) az eredeti kibocsátáscsökkent ő berendezés gyártmánya és termékazonosító száma, ahogy az az I. melléklet 3. függe ­
lékének 3.2.12.2. pontjában említett információkban szerepel.  
11. cikk  
Kibocsátáscsökkent ő csereberendezés típusának önálló m űszaki egységként történ ő EK-típusjóváhagyására 
vonatkozó kérelem  
(1) A gyártó benyújtja a jóváhagyó hatósághoz a kibocsátáscsökkent ő csereberendezés egy típusának önálló m űszaki 
egységként történ ő EK-típusjóváhagyására vonatkozó kérelmét.  
A kérelmet a XIII. melléklet 1. függelékében mintaként megadott adatközl ő lapnak megfelel ően kell összeállítani.  
(2) Az (1) bekezdésben el őírtak mellett a gyártó a típusjóváhagyási vizsgálatért felel ős m űszaki szolgálatnak a követ ­
kez őket nyújtja be:  
a) egy vagy több olyan járm ű, melynek típusát e rendelet szerint hagyták jóvá, és amely új eredeti kibocsátáscsökkent ő 
berendezéssel van felszerelve;  
b) a kibocsátáscsökkent ő csereberendezés típusának egy mintapéldánya;  
c) a kibocsátáscsökkent ő csereberendezés típusának egy további mintapéldánya, ha a kibocsátáscsökkent ő csereberende ­
zést fedélzeti diagnosztikai rendszerrel ellátott járm űbe tervezik beépíteni.  
(3) A (2) bekezdés a) pontja alkalmazásában a vizsgálandó járm űveket a m űszaki szolgálattal egyeztetve a kérelmez ő 
választja ki.  
A vizsgálati járm űveknek meg kell felelniük a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 4. mellékletének 3.2. szakaszában el őírt köve ­
telményeknek.HU L 175/12 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.  
( 1 ) Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 103. számú el őírása – Egységes rendelkezések gépjárm ű-csere ­
katalizátorok jóváhagyására (HL L 158., 2007.6.19., 106. o.).
 A vizsgálati járm űveknek meg kell felelniük a következ ő követelmények mindegyikének:  
a) nem lehetnek hibák kibocsátáscsökkent ő rendszerükben;  
b) minden túlzott mértékben elhasználódott vagy hibásan m űköd ő, kibocsátással kapcsolatos eredeti alkatrészt meg kell 
javítani vagy ki kell cserélni,  
c) a vizsgálati járm űvet a kibocsátásvizsgálat el őtt a gyártó specifikációinak megfelel ően be kell állítani és be kell 
szabályozni.  
(4) A (2) bekezdés b) és c) pontja alkalmazásában a mintapéldányon egyértelm űen és eltávolíthatatlanul fel kell tüntetni 
a kérelmez ő márkanevét vagy védjegyét, és a kereskedelmi megnevezést.  
(5) A (2) bekezdés c) pontja alkalmazásában a mintapéldánynak a 2. cikk 25. pontjában meghatározottak szerint 
lerontott alkatrésznek kell lennie.  
12. cikk  
Kibocsátáscsökkent ő csereberendezés önálló m űszaki egységként történ ő EK-típusjóváhagyására vonatkozó 
közigazgatási rendelkezések  
(1) Ha az összes vonatkozó követelmény teljesül, a jóváhagyó hatóság megadja a kibocsátáscsökkent ő csereberende ­
zésre mint önálló m űszaki egységre az EK-típusjóváhagyást és a 2007/46/EK irányelv VII. mellékletében meghatározott 
számozási rendszerrel összhangban típusjóváhagyási számot ad ki.  
A jóváhagyó hatóság nem adhatja ugyanazt a számot a kibocsátáscsökkent ő csereberendezés másik típusának.  
Ugyanaz a típusjóváhagyási szám vonatkozhat a kibocsátáscsökkent ő csereberendezés adott típusának több különböz ő 
járm űtípuson vagy motortípuson való használatára is.  
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a jóváhagyó hatóság a XIII. melléklet 2. függelékében megadott minta szerint 
állítja ki az EK-típusbizonyítványt.  
(3) Ha a típusjóváhagyást kérelmez ő igazolni tudja a jóváhagyó hatóság vagy a m űszaki szolgálat számára, hogy a 
kibocsátáscsökkent ő csereberendezés az I. melléklet 4. függelékéhez f űzött kiegészítés 2.3. pontjában meghatározott 
típusba tartozik, akkor a típusjóváhagyás megadása nem függ a XIII. melléklet 4. pontjában meghatározott követelmények 
teljesülésének ellen őrzését ől. 
13. cikk  
Hozzáférés a járm ű fedélzeti diagnosztikai információihoz, valamint a járm űjavítási és -karbantartási 
információkhoz  
(1) A gyártók a 715/2007/EK rendelet 6. és 7. cikke és e rendelet XIV. melléklete szerint bevezetik a szükséges 
intézkedéseket és eljárásokat annak érdekében, hogy a járm ű fedélzeti diagnosztikai, valamint járm űjavítási és -karban ­
tartási információi azonnal elérhet ők legyenek.  
(2) A jóváhagyó hatóságok csak akkor adhatnak meg típusjóváhagyást, ha a gyártótól kaptak egy „Hozzáférés a járm ű 
fedélzeti diagnosztikai információihoz és a járm űjavítási és -karbantartási információkhoz” bizonylatot.  
(3) A „Hozzáférés a járm ű fedélzeti diagnosztikai információihoz és a járm űjavítási és -karbantartási információkhoz” 
bizonylat igazolja a 715/2007/EK rendelet 6. cikke (7) bekezdésének való megfelel őséget.  
(4) A „Hozzáférés a járm ű fedélzeti diagnosztikai információihoz és a járm űjavítási és -karbantartási információkhoz” 
bizonylatot a XIV. melléklet 1. függelékében el őírt mintának megfelel ően kell kiállítani.  
(5) Ha a típusjóváhagyás kérelmezésekor a járm ű fedélzeti diagnosztikai információi, valamint a járm űjavítási és 
-karbantartási információk nem állnak rendelkezésre vagy nem felelnek meg a 715/2007/EK rendelet 6. és 7. cikkének 
és e rendelet XIV. mellékletének, akkor a gyártónak a típusjóváhagyástól számított hat hónapon belül be kell nyújtania 
ezeket az információkat.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/13
 
(6) Az információknak az (5) bekezdésben meghatározott id őszakon belül való benyújtását el őíró kötelezettség csak 
akkor alkalmazandó, ha a járm űvet a típusjóváhagyást követ ően azonnal forgalomba hozzák.  
Ha a járm űvet több mint hat hónappal a típusjóváhagyás megadása után hozzák forgalomba, az információkat a járm ű 
forgalomba hozásának napján kell közölni.  
(7) A jóváhagyó hatóság a benyújtott „Hozzáférés a járm ű fedélzeti diagnosztikai információihoz és a járm űjavítási és 
-karbantartási információkhoz” bizonylat alapján feltételezheti, hogy a gyártó a járm ű fedélzeti diagnosztikájára és a járm ű 
javítására és karbantartására vonatkozó információkhoz való hozzáférés tekintetében megfelel ő intézkedéseket és eljárá ­
sokat vezetett be, feltéve, hogy nem érkezett panasz, és hogy a gyártó az (5) bekezdésben el őírt határid őre szolgáltatja 
ezeket az információkat.  
(8) A fedélzeti diagnosztikára vonatkozó információkhoz való hozzáférésre a XI. melléklet 4. szakaszában el őírt 
követelmények mellett a gyártó az érdekelt felek rendelkezésére bocsátja a következ ő információkat is:  
a) olyan cserealkatrészek kifejlesztését lehet ővé tév ő idevágó információk, amelyek kritikus fontosságúak a fedélzeti 
diagnosztikai rendszer helyes m űködése szempontjából;  
b) általános diagnosztikai eszközök kifejlesztését lehet ővé tév ő információk.  
Az a) pont alkalmazásában a cserealkatrészek kifejlesztését nem korlátozhatják a következ ők: a szükséges információk 
hozzáférhetetlensége, a m űködési hiba jelzésére szolgáló stratégiákkal kapcsolatos m űszaki követelmények a diagnosztikai 
küszöbértékek túllépése esetére, illetve arra az esetre, ha a fedélzeti diagnosztikai rendszer nem képes az e rendeletben 
előírt alapvet ő ellen őrzési követelmények teljesítésére; a fedélzeti diagnosztikai információk kezelését érint ő módosítások, 
melyek célja a benzin- és a gázüzem egymástól független kezelése; és az olyan gázüzem ű járm űvek típusjóváhagyása, 
amelyek korlátozott számban kisebb hiányosságokat mutatnak.  
A b) pont alkalmazásában, ha a gyártó az ISO 22900 szabvány (Modulrendszer ű kommunikációs interfész járm űvekhez – 
MVCI) és az ISO 22901 szabvány (Nyílt diagnosztikai adatcsere – ODX) szerinti diagnosztikai eszközöket és mér őm ű­
szereket használ a saját franchise-rendszer ű hálózatán belül, akkor az ODX fájlokat a független gazdasági szerepl ők 
számára a gyártó weboldalán elérhet ővé kell tenni.  
(9) A járm ű-információkhoz való hozzáférés fóruma (a továbbiakban: fórum)  
A fórum mérlegelni fogja, hogy az információkhoz való hozzáférés érinti-e a járm űlopások csökkentésében elért haladást, 
és ajánlásokat készít az információkhoz való hozzáférésre vonatkozó el őírások fejlesztésére. A fórum kiemelt feladata, 
hogy tanácsot adjon a Bizottságnak egy olyan eljárás bevezetésével kapcsolatban, amely során akkreditált szervezetek 
független gazdasági szerepl őket hagynak jóvá, illetve engedélyezik számukra, hogy hozzáférjenek a járm űbiztonsági 
információkhoz.  
A Bizottság dönthet úgy, hogy a fórumon folytatott megbeszéléseket és azok eredményeit bizalmasan kezeli.  
14. cikk  
A járm ű fedélzeti diagnosztikai információihoz, valamint a járm űjavítási és -karbantartási információkhoz való 
hozzáférésre vonatkozó kötelezettségek teljesítése  
(1) A jóváhagyó hatóság a saját kezdeményezésére, panasz alapján vagy m űszaki szolgálat értékelése alapján bármikor 
ellen őrizheti, hogy a gyártó teljesíti-e a 715/2007/EK rendelet és e rendelet el őírásait, valamint a „Hozzáférés a járm ű 
fedélzeti diagnosztikai információihoz és a járm űjavítási és -karbantartási információkhoz” bizonylat feltételeit.  
(2) Ha a jóváhagyó hatóság megállapítja, hogy a gyártó nem teljesítette a járm ű fedélzeti diagnosztikai információi, 
valamint a járm űjavítási és -karbantartási információk elérhet őségével kapcsolatos kötelezettségeit, akkor a szóban forgó 
típusjóváhagyást megadó jóváhagyó hatóság megteszi a megfelel ő lépéseket a helyzet orvoslása érdekében.  
(3) A (2) bekezdésben említett lépések közé tartozhat a típusjóváhagyás visszavonása vagy felfüggesztése, bírság vagy a 
715/2007/EK rendelet 13. cikke szerint elfogadott más intézkedés.HU L 175/14 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
(4) A jóváhagyó hatóságnak ellen őrzést kell végeznie, megvizsgálva, hogy a gyártó teljesítette-e a járm ű fedélzeti 
diagnosztikai információihoz, valamint a járm űjavítási és -karbantartási információkhoz való hozzáférésre vonatkozó 
kötelezettségeit, ha független gazdasági szerepl ő vagy a független gazdasági szerepl ők érdekképviseleti szervezete panaszt 
nyújt be a jóváhagyó hatósághoz.  
(5) Az ellen őrzés végrehajtása során a jóváhagyó hatóság felkérhet egy m űszaki szolgálatot vagy más független szak ­
ért őt annak értékelésére, hogy az érintett teljesítette-e e kötelezettségeket.  
15. cikk  
Átmeneti rendelkezések  
(1) A gyártók az M1 és az M2 kategóriájú járm űvek, valamint az N1 kategóriájú I. osztályú járm űvek esetében 2017. 
augusztus 31-ig, az N1 kategóriájú II. és III. osztályú járm űvek és az N2 kategóriájú járm űvek esetében pedig 2018. 
augusztus 31-ig kérhetik a típusjóváhagyás e rendelet alapján történ ő megadását. Ilyen kérés esetén a 692/2008/EK 
rendeletet kell alkalmazni.  
(2) Az M1 és az M2 kategóriájú járm űvek, valamint az N1 kategóriájú I. osztályú járm űvek esetében 2017. szeptember 
1-jét ől, az N1 kategóriájú II. és III. osztályú járm űvek és az N2 kategóriájú járm űvek esetében pedig 2018. szeptember 1- 
jét ől a nemzeti hatóságok a kibocsátásokkal és a tüzel őanyag-fogyasztással kapcsolatos indokkal megtagadják az EK- 
típusjóváhagyás és a nemzeti típusjóváhagyás megadását az olyan új járm űtípusokra, amelyek nem felelnek meg e 
rendeletnek.  
(3) Az M1 és az M2 kategóriájú járm űvek, valamint az N1 kategóriájú I. osztályú járm űvek esetében 2018. szeptember 
1-jét ől, az N1 kategóriájú II. és III. osztályú járm űvek és az N2 kategóriájú járm űvek esetében pedig 2019. szeptember 1- 
jét ől az olyan új járm űvek esetében, amelyek nem felelnek meg e rendeletnek, a nemzeti hatóságok a kibocsátásokkal és a 
tüzel őanyag-fogyasztással kapcsolatos indokkal nem tekintik érvényesnek a megfelel őségi bizonyítványokat a 2007/46/EK 
irányelv 26. cikke alkalmazásában, és megtiltják az ilyen járm űvek nyilvántartásba vételét, értékesítését és forgalomba 
helyezését.  
(4) Új járm űtípusok esetében a 715/2007/EK rendelet 10. cikkének (4) bekezdésében meghatározott dátumoktól 
számított három évig, új járm űvek esetében pedig az említett rendelet 10. cikkének (5) bekezdésében meghatározott 
dátumoktól számított négy évig a következ ő rendelkezéseket kell alkalmazni:  
a) a IIIA. melléklet 2.1. pontjának követelményei nem alkalmazandók;  
b) a IIIA. mellékletnek a 2.1. pont követelményeit ől eltér ő követelményeit, beleértve az RDE-vizsgálatok elvégzésére, 
valamint az adatok rögzítésére és rendelkezésre bocsátására vonatkozó követelményeket a 715/2007/EK rendelet 
szerint megadott új típusjóváhagyások esetében csak […][ PO, please add date of entry into force of this Regulation ]- 
tól/-t ől kell alkalmazni;  
c) a IIIA. melléklet követelményei nem vonatkoznak a kis sorozatú gyártók számára megadott típusjóváhagyásokra;  
d) amennyiben a IIIA. melléklet 5. és 6. függelékében meghatározott követelmények az e függelékekben leírt két adat ­
értékelési módszer közül csak az egyik alkalmazásával teljesülnek, végre kell hajtani egy további RDE-vizsgálatot;  
ha az említett követelmények újfent csak egy módszer esetében teljesülnek, mindkét módszerre vonatkozóan rögzíteni 
kell a teljesség és a normalitás elemzését, és ezt követ ően a IIIA. melléklet 9.3. pontjában el őírt számítást arra a 
módszerre lehet korlátozni, amely esetében teljesülnek a teljességre és a normalitásra vonatkozó követelmények; 
mindkét RDE-vizsgálat, valamint a teljességre és a normalitásra vonatkozó elemzés adatait rögzíteni kell, és rendel ­
kezésre kell bocsátani a két adatértékelési módszer eredményei közötti különbség vizsgálata céljából;  
e) a vizsgálati gépjárm ű kerekeire jutó teljesítményt vagy a kerékagy forgatónyomatékának mérésével, vagy a IIIA. 
melléklet 6. függeléke 4. pontjának megfelel ően a CO  2 tömegáramából, „Veline-ok” használatával kell meghatározni.  
(5) A 715/2007/EK rendelet 10. cikkének (4) bekezdésében meghatározott dátumoktól számított nyolc évig:  
a) a 692/2008/EK rendeletnek megfelel ően végrehajtott és elvégzett 1/I. típusú vizsgálatok a 715/2007/EK rendelet 
10. cikkének (4) bekezdésében meghatározott dátumoktól számított három évig érvényesek az e rendelet VII. mellék ­
lete és/vagy XI. melléklete 1. függeléke követelményeinek teljesítése céljából;HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/15
 
b) a 692/2008/EK rendelet III. melléklete 3.13. pontjának megfelel ően végrehajtott eljárásokat a jóváhagyó hatóság a 
715/2007/EK rendelet 10. cikkének (4) bekezdésében meghatározott dátumoktól számított három évig elfogadja az e 
rendelet XXI. melléklete 6. almelléklete 1. függeléke 1.1. pontja második bekezdése követelményeinek teljesítése 
céljából.  
(6) A korábban megadott típusjóváhagyások méltányos kezelésének biztosítása érdekében a Bizottság megvizsgálja, 
hogy a 2007/46/EK irányelv V. fejezete milyen következményekkel jár az e rendelet alkalmazására nézve.  
16. cikk  
A 2007/46/EK irányelv módosításai  
A 2007/46/EK irányelv e rendelet XVIII. mellékletének megfelel ően módosul.  
17. cikk  
A 692/2008/EK rendelet módosításai  
A 692/2008/EK rendelet a következ őképpen módosul:  
(1) A 6. cikk (1) bekezdésének helyébe a következ ő szöveg lép:  
„(1) Ha az összes vonatkozó követelmény teljesül, a jóváhagyó hatóság megadja az EK-típusjóváhagyást és a 
2007/46/EK irányelv VII. mellékletében meghatározott számozási rendszerrel összhangban típusjóváhagyási számot 
ad ki.  
A 2007/46/EK irányelv VII. mellékletében foglalt rendelkezések sérelme nélkül a típusjóváhagyási szám 3. részét az e 
rendelet I. mellékletének 6. függeléke szerint kell meghatározni.  
A jóváhagyó hatóság nem adhatja ugyanazt a számot másik járm űtípusnak.  
A 715/2007/EK rendelet követelményei akkor tekinthet ők teljesítettnek, ha az összes alábbi feltétel teljesül:  
a) az e rendelet 3. cikkének (10) bekezdésében foglalt el őírások teljesülnek;  
b) az e rendelet 13. cikkében foglalt el őírások teljesülnek;  
c) a gépjárm űvet a 07. módosítássorozattal módosított 83. sz. ENSZ EGB-el őírás, a 85. sz. ENSZ EGB-el őírás és 
kiegészítései, a 101. sz. ENSZ EGB-el őírás 3. javított változata (amely magában foglalja a 01. módosítássorozatot 
és annak kiegészítéseit) és kompressziós gyújtású járm űvek esetében a 03. módosítássorozattal módosított 24. sz. 
ENSZ EGB-el őírás III. része alapján hagyták jóvá;  
d) az 5. cikk (11) és (12) bekezdésében foglalt el őírások teljesülnek.”  
(2) a szöveg a következ ő 16a. cikkel egészül ki:  
„16a. cikk  
Átmeneti rendelkezések  
Az M1 és az M2 kategóriájú járm űvek, valamint az N1 kategóriájú I. osztályú járm űvek esetében 2017. szeptember 1- 
jét ől, az N1 kategóriájú II. és III. osztályú járm űvek és az N2 kategóriájú járm űvek esetében pedig 2018. szeptember 
1-jét ől ezt a rendeletet csak az említett id őpontok el őtt e rendelet alapján típusjóváhagyásban részesített járm űvek 
alábbi követelményeknek való megfelelésének értékelésére kell alkalmazni:  
a) gyártásmegfelel őség a 8. cikknek megfelel ően;HU L 175/16 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
b) a használatban lév ő járm űvek megfelel ősége a 9. cikknek megfelel ően; 
c) hozzáférés a járm ű fedélzeti diagnosztikai információihoz, valamint a járm űjavítási és -karbantartási informáci ­
ókhoz a 13. cikknek megfelel ően; 
Ezt a rendeletet kell alkalmazni továbbá az (EU) 2017/1152 (*) és (EU) 2017/1153 végrehajtási rendeletben meghatá ­
rozott megfeleltetési eljárás céljából is (**).  
___________  
(*) A Bizottság (EU) 2017/1152 végrehajtási rendelete (2017. június 2.) a szabályozási vizsgálati eljárásnak a könny ű 
haszongépjárm űvek tekintetében történ ő változását tükröz ő megfeleltetési paraméterek meghatározására szolgáló 
módszertan megállapításáról és a 293/2012/EU végrehajtási rendelet módosításáról (Lásd e Hivatalos Lap 644 ol ­
dalát).  
(**) A Bizottság (EU) 2017/1153 végrehajtási rendelete (2017. június 2.) a szabályozási vizsgálati eljárás változását 
tükröz ő megfeleltetési paraméterek meghatározására szolgáló módszertan megállapításáról és az 1014/2010/EU 
rendelet módosításáról (Lásd e Hivatalos Lap 679 oldalát).”  
(3) Az I. melléklet e rendelet XVII. mellékletének megfelel ően módosul.  
18. cikk  
Az 1230/2012/EU rendelet módosításai  
Az 1230/2012/EU rendelet 2. cikke (5) bekezdésének helyébe a következ ő szöveg lép:  
„(5) »nem kötelez ő felszerelés tömege« : az alapfelszerelésen kívül a gyártó el őírásai szerint a járm űbe beszerelhet ő 
nem kötelez ő felszereléskombinációk megengedett legnagyobb tömege;”.  
19. cikk  
Hatályon kívül helyezés  
A 692/2008/EK rendeletet 2022. január 1-jét ől hatályon kívül kell helyezni.  
20. cikk  
Hatálybalépés és alkalmazás  
Ez a rendelet az  Európai Unió Hivatalos Lapjában  való kihirdetését követ ő huszadik napon lép hatályba.  
Ez a rendelet teljes egészében kötelez ő és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.  
Kelt Brüsszelben, 2017. június 1.  
a Bizottság részér ől 
az elnök  
Jean-Claude JUNCKERHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/17
 
A MELLÉKLETEK JEGYZÉKE  
I. MELLÉKLET  Az EK-típusjóváhagyásra vonatkozó közigazgatási rendelkezések  
1. függelék  A gyártásmegfelel őség ellen őrzése az 1. típusú vizsgálathoz – Statisztikai módszer  
2. függelék  Gyártásmegfelel őségi számítások elektromos járm űvek esetében  
3. függelék  Adatközl ő lap mintája  
4. függelék  EK-típusbizonyítvány mintája  
5. függelék  A fedélzeti diagnosztikára vonatkozó információk  
6. függelék  EK-típusbizonyítvány számozási rendszere  
7. függelék  A gyártó tanúsítványa a használatban lév ő fedélzeti diagnosztikára vonatkozó m űködési követel ­
mények teljesülésér ől 
8a. függelék  1. típusú vizsgálati jegyz őkönyv sablon (környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálattal), a mini ­
mális jegyz őkönyvezési követelményekkel  
Co2mpass jegyz őkönyvezési melléklet  
8b. függelék  Kigurulási menetellenállási vizsgálati jegyz őkönyv sablon a minimális jegyz őkönyvezési követelmé ­
nyekkel  
8c. függelék  Vizsgálati ív sablon  
II. MELLÉKLET  A használatban lév ő járm űvek megfelel ősége  
1. függelék  A használatban lév ő járm űvek megfelel őségének ellen őrzése  
2. függelék  Statisztikai eljárás a használatban lév ő járm űveknek az égéstermék-kibocsátások tekintetében vett 
megfelel őségének vizsgálatára  
3. függelék  A használatban lév ő járm űvek megfelel őségére vonatkozó felel ősségek  
IIIA. MELLÉKLET  Valós vezetési feltételek melletti kibocsátás (RDE)  
IV. MELLÉKLET  A közúti közlekedésre való alkalmasság tekintetében történ ő típusjóváhagyáshoz szükséges kibo ­
csátási adatok  
1. függelék  Szén-monoxid-kibocsátás mérése motor-üresjárati fordulatszámon (2. típusú vizsgálat)  
2. függelék  Füst opacitásának mérése  
V. MELLÉKLET  A kartergáz-kibocsátás ellen őrzése (3. típusú vizsgálat)  
VI. MELLÉKLET  A párolgási kibocsátások meghatározása (4. típusú vizsgálat)  
VII. MELLÉKLET  A kibocsátáscsökkent ő berendezések tartósságának ellen őrzése (5. típusú vizsgálat)  
1. függelék  Normál próbapadi ciklus (SBC)  
2. függelék  Normál próbapadi dízel ciklus  
3. függelék  Normál közúti ciklus  
VIII. MELLÉKLET  Az átlagos kipufogógáz-kibocsátások ellen őrzése kis környezeti h őmérsékleten (6. típusú vizsgálat)  
IX. MELLÉKLET  A referencia-tüzel őanyagok specifikációi  
X. MELLÉKLET  Fenntartva  
XI. MELLÉKLET  Fedélzeti diagnosztika (OBD) gépjárm űvekhez  
1. függelék  A fedélzeti diagnosztikai rendszerek m űködési vonatkozásaiHU L 175/18 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
2. függelék  A járm űcsalád alapvet ő jellemz ői 
XII. MELLÉKLET  Ökoinnovációs technológiával rendelkez ő járm űvek típusjóváhagyása, valamint CO  2 -kibocsátás és 
tüzel őanyag-fogyasztás meghatározása többlépcs ős típusjóváhagyásra benyújtott N1 járm űvek alap ­
ján 
XIII. MELLÉKLET  Kibocsátáscsökkent ő csereberendezések önálló m űszaki egységként történ ő EK-típusjóváhagyása  
1. függelék  Adatközl ő lap mintája  
2. függelék  EK-típusbizonyítvány mintája  
3. függelék  EK-típusjóváhagyási jel mintája  
XIV. MELLÉKLET  Hozzáférés a járm ű fedélzeti diagnosztikai információihoz és a járm űjavítási és -karbantartási 
információkhoz  
1. függelék  Megfelel őségi tanúsítvány  
XV. MELLÉKLET  Fenntartva  
XVI. MELLÉKLET  A kipufogógáz-utókezel ő rendszerükben reagenst használó járm űvekre vonatkozó követelmények  
XVII. MELLÉKLET  A 692/2008/EK rendelet módosításai  
XVIII. MELLÉKLET  A 2007/46/EK irányelv módosításai  
XIX. MELLÉKLET  Az 1230/2012/EU rendelet módosításai  
XX. MELLÉKLET  A motor hasznos teljesítményének mérése  
XXI. MELLÉKLET  1. típusú kibocsátás-vizsgálati eljárásokHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/19
 
I. MELLÉKLET  
AZ EK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁSRA VONATKOZÓ KÖZIGAZGATÁSI RENDELKEZÉSEK  
1. KIEGÉSZÍT Ő KÖVETELMÉNYEK EK–TÍPUSJÓVÁHAGYÁS MEGADÁSÁRA  
1.1. Kiegészít ő követelmények tiszta gázüzem ű járm űvekre és kétfajta tüzel őanyaggal m űköd ő gázüzem ű 
járm űvekre  
1.1.1. A tiszta gázüzem ű járm űvekre és a kétfajta tüzel őanyaggal m űköd ő gázüzem ű járm űvekre a 83. sz. ENSZ EGB- 
előírás 12. mellékletének 1., 2. és 3. szakaszában, valamint 1. és 2. függelékében meghatározott típusjóváhagyás 
megadására vonatkozó kiegészít ő követelmények vonatkoznak, az alábbi kivételekkel.  
1.1.2. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 12. melléklete 3.1.2. és 3.1.4. szakaszában a 10a. mellékletbeli referencia-tüzel ő­
anyagokra történ ő hivatkozás az e rendelet IX. mellékletének A. szakaszában ismertetett megfelel ő referencia- 
tüzel őanyag specifikációira való hivatkozásként értend ő. 
1.2. Kiegészít ő követelmények rugalmas tüzel őanyag-felhasználású járm űvekre  
A rugalmas tüzel őanyag-felhasználású járm űvek típusjóváhagyás megadására vonatkozó kiegészít ő követelmé ­
nyekre a 83. sz. ENSZ EGB el őírás 4.9. szakasza vonatkozik.  
2. KIEGÉSZÍT Ő M ŰSZAKI KÖVETELMÉNYEK ÉS VIZSGÁLATOK  
2.1. Kis sorozatú gyártók  
2.1.1. A 3. cikk (3) bekezdésében említett jogszabályok felsorolása:  
Jogszabály  Követelmények  
A Kaliforniai Törvénykönyv (California Code of Regu ­
lations), 13. címének 1961 (a) és 1961(b)(1)(C)(1) 
bekezdései a 2001-es és kés őbbi évjáratú járm űmo ­
dellek esetében, valamint 1968.1., 1968.2., 1968.5., 
1976. és 1975. bekezdései (kiadó: Barclay's Publis ­
hing).  A típusjóváhagyást a Kaliforniai Törvénykönyv szerint 
kell megadni a könny űgépjárm ű legújabb évjáratú 
modelljére.  
2.2. A tüzel őanyag-tartály tölt őelemei  
2.2.1. A tüzel őanyag-tartály tölt őelemeire vonatkozó követelményeket a XXI. melléklet 5.4.1. és 5.4.2. pontja, valamint 
az alábbi 2.2.2. pont határozza meg.  
2.2.2. Gondoskodni kell arról, hogy a tanksapka hiánya esetén se következhessen be túlzott mérték ű párolgási 
kibocsátás, illetve tüzel őanyag-kiömlés. Ez az alábbi megoldások egyikével érhet ő el: 
a) automatikusan nyíló és záródó, nem levehet ő tanksapka;  
b) olyan tervezési jellemz ők, amelyekkel elkerülhet ő a túlzott párolgási kibocsátás a tanksapka elvesztése esetén,  
c) minden más megoldás, amellyel ugyanez a hatás érhet ő el. Ilyen megoldások lehetnek például (a teljesség 
igénye nélkül) a rögzített vagy láncra f űzött tanksapka, vagy ugyanannak a kulcsnak a használata a tank ­
sapkához, amely a járm ű indítására is szolgál. Ebben az esetben gondoskodni kell arról, hogy a kulcsot csak 
akkor lehessen kivenni a tanksapkából, ha az zárt állásban van.  
2.3. Az elektronikus rendszer biztonságára vonatkozó rendelkezések  
2.3.1. Az elektronikus rendszer biztonságára vonatkozó rendelkezéseket a XXI. melléklet 5.5. pontja, valamint az 
alábbi 2.3.2. és 2.3.3. pont határozza meg.  
2.3.2. Mechanikus tüzel őanyag-befecskendez ő szivattyúval felszerelt kompressziós gyújtású motor esetében a gyár ­
tóknak megfelel ő intézkedésekkel meg kell akadályozniuk, hogy használat közben illetéktelenül meg lehessen 
változtatni a maximálisan betölthet ő tüzel őanyag-mennyiséget.HU L 175/20 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
2.3.3. A gyártóknak hatékonyan meg kell akadályozniuk a kilométer-számláló által jelzett értékeknek a fedélzeti 
hálózatban, az er őátviteli rendszer bármely vezérl őegységében, valamint adott esetben a táv-adatcserére szolgáló 
jeladó egységben történ ő átprogramozását. A gyártóknak szisztematikus manipulálás elleni stratégiákat és írás ­
védelmi funkciókat kell alkalmazniuk a kilométer-számláló által jelzett értékek sértetlenségének védelme érde ­
kében. A manipulálás elleni védelem megfelel ő szintjét nyújtó módszereket a jóváhagyó hatóságnak jóvá kell 
hagynia.  
2.4. A vizsgálatok végrehajtása  
2.4.1. Az I.2.4. ábrán láthatók a járm ű típusjóváhagyásához szükséges vizsgálatok. A konkrét vizsgálati eljárások leírása 
a II., IIIA., IV., V., VI., VII., VIII., XI., XVI., XX. és XXI. mellékletben található.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/21
 HU L 175/22 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 I.2.4. ábra  
A vizsgálati követelmények alkalmazása típusjóváhagyáshoz és kiterjesztéshez  
Járm ű-kategória  Szikragyújtású motorral felszerelt járm űvek, ideértve a hibrid járm űveket is1 Kompressziós gyújtású 
motorral felszerelt 
járm űvek, ideértve a 
hibrid járm űveket is  Tisztán 
elektromos 
járm űvek Hidrogén 
alapú 
tüzel őanyag- 
cellával 
m űköd ő 
járm űvek 
Egyfajta tüzel őanyag  Kétfajta tüzel őanyag3 Rugalmas tüzel őanyag- 
felhasználás3 
Referencia-tüzel őanyag  Benzin 
(E10)  LPG  Földgáz/ 
biometán  Hidro ­
gén 
(ICE)  Benzin 
(E10)  Benzin 
(E10)  Benzin 
(E10)  Benzin (E10)  Dízel 
(B7)5 — Hidrogén 
(tüzel ő­
anyag-cella)  LPG  Földgáz/ 
biometán  Hidrogén 
(ICE)4 Etanol 
(E85)  
Gáz-halmazállapotú szeny ­
nyez ő anyagok 
(1. típusú vizsgálat)  Igen  Igen  Igen  Igen4 Igen 
(mindkét 
tüzel ő­
anyag)  Igen 
(mindkét 
tüzel ő­
anyag)  Igen 
(mindkét 
tüzel ő­
anyag)  Igen 
(mindkét tüzel ő­
anyag)  Igen  —  —  
Részecsketömeg 
(1. típusú vizsgálat)  Igen2 — —  —  Igen2 
(csak 
benzin)  Igen2 
(csak 
benzin)  Igen2 
(csak 
benzin)  Igen2 
(mindkét tüzel ő­
anyag)  Igen  —  —  
PN Igen2 — —  —  Igen2 
(csak 
benzin)  Igen2 
(csak 
benzin)  Igen2 
(csak 
benzin)  Igen2 
(mindkét tüzel ő­
anyag)  Igen  —  —  
Gáz-halmazállapotú szeny ­
nyez ő anyagok, RDE (1A. 
típusú vizsgálat)  Igen  Igen  Igen  Igen(4 ) Igen 
(mindkét 
tüzel ő­
anyag)  Igen 
(mindkét 
tüzel ő­
anyag)  Igen 
(mindkét 
tüzel ő­
anyag)  Igen (mindkét tüze ­
lőanyag)  Igen  —  —  
Részecskeszám, valós 
vezetési feltételek melletti 
kibocsátás (1A. típusú 
vizsgálat)  Igen  —  —  —  Igen 
(mindkét 
tüzel ő­
anyag)  Igen 
(mindkét 
tüzel ő­
anyag)  Igen 
(mindkét 
tüzel ő­
anyag)  Igen (mindkét tüze ­
lőanyag)  Igen  —  —  
Alapjárati kibocsátás 
(2. típusú vizsgálat)  Igen  Igen  Igen  —  Igen 
(mindkét 
tüzel ő­
anyag)  Igen 
(mindkét 
tüzel ő­
anyag)  Igen 
(csak 
benzin)  Igen 
(mindkét tüzel ő­
anyag)  — —  —  
Kartergáz-kibocsátás 
(3. típusú vizsgálat)  Igen  Igen  Igen  —  Igen 
(csak 
benzin)  Igen 
(csak 
benzin)  Igen 
(csak 
benzin)  Igen 
(csak benzin)  — —  —
HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/23
 Járm ű-kategória  Szikragyújtású motorral felszerelt járm űvek, ideértve a hibrid járm űveket is1 Kompressziós gyújtású 
motorral felszerelt 
járm űvek, ideértve a 
hibrid járm űveket is  Tisztán 
elektromos 
járm űvek Hidrogén 
alapú 
tüzel őanyag- 
cellával 
m űköd ő 
járm űvek 
Egyfajta tüzel őanyag  Kétfajta tüzel őanyag3 Rugalmas tüzel őanyag- 
felhasználás3 
Párolgási kibocsátások 
(4. típusú vizsgálat)  Igen  —  —  —  Igen 
(csak 
benzin)  Igen 
(csak 
benzin)  Igen 
(csak 
benzin)  Igen 
(csak benzin)  — —  —  
Tartósság 
(5. típusú vizsgálat)  Igen  Igen  Igen  Igen  Igen 
(csak 
benzin)  Igen 
(csak 
benzin)  Igen 
(csak 
benzin)  Igen 
(csak benzin)  Igen  —  —  
Kibocsátás kis h őmérsék ­
leten 
(6. típusú vizsgálat)  Igen  —  —  —  Igen 
(csak 
benzin)  Igen 
(csak 
benzin)  Igen 
(csak 
benzin)  Igen 
(mindkét tüzel ő­
anyag)  — —  —  
A használatban lév ő 
járm űvek megfelel ősége  Igen  Igen  Igen  Igen  Igen 
(mindkét 
tüzel ő­
anyag)  Igen 
(mindkét 
tüzel ő­
anyag)  Igen 
(mindkét 
tüzel ő­
anyag)  Igen 
(mindkét tüzel ő­
anyag)  Igen  —  —  
Fedélzeti diagnosztika  Igen  Igen  Igen  Igen  Igen  Igen  Igen  Igen  Igen  —  —  
CO  2-kibocsátás, tüzel ő­
anyag-fogyasztás, elektro ­
mosenergia-fogyasztás és 
elektromos hatósugár  Igen  Igen  Igen  Igen  Igen 
(mindkét 
tüzel ő­
anyag)  Igen 
(mindkét 
tüzel ő­
anyag)  Igen 
(mindkét 
tüzel ő­
anyag)  Igen 
(mindkét tüzel ő­
anyag)  Igen  Igen  Igen  
Füst opacitása  —  —  —  —  —  —  —  —  Igen  —  —  
Motorteljesítmény  Igen  Igen  Igen  Igen  Igen  Igen  Igen  Igen  Igen  Igen  Igen
 3. A TÍPUSJÓVÁHAGYÁSOK KITERJESZTÉSEI  
3.1. Kiterjesztések az égéstermék-kibocsátások tekintetében (1. típusú és 2. típusú vizsgálat)  
3.1.1. A típusjóváhagyás kiterjeszthet ő a 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelel ő járm űvekre.  
3.1.2. Periodikusan regeneráló rendszerekkel rendelkez ő járm űvek 
A típusjóváhagyás a XXI. melléklet VI. almellékletének 1. függeléke alapján végrehajtott Ki vizsgálatok (WLTP) 
esetében kiterjeszthet ő a XXI. melléklet 5.9. pontjában meghatározott feltételeknek megfelel ő járm űvekre.  
A típusjóváhagyás a 83. sz. ENSZ EGB el őírás 13. melléklete alapján végrehajtott Ki vizsgálatok (NEDC) esetében 
kiterjeszthet ő a 692/2008 rendelet I. mellékletének 3.1.4. pontja szerinti követelményeknek megfelel ő járm ű­
vekre.  
3.2. Kiterjesztések a párolgási kibocsátások tekintetében (4. típusú vizsgálat)  
3.2.1. A típusjóváhagyás kiterjeszthet ő párolgási kibocsátást csökkent ő rendszerrel felszerelt olyan járm űvekre, amelyek 
megfelelnek az alábbi feltételeknek:  
3.2.1.1. A tüzel őanyag-/leveg őadagolás alapelve (pl. egyedi befecskendezés) megegyezik.  
3.2.1.2. A tüzel őanyag-tartály formája, valamint a tüzel őanyag-tartály és a folyékony tüzel őanyagot szállító töml ők 
anyaga azonos.  
3.2.1.3. A töml ők keresztmetszete és megközelít ő hosszúsága tekintetében legkedvez őtlenebb járm űvön vizsgálatokat 
kell végezni. A típusjóváhagyási vizsgálatért felel ős m űszaki szolgálat határozza meg, hogy nem ugyanolyan 
gőz/folyadék szétválasztók elfogadhatók-e.  
3.2.1.4. A tüzel őanyag-tartályok térfogata ± 10 % t űréssel megegyezik.  
3.2.1.5. A tüzel őanyag-tartály megkerül őszelepének azonos beállításúnak kell lennie.  
3.2.1.6. A tüzel őanyagg őzök tárolási módjának – például a csapda alakja és térfogata, a tárolóközeg, a légsz űrő (ha ilyet 
használnak a párolgási kibocsátás szabályozására) stb. – azonosnak kell lennie.  
3.2.1.7. A tárolt g őz kifúvatási módszerei azonosak (például leveg őáram, kiindulási pont vagy kifúvatási térfogat az 
előkondicionálási ciklusban).  
3.2.1.8. A tüzel őanyag-adagoló rendszer tömítési és szell őztetési módjai azonosak.  
3.2.2. A típusjóváhagyás kiterjeszthet ő olyan járm űvekre is, amelyek:  
3.2.2.1. motormérete különböz ő; 
3.2.2.2. motorteljesítménye különböz ő; 
3.2.2.3. automata és kézi sebességváltóval rendelkeznek;  
3.2.2.4. két- és négykerék-meghajtásúak;  
3.2.2.5. különböz ő karosszériakialakításúak; valamint  
3.2.2.6. kerék- és gumiabroncs mérete különböz ő. 
3.3. Kiterjesztések a kibocsátáscsökkent ő berendezések tartóssága tekintetében (5. típusú vizsgálat)  
3.3.1. A típusjóváhagyás kiterjeszthet ő különböz ő járm űtípusokra, ha a járm ű, motor vagy kibocsátásszabályozó rend ­
szer alábbiakban megadott paraméterei azonosak vagy az el őírt t űréseken belül maradnak:HU L 175/24 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.3.1.1. Járm ű: 
Tehetetlenségi kategória: a következ ő két magasabb és bármely alacsonyabb tehetetlenségi kategória.  
Teljes kigurulási menetellenállás 80 km/h sebességnél: 5 % felette és bármilyen érték alatta.  
3.3.1.2. Motor  
a) hengerek űrtartalma (± 15 %),  
b) szelepek száma és vezérlése,  
c) tüzel őanyag-ellátó rendszer,  
d) h űtőrendszer típusa,  
e) égési folyamat.  
3.3.1.3. Kibocsátásszabályozó rendszer paraméterei:  
a) Katalizátorok és részecskesz űrők: 
a katalitikus átalakítók, sz űrők és elemek darabszáma  
a katalitikus átalakítók és sz űrők mérete (monolit-térfogat ± 10 %),  
a katalitikus reakció típusa (oxidáció, háromutas, szegénykeverékes NO  x -csapda, szelektív redukciós katalizá ­
tor, szegénykeverékes NO  x -katalizátor vagy más),  
nemesfémtöltés (azonos vagy nagyobb),  
nemesfém típusa és aránya (± 15 %),  
hordozó (szerkezeti kialakítás és anyag),  
cellas űrűség, 
a h őmérséklet-változás nem haladhatja meg az 50 K értéket a katalitikus átalakító vagy sz űrő bemenetén. Ezt 
a h őmérséklet-változást 120 km/h érték ű járm űsebességnél a stabil állapot kialakulása után és az 1. típusú 
vizsgálat szerinti terhelési beállítások mellett kell ellen őrizni.  
b) Leveg őbefúvás:  
van vagy nincs  
típus (szakaszos leveg őadagoló, légszivattyúk, egyéb [egyebek]).  
c) Kipufogógáz-visszavezet ő rendszer:  
van vagy nincs  
típus (h űtött vagy nem h űtött, aktív vagy passzív vezérlés, nagy nyomás vagy alacsony nyomás);  
3.3.1.4. A tartóssági vizsgálat lefolytatható olyan járm űvel, amelynek karosszériakialakítása, sebességváltója (automata 
vagy kézi kapcsolású), valamint kerék- és gumiabroncsméretei mások, mint annak a járm űtípusnak, amelyre a 
típusjóváhagyást kérik.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/25
 
3.4. Kiterjesztések fedélzeti diagnosztikához  
3.4.1. A típusjóváhagyás kiterjeszthet ő azonos motorral és kibocsátáscsökkent ő rendszerrel rendelkez ő más járm űvekre 
is, a XI. melléklet 2. függelékében meghatározottak szerint. A típusjóváhagyást a járm ű következ ő jellemz őitől 
függetlenül kell kiterjeszteni:  
a) motortartozékok;  
b) gumiabroncsok;  
c) egyenérték ű tehetetlenség;  
d) h űtőrendszer;  
e) összáttételi arány;  
f) er őátvitel típusa; valamint  
g) a karosszéria típusa.  
3.5. Kiterjesztések alacsony környezeti h őmérsékleten végzett vizsgálathoz (6. típusú vizsgálat)  
3.5.1. Különböz ő referenciatömeg ű járm űvek 
3.5.1.1. A jóváhagyást csak olyan referenciatömeg ű járm űvekre szabad kiterjeszteni, amelyeknél a használandó ekviva ­
lens tehetetlenségi nyomaték a két következ ő nagyobb, vagy bármely kisebb osztályba esik.  
3.5.1.2. N kategóriájú járm űvek esetében a jóváhagyást csak a kisebb referenciatömeg ű járm űvekre lehet kiterjeszteni, ha 
a már jóváhagyott járm ű kibocsátásai az arra a járm űre el őírt határértékeken belül vannak, amelyre a jóváhagyás 
kiterjesztését kérik.  
3.5.2. Különböz ő összáttételi aránnyal rendelkez ő járm űvek 
3.5.2.1. A típusjóváhagyást csak bizonyos feltételek mellett szabad kiterjeszteni különböz ő áttétel ű járm űvekre.  
3.5.2.2. Annak eldöntéséhez, hogy a típusjóváhagyás kiterjeszthet ő-e, a 6. típusú vizsgálatnál alkalmazott valamennyi 
áttételre meg kell határozni az alábbi arányt:  
ðEÞ ¼ ðV 2 Ä V 1 Þ=V 1 
ahol 1 000 min  –1 fordulatszám mellett a V  1 a típusjóváhagyást kapott járm ű sebessége, a V  2 pedig annak a 
járm űtípusnak a sebessége, amelyre a jóváhagyás kiterjesztését kérik.  
3.5.2.3. Ha minden áttételnél E ≤ 8 %, akkor a kiterjesztés a 6. típusú vizsgálat megismétlése nélkül megadható.  
3.5.2.4. Ha legalább egy áttételnél E > 8 %, és ha minden áttételnél E ≤ 13 %, a 6. típusú vizsgálatot meg kell ismételni. 
A vizsgálatokat végezheti a gyártó által a m űszaki szolgálat jóváhagyásával kiválasztott laboratórium. A vizsgálati 
jegyz őkönyvet meg kell küldeni a típusjóváhagyási vizsgálatért felel ős m űszaki szolgálatnak.  
3.5.3. Különböz ő referenciatömeg ű és különböz ő összáttételi aránnyal rendelkez ő járm űvek 
A járm űtípus jóváhagyása kiterjeszthet ő a különböz ő referenciatömeg ű és különböz ő összáttételi aránnyal 
rendelkez ő járm űtípusokra, feltéve hogy a 3.5.1. és a 3.5.2. pontban el őírt feltételek teljesülnek.HU L 175/26 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
4. GYÁRTÁSMEGFELEL ŐSÉG 
4.1. Bevezetés  
4.1.1. Az e rendelet szerinti típusjóváhagyás alapján gyártott valamennyi járm űvet úgy kell legyártani, hogy megfeleljen 
az e rendelet típusjóváhagyásra vonatkozó követelményeinek. A gyártónak megfelel ő intézkedéseket és doku ­
mentált ellen őrzési terveket kell megvalósítania, és az e rendeletben megadottak szerint meghatározott id őkö ­
zönként végre kell hajtania a szükséges kibocsátási és fedélzeti diagnosztikai vizsgálatokat a jóváhagyott típusnak 
való folyamatos megfelel őség igazolása érdekében. A jóváhagyó hatóságnak ellen őriznie kell és el kell fogadnia a 
gyártó szóban forgó intézkedéseit és ellen őrzési terveit, továbbá ellen őrzéseket kell végrehajtania, és az e 
rendeletben megadottak szerint meghatározott id őközönként kibocsátási és fedélzeti diagnosztikai vizsgálatokat 
kell végeznie a gyártó telephelyein, a gyártó- és vizsgálati létesítményeket is beleértve, a 2007/46/EK irányelv X. 
mellékletében ismertetett termékmegfelel őségi és a folyamatos ellen őrzési intézkedések részeként.  
4.1.2. A gyártónak (a 715/2007/EK rendelet I. mellékletének 2. táblázatában megadott) szennyez őanyag-kibocsátások, 
a CO  2 -kibocsátás (az elektromosenergia-fogyasztás mérésével együtt), a kartergáz-kibocsátások, a párolgási 
kibocsátások és a fedélzeti diagnosztikai rendszer vizsgálatával ellen őriznie kell a gyártásmegfelel őséget. Az 
ellen őrzésnek a fentiek miatt az 1., a 3. és a 4. típusú vizsgálatokat, valamint a fedélzeti járm űdiagnosztikai 
rendszer vizsgálatát is tartalmaznia kell, az e melléklet 2.4. pontjában és az ott idézett vonatkozó mellékletekben 
ismertetettek szerint. A gyártásmegfelel őség ellen őrzésére szolgáló konkrét eljárásokat a 4.2–4.7. pont, valamint 
az 1. és a 2. függelék tartalmazza.  
4.1.3. A gyártók gyártásmegfelel őségének ellen őrzése során a járm űcsalád alatt a CO  2 interpolációs járm űcsalád 
értend ő az 1. típusú és a 3. típusú vizsgálatoknál, az e melléklet 3.2. pontjában ismertetett kiterjesztésekkel a 
4. típusú vizsgálatnál, illetve a fedélzeti járm ű-diagnosztikai család értend ő az e melléklet 3.3. pontjában 
ismertetett kiterjesztésekkel a fedélzeti járm űdiagnosztikai vizsgálatoknál.  
4.1.4. A gyártó által végzett termékellen őrzés gyakoriságát az ISO 31000:2009 – Kockázatfelmérés és -kezelés. Alap- 
és irányelvek nemzetközi szabvánnyal összhangban lév ő kockázatelemzési módszer alapján kell meghatározni, 
de az 1. típus esetében legalább járm űcsaládonként legyártott 5 000 járm űvenként vagy évenként el kell végezni, 
aszerint, hogy melyik következik be hamarabb.  
4.1.5. A típusjóváhagyást megadó hatóság bármikor ellen őrizheti az egyes gyártóüzemekben alkalmazott megfelel őség- 
ellen őrzési módszereket.  
Az e rendelet alapján a jóváhagyó hatóságnak ellen őrzéseket kell végrehajtania a gyártó telephelyein a gyártó 
intézkedéseinek és dokumentált ellen őrzési terveinek ellen őrzése érdekében az ISO 31000:2009 – Kockázat ­
felmérés és -kezelés. Alap- és irányelvek nemzetközi szabvánnyal összhangban lév ő kockázatelemzési módszer 
alapján, de minden esetben legalább évenként egy ellen őrzés gyakorisággal.  
Ha a jóváhagyó hatóság nem tekinti megfelel őnek a gyártó ellen őrzési eljárását, akkor a 4.2–4.9. pontban 
ismertetettek szerint fizikai vizsgálatokat kell végrehajtani közvetlenül a sorozatgyártású járm űveken.  
4.1.6. A jóváhagyó hatóság által fizikai vizsgálatok révén végzett ellen őrzés normál gyakoriságát a gyártó ellen őrzési 
eljárásának eredményei alapján, kockázatelemzési módszerrel kell meghatározni, de a gyakoriságnak minden 
esetben el kell érnie a három évente legalább egy ellen őrz ő vizsgálatot. A jóváhagyó hatóságnak ezeket a fizikai 
kibocsátás-vizsgálatokat és fedélzeti járm űdiagnosztikai vizsgálatokat a sorozatgyártású járm űveken a 4.2–4.9. 
pontban ismertetettek szerinti kell végrehajtania.  
Abban az esetben, ha a fizikai vizsgálatokat a gyártó hajtja végre, akkor a jóváhagyó hatóságnak meg kell 
tekintenie a vizsgálatokat a gyártó létesítményében.  
4.1.7. A jóváhagyó hatóságnak a gyártók megfelel őségének ellen őrzése érdekében valamennyi végrehajtott ellen őrzési 
vizsgálat és fizikai vizsgálat eredményeit jegyz őkönyveznie kell, és azt legalább 10 éves id őtartamon át meg kell 
őriznie. Ezeket a jegyz őkönyveket más típusjóváhagyó hatóság vagy az Európai Bizottság kérésére rendelkezésre 
kell bocsátani.  
4.1.8. Nem megfelelés esetén a 2007/46/EK irányelv 30. cikkét kell alkalmazni.  
4.2. A járm ű megfelel őségének ellen őrzése az 1. típusú vizsgálat tekintetében  
4.2.1. Az 1. típusú vizsgálatot a típusbizonyítványban leírt CO  2 interpolációs járm űcsalád valamely érvényes tagjának 
sorozatgyártású járm űvein kell végrehajtani. A szennyez ő anyagok tekintetében való megfelel őség ellen őrzéséhezHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/27
 
a 715/2007/EK rendelet I. mellékletének 2. táblázatában megadott határértékeket kell alkalmazni. A CO  2 - 
kibocsátásra vonatkozó határértéknek a gyártó által a XXI. melléklet 7. almellékletében meghatározott inter ­
polációs módszernek megfelel ően kiválasztott járm űre megállapított értéket kell alkalmazni. A jóváhagyó ható ­
ságnak ellen őriznie kell az interpolációs számítást.  
4.2.2. Véletlenszer űen ki kell választani három járm űvet a járm űcsaládból. A jóváhagyó hatóság által végzett kiválasztás 
után a gyártó már nem végezhet semmilyen beállítást a kiválasztott járm űveken.  
4.2.2.1. A kiválasztott járm űvek közé csak olyan kész sorozatgyártású járm űvek kerülhetnek, amelyek futásteljesítménye 
legfeljebb 80 km. Ezekre a járm űvekre nulla kilométeres járm űvekként kell hivatkozni az 1. típusú vizsgálat 
tekintetében való megfelelés ellen őrzése során. A járm űvet az e rendelet XXI. mellékletében ismertetett 
megfelel ő, a könny űgépjárm űvekre vonatkozó, világszinten harmonizált vizsgálati eljárás (WLTP) alapján kell 
vizsgálni, a vizsgálat megismétléseire, illetve a járm űvek futásteljesítményére vonatkozó követelmények ellenére. 
A vizsgálati eredmények az e rendelet alapján elvégzett valamennyi korrekció után eredményül kapott értékek.  
4.2.3. A vizsgálati feltételek kiszámítására szolgáló statisztikai módszer leírása az 1. függelékben található.  
Valamely járm űcsalád gyártása nem tekinthet ő megfelel őnek, ha az 1. függelékbeli vizsgálati feltételek szerint egy 
vagy több szennyez ő anyag és a CO  2 értéke meghaladja az elutasítási küszöbértéket.  
Valamely járm űcsalád gyártása akkor tekinthet ő megfelel őnek, ha az 1. függelékbeli vizsgálati feltételek szerint 
valamennyi szennyez ő anyag és a CO  2 értéke az elfogadási küszöbértéken belüli.  
Ha egy szennyez ő anyag tekintetében elfogadó döntés született, ezt a döntést nem változtathatja meg a többi 
szennyez ő anyag és a CO  2 értékeinek vonatkozásában végzett további vizsgálatok eredménye.  
Ha a valamennyi szennyez ő anyagra és a CO  2 -re vonatkozó értékek nem az elfogadási küszöbértéken belüliek, 
akkor vizsgálatot kell végrehajtani további, legfeljebb 16 járm űvön, és az elfogadó, illetve az elutasító döntés 
meghozatala érdekében az 1. függelékben meghatározott eljárást kell ismételten alkalmazni (lásd az I.4.2. ábrát).HU L 175/28 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
I.4.2. ábra
  
4.2.4. A gyártó kérésére és a jóváhagyó hatóság beleegyezésével, a járm űcsaládba tartozó, legfeljebb 15 000 km 
futásteljesítmény ű járm űvön is végezhet ők vizsgálatok, az egyes járm űcsaládok számára mért szennyez ő anya ­
gok/CO  2 EvC változási együtthatók megállapítása érdekében. A bejáratási eljárást a gyártó hajtja végre, akinek 
vállalnia kell, hogy semmilyen beállítást sem végez ezeken a járm űveken.  
4.2.4.1. A mért változási együtthatók bejáratott járm űvekkel történ ő megállapítása érdekében az alábbi eljárást kell 
alkalmazni:  
a) a szennyez ő anyagok/CO  2 értékét az els ő vizsgált járm ű esetében legfeljebb 80 km futásteljesítménynél és „x” 
km-nél meg kell mérni;HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/29
 
b) az alábbiak szerinti ki kell számítani a szennyez ő anyagok/CO  2 80 km és „x” km közötti változási együtt ­
hatóját (EvC):  
EvC  meas ¼ „x” km Ä nél mért értékek =80 km Ä nél mért értékek  
c) az interpolációs járm űcsaládba tartozó többi járm űvet nem kell bejáratni, de a nulla km-nél mért kibocsá ­
tásukat/elektromosenergia-fogyasztásukat/CO  2 -értéküket meg kell szorozni az els ő bejáratott járm ű változási 
együtthatójával. Ebben az esetben az 1. függelék szerinti vizsgálathoz a következ ő értékeket kell figyelembe 
venni:  
i. az els ő járm ű esetében az „x” km-nél mért értékek;  
ii. a többi járm ű esetében a nulla km-nél mért értékek szorozva a vonatkozó változási együtthatóval.  
4.2.4.2. Az összes ilyen vizsgálatot kereskedelmi forgalomban kapható tüzel őanyaggal kell elvégezni. A gyártó kérésére 
azonban a IX. mellékletben leírt referencia-tüzel őanyagok is használhatók.  
4.2.4.3. A gyártásmegfelel őség CO  2 -kibocsátás tekintetében való ellen őrzésekor a 4.2.4.1. pontban említett eljárás alter ­
natívájaként a járm űgyártó 0,98 érték ű rögzített EvC változási együtthatót alkalmazhat, minden 0 km-nél mért 
CO  2 -értéket ezzel az együtthatóval szorozva.  
4.2.5. LPG vagy földgáz/biometán üzem ű járm űvek esetében a gyártás megfelel őségére vonatkozó vizsgálatokat el lehet 
végezni olyan kereskedelmi forgalomban kapható tüzel őanyaggal, amelynek C3/C4 aránya a referencia-tüzel ő­
anyagok aránya közé esik LPG esetében, illetve a nagy és a kis f űtőérték ű tüzel őanyagok valamelyikének aránya 
közé esik földgáz/biometán esetében. Minden esetben be kell nyújtani a tüzel őanyag-elemzést a jóváhagyó 
hatósághoz.  
4.2.6. Ökoinnovációs technológiákkal felszerelt járm űvek 
4.2.6.1. Egy vagy több, M  1 járm ű esetében a 443/2009/EK rendelet 12. cikke, illetve N  1 járm ű esetében az 510/2011/EU 
rendelet 12. cikke szerinti ökoinnovációs technológiával felszerelt járm űtípus esetében a gyártásmegfelel őséget az 
ökoinnovációs technológiák tekintetében a szóban forgó megfelel ő ökoinnovációs technológia (technológiák) 
meglétének ellen őrzésével kell igazolni.  
4.3. Tisztán elektromos járm űvek  
4.3.1. A gyártás elektromosenergia-fogyasztás tekintetében való megfelel őségét biztosító intézkedéseket az e melléklet 
4. függelékében meghatározott típusbizonyítvány alapján kell ellen őrizni.  
4.3.2. Az elektromosenergia-fogyasztás ellen őrzése a gyártásmegfelel őség szempontjából  
4.3.2.1. A gyártásmegfelel őségi eljárás során az 1. típusú vizsgálati eljárásra vonatkozó, az e rendelet XXI. melléklete 8. 
almellékletének 3.4.4.1.3. pontja szerinti megszakítási feltételt (egymást követ ő szakaszokból álló vizsgálati 
program) és az e rendelet XXI. mellékletének 8. almelléklete 3.4.4.2.3. pontja szerinti megszakítási feltételt 
(rövidített vizsgálati eljárás) az alábbiakkal kell helyettesíteni:  
A megszakítási feltétel a gyártásmegfelel őségi eljárás során az els ő alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus befe ­
jezésekor következik be.  
4.3.2.2. Ezen els ő alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus során az újratölthet ő energiatároló rendszer(ek)b ől származó 
egyenáramú energiát az e rendelet XXI. mellékletének 8. almelléklete 3. függelékében ismertetett eljárással kell 
megmérni, majd el kell osztani az ezen alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus alatt megtett távolsággal.  
4.3.2.3. A 4.3.2.2. pont szerint meghatározott értéket össze kell vetni a 2. függelék 1.2. pontja szerint meghatározott 
értékkel.  
4.3.2.4. Az elektromosenergia-fogyasztás tekintetében való megfelel őséget az 1. függelék 4.2. pontjában leírt statisztikai 
eljárásokkal kell ellen őrizni. E megfelel őségi ellen őrzés esetében a szennyez ő anyagok/CO  2 kifejezéseket az 
elektromosenergia-fogyasztás kifejezéssel kell helyettesíteni.HU L 175/30 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
4.4. Küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek (OVC-HEV)  
4.4.1. A gyártás küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek (OVC-HEV) CO  2 -kibocsátásának tömege és elektromos ­
energia-fogyasztása tekintetében való megfelel őségét biztosító intézkedéseket az e melléklet 4. függelékében 
meghatározott típusbizonyítványban szerepl ő leírás alapján kell ellen őrizni.  
4.4.2. A kibocsátott CO  2 -tömeg ellen őrzése a gyártásmegfelel őség szempontjából  
4.4.2.1. A járm űvet 1. típusú töltést fenntartó vizsgálati eljárással kell vizsgálni az e rendelet XXI. melléklete 8. almel ­
lékletének 3.2.5. pontjában ismertettek szerint.  
4.4.2.2. E vizsgálat során az e rendelet XXI. melléklete 8. almellékletének A8/5. táblázata alapján meg kell határozni a 
töltést fenntartó üzemmódhoz tartozó CO  2 -kibocsátás tömegét, majd azt össze kell vetni a 2. függelék 2.3. 
pontja szerinti töltést fenntartó üzemmódhoz tartozó CO  2 -kibocsátás tömegével.  
4.4.2.3 A CO  2 -kibocsátás tekintetében való megfelel őséget az 1. függelék 4.2. pontjában leírt statisztikai eljárásokkal kell 
ellen őrizni.  
4.4.3. Az elektromosenergia-fogyasztás ellen őrzése a gyártásmegfelel őség szempontjából  
4.4.3.1. A gyártásmegfelel őségi eljárás során az 1. típusú töltést fogyasztó vizsgálati eljárás e rendelet XXI. melléklete 8. 
almellékletének 3.2.4.4. pontja szerinti végét az alábbiakkal kell helyettesíteni:  
Az 1. típusú töltést fogyasztó vizsgálati eljárás vége a gyártásmegfelel őségi eljárás során az els ő alkalmazandó 
WLTP vizsgálati ciklus befejezésekor következik be.  
4.4.3.2. Ezen els ő alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus során az újratölthet ő energiatároló rendszer(ek)b ől származó 
egyenáramú energiát az e rendelet XXI. melléklete 8. almellékletének 3. függelékében ismertetett eljárással kell 
megmérni, majd el kell osztani az ezen alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus alatt megtett távolsággal.  
4.4.3.3. Az e rendelet 4.5.3.2. szakasza szerint meghatározott értéket össze kell vetni a 2. függelék 2.4. pontja szerint 
meghatározott értékkel.  
4.4.1.4. Az elektromosenergia-fogyasztás tekintetében való megfelel őséget az 1. függelék 4.2. pontjában leírt statisztikai 
eljárásokkal kell ellen őrizni. E megfelel őségi ellen őrzés esetében a szennyez ő anyagok/CO  2 kifejezéseket az 
elektromosenergia-fogyasztás kifejezéssel kell helyettesíteni.  
4.5. A járm ű megfelel őségének ellen őrzése a 3. típusú vizsgálat tekintetében  
4.5.1. Ha a 3. típusú vizsgálat ellen őrzése szükséges, akkor azt az alábbi követelmények szerint kell elvégezni:  
4.5.1.1. Ha a jóváhagyó hatóság úgy határoz, hogy a gyártás min ősége nem t űnik kielégít őnek, akkor egy járm űvet 
véletlenszer űen ki kell választani a járm űcsaládból, és azt alá kell vetni az V. melléklet szerinti vizsgálatoknak.  
4.5.1.2. A gyártás megfelel őnek tekinthet ő, ha ez a járm ű megfelel az V. mellékletben leírt vizsgálatok követelményeinek.  
4.5.1.3. Ha a vizsgált járm ű nem felel meg a 4.5.1.1. pont szerinti követelményeknek, akkor ugyanabból a járm űcsa ­
ládból véletlenszer űen ki kell választani négy további járm űvet, és azokat alá kell vetni a V. mellékletben leírt 
vizsgálatoknak. A vizsgálatokat olyan járm űveken is el lehet végezni, amelyek módosítások nélkül legfeljebb 
15 000 kilométert futottak.  
4.5.1.4. A gyártás megfelel őnek tekinthet ő, ha legalább három járm ű megfelel az V. mellékletben leírt vizsgálatok 
követelményeinek.  
4.6. A járm ű megfelel őségének ellen őrzése a 4. típusú vizsgálat tekintetében  
4.6.1. Ha a 4. típusú vizsgálat ellen őrzése szükséges, akkor azt az alábbi követelmények szerint kell elvégezni:HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/31
 
4.6.1.1. Ha a jóváhagyó hatóság úgy határoz, hogy a gyártás min ősége nem kielégít ő, akkor egy járm űvet véletlenszer űen 
ki kell választani a járm űcsaládból, és azt alá kell vetni a VI. mellékletben, vagy legalább a 83. sz. ENSZ el őírás 7. 
mellékletének 7. szakaszában leírt vizsgálatoknak.  
4.6.1.2. A gyártás megfelel őnek tekinthet ő, ha ez a járm ű a végrehajtott vizsgálat függvényében megfelel a VI. mellék ­
letben vagy a 83. sz. ENSZ el őírás 7. mellékletének 7. szakaszában leírt vizsgálatok követelményeinek.  
4.6.1.3. Ha a vizsgált járm ű nem felel meg a 4.6.1.1. szakasz szerinti követelményeknek, akkor ugyanabból a járm ű­
családból véletlenszer űen ki kell választani négy további járm űvet, és azokat alá kell vetni a VI. mellékletben, 
vagy legalább a 83. sz. ENSZ el őírás 7. mellékletének 7. szakaszában leírt vizsgálatoknak. A vizsgálatokat olyan 
járm űveken is el lehet végezni, amelyek módosítások nélkül legfeljebb 15 000 kilométert futottak.  
4.6.1.4. A gyártás megfelel őnek tekinthet ő, ha legalább három járm ű a végrehajtott vizsgálat függvényében megfelel a VI. 
mellékletben vagy a 83. sz. ENSZ el őírás 7. mellékletének 7. szakaszában leírt vizsgálatok követelményeinek  
4.7. A járm ű megfelel őségének ellen őrzése a fedélzeti diagnosztika tekintetében  
4.7.1. Ha a fedélzeti diagnosztikai rendszer teljesítményének ellen őrzése szükséges, akkor azt az alábbi követelmények 
szerint kell elvégezni:  
4.7.1.1. Ha a jóváhagyó hatóság úgy határoz, hogy a gyártás min ősége nem t űnik kielégít őnek, akkor egy járm űvet 
véletlenszer űen ki kell választani a járm űcsaládból, és azt alá kell vetni a XI. melléklet 1. függeléke szerinti 
vizsgálatoknak.  
4.7.1.2. A gyártást megfelel őnek kell tekinteni, ha ez a járm ű kielégíti a XI. melléklet 1. függelékében leírt követelmé ­
nyeket.  
4.7.1.3. Ha a vizsgált járm ű nem teljesíti a 4.7.1.1. pont követelményeit, akkor ugyanabból a járm űcsaládból egy további, 
négy járm űből álló véletlen mintát kell venni, és ezeken kell elvégezni a XI. melléklet 1. függelékében leírt 
vizsgálatot. A vizsgálatokat olyan járm űveken is el lehet végezni, amelyek módosítások nélkül legfeljebb 15 000 
kilométert futottak.  
4.7.1.4. A gyártás megfelel őnek tekinthet ő, ha legalább három járm ű megfelel a XI. melléklet 1. függelékében leírt 
vizsgálatok követelményeinek.HU L 175/32 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
1. függelék  
A gyártásmegfelel őség ellen őrzése az 1. típusú vizsgálathoz – Statisztikai módszer  
1. Az e függelék a gyártásmegfelel őségnek a szennyez ő anyagok/CO  2 vonatkozásában végzett 1. típusú vizsgálat szem ­
pontjából történ ő ellen őrzéséhez alkalmazott eljárást ismerteti, a tisztán elektromos járm űvekre és a küls ő feltöltés ű 
hibrid elektromos járm űvekre (OVC-HEV) vonatkozó megfelel őségi követelményeket is beleértve.  
2. A 715/2007/EK rendelet I. mellékletének 2. táblázatában meghatározott szennyez ő anyagok és a CO  2 -kibocsátás 
mérését legalább 3 járm űvön kell elvégezni, és folyamatosan növelni kell az elfogadási vagy az elutasítási küszöbérték 
eléréséig.  
Az N számú  x 1, x 2, … x  N vizsgálatból meg kell határozni az  X tests átlagértéket és a  VAR  varianciát, valamennyi  N 
mérésb ől: 
X tests ¼ ðx 1 þ x 2 þ x 3 þ … þ x N Þ=N 
és 
VAR ¼ ððx 1 Ä X tests Þ 2 þ ðx 2 Ä X tests Þ 2 þ … þ ðx N Ä X tests Þ 2 Þ=ðN Ä 1Þ 
3. Valamennyi vizsgálat esetében az alábbi három eredmény (lásd az alábbi i–iii. pontokat) egyike érhet ő el a minden 
egyes szennyez ő anyagra vonatkozó  L határértéken alapuló szennyez ő anyagok tekintetében, az összes  N vizsgálat 
átlaga:  X tests , a vizsgálati eredmények  VAR  varianciája és a vizsgálatok  N száma alapján:  
i. A járm űcsalád elfogadható, ha  X tests< A Ü L Ä VAR =L 
ii. A járm űcsalád nem fogadható el, ha  X tests> A Ü L Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L 
iii. További mérést kell végezni, ha 
A Ü L Ä VAR =L Ï X tests< A Ü L Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L 
A szennyez ő anyagok mérése során az A tényez őt 1,05-re kell beállítani a mérési pontatlanságok figyelembevétele 
érdekében.  
4. A CO  2 és az elektromosenergia-fogyasztás esetében a normalizált CO  2 és elektromosenergia-fogyasztás értékeket kell 
alkalmazni:  
x i ¼ CO  2testÄi=CO  2declared : 
x i ¼ EC  testÄi=EC  DC; COP  
A CO  2 és az elektromosenergia-fogyasztás esetében az A tényez őt 1,01-re, míg az L értéket 1-re kell beállítani. Így a 
CO  2 és az elektromosenergia-fogyasztás esetében a feltételek az alábbiakra egyszer űsödnek:  
i. A járm űcsalád elfogadható, ha  X tests< A Ä VAR  
ii. A járm űcsalád nem fogadható el, ha  X tests> A Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR  
iii. További mérést kell végezni, ha 
A Ä VAR Ï X tests< A Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR  
A szennyez ő anyagokra, az elektromosenergia-fogyasztásra és a CO  2 -ra vonatkozó A értékeket ellen őrizni kell, és azok 
a rendelkezésre álló adatok alapján módosíthatók. Ezért a típusjóváhagyó hatóság köteles minden vonatkozó adatot a 
Bizottság számára rendelkezésre bocsátani, legalább a kezdeti 5 éves id őszakra vonatkozóan.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/33
 
2. függelék  
Gyártásmegfelel őségi számítások elektromos járm űvek esetében  
1. Gyártásmegfelel őségi számítások tisztán elektromos járm űvek esetében  
1.1. Tisztán elektromos járm űvek egyedi elektromosenergia-fogyasztásának interpolációja 
EC  DCÄind;COP ¼ EC  DCÄL;COP þ K ind Ü ðEC  DCÄH;COP Ä EC  DCÄL;COP Þ 
ahol:  
EC DC–ind,COP  valamely konkrét járm ű elektromosenergia-fogyasztása a gyártásmegfelel őség szempontjából, Wh/km;  
EC DC–L,COP  az alacsony szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VL) elektromosenergia-fogyasztása a gyártásmegfelel őség 
szempontjából, Wh/km;  
EC DC–H,COP  a magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VH) elektromosenergia-fogyasztása a gyártásmegfelel őség 
szempontjából, Wh/km;  
K ind a szóban forgó konkrét járm ű interpolációs együtthatója az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus 
esetében.  
1.2. Tisztán elektromos járm űvek elektromosenergia-fogyasztása  
Meg kell határozni az alábbi értéket, és azt kell használni a gyártásmegfelel őség elektromosenergia-fogyasztás 
tekintetében történ ő ellen őrzésére: 
EC  DC;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC 
ahol:  
EC DC,COP  az elektromosenergia-fogyasztás az újratölthet ő energiatároló rendszernek a gyártásmegfelel őség 
vizsgálati eljárásának részeként az ellen őrzésre szolgáló els ő alkalmazandó WLTC vizsgálati ciklus 
alatti lemerítése alapján;  
EC DC,CD,first WLTC  az elektromosenergia-fogyasztás az újratölthet ő energiatároló rendszernek a XXI. melléklet 8. 
almellékletének 4.3. pontja szerinti els ő alkalmazandó WLTC vizsgálati ciklusbeli lemerítése alap ­
ján, Wh/km mértékegységben;  
AF EC a gyártó által a homologizáció során elvégzett 1. típusú vizsgálati eljárás végrehajtása után 
megadott töltést fogyasztó üzemmódhoz tartozó elektromosenergia-fogyasztás, és a gyártásmeg ­
felel őségi eljárás során meghatározott, mért vizsgálati eredmény közötti eltérést kiegyenlít ő módo ­
sító tényez ő 
és 
AF  EC ¼ EC  WLTC ;declared  
EC  WLTC  
ahol  
EC WLTC,declared  a tisztán elektromos járm űveknek a gyártó által a XXI. melléklet 6. almellékletének 1.1.2.3. pontja 
alapján megadott elektromosenergia-fogyasztása  
EC WLTC  a tisztán elektromos járm űveknek a XXI. melléklet 8. almellékletének 4.3.4.2. pontja alapján mért 
elektromosenergia-fogyasztása.  
2. Gyártásmegfelel őségi számítások küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek (OVC-HEV) esetében  
2.1. Küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek (OVC-HEV) egyedi, töltést fenntartó üzemmódhoz tartozó CO  2 -kibo ­
csátás tömegét a gyártásmegfelel őség szempontjából 
M CO2Äind;CS;COP ¼ M  CO2ÄL;CS;COP þ K ind Ü ðM CO2ÄH;CS;COP Ä M CO2ÄL;CS;COP ÞHU L 175/34 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
ahol:  
M CO2–ind,CS,COP  valamely konkrét járm ű töltést fenntartó üzemmódhoz tartozó CO  2 -kibocsátás tömegét a gyártás ­
megfelel őség szempontjából, g/km;  
M CO2–L,CS,COP  az alacsony szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VL) töltést fenntartó üzemmódhoz tartozó CO  2 -kibo ­
csátás tömegét a gyártásmegfelel őség szempontjából, g/km;  
M CO2–H,CS,COP  a magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VH) töltést fenntartó üzemmódhoz tartozó CO  2 -kibocsátás 
tömegét a gyártásmegfelel őség szempontjából, g/km;  
K ind a szóban forgó konkrét járm ű interpolációs együtthatója az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus 
esetében.  
2.2. Küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek (OVC-HEV) egyedi, töltést fogyasztó üzemmódhoz tartozó elektromos ­
energia-fogyasztása a gyártásmegfelel őség szempontjából 
EC  DCÄind;CD;COP ¼ EC  DCÄL;CD;COP þ K ind Ü ðEC  DCÄH;CD;COP Ä EC  DCÄL;CD;COP Þ 
ahol:  
EC DC–ind,CD,COP  valamely konkrét járm ű töltést fogyasztó üzemmódhoz tartozó elektromosenergia-fogyasztása a 
gyártásmegfelel őség szempontjából, Wh/km;  
EC DC–L,CD,COP  az alacsony szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VL) töltést fogyasztó üzemmódhoz tartozó elektromos ­
energia-fogyasztása a gyártásmegfelel őség szempontjából, Wh/km;  
EC DC–H,CD,COP  a magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VH) töltést fogyasztó üzemmódhoz tartozó elektromos ­
energia-fogyasztása a gyártásmegfelel őség szempontjából, Wh/km;  
K ind a szóban forgó konkrét járm ű interpolációs együtthatója az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus 
esetében.  
2.3. A töltést fenntartó üzemmódhoz tartozó kibocsátott CO  2 tömege a gyártásmegfelel őség szempontjából  
Meg kell határozni az alábbi értéket, és azt kell használni a gyártásmegfelel őség töltést fenntartó üzemmódhoz 
tartozó kibocsátott CO  2 tömege tekintetében történ ő ellen őrzésére: 
M CO2;CS;COP ¼ M  CO2;CS Ü AF  CO2;CS 
ahol:  
M CO2,CS,COP  a CO  2 -kibocsátás tömege a töltést fenntartó üzemmódban a gyártásmegfelel őség vizsgálati eljárásának 
részeként az ellen őrzésre szolgáló 1. típusú töltést fenntartó vizsgálat során;  
M CO2,CS  a XXI. melléklet 4.1.1. pontja szerint végrehajtott 1. típusú töltést fenntartó vizsgálat töltést fenntartó 
üzemmódhoz tartozó CO  2 -kibocsátásának tömege, g/km;  
AF CO2,CS  a gyártó által a homologizáció során elvégzett 1. típusú vizsgálati eljárás végrehajtása után megadott 
érték és a gyártásmegfelel őségi eljárás során meghatározott, mért vizsgálati eredmény közötti eltérést 
kiegyenlít ő módosító tényez ő 
És 
AF  CO2;CS ¼ M CO2;CS;c;declared  
M CO2;CS;c;6 
ahol  
M CO2,CS,c,declared  a gyártó által megadott, a XXI. melléklet 8. almelléklete A8/5. táblázatának 7. lépése szerint 
végrehajtott 1. típusú töltést fenntartó vizsgálat töltést fenntartó üzemmódhoz tartozó kibocsátott 
CO  2 tömege.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/35
 
M CO2,CS,c,6  a XXI. melléklet 8. almelléklete A8/5 táblázatának 6. lépése szerint végrehajtott 1. típusú töltést 
fenntartó vizsgálat töltést fenntartó üzemmódhoz tartozó mért kibocsátott CO  2 tömege.  
2.4. A töltést fogyasztó üzemmódhoz tartozó elektromosenergia-fogyasztás a gyártásmegfelel őség szempontjából  
Meg kell határozni az alábbi értéket, és azt kell használni a gyártásmegfelel őség töltést fogyasztó üzemmódhoz 
tartozó elektromosenergia-fogyasztás tekintetében történ ő ellen őrzésére 
EC  DC;CD;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC;AC;CD 
ahol:  
EC DC,CD,COP  a töltést fogyasztó üzemmódhoz tartozó elektromosenergia-fogyasztás az újratölthet ő energiatá ­
roló rendszernek a gyártásmegfelel őség vizsgálati eljárásának részeként az ellen őrzésre szolgáló 1. 
típusú töltést fogyasztó vizsgálat els ő alkalmazandó WLTC vizsgálati ciklusa alatti lemerítése 
alapján;  
EC DC,CD,first WLTC  a töltést fogyasztó üzemmódhoz tartozó elektromosenergia-fogyasztás az újratölthet ő energiatá ­
roló rendszernek a XXI. melléklet 8. almellékletének 4.3. pontja szerinti 1. típusú töltést fogyasztó 
vizsgálat els ő alkalmazandó WLTC vizsgálati ciklusa alatti lemerítése alapján, Wh/km;  
AF EC,AC,CD  a töltést fogyasztó üzemmódhoz tartozó elektromosenergia-fogyasztásnak a gyártó által a homo ­
logizáció során elvégzett 1. típusú vizsgálati eljárás végrehajtása után megadott érték és a gyár ­
tásmegfelel őségi eljárás során meghatározott, mért vizsgálati eredmény közötti eltérést kiegyenlít ő 
módosító tényez ője 
és 
AF  EC;AC;CD ¼ EC  AC;CD;declared  
EC  AC;CD 
ahol  
EC AC,CD,declared  a gyártó által megadott, a XXI. melléklet 6. almellékletének 1.1.2.3. pontja szerint végrehajtott 1. 
típusú töltést fenntartó vizsgálat töltést fenntartó üzemmódhoz tartozó elektromosenergia-fogyasz ­
tása.  
EC AC,CD  a XXI. melléklet 8. almellékletének 4.3.1. pontja szerint végrehajtott 1. típusú töltést fenntartó 
vizsgálat töltést fenntartó üzemmódhoz tartozó mért elektromosenergia-fogyasztása.HU L 175/36 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3. függelék  
MINTA  
… sz. ADATKÖZL Ő LAP  
JÁRM Ű EK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁSA A KIBOCSÁTÁSOK, VALAMINT A JÁRM ŰJAVÍTÁSI ÉS -KARBANTARTÁSI INFORMÁCIÓK 
ELÉRHET ŐSÉGE TEKINTETÉBEN  
Az alábbi adatokat, szükség szerint, három példányban, tartalomjegyzékkel együtt kell benyújtani. A rajzokat megfelel ő 
méretben, kell ő részletességgel, A4-es formátumban vagy A4-es formátumra összehajtogatva kell beadni. Amennyiben 
vannak fényképek, azoknak megfelel ően részletesnek kell lenniük.  
Ha a rendszerek, alkatrészek vagy önálló m űszaki egységek elektromos vezérléssel m űködnek, ezek teljesítményére 
vonatkozóan is kell adatokat szolgáltatni. 
0. ÁLTALÁNOS ADATOK  
0.1.  Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve): ...................................................................................... .....................  
0.2.  Típus: ....................................................................................................................... .....................................................  
0.2.1.  Kereskedelmi név (nevek) (amennyiben van): ................................................................................... .................  
0.4.  Járm ű-kategória (  c ): ................... ......................................................................................................... .........................  
0.8.  Az összeszerel ő üzem(ek) neve és címe: ....................................................................................................... ...... 
0.9.  A gyártó képvisel őjének (ha van) neve és címe: ..............................................................................................  
1. ÁLTALÁNOS SZERKEZETI JELLEMZ ŐK 
1.1.  A jóváhagyandó típust képvisel ő járm űről/alkotóelemr ől/önálló m űszaki egységr ől készített fényképek 
és/vagy rajzok (  1 ): 
1.3.3.  Hajtott tengelyek (számuk, helyzetük, összekapcsolásuk módja): ............................................................... .. 
2. TÖMEGEK ÉS MÉRETEK (  f ) ( g ) ( 7 ) 
(kg-ban és mm-ben) (Lásd a rajzokon, amennyiben vannak)  
2.6.  Menetkész tömeg (  h ) 
a) minden változatra a legnagyobb és legkisebb érték: ......................................................................... ......... 
b) az egyes kivitelek tömege (táblázatos formában meg kell adni): ............................................................  
2.8.  A gyártó által megadott, m űszakilag megengedett legnagyobb terhelt tömeg (  i ) ( 3 ): ..............................  
3. HAJTÁSI ENERGIAÁTALAKÍTÓ (  k ) 
3.1.  A meghajtóenergia-átalakító(k) gyártója: ..................................................................................... .........................  
3.1.1.  A gyártó kódja (a meghajtóenergia-átalakítón feltüntetett jelölés szerint vagy más azonosító 
jelölés): ..................................................................................................................... .....................................................  
3.2.  Bels ő égés ű motor  
3.2.1.1.  M űködési elv: szikragyújtású/kompressziógyújtású/vegyes üzem ű motor (  1 ) 
Ciklus: négyütem ű/kétütem ű/forgódugattyús (  1 ) 
3.2.1.2.  A hengerek száma és elrendezése: ............................................................................................. ...........................HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/37
 
3.2.1.2.1.  Furat (  l ): ............................................................................................................................ ................................... mm  
3.2.1.2.2.  Löket (  l ): ............................................................................................................................ ................................. mm  
3.2.1.2.3.  Gyújtási sorrend: ............................................................................................................ ............................................  
3.2.1.3.  A motor henger űrtartalma (  m ): .................................................................................................................... cm  3 
3.2.1.4.  S űrítési arány (  2 ): ............................................................................................................................ ............................  
3.2.1.5.  Az égéstér, a dugattyúfenék és szikragyújtású motornál a dugattyúgy űrűk rajzai: .................................  
3.2.1.6.  Normál üresjárati fordulatszám (  2 ): ........................................................................................................... min  –1 
3.2.1.6.1.  Magas üresjárati fordulatszám (  2 ): ............................................................................................................. min  –1 
3.2.1.8.  Névleges motorteljesítmény (  n ): ...... KW, ....... min  –1 fordulatszámon (a gyártó által megadott érték)  
3.2.1.9.  A gyártó által megadott legnagyobb megengedett fordulatszám: .................................................... min  –1 
3.2.1.10.  Legnagyobb hasznos forgatónyomaték (  n ): ... Nm, ... min  –1 fordulatszámon (a gyártó által megadott 
érték)  
3.2.2.  Tüzel őanyag  
3.2.2.1.  Könny ű személy- és haszongépjárm űvek: gázolaj/benzin/LPG/földgáz vagy biometán/etanol (E85)/bi ­
odízel/hidrogén/hidrogén-földgáz keverék (  1 ) ( 6 ) 
3.2.2.1.1.  Kísérleti oktánszám, ólommentes: ............................................................................................. ............................  
3.2.2.4.  A járm ű tüzel őanyagának típusa: egyfajta tüzel őanyag, kétfajta tüzel őanyag, rugalmas tüzel őanyag- 
felhasználás (  1 ) 
3.2.2.5.  A bio-tüzel őanyag legnagyobb megengedett mennyisége a tüzel őanyagban (a gyártó által megadott 
érték): ....................................................................................................................... ....................... térfogatszázalék  
3.2.4.  Tüzel őanyag-ellátás  
3.2.4.1.  Porlasztó(ko)n keresztül: igen/nem (  1 ) 
3.2.4.2.  Tüzel őanyag-befecskendezéssel (csak kompressziógyújtású vagy vegyes üzem ű motorok esetében): 
igen/nem (  1 ) 
3.2.4.2.1.  Rendszerleírás (közös nyomócs ő/egyedi befecskendez ők/elosztószivattyú stb.): .......................................  
3.2.4.2.2.  M űködési elv: közvetlen befecskendezés/el őkamrás/örvénykamrás (  1 ) 
3.2.4.2.3.  Befecskendez ő/továbbítószivattyú  
3.2.4.2.3.1.  Gyártmány(ok): ............................................................................................................... ............................................  
3.2.4.2.3.2.  Típus(ok): ................................................................................................................... ..................................................  
3.2.4.2.3.3.  Legnagyobb tüzel őanyag-szállítás (  1 ) ( 2 ): ................................ mm  3 /löket vagy ciklus................... min  –1 
fordulatszámon, vagy választhatóan jelleggörbe: .................. (Feltölt őnyomás-szabályozó alkalmazása 
esetén adja meg a jellemz ő tüzel őanyag-ellátási teljesítményt és az egyes fordulatszámokhoz tartozó 
feltölt őnyomást)  
3.2.4.2.4.  Motorfordulatszámot korlátozó vezérlés  
3.2.4.2.4.2.1.  Leszabályozási fordulatszám teljes terhelés mellett: ......................................................................... .... min  –1 
3.2.4.2.4.2.2.  Terhelés nélküli legnagyobb fordulatszám: .................................................................................... ......... min  –1 
3.2.4.2.6.  Befecskendez ő(k) 
3.2.4.2.6.1.  Gyártmány(ok): ............................................................................................................... ............................................  
3.2.4.2.6.2.  Típus(ok): ................................................................................................................... ..................................................HU L 175/38 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.2.4.2.8.  Kiegészít ő indító segédberendezés  
3.2.4.2.8.1.  Gyártmány(ok): ............................................................................................................... ............................................  
3.2.4.2.8.2.  Típus(ok): ................................................................................................................... ..................................................  
3.2.4.2.8.3.  Rendszerleírás: ............................................................ .................................................. ...............................................  
3.2.4.2.9.  Elektronikusan vezérelt befecskendezés: igen/nem (  1 ) 
3.2.4.2.9.1.  Gyártmány(ok): ............................................................................................................... ............................................  
3.2.4.2.9.2.  Típus(ok):  
3.2.4.2.9.3  A rendszer leírása: ................... ....................................................................................... ...........................................  
3.2.4.2.9.3.1.  Vezérl őegység (ECU) gyártmánya és típusa: ............................................................................................ ...........  
3.2.4.2.9.3.1.1.  A vezérl őegység szoftververziója: ...................................................................................................... .....................  
3.2.4.2.9.3.2.  A tüzel őanyag-szabályozó gyártmánya és típusa: ........................................................................................ ..... 
3.2.4.2.9.3.3.  A leveg őáramlás-érzékel ő gyártmánya és típusa: ..............................................................................................  
3.2.4.2.9.3.4.  A tüzel őanyag-elosztó gyártmánya és típusa: ........................................................................................... .........  
3.2.4.2.9.3.5.  A fojtószelepház gyártmánya és típusa: ....................................................................................... .......................  
3.2.4.2.9.3.6.  A vízh őmérséklet-érzékel ő gyártmánya és típusa vagy m űködési elve: .......................................................  
3.2.4.2.9.3.7.  A leveg őhőmérséklet-érzékel ő gyártmánya és típusa vagy m űködési elve: ................................................  
3.2.4.2.9.3.8.  A leveg őnyomás-érzékel ő gyártmánya és típusa vagy m űködési elve: ........................................................  
3.2.4.3.  Tüzel őanyag-befecskendezéssel (csak szikragyújtás): igen/nem (  1 ) 
3.2.4.3.1.  M űködési elv: szívó gy űjtőcs ő (egy-/többpontos/közvetlen befecskendezés (  1 )/egyéb (adja meg): ........  
3.2.4.3.2.  Gyártmány(ok): ............................................................................................................... ............................................  
3.2.4.3.3.  Típus(ok): ................................................................................................................... ..................................................  
3.2.4.3.4.  A rendszer leírása (nem folyamatos befecskendezés ű rendszerek esetében az ezzel egyenérték ű 
adatokat kell megadni): ....................................................................................................... .....................................  
3.2.4.3.4.1.  Vezérl őegység (ECU) gyártmánya és típusa: ............................................................................................ ...........  
3.2.4.3.4.1.1.  A vezérl őegység szoftververziója: ...................................................................................................... .....................  
3.2.4.3.4.3.  A leveg őáramlás-érzékel ő gyártmánya és típusa vagy m űködési elve: .........................................................  
3.2.4.3.4.8.  A fojtószelepház gyártmánya és típusa: ....................................................................................... .......................  
3.2.4.3.4.9.  A vízh őmérséklet-érzékel ő gyártmánya és típusa vagy m űködési elve: .......................................................  
3.2.4.3.4.10.  A leveg őhőmérséklet-érzékel ő gyártmánya és típusa vagy m űködési elve: ................................................  
3.2.4.3.4.11.  A leveg őnyomás-érzékel ő gyártmánya és típusa vagy m űködési elve: ........................................................  
3.2.4.3.5.  Befecskendez ő fúvókák  
3.2.4.3.5.1.  Gyártmány: ................................................................................................................... ...............................................  
3.2.4.3.5.2.  Típus: ....................................................................................................................... .....................................................HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/39
 
3.2.4.3.7.  Hidegindító berendezés  
3.2.4.3.7.1.  M űködési elv(ek): ............................................................................................................... .........................................  
3.2.4.3.7.2.  M űködési tartomány határai/beállítási értékei (  1 ) ( 2 ): .........................................................................................  
3.2.4.4.  Tápszivattyú  
3.2.4.4.1.  Nyomás (  2 ): ......................................................... kPa, vagy jelleggörbe (  2 ): ........................................................  
3.2.4.4.2.  Gyártmány(ok): ............................................................................................................... ............................................  
3.2.4.4.3.  Típus(ok): ................................................................................................................... ..................................................  
3.2.5.  Elektromos rendszer  
3.2.5.1.  Névleges feszültség: ............................................................................................ V, pozitív/n egatív földelés (  1 ) 
3.2.5.2.  Generátor  
3.2.5.2.1.  Típus: ....................................................................................................................... .....................................................  
3.2.5.2.2.  Névleges teljesítmény: ....................................................................................................... ......... ......................... VA  
3.2.6.  Gyújtásrendszer (csak szikragyújtású motorok esetében)  
3.2.6.1.  Gyártmány(ok): ............................................................................................................... ............................................  
3.2.6.2.  Típus(ok): ................................................................................................................... ..................................................  
3.2.6.3.  M űködési elv: ................................................................................................................... ..........................................  
3.2.6.6.  Gyújtógyertyák  
3.2.6.6.1.  Gyártmány: ................................................................................................................... ...............................................  
3.2.6.6.2.  Típus: ....................................................................................................................... .....................................................  
3.2.6.6.3.  A hézag beállítása: ................... ....................................................................................... ................................... mm  
3.2.6.7.  Gyújtótekercs(ek)  
3.2.6.7.1.  Gyártmány: ................................................................................................................... ...............................................  
3.2.6.7.2.  Típus: ....................................................................................................................... .....................................................  
3.2.7.  H űtőrendszer: folyadék/leveg ő ( 1 ) 
3.2.7.1.  A motorh őmérséklet-szabályozó rendszer névleges beállítási értéke: ...........................................................  
3.2.7.2.  Folyadék  
3.2.7.2.1.  A folyadék jellege: ................... ....................................................................................... ...........................................  
3.2.7.2.2.  Keringet ő szivattyú(k): van/nincs (  1 ) 
3.2.7.2.3.  Jellemz ők: ............................................................................................................................ ................................ vagy  
3.2.7.2.3.1.  Gyártmány(ok): ............................................................................................................... ............................................  
3.2.7.2.3.2.  Típus(ok): ................................................................................................................... ..................................................  
3.2.7.2.4.  Áttétel(ek): ................... .............................................................................................. ...................................................  
3.2.7.2.5.  A ventilátor és hajtószerkezetének leírása: .................................................................................. ........................HU L 175/40 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.2.7.3.  Leveg ő 
3.2.7.3.1.  Ventilátor: van/nincs (  1 ) 
3.2.7.3.2.  Jellemz ők: ............................................................................................................................ ................................ vagy  
3.2.7.3.2.1.  Gyártmány(ok): ............................................................................................................... ............................................  
3.2.7.3.2.2.  Típus(ok): ................................................................................................................... ..................................................  
3.2.7.3.3.  Áttétel(ek): ................... .............................................................................................. ...................................................  
3.2.8.  Szívórendszer  
3.2.8.1.  Feltölt ő: van/nincs (  1 ) 
3.2.8.1.1.  Gyártmány(ok): ............................................................................................................... ............................................  
3.2.8.1.2.  Típus(ok): ................................................................................................................... ..................................................  
3.2.8.1.3.  A rendszer leírása (pl. a legnagyobb feltölt őnyomás: ........ kPa; lefúvatószelep, adott esetben): ........  
3.2.8.2.  Közbens ő h űtő: van/nincs (  1 ) 
3.2.8.2.1.  Típus: leveg ő-leveg ő/leveg ő-víz (  1 ) 
3.2.8.3.  Szívótorki nyomásesés névleges fordulatszámnál, 100 %-os terhelés mellett (csak kompressziós gyúj ­
tású motoroknál)  
3.2.8.4.  A szívócsövek és tartozékaik leírása és rajzai (csillapítókamra, el őmelegít ő, kiegészít ő leveg őnyílások 
stb.): ........................................................................................................................ .......................................................  
3.2.8.4.1.  A szívó gy űjtőcs ő leírása (rajzokkal és/vagy fényképekkel együtt): .............................................................  
3.2.8.4.2.  Leveg ősz űrő, rajzok: ..................................................................................................................... .................... vagy  
3.2.8.4.2.1.  Gyártmány(ok): ............................................................................................................... ............................................  
3.2.8.4.2.2.  Típus(ok): ................................................................................................................... ..................................................  
3.2.8.4.3.  Szíváshangtompító, rajzok: ................................................................................................... ........................ vagy  
3.2.8.4.3.1.  Gyártmány(ok): ............................................................................................................... ............................................  
3.2.8.4.3.2.  Típus(ok): ................................................................................................................... ..................................................  
3.2.9.  Kipufogórendszer  
3.2.9.1.  A kipufogó-gy űjtőcs ő leírása és/vagy rajzai: ...................................................................................................... . 
3.2.9.2.  A kipufogórendszer leírása és/vagy rajzai: ................................................................................... .......................  
3.2.9.3.  Legnagyobb megengedett kipufogási ellennyomás névleges fordulatszámon és 100 %-os terhelésnél 
(csak kompressziós gyújtású motoroknál): ...................................................................................... ............ kPa  
3.2.10.  A beöml ő- és kiöml őnyílások legkisebb keresztmetszete: ..............................................................................  
3.2.11.  Szelepvezérlés beállítása vagy egyenérték ű adatok  
3.2.11.1.  Legnagyobb szelepemelkedés, nyitási és zárási szögek, illetve az alternatív elosztórendszerek vezérlési 
adatai a holtpontokhoz képest. Állítható vezérlés esetében a vezérlés legkisebb és legnagyobb érté ­
kei: .......................................................................................................................... .......................................................  
3.2.11.2.  Vonatkoztatási és/vagy beállítási tartományok (  1 ): ............................................................................................HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/41
 
3.2.12.  Légszennyezés-csökkent ő megoldások  
3.2.12.1.  Kartergázok visszavezetésére szolgáló berendezés (leírás és rajzok): ......................................................... ... 
3.2.12.2.  Kibocsátáscsökkent ő berendezések (ha más cím alatt nem szerepelnek)  
3.2.12.2.1.  Katalitikus átalakító  
3.2.12.2.1.1.  A katalitikus átalakítók és elemek darabszáma (az alábbi adatokat meg kell adni minden önálló 
egységre): .................................................................................................................... ..................................................  
3.2.12.2.1.2.  A katalitikus átalakító(k) mérete, alakja és térfogata: ...................................................................... .................  
3.2.12.2.1.3.  A katalitikus folyamat típusa: ............................................................................................... ................. .................  
3.2.12.2.1.4.  Teljes nemesfémtöltet: ....................................................................................................... ......... ...............................  
3.2.12.2.1.5.  Relatív koncentráció: ........................................................................................................ .........................................  
3.2.12.2.1.6.  Hordozó (szerkezet és anyag): ................................................................................................ ...............................  
3.2.12.2.1.7.  Cellas űrűség: .......................................................................................................................... ......................................  
3.2.12.2.1.8.  A katalizátorház(ak) típusa: ................................................................................................. ...................................  
3.2.12.2.1.9.  A katalitikus átalakító(k) elhelyezkedése (hely és vonatkoztatási távolság a kipufogócs őben): .............  
3.2.12.2.1.10.  H őpajzs: van/nincs (  1 ) 
3.2.12.2.1.11.  Normál üzemi h őmérsékleti tartomány: ......................................................................................................... . °C 
3.2.12.2.1.12.  A katalitikus átalakító gyártmánya: .......................................................................................... .............................  
3.2.12.2.1.13.  Termékazonosító szám: ........................................................................................................ ....................................  
3.2.12.2.2.  Érzékel ők 
3.2.12.2.2.1.  Oxigénérzékel ő: van/nincs (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1.  Gyártmány: ................................................................................................................... ...............................................  
3.2.12.2.2.1.2.  Elhelyezkedés: ............................................................................................................... ..............................................  
3.2.12.2.2.1.3.  Szabályozási tartomány: ...................................................................................................... .....................................  
3.2.12.2.2.1.4.  Típus vagy m űködési elv: ................................................................................................................... .....................  
3.2.12.2.2.1.5.  Termékazonosító szám: ........................................................................................................ ....................................  
3.2.12.2.2.2.  NO  x -érzékel ő: van/nincs (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1.  Gyártmány: ................................................................................................................... ...............................................  
3.2.12.2.2.2.2.  Típus: ....................................................................................................................... .....................................................  
3.2.12.2.2.2.3.  Elhelyezkedés  
3.2.12.2.2.3.  Részecskeérzékel ő: van/nincs (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1.  Gyártmány: ................................................................................................................... ...............................................  
3.2.12.2.2.3.2.  Típus: ....................................................................................................................... .....................................................  
3.2.12.2.2.3.3.  Elhelyezkedés: ............................................................................................................... ..............................................HU L 175/42 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.2.12.2.3.  Leveg őbefúvás: van/nincs (  1 ) 
3.2.12.2.3.1.  Típus (szakaszos leveg őadagoló, légszivattyú stb.): ............................................................ ...............................  
3.2.12.2.4.  Kipufogógáz-visszavezetés (EGR): van/nincs (  1 ) 
3.2.12.2.4.1.  Jellemz ők (gyártmány, típus, magas nyomású/alacsony nyomású/kombinált nyomású stb.): ................  
3.2.12.2.4.2.  Vízh űtéses rendszer (minden egyes pl. alacsony nyomású/magas nyomású/kett ős nyomású kipufogó ­
gáz-visszavezetési rendszerre meg kell adni): van/nincs (  1 ) 
3.2.12.2.5.  Párolgási kibocsátást csökkent ő rendszer (csak benzinnel és etanollal m űköd ő motorok esetében): 
van/nincs (  1 ) 
3.2.12.2.5.1.  A berendezések részletes leírása: ............................................................ ................................ ................................  
3.2.12.2.5.2.  A párolgási kibocsátást csökkent ő rendszer rajza: ...........................................................................................  
3.2.12.2.5.3.  Az aktívszén-tartály rajza: .................................................................................................. .....................................  
3.2.12.2.5.4.  A száraz aktív szén tömege: .................................................................................................. ............................ g  
3.2.12.2.5.5.  A tüzel őanyag-tartály vázlatos rajza, a befogadóképesség és a tartályanyag feltüntetésével (csak 
benzinnel és etanollal m űköd ő motorok esetében): .........................................................................................  
3.2.12.2.5.6.  A tüzel őanyag-tartály és a kipufogórendszer közötti h őpajzs leírása és vázlatos rajza: .........................  
3.2.12.2.6.  Részecskecsapda (PT): van/nincs (  1 ) 
3.2.12.2.6.1.  A részecskecsapda méretei, alakja és űrtartalma: ..............................................................................................  
3.2.12.2.6.2.  A részecskecsapda kialakítása: ............................................................................................... ................. .................  
3.2.12.2.6.3.  Elhelyezkedés (vonatkoztatási távolság a kipufogócs őben): ............................................................ .................  
3.2.12.2.6.4.  A részecskecsapda gyártmánya: ................................................................................................ .............................  
3.2.12.2.6.5.  Termékazonosító szám: ........................................................................................................ ....................................  
3.2.12.2.7  Fedélzeti diagnosztikai (OBD-) rendszer: van/nincs (  1 ) 
3.2.12.2.7.1.  A hibajelz ő szöveges leírása és/vagy rajza: .............................................................................................. ...........  
3.2.12.2.7.2.  A fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellen őrzött valamennyi alkotóelem felsorolása, a rendelteté ­
sével együtt: ................................................................................................................. ...............................................  
3.2.12.2.7.3.  Szöveges leírás (általános m űködési elvek) a következ ők tekintetében:  
3.2.12.2.7.3.1  Szikragyújtású motorok  
3.2.12.2.7.3.1.1.  Katalizátor ellen őrzése: ........................................................................................................................ .....................  
3.2.12.2.7.3.1.2.  Gyújtáshiba észlelése: ....................................................................................................... .........................................  
3.2.12.2.7.3.1.3.  Oxigénérzékel ő ellen őrzése: ........................................................................................................................ ............  
3.2.12.2.7.3.1.4.  A fedélzeti diagnosztikai rendszer által felügyelt egyéb alkotóelemek: .......................................................  
3.2.12.2.7.3.2.  Kompressziós gyújtású motorok: ............................................................................................... ............................  
3.2.12.2.7.3.2.1.  Katalizátor ellen őrzése: ........................................................................................................................ .....................  
3.2.12.2.7.3.2.2.  Részecskecsapda ellen őrzése: ........................................................................................................................ ..........  
3.2.12.2.7.3.2.3.  Az elektronikusan szabályozott tüzel őanyag-adagoló rendszer ellen őrzése: ..............................................HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/43
 
3.2.12.2.7.3.2.5.  A fedélzeti diagnosztikai rendszer által felügyelt egyéb alkotóelemek: .......................................................  
3.2.12.2.7.4.  A hibajelz ő m űködésbe lépésének feltételei (a menetciklusok állandó száma vagy statisztikai 
módszer): ..................................................................................................................... ................................................  
3.2.12.2.7.5.  Az összes használt fedélzeti diagnosztikai kimeneti kód és formátum felsorolása (magyarázattal 
együtt): ...................................................................................................................... ....................................................  
3.2.12.2.7.6.  A járm ű gyártójának a következ ő kiegészít ő információkat kell rendelkezésre bocsátania annak 
érdekében, hogy lehet ővé tegye az OBD-rendszerrel kompatibilis csere- és pótalkatrészek, valamint 
diagnosztikai eszközök és vizsgálóberendezések gyártását.  
3.2.12.2.7.6.1.  A járm ű eredeti típusjóváhagyásához használt el őkondicionáló ciklusok típusának és számának leírá ­
sa. 
3.2.12.2.7.6.2.  A járm űnek a fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellen őrzött alkotóelem tekintetében történt eredeti 
típusjóváhagyása során a fedélzeti diagnosztika igazolására használt eljárás típusának leírása.  
3.2.12.2.7.6.3.  Az összes ellen őrzött alkotóelem átfogó leírása, a hibaészlelés és a hibajelz ő aktiválásának stratégi ­
ájával (meghatározott számú menetciklus vagy statisztikai módszer) együtt, beleértve az OBD-rend ­
szer által ellen őrzött egyes alkotóelemek másodlagosan érzékelt paramétereinek listáját. Az er őátviteli 
rendszer kibocsátással kapcsolatos egyes alkotóelemeihez, illetve az er őátviteli rendszer kibocsátással 
nem kapcsolatos egyes alkotóelemeihez kapcsolódó valamennyi OBD kimeneti kód és formátum 
felsorolása (és ezek tételes magyarázata), amennyiben az adott alkotóelem ellen őrzésének szerepe 
van a hibajelz ő aktiválásában, ideértve különösen a $05 mód ($21–FF vizsgálati azonosítók) adata ­
inak, valamint a $06 mód adatainak átfogó ismertetését. 
Az ISO 15765-4 „Közúti járm űvek – Diagnosztika az ellen őrz őfelület-hálózaton (CAN). 4. rész: Az 
emisszióval összefügg ő rendszerek követelményei.” szabvány szerinti adatátviteli kapcsolattal rendel ­
kez ő járm űtípusok esetében átfogó magyarázatot kell adni az $06 üzemmód $00-tól FF-ig terjed ő 
vizsgálati azonosítóira vonatkozó adatairól a fedélzeti diagnosztikai rendszer által támogatott egyes 
azonosítók tekintetében.  
3.2.12.2.7.6.4.  Az alábbiakban el őírt információk a következ ő táblázat kitöltésével meghatározhatók.  
3.2.12.2.7.6.4.1.  Könny ű személy- és haszongépjárm űvek  
Alkotóe ­
lem Hibakód  Ellen őrzési 
stratégia  Hibaészlelési 
feltételek  Hibajelz ő 
m űködésbe 
lépésének 
feltételei  Másodlagos para ­
méterek  Előkondicio ­
nálás  Igazolási 
eljárás  
Katalizá ­
tor P0420  Az 1. és 2. 
oxigén ­
érzékel ő 
jelei  Az 1. és a 2. 
érzékel ő jele 
közötti 
különbség  3. ciklus  Motor fordu ­
latszáma, 
terhelése, 
leveg ő/tüzel ő­
anyag üzem ­
mód, katali ­
zátor h őmér ­
séklete  Két I. 
típusú 
ciklus  I. típus  
3.2.12.2.8.  Egyéb rendszer: .............................................................................................................. ............................................  
3.2.12.2.8.2.  Használatkorlátozó rendszer  
3.2.12.2.8.2.3.  Használatkorlátozó rendszer típusa: visszaszámlálás után nincs motor-újraindítás/a motor tankolás 
után nem indul/tüzel őanyag-kizárás/teljesítménykorlátozás  
3.2.12.2.8.2.4.  A használatkorlátozó rendszer leírása  
3.2.12.2.8.2.5.  Annak az átlagos távolságnak megfelel ő szint, amelyet a járm ű teli tankkal meg tud tenni, azaz: ... 
Km 
3.2.12.2.10.  Periodikusan regeneráló rendszer: (az alábbi adatokat meg kell adni minden önálló egységre):  
3.2.12.2.10.1.  A regenerálás módja vagy rendszere, leírás és/vagy rajz: ..................................................................... ...........HU L 175/44 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.2.12.2.10.2.  Az 1. típusú m űködési ciklusok vagy hasonló próbapadi ciklusok száma, amelyek két olyan ciklus 
között játszódnak le, amelyek alatt regenerálás történik az 1. típusú vizsgálatnak megfelel ő körülmé ­
nyek között (a „D” távolság az (EU) 2017/1151 rendelet XXI. melléklete 6. almelléklete 1. függelé ­
kének A6.App1/1. ábráján vagy (adott esetben) a 83. sz. ENSZ EGB el őírás 13. mellékletének A13/1. 
ábráján): ..................................................................................................................... ...................................................  
3.2.12.2.10.2.1.  Alkalmazandó 1. típusú ciklus (adja meg az alkalmazandó eljárást: a XXI. melléklet 4. almelléklete 
vagy a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás): ........................................................................................................................  
3.2.12.2.10.3.  A regenerálási fázist tartalmazó két ciklus közötti ciklusok számának megállapítására használt 
módszer leírása: .............................................................................................................. ...........................................  
3.2.12.2.10.4.  A regenerálás kiváltásához szükséges terhelés mértékét meghatározó paraméterek (azaz h őmérséklet, 
nyomás stb.): ................................................................................................................. .............................................  
3.2.12.2.10.5.  A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 13. mellékletének 3.1. szakaszában leírt vizsgálati eljárásban a rendszer 
terhelésére alkalmazott módszer leírása: ...................................................................................... ........................  
3.2.12.2.11.  Fogyó reagenseket használó katalizátorrendszerek (az információkat az alábbiakban minden egységre 
külön meg kell adni): vannak/nincsenek (  1 ) 
3.2.12.2.11.1.  A szükséges reagens típusa és koncentrációja: ................................................................................ ...................  
3.2.12.2.11.2.  A reagens szokásos üzemi h őmérséklet-tartománya: .......................................................................................  
3.2.12.2.11.3.  Nemzetközi szabvány: ......................................................................................................... .....................................  
3.2.12.2.11.4.  A reagensfeltöltés gyakorisága: folyamatos/karbantartáskor (adott esetben):  
3.2.12.2.11.5.  Reagenskijelz ő: (leírás és elhelyezkedés)  
3.2.12.2.11.6.  Reagenstartály  
3.2.12.2.11.6.1.  Henger űrtartalom: .................................................................................................................... ..................................  
3.2.12.2.11.6.2.  F űtési rendszer: van/nincs  
3.2.12.2.11.6.2.1.  Leírás vagy rajz:  
3.2.12.2.11.7.  Reagensadagoló egység: van/nincs (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1.  Gyártmány: ................................................................................................................... ...............................................  
3.2.12.2.11.7.2.  Típus: ....................................................................................................................... .....................................................  
3.2.12.2.11.8.  Reagensbefecskendez ő (gyártmány, típus és elhelyezkedés): ...........................................................................  
3.2.13.  Füst opacitása  
3.2.13.1.  A fényelnyelési együttható jelének helye (csak kompressziós gyújtású motoroknál): ..............................  
3.2.14.  A tüzel őanyag-gazdaságosság befolyásolására tervezett berendezések részletezése (ha még nem szere ­
pelnek más tételek alatt):.  
3.2.15.  LPG-tüzel őanyag-adagoló rendszer: van/nincs (  1 ) 
3.2.15.1.  Típusjóváhagyási szám a 661/2009/EK rendelet szerint (HL L 200., 2009.7.31., 1. o.): ..................HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/45
 
3.2.15.2.  Elektronikus motorvezérl ő egység LPG tüzel őanyag adagolásához  
3.2.15.2.1.  Gyártmány(ok): ............................................................................................................... ............................................  
3.2.15.2.2.  Típus(ok): ................................................................................................................... ..................................................  
3.2.15.2.3.  A kibocsátással kapcsolatos beállítási lehet őségek: ...........................................................................................  
3.2.15.3.  További dokumentáció  
3.2.15.3.1.  A benzin- és az LPG-üzem közötti átváltáskor a katalizátor védelmét szolgáló rendszer leírása: ......  
3.2.15.3.2.  A rendszer elrendezési rajza (elektromos csatlakozások, vákuumcsatlakozások, kiegyenlít ő töml ők 
stb.): ........................................................................................................................ .......................................................  
3.2.15.3.3.  A szimbólum rajza: ........................................................................................................... ........................................  
3.2.16.  Földgáz-tüzel őanyag-adagoló rendszer: van/nincs (  1 ) 
3.2.16.1.  Típusjóváhagyási szám a 661/2009/EK rendelet szerint: ........................................................................ ........  
3.2.16.2.  A motorszabályozás elektronikus vezérl őegysége a földgáz-tüzel őanyag-ellátó rendszerhez  
3.2.16.2.1.  Gyártmány(ok): ............................................................................................................... ............................................  
3.2.16.2.2.  Típus(ok): ................................................................................................................... ..................................................  
3.2.16.2.3.  A kibocsátással kapcsolatos beállítási lehet őségek: ...........................................................................................  
3.2.16.3.  További dokumentáció  
3.2.16.3.1.  A katalizátorvédelem leírása a benzinüzemr ől földgázüzemre és vissza történ ő átkapcsolás során: ...  
3.2.16.3.2.  A rendszer elrendezési rajza (elektromos csatlakozások, vákuumcsatlakozások, kiegyenlít ő töml ők 
stb.): ........................................................................................................................ .......................................................  
3.2.16.3.3.  A szimbólum rajza: ........................................................................................................... ........................................  
3.2.18.  Hidrogén-tüzel őanyag-adagoló rendszer: van/nincs (  1 ) 
3.2.18.1.  EK-típusjóváhagyási szám a 79/2009/EK rendelet szerint: ...................................................................... .......  
3.2.18.2.  Elektronikus motorvezérl ő egység hidrogén tüzel őanyag adagolásához  
3.2.18.2.1.  Gyártmány(ok): ............................................................................................................... ............................................  
3.2.18.2.2.  Típus(ok): ................................................................................................................... ..................................................  
3.2.18.2.3.  A kibocsátással kapcsolatos beállítási lehet őségek: ...........................................................................................  
3.2.18.3.  További dokumentáció  
3.2.18.3.1.  A katalizátorvédelem leírása a benzinüzemr ől hidrogénüzemre és vissza történ ő átkapcsolás során: ...  
3.2.18.3.2.  A rendszer elrendezési rajza (elektromos csatlakozások, vákuumcsatlakozások, kiegyenlít ő töml ők 
stb.): ........................................................................................................................ .......................................................  
3.2.18.3.3.  A szimbólum rajza: ........................................................................................................... ........................................  
3.2.19.4.  További dokumentáció  
3.2.19.4.1.  A benzin- és a hidrogén-földgázüzem közötti átváltáskor a katalizátor védelmét szolgáló rendszer 
leírása: ...................................................................................................................... .....................................................HU L 175/46 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.2.19.4.2.  A rendszer elrendezési rajza (elektromos csatlakozások, vákuumcsatlakozások, kiegyenlít ő töml ők 
stb.): ........................................................................................................................ .......................................................  
3.2.19.4.3.  A szimbólum rajza: ........................................................................................................... ........................................  
3.2.20.  H őtárolásra vonatkozó információ  
3.2.20.1.  Aktív h őtároló berendezés: van/nincs (  1 ) 
3.2.20.1.1.  Entalpia: .................................................................................................................... ............................................... (J)  
3.2.20.2.  Szigetel őanyagok  
3.2.20.2.1.  Szigetel őanyag: ........................................................................................................................ ...................................  
3.2.20.2.2.  Szigetelés térfogata: ........................................................................................................ ...........................................  
3.2.20.2.3.  Szigetelés tömege: ........................................................................................................... ...........................................  
3.2.20.2.4.  Szigetelés elhelyezkedése: ................................................................................................... ......................................  
3.3.  Elektromos gép  
3.3.1.  Típus (tekercselés, gerjesztés): ............................................................................................. ....................................  
3.3.1.2.  Üzemi feszültség: ............................................................................................................ ........................................ V  
3.4.  Meghajtóenergia-átalakítók kombinációi:  
3.4.1.  Hibrid elektromos járm ű: igen/nem (  1 ) 
3.4.2.  Hibrid elektromos járm ű kategóriája: küls ő feltöltés ű/nem küls ő feltöltés ű: ( 1 ) 
3.4.3.  Üzemmódkapcsoló: van/nincs (  1 ) 
3.4.3.1.  Választható üzemmódok  
3.4.3.1.1.  Tisztán elektromos: van/nincs (  1 ) 
3.4.3.1.2.  Tisztán tüzel őanyag-fogyasztó: van/nincs (  1 ) 
3.4.3.1.3.  Hibrid üzemmódok: vannak/nincsenek (  1 ) 
(ha vannak, rövid leírás): .................................................................................................... .....................................  
3.4.4.  Az energiatároló eszköz leírása: (újratölthet ő energiatároló rendszer, kondenzátor, lendkerék/generá ­
tor) 
3.4.4.1.  Gyártmány(ok): ............................................................................................................... ............................................  
3.4.4.2.  Típus(ok): ................................................................................................................... ..................................................  
3.4.4.3.  Azonosító szám: .............................................................................................................. ...........................................  
3.4.4.4.  Az elektrokémiai pár fajtája: ................................................................................................ ..................................  
3.4.4.5.  Energia: ..... (újratölthet ő energiatároló rendszer esetében: feszültség és kapacitás, amperóra 2 órára, 
kondenzátor esetében: J, ...................................................................................................... ................................... )  
3.4.4.6.  Tölt ő: fedélzeti/küls ő/nincs (  1 ) 
3.4.5.  Elektromos gép (külön részletezze az egyes elektromos gépek típusát)HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/47
 
3.4.5.1.  Gyártmány: ................................................................................................................... ...............................................  
3.4.5.2.  Típus: ....................................................................................................................... .....................................................  
3.4.5.3.  Els ődleges használat: hajtómotor/generátor (  1 ) 
3.4.5.3.1.  Hajtómotorként való használat esetén: egyes motor/több motor (számuk) (  1 ): ........................................  
3.4.5.4.  Legnagyobb teljesítmény: ..................................................................................................... ............................ kW  
3.4.5.5.  M űködési elv  
3.4.5.5.5.1  Egyenáram/váltakozó áram/fázisok száma: ...................................................................................... ...................  
3.4.5.5.2.  Külön gerjesztés/soros/összetett (  1 ) 
3.4.5.5.3.  Szinkron/aszinkron (  1 ) 
3.4.6.  Vezérl őegység  
3.4.6.1.  Gyártmány(ok): ............................................................................................................... ............................................  
3.4.6.2.  Típus(ok): ................................................................................................................... ..................................................  
3.4.6.3.  Azonosító szám: .............................................................................................................. ...........................................  
3.4.7.  Teljesítményszabályozó  
3.4.7.1.  Gyártmány: ................................................................................................................... ...............................................  
3.4.7.2.  Típus: ....................................................................................................................... .....................................................  
3.4.7.3.  Azonosító szám: .............................................................................................................. ...........................................  
3.4.9.  Gyártó ajánlása az el őkondicionálásra: .............................................................................................................. ... 
3.5.  A gyártó által megadott értékek a CO  2 -kibocsátás/tüzel őanyag-fogyasztás/elektromosenergia-fogyasz ­
tás/elektromos hatósugár meghatározásához és (adott esetben) az ökoinnovációs technológiák rész ­
letezése (  o ) 
3.5.7.  A gyártó által megadott értékek  
3.5.7.1.  A vizsgálati járm ű paraméterei  
3.5.7.1.1  Magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VH)  
3.5.7.1.1.1.  Ciklus-energiaigény (J): ..................................................................................................... .........................................  
3.5.7.1.1.2.  Kigurulási menetellenállási együtthatók  
3.5.7.1.1.2.1.  f  0 , N: .......................................................................................................................... ...................................................  
3.5.7.1.1.2.2.  f  1 , N/(km/h): ................................................................................................................... ............................................  
3.5.7.1.1.2.3.  f  2 , N/(km/h)  2 : ............................................................................................................................. .................................  
3.5.7.1.2.  Alacsony szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VL) (adott esetben)  
3.5.7.1.2.1.  Ciklus-energiaigény (J)  
3.5.7.1.2.2.  Kigurulási menetellenállási együtthatók  
3.5.7.1.2.2.1.  f  0 , N: .......................................................................................................................... ...................................................  
3.5.7.1.2.2.2.  f  1 , N/(km/h): ................................................................................................................... ............................................HU L 175/48 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.5.7.1.2.2.3.  f  2 , N/(km/h)  2 : ............................................................................................................................. .................................  
3.5.7.1.3.  Közepes szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VM) (adott esetben)  
3.5.7.1.3.1.  Ciklus-energiaigény (J)  
3.5.7.1.3.2.  Kigurulási menetellenállási együtthatók  
3.5.7.1.3.2.1.  f  0 , N: .......................................................................................................................... ...................................................  
3.5.7.1.3.2.2.  f  1 , N/(km/h): ................................................................................................................... ............................................  
3.5.7.1.3.2.3.  f  2 , N/(km/h)  2 : ............................................................................................................................. .................................  
3.5.7.2.  A vegyes CO  2 -kibocsátás tömege  
3.5.7.2.1.  Bels ő égés ű motor CO  2 -kibocsátásának tömege  
3.5.7.2.1.1.  Magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VH): ............................................................................................ g/km  
3.5.7.2.1.2.  Alacsony szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VL) (adott esetben): ............................................................ g/km  
3.5.7.2.2.  Küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek (OVC-HEV) és nem küls ő feltöltés ű hibrid elektromos 
járm űvek (NOVC-HEV) CO  2 -kibocsátásának tömege a töltést fenntartó üzemmódban  
3.5.7.2.2.1.  Magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VH): ............................................................................................ g/km  
3.5.7.2.2.2.  Alacsony szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VL) (adott esetben): ............................................................ g/km  
3.5.7.2.2.3.  Közepes szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VM) (adott esetben): ............................................................ g/km  
3.5.7.2.3.  Küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek (OVC-HEV) CO  2 -kibocsátásának tömege a töltést leme ­
rít ő üzemmódban  
3.5.7.2.3.1.  Magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VH): ............................................................................................ g/km  
3.5.7.2.3.2.  Alacsony szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VL) (adott esetben): ............................................................ g/km  
3.5.7.2.3.3.  Közepes szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VM) (adott esetben): ............................................................ g/km  
3.5.7.3.  Elektromos járm űvek elektromos hatósugara  
3.5.7.3.1.  Tisztán elektromos járm űvek hatósugara tisztán elektromos hajtással  
3.5.7.3.1.1.  Magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VH): ............................................................................................... km  
3.5.7.3.1.2.  Alacsony szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VL) (adott esetben): .............................................................. km  
3.5.7.3.2.  Küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek (OVC-HEV) teljes elektromos hatósugara (All Electric 
Range, AER)  
3.5.7.3.2.1.  Magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VH): ............................................................................................... km  
3.5.7.3.2.2.  Alacsony szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VL) (adott esetben): .............................................................. km  
3.5.7.3.2.3.  Közepes szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VM) (adott esetben): .............................................................. km  
3.5.7.4.  Tüzel őanyag-cellás hibrid járm űvek (FCHV) tüzel őanyag-fogyasztása a töltést fenntartó üzemmódban  
3.5.7.4.1.  Magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VH): .................................................................................. kg/100 kmHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/49
 
3.5.7.4.2.  Alacsony szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VL) (adott esetben): ................................................. kg/100 km  
3.5.7.4.3.  Közepes szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VM) (adott esetben): ................................................. kg/100 km  
3.5.7.5.  Elektromos járm űvek elektromosenergia-fogyasztása  
3.5.7.5.1.  Tisztán elektromos járm űvek vegyes elektromosenergia-fogyasztása (EC  WLTC  ) 
3.5.7.5.1.1.  Magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VH): ....................................................................................... Wh/km  
3.5.7.5.1.2.  Alacsony szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VL) (adott esetben): ..................................................... Wh/km  
3.5.7.5.2.  Használati tényez ővel súlyozott elektromosenergia-fogyasztás a töltést fogyasztó üzemmódban, 
EC AC,CD  (vegyes)  
3.5.7.5.2.1.  Magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VH): ........................................................................................ Wh/km  
3.5.7.5.2.2.  Alacsony szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VL) (adott esetben): ....................................................... Wh/km  
3.5.7.5.2.3.  Közepes szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VM) (adott esetben): ....................................................... Wh/km  
3.5.8.  M1 kategóriájú járm űvek esetében a 443/2009/EK rendelet 12. cikke, illetve N1 kategóriájú 
járm űvek esetében az 510/2011/EU rendelet 12. cikke szerinti ökoinnovációs technológiával felsze ­
relt járm ű: igen/nem (  1 ) 
3.5.8.1.  M1 kategóriájú járm űvek esetében a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 5. cikkében, illetve N1 
kategóriájú járm űvek esetében a 427/2014/EU végrehajtási rendelet 5. cikkében említett, viszonyítási 
alapul vett gépjárm ű típusa/változata/kivitele (adott esetben): .......................................................................  
3.5.8.2.  Kölcsönhatások a különböz ő ökoinnovációs technológiák között: vannak/nincsenek (  1 ) 
3.5.8.3.  Az ökoinnovációs technológiák használatával kapcsolatos kibocsátási adatok (a táblázatot mindegyik 
vizsgált referencia-tüzel őanyagra vonatkozóan meg kell ismételni) (  w1 ) 
Az ökoinno ­
vációs tech ­
nológiát 
jóváhagyó 
határo ­
zat (  w2 ) Az ökoin ­
novációs 
techno ­
lógia 
kódja (  w3 ) 1. A viszo ­
nyítási 
alapul vett 
járm ű CO  2 - 
kibocsátása 
(g/km)  2. Az ökoin ­
novációs 
technológi ­
ával felszerelt 
járm ű CO  2 - 
kibocsátása 
(g/km)  3. A viszo ­
nyítási alapul 
vett járm ű 
CO  2 -kibocsá ­
tása az 1. 
típusú 
vizsgálati 
ciklus ­
ban (  w4 ) 4. Az ökoin ­
novációs 
technológi ­
ával felszerelt 
járm ű CO  2 - 
kibocsátása 
az 1. típusú 
vizsgálati 
ciklusban  5. Használati 
tényez ő 
(usage factor, 
UF), azaz a 
technológia 
használatának 
időbeli rész ­
aránya a 
szokásos 
üzemeltetési 
körülmények 
között  A 
megtakarí ­
tott CO  2 - 
kibocsá ­
tások 
((1 – 2) – 
(3 – 4))*5  
xxxx/201x  
A megtakarított CO  2 -kibocsátás összesen (g/km) (  w5 ) 
(w) Ökoinnovációs technológiák. 
(w1) A táblázatot szükség esetén ökoinnovációs technológiánként egy-egy sorral ki kell egészíteni. 
(w2) Az ökoinnovációs technológiát jóváhagyó bizottsági határozat száma 
(w3) Az ökoinnovációs technológiát jóváhagyó bizottsági határozatban a technológiához rendelt kód 
(w4) Ha a típusjóváhagyó hatóság beleegyezésével az 1. típusú vizsgálati ciklus helyett a modellezés módszerét 
választják, ez az érték a modellezéssel kapott érték. 
(w5) Az egyes ökoinnovációs technológiák révén megtakarított CO  2 -kibocsátások összege.  
3.6.  A gyártó által megengedett h őmérsékletek  
3.6.1.  H űtőrendszerHU L 175/50 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.6.1.1.  Folyadékh űtés 
Legnagyobb kilép ő h őmérséklet: ............................................................ ........................................................ .... K  
3.6.1.2.  Légh űtés 
3.6.1.2.1.  Vonatkoztatási pont: ......................................................................................................... ........................................  
3.6.1.2.2.  Legmagasabb h őmérséklet a vonatkoztatási pontban: .................................................................................. K  
3.6.2.  A tölt őleveg ő-h űtő legnagyobb kilép ő h őmérséklete: .................................................................................. K  
3.6.3.  Legmagasabb kipufogógáz-h őmérséklet a kipufogócs őnek a kipufogó-gy űjtőcs ő vagy a turbófeltölt ő 
küls ő peremével szomszédos pontján: ................................................................................................ .............. K  
3.6.4.  A tüzel őanyag h őmérséklete 
Legalább: ................................................................. K – legfeljebb: ................................... ............................... K 
Dízelmotorok esetében a befecskendez ő szivattyú bemeneténél, gázüzem ű motorok esetében a 
nyomásszabályzó végfokozatánál  
3.6.5.  A ken őanyag h őmérséklete 
Legalább: ................................................................. K – legfeljebb: ................................... ............................... K  
3.8.  Ken őrendszer  
3.8.1.  A rendszer leírása  
3.8.1.1.  Ken őanyagtartály elhelyezkedése: .................................................................................................. .........................  
3.8.1.2.  Adagolórendszer (szivattyúzás/befecskendezés a szívószelepbe/tüzel őanyaghoz keverés stb.) (  1 ) 
3.8.2.  Ken őanyag-szivattyú  
3.8.2.1.  Gyártmány(ok): ............................................................................................................... ............................................  
3.8.2.2.  Típus(ok): ................................................................................................................... ..................................................  
3.8.3.  Tüzel őanyaghoz keverés  
3.8.3.1.  Százalékos arány: ............................................................................................................ ...........................................  
3.8.4.  Olajh űtő: van/nincs (  1 ) 
3.8.4.1.  Rajz(ok): .................................................................................................................... .......................................... vagy  
3.8.4.1.1.  Gyártmány(ok): ............................................................................................................... ............................................  
3.8.4.1.2.  Típus(ok): ................................................................................................................... ..................................................  
4. ER ŐÁTVITEL (  p ) 
4.3.  A lendkerék tehetetlenségi nyomatéka: ........................................................................................ ........................  
4.3.1.  Kiegészít ő tehetetlenségi nyomaték, sebességbe kapcsolás nélkül: ...............................................................  
4.4.  Tengelykapcsoló(k)  
4.4.1.  Típus: ....................................................................................................................... .....................................................  
4.4.2.  Legnagyobb nyomatékátalakítás: ............................................................................................... .............................  
4.5.  Sebességváltó  
4.5.1.  Típus (kézi/automata/CVT (fokozatmentes sebességváltó)) (  1 )HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/51
 
4.5.1.1.  Els ődleges üzemmód: van/nincs (  1 ) 
4.5.1.2.  Legjobb üzemmód (ha nincs uralkodó jelleg ű üzemmód): ............................................................ .................  
4.5.1.3.  Legrosszabb üzemmód (ha nincs uralkodó jelleg ű üzemmód): ....................................................................  
4.5.1.4.  Névleges nyomaték: ........................................................................................................... ........................................  
4.5.1.5.  A tengelykapcsolók száma: .................................................................................................... .................................  
4.6.  Áttételi viszonyszámok  
Sebességfokozat  Bels ő áttételek (a sebes ­
ségváltó kimen őtenge ­
lyének fordulatszáma a 
motoréhoz viszonyítva)  Végs ő áttételi viszony ­
szám(ok) (a sebességváltó 
kimen őtengelyének fordu ­
latszáma a hajtott kerék 
fordulatszámához viszo ­
nyítva)  Összáttételi arányok  
Fokozatmentes sebesség ­
váltó (CVT) esetében a 
legnagyobb érték  
1 
2 
3 
… 
Fokozatmentes sebesség ­
váltó (CVT) esetében a 
legkisebb érték  
Hátramenet  
4.7.  A járm ű legnagyobb tervezési sebessége (km/h) (  q ): .........................................................................................  
6. FELFÜGGESZTÉS  
6.6.  Gumiabroncsok és kerekek  
6.6.1.  Gumiabroncs/kerék kombináció(k)  
6.6.1.1.  Tengelyek  
6.6.1.1.1.  1. tengely: .................................................................................................................. ..................................................  
6.6.1.1.1.1.  Gumiabroncs méretjelölése  
6.6.1.1.2.  2. tengely: .................................................................................................................. ..................................................  
6.6.1.1.2.1.  Gumiabroncs méretjelölése  
stb. 
6.6.2.  A gördülési sugarak fels ő és alsó határértékei  
6.6.2.1.  1. tengely: .................................................................................................................. ..................................................  
6.6.2.2.  2. tengely: .................................................................................................................. ..................................................  
6.6.3.  A járm ű gyártója által ajánlott abroncsnyomásérték(ek): ........................................................................ kPa  
9. KAROSSZÉRIA  
9.1.  A karosszéria típusa a 2007/46/EK irányelv II. mellékletének C. részében meghatározott kódok 
szerint: ...................................................................................................................... ....................................................  
9.10.3.  Ülések  
9.10.3.1.  Ül őhelyek száma (s): ............................................................................................................. ....................................HU L 175/52 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
16. A JÁRM ŰJAVÍTÁSI ÉS -KARBANTARTÁSI INFORMÁCIÓKHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉS  
16.1.  A járm űjavítási és -karbantartási információkhoz való hozzáférést biztosító honlap címe: ..................  
16.1.1.  A rendelkezésre állás kezd ő napja (legkés őbb 6 hónappal a típusjóváhagyás napját követ ően): ........  
16.2.  A honlaphoz való hozzáférés feltételei: ...................................................................................... .........................  
16.3.  Az internetes oldalon keresztül elérhet ő járm űjavítási és -karbantartási információk formátuma ......HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/53
 
Függelék az adatközl ő laphoz  
INFORMÁCIÓK A VIZSGÁLATI KÖRÜLMÉNYEKR ŐL 
1. Alkalmazott ken őanyagok  
1.1. Motorken őanyag  
1.1.1. Gyártmány: …  
1.1.2. Típus: …  
1.2. Sebességváltó-ken őanyag:  
1.2.1. Gyártmány: …  
1.2.2. Típus: …  
(ha a ken őanyag a tüzel őanyaghoz van keverve, az olaj százalékos aránya a keverékben)  
2. Kigurulási menetellenállási információk  
2.1. A sebességváltó típusa (kézi/automata/CVT)  
VL (ha van)  VH  
2.2. A járm ű karosszériájának típusa (variáns/vál ­
tozat)  2.2. A járm ű karosszériájának típusa (variáns/vál ­
tozat)  
2.3. Alkalmazott kigurulási menetellenállási eljárás 
(mérés vagy számítás kigurulási menetellen ­
állási járm űcsalád alapján)  2.3. Alkalmazott kigurulási menetellenállási eljárás 
(mérés vagy számítás kigurulási menetellen ­
állási járm űcsalád alapján)  
2.4. Vizsgálatból származó kigurulási menetellen ­
állási információk  2.4. Vizsgálatból származó kigurulási menetellen ­
állási információk  
2.4.1. Gumiabroncsok gyártmánya és típusa:  2.4.1. Gumiabroncsok gyártmánya és típusa:  
2.4.2. Gumiabroncsméretek (els ő/hátsó):  2.4.2. Gumiabroncsméretek (els ő/hátsó):  
2.4.4. Gumiabroncsnyomás (els ő/hátsó) (kPa):  2.4.4. Gumiabroncsnyomás (els ő/hátsó) (kPa):  
2.4.5. Gumiabroncs gördülési ellenállása (els ő/hátsó) 
(kg/t):  2.4.5. Gumiabroncs gördülési ellenállása (els ő/hátsó) 
(kg/t):  
2.4.6. Járm ű vizsgálati tömege (kg):  2.4.6. Járm ű vizsgálati tömege (kg):  
2.4.7. Delta Cd.A a VH-val összehasonlítva (m  2 ) 
2.4.8. f  0 , f 1 , f 2 kigurulásimenetellenállási együttható  2.4.8. f  0 , f 1 , f 2 kigurulásimenetellenállási együtthatóHU L 175/54 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
4. függelék  
EK-TÍPUSBIZONYÍTVÁNY MINTA  
(Legnagyobb megengedett formátum: A4 (210 mm × 297 mm))  
EK-TÍPUSBIZONYÍTVÁNY  
A hatóság bélyegz ője 
Értesítés a következ őről: 
— EK-típusjóváhagyás (  1 ), 
— EK-típusjóváhagyás kiterjesztése (  1 ), 
— EK-típusjóváhagyás elutasítása (  1 ), 
— EK-típusjóváhagyás visszavonása (  1 ), 
— egy rendszertípus/egy járm űtípus egy rendszere (  1 ) tekintetében való típusjóváhagyását illet ően, a 715/2007/EK rende ­
let (  2 ) és az (EU) 2017/1151 rendelet (  3 ) alapján.  
EK-típusjóváhagyás száma: …  
A kiterjesztés indoka: …  
I. RÉSZ  
0.1. Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve): …  
0.2. Típus: …  
0.2.1. Kereskedelmi név (nevek) (amennyiben van): …  
0.3. Típusazonosítók, ha a típus jelölve van a járm űvön (  4 ): 
0.3.1. A jelölés elhelyezése: …  
0.4. A járm ű kategóriája (  5 ) 
0.5. A gyártó neve és címe: …  
0.8. Az összeszerel ő üzem(ek) neve és címe: …  
0.9. A gyártó képvisel ője: ….  
II. RÉSZ –  minden egyes interpolációs járm űcsalád esetében meg kell ismételni a XXI. melléklet 5.6. pontja szerint  
0. Az interpolációs járm űcsalád azonosítója a XXI. melléklet 5.0. pontjában meghatározottak szerint  
1. Kiegészít ő adatok (adott esetben): (lásd a kiegészítést)  
2. A vizsgálatok elvégzéséért felel ős m űszaki szolgálat: …  
3. Az 1. típusú vizsgálati jegyz őkönyv dátuma: …  
4. Az 1. típusú vizsgálati jegyz őkönyv száma: …  
5. Megjegyzések (ha vannak): (lásd a kiegészítést)HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/55
 
6. Hely: …  
7. Dátum: …  
8. Aláírás: …  
Mellékletek:  Információs csomag (  6 ).HU L 175/56 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Kiegészítés a … számú EK-típusbizonyítványhoz  
járm ű típusjóváhagyása a kibocsátások és a járm űjavítási és -karbantartási információk elérhet ősége 
tekintetében a 715/2007/EK rendelet szerint  
A típusbizonyítvány kitöltése során kerülni kell a vizsgálati jegyz őkönyvben vagy az adatközl ő lapon lév ő adatokra 
történ ő kereszthivatkozásokat.  
0. AZ INTERPOLÁCIÓS JÁRM ŰCSALÁD AZONOSÍTÓJA A XXI. MELLÉKLET 5.0. PONTJÁBAN MEGHATÁROZOTTAK 
SZERINT...  
1. TOVÁBBI INFORMÁCIÓK  
1.1. A menetkész járm ű tömege: …  
1.2. Megengedett össztömeg: …  
1.3. Referenciatömeg: …  
1.4. Ülések száma: …  
1.6. A karosszéria típusa:  
1.6.1. M  1 , M  2 esetében: lépcs őshátú limuzin, ferdehátú limuzin, kombi, kupé, kabrió, többcélú járm ű ( 1 ) 
1.6.2. N  1 , N  2 esetében: teherautó, zárt kisteherautó (  1 ) 
1.7. Hajtott kerekek: els ő, hátsó, 4 × 4 (  1 ) 
1.8. Tisztán elektromos járm ű: igen/nem (  1 ) 
1.9. Hibrid elektromos járm ű: igen/nem (  1 ) 
1.9.1. Hibrid elektromos járm ű kategóriája: küls ő feltöltés ű/nem küls ő feltöltés ű / tüzel őanyag-cellás (  1 ) 
1.9.2. Üzemmódkapcsoló: van/nincs (  1 ) 
1.10. A motor azonosítása:  
1.10.1. Motor lökettérfogata:  
1.10.2. Tüzel őanyag-ellátó rendszer: közvetlen befecskendezés ű/közvetett befecskendezés ű ( 1 ) 
1.10.3. A gyártó által ajánlott tüzel őanyag:  
1.10.4.1. Legnagyobb teljesítmény: kW min  –1 fordulatszámon  
1.10.4.2. A legnagyobb nyomaték: Nm min  –1 fordulatszámon  
1.10.5. Feltölt ő berendezés: van/nincs (  1 ) 
1.10.6. Gyújtásrendszer: kompressziós gyújtás/szikragyújtás (  1 ) 
1.11. Er őátviteli rendszer (tisztán elektromos járm űnél vagy hibrid elektromos járm űnél) (  1 ) 
1.11.1. Legnagyobb hasznos teljesítmény: ... kW, az alábbi fordulatszám-tartományban: … - … min  –1 
1.11.2. Legnagyobb 30 perces teljesítmény: … kW  
1.11.3. Legnagyobb hasznos nyomaték: ... Nm, … min  –1 fordulatszámonHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/57
 
1.12. Hajtóakkumulátor (tisztán elektromos járm űnél vagy hibrid elektromos járm űnél) 
1.12.1. Névleges feszültség: V  
1.12.2. Kapacitás (2 órás): Ah  
1.13. Átvitel: …, …  
1.13.1. A sebességváltó típusa: kézi/automata/fokozatmentes (  1 ) 
1.13.2. Sebességfokozatok száma:  
1.13.3. Összáttételi arányok (beleértve a gumiabroncsok terhelés alatti gördül őkerületét is): (járm űsebesség (km/h)) / 
(motorfordulatszám (1 000 (min  –1 )) 
Els ő fokozatban: …  Hatodik fokozatban: …  
Második fokozatban: …  Hetedik fokozatban: …  
Harmadik fokozatban: …  Nyolcadik fokozatban: …  
Negyedik fokozatban: …  Gyorsító fokozatban: …  
Ötödik fokozatban: …  
1.13.4. Végáttétel:  
1.14. Gumiabroncsok: …, …, …  
Típus: radiál/diagonál/… (  7 ) 
Méretek: …  
Gördül őkerület terhelés alatt:  
Az 1. típusú vizsgálathoz használt gumiabroncsok gördül őkerülete:  
2. VIZSGÁLATI EREDMÉNYEK  
2.1. Az égéstermék-kibocsátások vizsgálati eredményei  
A kibocsátások besorolása: Euro 6  
Adott esetben az 1. típusú vizsgálat eredményei  
A típusjóváhagyás száma, ha nem alapjárm ű ( 1 ): …  
1. vizsgálat  
1. típusú vizsgálat eredményei  CO 
(mg/km)  Összes 
szénhid ­
rogén 
(mg/km)  Metántól 
különböz ő 
szénhidro ­
gének 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  Összes 
szénhid ­
rogén + 
NO  x 
(mg/km)  Részecske ­
tömeg 
(mg/km)  PN 
(#.10  11 / 
km) 
Mért érték (  8 ) ( 9 ) 
Ki * (  8 ) ( 10 ) (  11 ) 
Ki + (  8 ) ( 10 ) (  11 ) 
Ki-vel számított átlagérték 
(M.Ki vagy M+Ki) (  9 ) ( 12 )HU L 175/58 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
1. típusú vizsgálat eredményei  CO 
(mg/km)  Összes 
szénhid ­
rogén 
(mg/km)  Metántól 
különböz ő 
szénhidro ­
gének 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  Összes 
szénhid ­
rogén + 
NO  x 
(mg/km)  Részecske ­
tömeg 
(mg/km)  PN 
(#.10  11 / 
km) 
DF (+) (  8 ) ( 10 ) 
DF (*) (  8 ) ( 10 ) 
Ki-vel és DF-fel számított 
végs ő átlagérték (  13 ) 
Határérték  
2. vizsgálat  (adott esetben)  
Töltse ki az 1. vizsgálatra vonatkozó táblázatot a második vizsgálat eredményeivel.  
3. vizsgálat  (adott esetben)  
Töltse ki az 1. vizsgálatra vonatkozó táblázatot a harmadik vizsgálat eredményeivel.  
Ismételje meg az 1. vizsgálatot, a 2. vizsgálatot (adott esetben) és a 3. vizsgálatot (adott esetben) az alacsony 
szén-dioxid-kibocsátású járm űre (VL) (adott esetben) és a közepes szén-dioxid-kibocsátású járm űre (VM) 
(adott esetben)  
Információk a regenerálási stratégiáról  
D = a m űködési ciklusok száma két olyan ciklus között, amelyben regenerálás történt: …  
d = a regeneráláshoz szükséges m űködési ciklusok száma: …  
Alkalmazandó 1. típusú ciklus: (A XXI. melléklet 4. almelléklete vagy a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás) (  14 ): …  
Környezetih őmérséklet-korrekcióval végzett vizsgálat (ATCT)  
CO  2 -kibocsátás (g/km)  Vegyes  
ATCT (14 °C) M  CO2,Treg  
1. típusú vizsgálat (23 °C) M  CO2,23 °  
Járm űcsalád korrekciós tényez ő (FCF)  
A motor h űtőközeg végs ő h őmérséklete és a kondicionálási terület utolsó 3 órai átlagh őmérsékletének 
különbsége, ΔT_ATCT (°C): …  
Legrövidebb megengedett kondicionálási id őtartam, t  soak _ATCT (s): …  
A h őmérséklet-érzékel ő helye: …  
2. típus: (a közlekedési alkalmassági vizsgálathoz szükséges adatokkal együtt):  
Vizsgálat  CO-érték 
(térfogat%)  Lambda (  7 ) A motor fordulat ­
száma 
(min  –1 ) A motorolaj h őmérsék ­
lete 
(°C) 
Alacsony alapjáraton 
végzett vizsgálat  Nem alkalma ­
zandó  
Magas alapjáraton végzett 
vizsgálatHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/59
 
3. típus: …  
4. típus: … g/vizsgálat  
5. típus: — Tartóssági vizsgálat: teljes járm űvizsgálat/próbapadi öregedésvizsgálat/nincs (  1 ) 
— Romlási tényez ő (DF): számított/rögzített (  1 ) 
— Adja meg az értékeket: …  
— Alkalmazandó 1. típusú ciklus (a XXI. melléklet 4. almelléklete vagy a 83. sz. ENSZ EGB- 
előírás) (  14 ): …  
6. típus  CO (g/km)  Összes szénhidrogén (g/km)  
Mért érték  
2.1.1. Kétfajta tüzel őanyaggal üzemel ő járm űvek esetében az 1. típusú táblázatot mindkét tüzel őanyag tekintetében 
meg kell ismételni. A rugalmas tüzel őanyag-felhasználású járm űvek esetében az 1. típusú vizsgálatot mindkét 
tüzel őanyag tekintetében el kell végezni az I. melléklet I.2.4. ábrája szerint, az LPG-vel, illetve földgázzal/ 
biometánnal (vagy egy- vagy kétfajta tüzel őanyaggal) üzemel ő járm űvek esetében a táblázatot meg kell 
ismételni a vizsgálat során használt különböz ő referenciagázok tekintetében, és a legrosszabb eredményeket 
egy külön táblázatban kell összefoglalni. Adott esetben a 83. sz. ENSZ EGB el őírás 12. melléklete 3.1.4. 
szakaszának megfelel ően azt is meg kell adni, hogy az eredmények mérésen vagy számításon alapulnak-e.  
2.1.2. A hibajelz ő szöveges leírása és/vagy rajza: …  
2.1.3. A fedélzeti diagnosztikai rendszerrel felügyelt alkotóelemek felsorolása és funkciójuk: …  
2.1.4. Szöveges leírás (általános m űködési elvek) a következ ők tekintetében: …  
2.1.4.1. Gyújtáshiba észlelése (  15 ): …  
2.1.4.2. Katalizátor ellen őrzése (  15 ): …  
2.1.4.3. Oxigénérzékel ő ellen őrzése (  15 ): …  
2.1.4.4. A fedélzeti diagnosztikai rendszer által felügyelt egyéb alkotóelemek (  15 ): …  
2.1.4.5. Katalizátor ellen őrzése (  16 ): …  
2.1.4.6. Részecskesz űrő ellen őrzése (  16 ): …  
2.1.4.7. Az elektronikusan szabályozott tüzel őanyag-adagoló rendszer ellen őrzése (  16 ): …  
2.1.4.8. A fedélzeti diagnosztikai rendszer által felügyelt egyéb alkotóelemek: …  
2.1.5. A hibajelz ő m űködésbe lépésének feltételei (a menetciklusok állandó száma vagy statisztikai módszer): …  
2.1.6. Az összes használt fedélzeti diagnosztikai kimeneti kód és formátum felsorolása (magyarázattal együtt): …  
2.2. Fenntartva  
2.3. Katalitikus átalakító: van/nincs (  1 ) 
2.3.1. Az e rendelet összes vonatkozó követelményének megfelel ően vizsgált eredeti katalitikus átalakító, igen/ 
nem (  1 ) 
2.4. A füst opacitásvizsgálatának eredményei (  1 ) 
2.4.1. Állandósult motorfordulatszámon: lásd a m űszaki szolgálat … sz. vizsgálati jegyz őkönyvét …HU L 175/60 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
2.4.2. Terhelés nélküli gyorsítással végzett vizsgálatok:  
2.4.2.1. A fényelnyelési együttható mért értéke: … m  –1 
2.4.2.2. A fényelnyelési együttható korrigált értéke: … m  –1 
2.4.2.3. A fényelnyelési együttható jelének helye a járm űvön: …  
2.5. A CO  2 -kibocsátás és a tüzel őanyag-fogyasztás vizsgálati eredményei  
2.5.1. Bels ő égés ű motorral felszerelt és nem küls ő feltöltés ű (NOVC) hibrid elektromos járm ű 
2.5.1.1 Magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VH)  
2.5.1.1.1. A ciklus energiaigénye: … J  
2.5.1.1.2. Kigurulási menetellenállási együtthatók  
2.5.1.1.2.1. f  0, N: …  
2.5.1.1.2.2. f  1, N/(km/h): …  
2.5.1.1.2.3. f  2 , N/(km/h)  2 : …  
2.5.1.1.3. A CO  2 -kibocsátás tömege (adja meg az egyes vizsgált referencia-tüzel őanyagokra vonatkozó értékeket a 
különböz ő szakaszokhoz: a mért értékeket, a vegyes értéket lásd a XXI. melléklet 6. almellékletének 1.1.2.3.8. 
és 1.1.2.3.9. pontjában)  
CO  2 -kibocsátás (g/km)  Vizsgá ­
lat Alacsony  Közepes  Magas  Rendkívül 
magas  Vegyes  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,H /  M CO2,c,H  
2.5.1.1.4. Tüzel őanyag-fogyasztás (adja meg az egyes vizsgált referencia-tüzel őanyagokra vonatkozó értékeket a külön ­
böz ő szakaszokhoz: a mért értékeket, a vegyes értéket lásd a XXI. melléklet 6. almellékletének 1.1.2.3.8. és 
1.1.2.3.9. pontjában)  
Tüzel őanyag-fogyasztás (l/100 km) vagy 
m 3 /100 km vagy kg/100 km (  1 ) Alacsony  Közepes  Magas  Rendkívül 
magas  Vegyes  
Végs ő értékek, FC  p,H /  FC c,H 
2.5.1.2 Alacsony szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VL) (adott esetben)  
2.5.1.2.1. A ciklus energiaigénye: … J  
2.5.1.2.2. Kigurulási menetellenállási együtthatók  
2.5.1.2.2.1. f  0, N: …  
2.5.1.2.2.2. f  1, N/(km/h): …  
2.5.1.2.2.3. f  2 , N/(km/h)  2 : …HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/61
 
2.5.1.2.2. A CO  2 -kibocsátás tömege (adja meg az egyes vizsgált referencia-tüzel őanyagokra vonatkozó értékeket a 
különböz ő szakaszokhoz: a mért értékeket, a vegyes értéket lásd a XXI. melléklet 6. almellékletének 1.1.2.3.8. 
és 1.1.2.3.9. pontjában)  
CO  2 -kibocsátás (g/km)  Vizsgá ­
lat Alacsony  Közepes  Magas  Rendkívül 
magas  Vegyes  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,L /  M CO2,c,L  
2.5.1.2.3. Tüzel őanyag-fogyasztás (adja meg az egyes vizsgált referencia-tüzel őanyagokra vonatkozó értékeket a külön ­
böz ő szakaszokhoz: a mért értékeket, a vegyes értéket lásd a XXI. melléklet 6. almellékletének 1.1.2.3.8. és 
1.1.2.3.9. pontjában)  
Tüzel őanyag-fogyasztás (l/100 km) vagy 
m 3 /100 km vagy kg/100 km (  1 ) Alacsony  Közepes  Magas  Rendkívül 
magas  Vegyes  
Végs ő értékek, FC  p,H /  FC c,H 
2.5.1.3. Az e rendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerinti id őszakos regenerálású rendszerrel felszerelt, csak bels ő égés ű 
motorral hajtott járm űveknél a vizsgálati eredményeket módosítani kell a XXI. melléklet 6. almellékletének 1. 
függelékében meghatározott Ki tényez ővel. 
2.5.1.3.1. Információk a regenerálási stratégiáról a CO  2 -kibocsátás és tüzel őanyag-fogyasztás tekintetében  
D = a m űködési ciklusok száma két olyan ciklus között, amelyben regenerálás történt: …  
d = a regeneráláshoz szükséges m űködési ciklusok száma: …  
Alkalmazandó 1. típusú ciklus (a XXI. melléklet 4. almelléklete vagy a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás) (  14 ): …  
Alacsony  Közepes  Magas  Rendkívül 
magas  Vegyes  
Ki (additív / multiplikatív) (  1 ) 
Értékek a CO  2 -re és a tüzel őanyag- 
fogyasztásra (  10 ) 
2.5.2. Tisztán elektromos járm űvek (  1 ) 
2.5.2.1. Elektromosenergia-fogyasztás (a gyártó által megadott érték)  
2.5.2.1.1. Elektromosenergia-fogyasztás:  
EC (Wh/km)  Vizsgálat  Városi  Vegyes  
Számított EC  1 
2 
3 
Gyártó által megadott érték  —HU L 175/62 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
2.5.2.1.2. A ciklusban az összes olyan id ő, amikor az értékek t űrésen kívül voltak: … sec  
2.5.2.2. Tisztán elektromos hatósugár  
PER (km)  Vizsgálat  Városi  Vegyes  
Mért tisztán elektromos hatósugár  1 
2 
3 
Gyártó által megadott érték  —  
2.5.3. Küls ő feltöltés ű (OVC) hibrid elektromos járm ű: 
2.5.3.1. Töltést fenntartó üzemmód CO  2 -kibocsátásának tömege  
Magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VH)  
CO  2 -kibocsátás (g/km)  Vizsgá ­
lat Alacsony  Közepes  Magas  Rendkívül 
magas  Vegyes  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,H /  M CO2,c,H  
Alacsony szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VL) (adott esetben)  
CO  2 -kibocsátás (g/km)  Vizsgá ­
lat Alacsony  Közepes  Magas  Rendkívül 
magas  Vegyes  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,L /  M CO2,c,L  
Közepes szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VM) (adott esetben)  
CO  2 -kibocsátás (g/km)  Vizsgá ­
lat Alacsony  Közepes  Magas  Rendkívül 
magas  Vegyes  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,M /  M CO2,c,M  
2.5.3.2. Töltést fogyasztó üzemmód CO  2 -kibocsátásának tömege  
Magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VH)  
CO  2 -kibocsátás (g/km)  Vizsgálat  Vegyes  
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,HHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/63
 
Alacsony szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VL) (adott esetben)  
CO  2 -kibocsátás (g/km)  Vizsgálat  Vegyes  
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,L  
Közepes szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VM) (adott esetben)  
CO  2 -kibocsátás (g/km)  Vizsgálat  Vegyes  
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,M  
2.5.3.3. A kibocsátott CO  2 tömege (súlyozott, vegyes) (  17 ): 
Magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VH): M  CO2,weighted  … g/km  
Alacsony szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VL) (adott esetben): M  CO2,weighted  … g/km  
Közepes szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VM) (adott esetben): M  CO2,weighted  … g/km  
2.5.3.4. Töltést fenntartó üzemmódhoz tartozó tüzel őanyag-fogyasztás  
Magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VH)  
Tüzel őanyag-fogyasztás (l/100 km)  Alacsony  Közepes  Magas  Rendkívül 
magas  Vegyes  
Végs ő értékek, FC  p,H /  FC c,H 
Alacsony szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VL) (adott esetben)  
Tüzel őanyag-fogyasztás (l/100 km)  Alacsony  Közepes  Magas  Rendkívül 
magas  Vegyes  
Végs ő értékek, FC  p,L / FC c,L 
Közepes szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VM) (adott esetben)  
Tüzel őanyag-fogyasztás (l/100 km)  Alacsony  Közepes  Magas  Rendkívül 
magas  Vegyes  
Végs ő értékek, FC  p,M /  FC c,M 
2.5.3.5. Töltést fogyasztó üzemmódhoz tartozó tüzel őanyag-fogyasztás  
Magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VH)  
Tüzel őanyag-fogyasztás (l/100 km)  Vizsgálat  Vegyes  
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,HHU L 175/64 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Alacsony szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VL) (adott esetben)  
Tüzel őanyag-fogyasztás (l/100 km)  Vizsgálat  Vegyes  
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,L 
Közepes szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VM) (adott esetben)  
Tüzel őanyag-fogyasztás (l/100 km)  Vizsgálat  Vegyes  
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,M  
2.5.3.6. Tüzel őanyag-fogyasztás (súlyozott, vegyes) (  17 ): 
Magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VH): FC  weighted  … l/100 km  
Alacsony szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VL) (adott esetben): FC  weighted  … l/100 km  
Közepes szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VM) (adott esetben): FC  weighted  … l/100 km  
2.5.3.7. Hatósugarak:  
2.5.3.7.1. Teljes elektromos hatósugár  
AER (km)  Vizsgálat  Városi  Vegyes  
AER értékek  1  
2 
3 
Végs ő értékek, AER  
2.5.3.7.2. Egyenérték ű teljes elektromos hatósugár  
EAER (km)  Városi  Vegyes  
EAER értékek  
2.5.3.7.3. Tényleges öltést fogyasztó üzemmódhoz tartozó hatósugár, R  CDA  
R CDA (km)  Vegyes  
R CDA értékek  
2.5.3.7.4. Töltést fogyasztó üzemmódhoz tartozó hatósugár, R  CDC  
R CDC (km)  Vizsgálat  Vegyes  
R CDC értékek  1 
2 
3 
Végs ő értékek, R  CDCHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/65
 
2.5.3.8. Elektromosenergia-fogyasztás  
2.5.3.8.1. Elektromosenergia-fogyasztás  
EC (Wh/km)  Alac- 
sony  Közepes  Magas  Rendkívül 
magas  Városi  Vegyes  
Elektromosenergia-fogyasztás 
értékek  
2.5.3.8.2. Használati tényez ővel súlyozott elektromosenergia-fogyasztás a töltést fogyasztó üzemmódban, EC  AC,CD  
(vegyes)  
EC AC,CD  (Wh/km)  Vizsgálat  Vegyes  
EC AC,CD  értékek  1 
2 
3 
Végs ő értékek, EC  AC,CD  
2.5.3.8.3. Használati tényez ővel súlyozott elektromosenergia-fogyasztás EC  AC, weighted  (vegyes)  
EC AC,weighted  (Wh/km)  Vizsgálat  Vegyes  
EC AC,weighted  értékek  1 
2 
3 
Végs ő értékek, EC  AC,weighted  
2.6. Az ökoinnovációs technológiákkal kapcsolatban végzett vizsgálatok eredményei  ( 18 ) ( 19 ) 
Az ökoinnová ­
ciós technoló ­
giát jóváhagyó 
határozat (  20 ) Az ökoin ­
novációs 
techno ­
lógia 
kódja (  21 ) 1. típus/I. 
ciklus (  22 ) 1. A 
viszonyí ­
tási 
alapul 
vett 
járm ű 
CO  2 - 
kibocsá ­
tása 
(g/km)  2. Az 
ökoinnová ­
ciós tech ­
nológiával 
felszerelt 
járm ű 
CO  2 -kibo ­
csátása 
(g/km)  3. A viszo ­
nyítási 
alapul vett 
járm ű CO  2 - 
kibocsátása 
az 1. típusú 
vizsgálati 
ciklus ­
ban (  23 ) 4. Az 
ökoinnová ­
ciós techno ­
lógiával 
felszerelt 
járm ű CO  2 - 
kibocsátása 
az 1. típusú 
vizsgálati 
ciklusban  5. Használati 
tényez ő (usage 
factor, UF), 
azaz a techno ­
lógia használa ­
tának id őbeli 
részaránya a 
szokásos 
üzemeltetési 
körülmények 
között  Megtakarí ­
tott CO  2 - 
kibocsátás 
((1 - 2) - 
(3 - 4)) * 5  
xxx/201x  
Az új európai menetciklusban (NEDC) megtakarított CO  2 -kibocsátás 
összesen (g/km) (  24 ) 
Az új európai menetciklusban (NEDC) megtakarított CO  2 -kibocsátás 
összesen (g/km) (  25 ) 
2.6.1.  Az ökoinnovációs technológia (technológiák) általános kódja  ( 26 ): …  
3. JÁRM ŰJAVÍTÁSI INFORMÁCIÓK  
3.1. Annak a weboldalnak a címe, ahol a járm űjavítási és -karbantartási információk elérhet ők: …  
3.1.1. A rendelkezésre állás kezd ő napja (legkés őbb 6 hónappal a típusjóváhagyás napját követ ően): …HU L 175/66 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.2. A 3.1. pontban említett weboldal elérhet őségének feltételei (azaz meddig érhet ők el az információk, az 
elérhet őség óránkénti, napi, havi, éves és tranzakciónkénti díja): …  
3.3. A 3.1. pontban említett weboldalon keresztül elérhet ő járm űjavítási és -karbantartási információk 
formátuma: …  
3.4. A gyártó tanúsítványa a járm űjavítási és -karbantartási információk elérhet őségér ől: …  
4. TELJESÍTMÉNYMÉRÉS  
Bels ő égés ű motorok legnagyobb hasznos motorteljesítménye, elektromos hajtóm űvek hasznos teljesítménye 
és legnagyobb 30 perces teljesítménye  
4.1. A bels ő égés ű motor hasznos teljesítménye  
4.1.1. Motorfordulatszám (min  –1 ) …  
4.1.2. Mért tüzel őanyag-áram (g/h) …  
4.1.3. Mért nyomaték (Nm) …  
4.1.4. Mért teljesítmény (kW) …  
4.1.5. Légnyomás (kPa) …  
4.1.6. G őznyomás (kPa) …  
4.1.7. A beszívott leveg ő h őmérséklete (K) …  
4.1.8. Teljesítménykorrekciós tényez ő (adott esetben) …  
4.1.9. Korrigált teljesítmény (kW) …  
4.1.10. A segédberendezések teljesítménye (kW) …  
4.1.11. Hasznos teljesítmény (kW) …  
4.1.12. Hasznos nyomaték (Nm) …  
4.1.13. Korrigált fajlagos tüzel őanyag-fogyasztás (g/kWh) …  
4.2. Elektromos hajtáslánc(ok):  
4.2.1. A gyártó által megadott értékek:  
4.2.2. Legnagyobb hasznos teljesítmény: kW, … min  –1 fordulatszámon  
4.2.3. Legnagyobb hasznos nyomaték: ... Nm, … min  –1 fordulatszámon  
4.2.4. Legnagyobb hasznos nyomaték nulla motorfordulatszámon: … Nm  
4.2.5. Legnagyobb 30 perces teljesítmény: … kW  
4.2.6. Az elektromos hajtáslánc alapvet ő jellemz ői 
4.2.7. Vizsgálati egyenfeszültség: … V  
4.2.8. M űködési elv: …HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/67
 
4.2.9. H űtőrendszer:  
4.2.10. Motor: folyadék/leveg ő ( 1 ) 
4.2.11. Variátor: folyadék/leveg ő ( 1 ) 
5. MEGJEGYZÉSEK: …  
Magyarázó megjegyzések  
( 1 ) A nem kívánt rész törlend ő (bizonyos esetekben semmit nem kell törölni, ha egynél több lehet őség is alkalmazható).  
( 2 ) HL L 171., 2007.6.29., 1. o.  
( 3 ) HL L 175., 2017.7.7., 1. o.  
( 4 ) Ha a típusazonosító jelölés olyan karaktereket is tartalmaz, amelyek az az adatközlo lapon megjelölt jármu, alkotóelem vagy ö nálló 
muszaki egység leírása szempontjából nem lényegesek, ezeket a karaktereket a dokumentációban kérdojellel kell helyettesíteni (p l. 
ABC??123??).  
( 5 ) A II. melléklet A. részének meghatározása szerint.  
( 6 ) A 2007/46/EK irányelv 3. cikkének (39) bekezdésében meghatározottak szerint.  
( 7 ) Gumiabroncs típusa a 117. sz. ENSZ EGB-el őírás szerint.  
( 8 ) Ha alkalmazható.  
( 9 ) 2 tizedesjegyre kerekítve.  
( 10 ) 4 tizedesjegyre kerekítve.  
( 11 ) Nem alkalmazandó.  
( 12 ) A THC-re és NOx-ra kiszámított átlagértékek (M.Ki) összeadásával kapott átlagérték  
( 13 ) Kerekítés eggyel több tizedesjegyre, mint a határérték.  
( 14 ) Adja meg az alkalmazandó eljárást  
( 15 ) Szikragyújtású motorral felszerelt járm űveknél.  
( 16 ) Kompressziós gyújtású motorral felszerelt járm űveknél.  
( 17 ) A vegyes ciklusban mérve  
( 18 ) A táblázatot mindegyik vizsgált referencia-tüzel őanyagra vonatkozóan meg kell ismételni.  
( 19 ) A táblázatot szükség esetén ökoinnovációs technológiánként egy-egy sorral ki kell egészíteni.  
( 20 ) Az ökoinnovációs technológiát jóváhagyó bizottsági határozat száma.  
( 21 ) Az ökoinnovációs technológiát jóváhagyó bizottsági határozatban a technológiához rendelt kód.  
( 22 ) Alkalmazandó 1. típusú ciklus: a XXI. melléklet 4. almelléklete vagy a 83. sz. ENSZ EGB-eloírás.  
( 23 ) Ha az 1. típusú vizsgálati ciklus helyett a modellezés módszerét választják, ez az érték a modellezéssel kapott érték.  
( 24 ) Az I. típusú vizsgálat során az egyes ökoinnovációs technológiák révén megtakarított kibocsátások összege a 83. sz. ENSZ EGB-  
eloírás szerint.  
( 25 ) Az I. típusú vizsgálat során az egyes ökoinnovációs technológiák révén megtakarított kibocsátások összege az e rendelet XXI. 
mellékletének 4. almelléklete szerint.  
( 26 ) Az ökoinnovációs technológia (technológiák) általános kódjának a következ ő, szóközzel elválasztott elemekb ől kell állnia: 
— a jóváhagyó hatóság kódja a 2007/46/EK irányelv VII. melléklete szerint; 
— a járm űbe szerelt egyes ökoinnovációs technológiák kódja külön-külön, a Bizottság jóváhagyó határozatainak id őrendi sorrend ­
jében megadva. 
(Pl. az id őrendi sorrendben 10., 15. és 16. számon jóváhagyott, a német típusjóváhagyó hatóság által a járm űbe szerelt és min ősített 
három ökoinnovációs technológia általános kódja: „e1 10 15 16”.)HU L 175/68 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
A típusbizonyítvány kiegészítésének függeléke  
Átmeneti id őszak (korrelációs eredmény)  
(Átmeneti rendelkezés):  
1. CO  2 -kibocsátási eredmények a Co2mpas alapján  
1.1 Co2mpas verzió  
1.2. Magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VH)  
1.2.1. A CO  2 -kibocsátás tömege (a vizsgálathoz használt minden egyes referencia-tüzel őanyagra)  
CO  2 -kibocsátás (g/km)  Városi  Országúti  Vegyes  
M CO2,NEDC_H,co2mpas  
1.3. Alacsony szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VL) (adott esetben)  
1.3.1. A CO  2 -kibocsátás tömege (a vizsgálathoz használt minden egyes referencia-tüzel őanyagra)  
CO  2 -kibocsátás (g/km)  Városi  Országúti  Vegyes  
M CO2,NEDC_L,co2mpas  
2. CO  2 -kibocsátási vizsgálati eredmények (adott esetben)  
2.1. Magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VH)  
2.1.1. A CO  2 -kibocsátás tömege (a vizsgálathoz használt minden egyes referencia-tüzel őanyagra)  
CO  2 -kibocsátás (g/km)  Városi  Országúti  Vegyes  
M CO2,NEDC_H,test  
2.2. Alacsony szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VL) (adott esetben)  
2.2.1. A CO  2 -kibocsátás tömege (a vizsgálathoz használt minden egyes referencia-tüzel őanyagra)  
CO  2 -kibocsátás (g/km)  Városi  Országúti  Vegyes  
M CO2,NEDC_L,test  
3. Eltérési tényez ők (a (EU) 2017/1152 és (EU) 2017/1153 rendelet 3.2.8. pontja alapján meghatározva)  
Eltérési tényez ők Magas szén-dioxid-kibocsátású 
járm ű (VH)  Alacsony szén-dioxid-kibocsátású 
járm ű (VL) 
(adott esetben)  
DeHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/69
 
5. függelék  
A járm ű fedélzeti diagnosztikai információi  
1. A járm ű gyártójának az e függelékben el őírt információkat kell rendelkezésre bocsátania annak érdekében, hogy 
lehet ővé tegye az OBD-rendszerrel kompatibilis csere- és pótalkatrészek, valamint diagnosztikai eszközök és vizs ­
gálóberendezések gyártását.  
2. Kérésre a következ ő információkat az alkatrészek, diagnosztikai eszközök vagy vizsgálóberendezések bármely érde ­
kelt gyártójának a rendelkezésére kell bocsátani, megkülönböztetést ől mentes módon:  
2.1. A járm ű eredeti típusjóváhagyásakor alkalmazott el őkondicionálási ciklusok száma és típusának leírása.  
2.2. A járm ű eredeti típusjóváhagyása során az OBD-rendszer által ellen őrzött alkotóelem tekintetében alkalmazott OBD- 
tesztciklus típusának leírása.  
2.3. Az összes ellen őrzött alkotóelem átfogó leírása, a hibaészlelés és a hibajelz ő aktiválásának stratégiájával (meghatá ­
rozott számú menetciklus, vagy statisztikai módszer) együtt, beleértve az OBD-rendszer által felügyelt egyes alko ­
tóelemek másodlagosan érzékelt paramétereinek felsorolását, valamint az összes olyan OBD kimeneti kód és 
formátum felsorolása (és ezek tételes magyarázata), amely az er őátviteli rendszer szennyez őanyag-kibocsátással 
kapcsolatos egyes alkotóelemeihez, illetve az er őátviteli rendszer szennyez őanyag-kibocsátással nem kapcsolatos 
egyes alkotóelemeihez kapcsolódik, mely alkotóelem ellen őrzése szerepet játszik a hibajelz ő bekapcsolásában. Külö ­
nösen az $05 üzemmód $21-t ől FF-ig terjed ő vizsgálati azonosítóinak adatairól és az $06 üzemmód adatairól kell 
átfogó magyarázatot adni. ISO 15765-4 „Közúti járm űvek – Diagnosztika az ellen őrz őfelület-hálózaton (CAN). 4. 
rész: Az emisszióval összefügg ő rendszerek követelményei.” szabvány szerinti adatátviteli kapcsolattal rendelkez ő 
járm űtípusok esetében a $06 módnak (Test ID $00–FF) az OBD-rendszer által ellen őrzött egyes ID-kre vonatkozó 
adatairól kell átfogó ismertetést adni.  
Ezeket az adatokat táblázat formájában is meg lehet adni az alábbiak szerint:  
Részegység  Hibakód  Ellen őrzési 
stratégia  Hibaészlelési 
feltételek  Hibajelz ő 
m űködésbe 
lépésének 
feltételei;  Másodlagos 
paraméterek  Előkondicionálás  Igazolási eljárás  
Katalizátor  P0420  Az 1. és 2. 
oxigén ­
érzékel ő 
jelei  Az 1. és a 2. 
érzékel őtől 
jöv ő jelek 
közötti 
különbség  3. ciklus  Motor 
fordulat ­
száma, 
terhelése, 
A/F-mód, 
katalizátor 
hőmérsék ­
lete pl. Két 1. 
típusú ciklus 
(a 692/ 
2008/EK 
rendelet III. 
mellékletében 
vagy az (EU) 
2017/1151 
rendelet XXI. 
mellékletében 
meghatá ­
rozottak 
szerint)  pl. 1. típusú 
vizsgálat (a 692/ 
2008/EK 
rendelet III. 
mellékletében 
vagy az (EU) 
2017/1151 
rendelet XXI. 
mellékletében 
meghatározottak 
szerint)  
3. DIAGNOSZTIKAI ESZKÖZÖK GYÁRTÁSÁHOZ SZÜKSÉGES INFORMÁCIÓK  
A járm űgyártóknak a javítási információkról szóló weboldalukon elérhet ővé kell tenniük a 3.1.–3.3. pontban 
meghatározott információkat, hogy megkönnyítsék a többféle gyártmánnyal foglalkozó szervizek ellátását általános 
diagnosztikai m űszerekkel. Az információknak tartalmazniuk kell a diagnosztikai m űszerek összes funkcióját és a 
javítási információk és a hibaelhárítási utasítások összes elérhet őségét. Az információk elérhet őségéért a gyártó 
méltányos díjat kérhet.  
3.1. A kommunikációs protokollra vonatkozó információk  
A következ ő információkat kell megadni, mindegyikhez feltüntetve a járm ű gyártmányát, modelljét és változatát, 
vagy más használható meghatározást, mint például a járm űazonosító számot (VIN) vagy a járm ű és a rendszerek 
megnevezését:  
a) A XI. melléklet 4. pontjában el őírtak mellett a teljes diagnosztikát lehet ővé tév ő kiegészít ő kommunikációs 
protokollra vonatkozó információrendszer, beleértve a kiegészít ő hardver- vagy szoftverprotokollra vonatkozó 
információkat, a paraméterazonosítást, a továbbítási funkciókat, a diagnosztikai memóriára vonatkozó követel ­
ményeket vagy a hibaállapotokat;HU L 175/70 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
b) Részletes ismertetése annak, hogyan lehet megszerezni és értelmezni az összes olyan hibakódot, amelyek eltérnek 
a XI. melléklet 4. pontjában el őírtaktól:  
c) Az összes érvényes adatparaméter felsorolása, beleértve az arányosítási és hozzáférési információkat is;  
d) Az összes lehetséges m űködési teszt felsorolása, beleértve az eszközök bekapcsolását vagy szabályozását is, 
valamint az ezek megvalósításához szükséges eszközöket;  
e) Részletes ismertetése annak, hogyan lehet megszerezni az alkatrészekre és állapotokra vonatkozó információkat, 
az id őbélyegeket, a függ ő diagnosztikai hibakódokat és a pillanatfelvételeket;  
f) Az adaptív tanulási paraméterek, a változatok kódolása és a cserealkatrészek paramétertáblázata, valamint a 
felhasználói preferenciák visszaállítása az alapállapotba;  
g) Az elektronikus vezérl őegység azonosítása és variánskódolás;  
h) Részletes ismertetése annak, hogyan lehet alaphelyzetbe állítani a szervizellen őrz ő lámpákat;  
i) A diagnosztikai csatlakozó helye és a csatlakozó részletes ismertetése;  
j) A motorkód azonosítása.  
3.2. A fedélzeti diagnosztika által ellen őrzött alkatrészek vizsgálata és diagnosztikája  
Az alábbi információkat kell megadni:  
a) A m űköd őképességet ellen őrz ő vizsgálatok leírása, az alkatrész vagy a kábelköteg szintjén  
b) A vizsgálat menete, beleértve a vizsgálati paraméterekre és alkatrészekre vonatkozó információkat is  
c) A csatlakozások részletes ismertetése, beleértve a bemenetek és kimenetek legnagyobb és legkisebb értékeit és a 
menet- és terhelési értékeket is  
d) Adott menetállapotban – többek között üresjáratban – várható értékek  
e) az alkotóelem elektromos értékei annak statikus és dinamikus állapotában  
f) Meghibásodási módok az összes fenti mechanizmusra  
g) Meghibásodási módok diagnosztizálási eljárása, beleértve a hibafákat és az irányított diagnosztikai kizárást is.  
3.3. A javításhoz szükséges adatok  
Az alábbi információkat kell megadni:  
a) A vezérl őegység és az alkotóelemek inicializálása (pótalkatrész beszerelésekor)  
b) Adott esetben új vagy csereként beépített motorvezérl ő egység inicializálása átadásos (át)programozási eljárások ­
kal.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/71
 
6. függelék  
Az EK-típusbizonyítványok számozási rendszere  
1. A 6. cikk (1) bekezdése alapján kiadott EK-típusjóváhagyási szám 3. része az EK-típusjóváhagyásra vonatkozó 
végrehajtási jogszabály vagy a legutóbbi módosító jogszabály számából áll. Ezt a számot egy vagy több bet űjel 
követi, amely(ek) a különböz ő járm űkategóriákat jelöli(k), az 1. táblázat szerint.  
Bet űjel Kibocsátási 
előírások  A fedélzeti 
diagnoszti ­
kára vonat ­
kozó el őírá ­
sok Járm ű kategóriája 
és osztálya  Motor  Hatálybalépés: 
új típusok  Hatálybalépés: 
új járm űvek A nyilvántar ­
tásba vétel 
utolsó dátuma  
AA Euro 6c  Euro 6-1  M, N1 I. 
osztály  PI, CI  2018.8.31  
AB Euro 6c  Euro 6-1  M, N1 II. 
osztály  PI, CI  2019.8.31  
AC Euro 6c  Euro 6-1  N1 III. osztály, 
N2 PI, CI  2019.8.31  
AD Euro 6c  Euro 6-2  M, N1 I. 
osztály  PI, CI  2018.9.1.  2019.8.31  
AE Euro 6c  Euro 6-2  M, N1 II. 
osztály  PI, CI  2019.9.1.  2020.8.31  
AF Euro 6c  Euro 6-2  N1 III. osztály, 
N2 PI, CI  2019.9.1.  2020.8.31  
AG Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  M, N1 I. 
osztály  PI, CI  2017.9.1.  2019.9.1.  2020.12.31.  
AH Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  M, N1 II. 
osztály  PI, CI  2018.9.1.  2020.9.1.  2021.12.31.  
AI Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  N1 III. osztály, 
N2 PI, CI  2018.9.1.  2020.9.1.  2021.12.31. ­ 
AJ Euro 6d  Euro 6-2  M, N1 I. 
osztály  PI, CI  2020.1.1.  2021.1.1.HU L 175/72 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Bet űjel Kibocsátási 
előírások  A fedélzeti 
diagnoszti ­
kára vonat ­
kozó el őírá ­
sok Járm ű kategóriája 
és osztálya  Motor  Hatálybalépés: 
új típusok  Hatálybalépés: 
új járm űvek A nyilvántar ­
tásba vétel 
utolsó dátuma  
AK Euro 6d  Euro 6-2  M, N1 II. 
osztály  PI, CI  2021.1.1.  2022.1.1.  
AL Euro 6d  Euro 6-2  N1 III. osztály, 
N2 PI, CI  2021.1.1.  2022.1.1.  
AX n. a.  n. a.  Összes járm ű Akkumulátor – 
teljesen elektro ­
mos  2009.9.1.  2011.1.1.  
AY n. a.  n. a.  Összes járm ű Akkumulátor – 
teljesen elektro ­
mos  2009.9.1.  2011.1.1.  
AZ n. a.  n. a.  Az I. melléklet 
2.1.1. pontja 
szerinti tanú ­
sítvánnyal 
rendelkez ő 
összes járm ű PI, CI  2009.9.1.  2011.1.1.  
Jelmagyarázat:  
„Euro 6-1” OBD el őírás = a teljes „Euro 6” OBD követelmények, viszont a XI. melléklet 2.3.4. pontjában meghatározott el őzetes 
fedélzeti diagnosztikai küszöbértékekkel és részben kevésbé szigorú használat közbeni m űködési aránnyal (IUPR);  
„Euro 6-2” OBD el őírás = a teljes „Euro 6” OBD követelmények, viszont a XI. melléklet 2.3.3. pontjában meghatározott végleges 
fedélzeti diagnosztikai küszöbértékekkel; 
„Euro 6c” kibocsátási el őírás = kizárólag nyomon követésre szolgáló RDE-vizsgálat (a nem túllépend ő NTE-határértékek alkalmazása 
nélkül), ezenkívül teljes Euro 6 kibocsátási el őírás; 
„Euro 6d-TEMP” kibocsátási el őírás = átmeneti megfelelési tényez őkkel való összevetés révén végzett RDE-vizsgálat, ezenkívül teljes 
Euro 6 kibocsátási el őírás;” 
„Euro 6d” kibocsátási el őírás = végs ő megfelelési tényez őkkel való összevetés révén végzett RDE-vizsgálat, ezenkívül teljes Euro 6 
kibocsátási el őírás; 
2. PÉLDÁK AZ EK-TÍPUSBIZONYÍTVÁNY SZÁMÁRA  
2.1. Az alábbi példában egy Euro 6 könny ű személygépjárm űnek az 1. táblázat szerint AJ karakterekkel azonosított „Euro 
6d” kibocsátási el őírás és „Euro 6-2” OBD el őírás szerinti, az e13 kóddal azonosított, Luxemburgban kiadott 
jóváhagyása szerepel. A jóváhagyás a módosítások nélküli 715/2007/EK alaprendelet és az annak végrehajtásáról 
szóló (EU) xxx/2016 rendelet alapján került kiadásra. Ez a 17. ilyen jelleg ű, kiterjesztés nélküli jóváhagyás, így a 
tanúsítvány számának negyedik és ötödik eleme 0017, illetve 00.  
e13 Ü 715=2007 Ü xxx=2016AJ Ü 0017 Ü 00 
2.2. A második példában egy Euro 6 N1 II. osztályú könny ű haszongépjárm űnek az 1. táblázat szerint AH karakterekkel 
azonosított „Euro 6d-TEMP” kibocsátási el őírás és „Euro 6-2” OBD el őírás szerinti, az e19 kóddal azonosított 
Romániában kiadott jóváhagyása szerepel. A jóváhagyás a 715/2007/EK alaprendelet és a legutóbb az xyz/2018 
rendelettel módosított végrehajtási jogszabálya alapján került kiadásra. Ez az 1. ilyen jelleg ű, kiterjesztés nélküli 
jóváhagyás, így a tanúsítvány számának negyedik és ötödik eleme 0001, illetve 00.  
e19 Ü 715=2007 Ü xyz=2018AH Ü 0001 Ü 00HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/73
 
7. függelék
HU L 175/74 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
8a. függelék  
Vizsgálati jegyz őkönyv  
A vizsgálati jegyz őkönyv az e rendelet alapján a vizsgálatok lefolytatásáért felel ős m űszaki szolgálat által kiadott jegy ­
zőkönyv.  
Minden egyes interpolációs járm űcsalád esetében külön vizsgálati jegyz őkönyvet kell készíteni, a XXI. melléklet 5.6. pontja 
szerint.  
Az alábbi információk az 1. típusú vizsgálat és a környezetih őmérséklet-korrekcióval végzett vizsgálat esetében adott 
esetben szükséges minimális adatokat tartalmazzák.  
JEGYZ ŐKÖNYV száma 
KÉRELMEZ Ő 
Gyártó  
TÁRGY  Járm ű kigurulási menetellenállásának meghatározása  
Vizsgálatokra átadott járm ű 
Gyárt ­
mány  : 
Típus  :  
KÖVETKEZTETÉSEK  A vizsgálatokra átadott járm ű megfelel a tárgyban említett követelményeknek.  
HELY,  ÉÉÉÉ/HH/NN  
Megjegyzések:  
— A 692/2008/EK rendelet vonatkozó pontjaira történ ő hivatkozások  szürke háttérrel kiemeltek  
— „(ATCT)”: csak környezetih őmérséklet-korrekcióval végzett vizsgálat (ATCT) vizsgálati jegyz őkönyve  
— „(nem ATCT)”: környezetih őmérséklet-korrekcióval végzett vizsgálat (ATCT) vizsgálati jegyz őkönyve esetén nem rele ­
váns  
— Ha nincs ATCT hivatkozás, akkor az 1. típusú vizsgálati jegyz őkönyv és a környezetih őmérséklet-korrekcióval végzett 
vizsgálat (ATCT) vizsgálati jegyz őkönyve esetén is szükséges  
Általános megjegyzések:  
Ha több lehet őség (hivatkozás) is létezik, akkor a vizsgálati jegyz őkönyvben a vizsgáltat kell leírni  
Ha nincs, akkor elegend ő egyetlen hivatkozás az adatközl ő lapra a vizsgálati jegyz őkönyv elején.  
Minden m űszaki szolgálat saját belátása szerint további adatokat is megadhat  
a) Szikragyújtású motorok esetében  
b) Kompressziós gyújtású motorok esetében  
1. A VIZSGÁLT JÁRM Ű(VEK) LEÍRÁSA HV, LV, ÉS MV (ADOTT ESETBEN)  
1.1.  ÁLTALÁNOS ADATOK  
Járm űszámok  :  Prototípus szám és járm ű-azonosító számHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/75
 
Kategória  
I. melléklet 3. függelék és 4. függelék  
0.4. pont  : 
Ülések száma (a vezet őüléssel együtt)  
I. melléklet 3. függelék 9.10.3. pont és 4.  
függelék kiegészítés 1.4. pont  : 
Karosszéria  
I. melléklet 3. függelék 9.1. pont és 4.  
függelék kiegészítés 1.6. pont  : 
Hajtott kerekek  
I. melléklet 3. függelék 1.3.3. pont és 4.  
függelék kiegészítés 1.7. pont  : 
1.1.1.  ER ŐÁTVITELI RENDSZER FELÉPÍTÉSE  
Er őátviteli rendszer felépítése  :  bels ő égés ű, hibrid, elektromos vagy tüzel őanyag-cellás  
1.1.2.  BELS Ő ÉGÉS Ű MOTOR (adott esetben)  
Egynél több bels ő égés ű motor esetén ismételje meg a pontot 
Gyártmány  :  
Típus  
I. melléklet 3. függelék 3.1.1. pont és 4.  
függelék kiegészítés 1.10. pont  : 
M űködési elv  
I. melléklet 3. függelék 3.2.1.1. pont  : kétütem ű/négyütem ű 
Hengerek száma és elrendezése  
I. melléklet 3. függelék 3.2.1.2. pont  : 
Henger űrtartalom (cm  3 ) 
I. melléklet 3. függelék 3.2.1.3. pont és  
4. függelék kiegészítés 1.10.1. pont  : 
Üresjárati fordulatszám (min  –1 ) 
I. melléklet 3. függelék 3.2.1.6. pont  : + 
– 
Magas üresjárati fordulatszám (min  –1 ) (a)  
I. melléklet 3. függelék 3.2.1.6.1. pont  : + 
– 
n min drive  (ford./perc)  :  
Névleges motorteljesítmény  
I. melléklet 3. függelék 3.2.1.8. pont és  
4. függelék kiegészítés 1.10.4. pont  : kW  ,  fordulatszá ­
mon  
Legnagyobb hasznos nyomaték:  
I. melléklet 3. függelék 3.2.1.10. pont és  
4. függelék kiegészítés 1.11.3. pont  : Nm  ,  fordulatszá ­
monHU L 175/76 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Motorken őanyag  :  Gyártó specifikációja (ha több hivatkozás található az adat ­
közl ő lapon)  
Hűtőrendszer  
I. melléklet 3. függelék 3.2.7. pont  : Típus: leveg ő/víz/olaj  
Szigetelés  :  anyaga, mennyisége, elhelyezkedése, térfogata és tömege  
1.1.3.  VIZSGÁLATI TÜZEL ŐANYAG az 1. típusú  vizsgálathoz (adott esetben)  
Egynél több vizsgálati tüzel őanyag esetén ismételje meg a pontot 
Gyártmány  :  
Típus  
I. melléklet 3. függelék 3.2.2.1. pont és  
4. függelék kiegészítés 1.10.3. pont  : benzin E10 - dízel B7 – LPG – földgáz - …  
Sűrűség 15 °C-on  
IX. melléklet  : 
Kéntartalom  
XXI. melléklet 3. almelléklet  : Csak dízel B7 és benzin E10 esetében  
IX. melléklet  :  
Tételszám  :  
Willans-tényez ők (bels ő égés ű motor 
esetén) a CO  2 -kibocsátáshoz (gCO  2 /km)  : 
1.1.4.  TÜZEL ŐANYAG-ADAGOLÓ  RENDSZER (adott esetben)  
Egynél több tüzel őanyag-adagoló rendszer esetén ismételje meg a pontot 
Közvetlen befecskendezés  :  igen/nem vagy leírás  
A járm ű tüzel őanyagának típusa  
I. melléklet 3. függelék 3.2.2.4. pont  : Egy fajta / két fajta / rugalmas tüzel őanyag-felhasználás  
Vezérl őegység  
Alkatrész hivatkozás  
I. melléklet 3. függelék 3.2.4.2.9.3.1.  
pont  : az adatközl ő lappal megegyez ő 
Vizsgált szoftver  
I. melléklet 3. függelék  
3.2.4.2.9.3.1.1. pont  : például beolvasó eszközzel beolvasva  
Leveg ő-áramlásmér ő 
I. melléklet 3. függelék 3.2.4.2.9.3.3.  
pont  : 
Fojtószelepház  
I. melléklet 3. függelék 3.2.4.2.9.3.5.  
pont  : 
Nyomásérzékel ő 
I. melléklet 3. függelék 3.2.4.3.4.11.  
pont  :HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/77
 
Befecskendez ő szivattyú  
I. melléklet 3. függelék 3.2.4.2.3. pont  : 
Befecskendez ő(k) 
I. melléklet 3. függelék 3.2.4.2.6. pont  : 
1.1.5.  SZÍVÓRENDSZER (adott  esetben)  
Egynél több szívórendszer esetén ismételje meg a pontot 
Feltölt ő 
I. melléklet 3. függelék 3.2.8.1. pont  : igen/nem 
gyártmány és típus (  1 ) 
Tölt őleveg ő-h űtő 
I. melléklet 3. függelék 3.2.8.2. pont  : van/nincs 
típusa (leveg ő/leveg ő-leveg ő/víz) (  1 ) 
Leveg ősz űrő (elem) (  1 ) 
I. melléklet 3. függelék 3.2.8.4.2. pont  : gyártmány és típus  
Szíváshangtompító (  1 ) 
I. melléklet 3. függelék 3.2.8.4.3. pont  : gyártmány és típus  
1.1.6.  KIPUFOGÓRENDSZER ÉS PÁROLGÁSKIBOCSÁTÁS-CSÖKKENT Ő RENDSZER (adott esetben)  
Egynél több rendszer esetén ismételje meg a pontot 
Els ő katalitikus átalakító  
I. melléklet 3. függelék 3.2.12.2.1.12. és  
3.2.12.2.1.13. pont  : gyártmány és hivatkozás (  1 ) 
m űködési elv: hármas hatású / oxidációs / NOx-csapda / 
szelektív katalitikus redukció  
Második katalitikus átalakító  :  gyártmány és hivatkozás (  1 ) 
m űködési elv: hármas hatású / oxidációs / NOx-csapda / 
szelektív katalitikus redukció  
részecskecsapda  
I. melléklet 3. függelék 3.2.12.2.6. pont  : van/nincs/nem alkalmazandó 
gyártmány és hivatkozás (  1 ) 
Oxigénérzékel ő(k) hivatkozásai és 
elhelyezkedése  
I. melléklet 3. függelék 3.2.12.2.2. pont  : katalizátor el őtt / katalizátor után  
Leveg őbefúvás,  
I. melléklet 3. függelék 3.2.12.2.3. pont  : van/nincs/nem alkalmazandó  
Kipufogógáz-visszavezetés  
I. melléklet 3. függelék 3.2.12.2.4. pont  : van/nincs/nem alkalmazandó 
hűtött/nem h űtött 
Párolgási kibocsátást csökkent ő rendszer  
I. melléklet 3. függelék 3.2.12.2.5. pont  : van/nincs/nem alkalmazandó  
NOx-érzékel ő(k) hivatkozásai és elhelyez ­
kedése  : el őtte/utána  
Általános leírás (  1 ) 
I. melléklet 3. függelék 3.2.9.2. pont  :HU L 175/78 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
1.1.7.  H ŐTÁROLÓ BERENDEZÉS (adott  esetben)  
Egynél több h őtároló rendszer esetén ismételje meg a pontot 
Hőtároló berendezés  :  van/nincs  
Hőtároló képesség (tárolt entalpia, J)  :  
Hőleadás id őtartama (s)  :  
1.1.8.  ER ŐÁTVITEL (adott  esetben)  
Egynél több er őátviteli rendszer esetén ismételje meg a pontot 
Sebességváltó  
I. melléklet 3. függelék 4.5.1. pont és 4.  
függelék kiegészítés 1.13.1. pont  : kézi / automata / fokozatmentes  
Sebességváltási folyamat  
Els ődleges üzemmód  :  van/nincs 
normál / vezetés / takarékos / ...  
A CO  2 -kibocsátás és a tüzel őanyag- 
fogyasztás szempontjából legjobb 
esethez tartozó üzemmód (adott 
esetben)  : 
A CO  2 -kibocsátás és a tüzel őanyag- 
fogyasztás szempontjából legrosz ­
szabb esethez tartozó üzemmód 
(adott esetben)  : 
Vezérl őegység  :  
Sebességváltó-ken őanyag  :  Gyártó specifikációja (ha több hivatkozás található az adat ­
közl ő lapon)  
Gumiabroncsok  
I. melléklet 3. függelék 6.6. pontés 4. függelék kiegészítés 1.14. pont  
Gyártmány  :  
Típus  :  
Méretek, els ő/hátsó  
I. melléklet 3. függelék 6.6.1. pont  : 
Kerület (m)  :  
Gumiabroncsnyomás (kPa)  
I. melléklet 3. függelék 6.6.3. pont  : 
Az egyes sebességfokozatokhoz (R.B.) tartozó áttételi arány (R.T.), els ődleges arány (R.P.) és (járm űsebesség 
(km/h)) / (motorfordulatszám (1 000 (min  –1 )) (V  1 000  ) 
I. melléklet 3. függelék 4.6. pontés 4. függelék kiegészítés 1.13.3. pont  
R.B.  R.P.  R.T.  V  1 000  
1. 1/1  
2. 1/1HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/79
 
R.B.  R.P.  R.T.  V  1 000  
3. 1/1  
4. 1/1  
5. 1/1  
… 
1.1.9.  ELEKTROMOS GÉP (adott  esetben)  
Egynél több elektromos gép esetén ismételje meg a pontot 
Gyártmány  :  
Típus  :  
Csúcsteljesítmény  :  
1.1.10.  HAJTÁSI ÚJRATÖLTHET Ő ENERGIATÁROLÓ RENDSZER (adott esetben)  
Egynél több hajtási újratölthet ő energiatároló rendszer esetén ismételje meg a pontot 
Gyártmány  :  
Típus  :  
Kapacitás  :  
Névleges feszültség  :  
1.1.12.  TÜZEL ŐANYAG-CELLA  (adott esetben)  
Egynél több tüzel őanyag-cella esetén ismételje meg a pontot 
Gyártmány  :  
Típus  :  
Legnagyobb teljesítmény  :  
Névleges feszültség  :  
1.1.13.  TELJESÍTMÉNYELEKTRONIKA  (adott esetben)  
Egynél több teljesítményelektronikai rendszer is lehet (hajtási energiaátalakító, kisfeszültség ű rendszer vagy 
tölt ő) 
Gyártmány  :  
Típus  :  
Teljesítmény  :HU L 175/80 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
1.2.  A MAGAS SZÉN-DIOXID-KIBOCSÁTÁSÚ JÁRM Ű (VH) LEÍRÁSA (1. TÍPUS) VAGY A JÁRM Ű LEÍRÁSA (KÖRNYEZETI 
HŐMÉRSÉKLET-KORREKCIÓS VIZSGÁLAT)  
1.2.1.  TÖMEG  
A VH vizsgálati tömege (kg)  :  
1.2.2.  A KIGURULÁSI MENETELLENÁLLÁS PARAMÉTEREI  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
f 2_TReg  (N/(km/h)  2 ) :  (Környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálat)  
Ciklus-energiaigény (Ws)  
XXI. melléklet 3.5.6. pont  : 
Hivatkozás a kigurulási menetellenállási 
vizsgálati jegyz őkönyvre  : 
1.2.3.  CIKLUS-VÁLASZTÁSI PARAMÉTEREK  
Ciklus (redukálás nélkül)  :  1 / 2 / 3a / 3b kategória  
A névleges teljesítmény és a menet ­
kész tömeg hányadosa (W/kg)  : (adott esetben)  
A mérés során alkalmazott leszabály ­
zott sebesség ű eljárás  
XXI. melléklet 1. almelléklet 9. pont  : van/nincs  
A járm ű legnagyobb sebessége  
I. melléklet 3. függelék 4.7. pont  : 
Redukálás (adott esetben)  :  van/nincs  
Redukálási tényez ő, f dsc : 
Ciklustávolság (m)  :  
Állandó sebesség (rövidített vizsgálati 
eljárás esetében)  : Adott esetben.  
1.2.4.  FOKOZATVÁLTÁSI PONT (ADOTT ESETBEN)  
Fokozatváltás  :  A ≥ 1 km/h sebességhez tartozó átlagos sebességfokozat, négy 
tizedesjegyre kerekítve  
1.3.  AZ ALACSONY SZÉN-DIOXID-KIBOCSÁTÁSÚ JÁRM Ű (VL) LEÍRÁSA (adott esetben)  
1.3.1.  TÖMEG  
A VL vizsgálati tömege (kg)  :HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/81
 
1.3.2.  A KIGURULÁSI MENETELLENÁLLÁS PARAMÉTEREI  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Ciklus-energiaigény (Ws)  :  
Δ(C D ×A  f ) LH : 
Hivatkozás a kigurulási menetellenállási 
vizsgálati jegyz őkönyvre  : 
1.3.3.  CIKLUS-VÁLASZTÁSI PARAMÉTEREK  
Ciklus (redukálás nélkül)  :  1 / 2 / 3a / 3b kategória  
A névleges teljesítmény és a menet ­
kész tömeg hányadosa (W/kg)  : (adott esetben)  
A mérés során alkalmazott leszabály ­
zott sebesség ű eljárás  
XXI. melléklet 1. almelléklet 9. pont  : van/nincs  
A járm ű legnagyobb sebessége  
I. melléklet 3. függelék 4.7. pont  : 
Redukálás (adott esetben)  :  van/nincs  
Redukálási tényez ő, f dsc : 
Ciklustávolság (m)  :  
Állandó sebesség (rövidített vizsgálati 
eljárás esetében)  : Adott esetben.  
1.3.4.  FOKOZATVÁLTÁSI PONT (ADOTT ESETBEN)  
Fokozatváltás  :  A ≥ 1 km/h sebességhez tartozó átlagos sebességfokozat, négy 
tizedesjegyre kerekítve  
1.4.  A KÖZEPES SZÉN-DIOXID-KIBOCSÁTÁSÚ JÁRM Ű (VM) LEÍRÁSA (adott esetben)  
1.4.1.  TÖMEG  
A VL vizsgálati tömege (kg)  :  
1.4.2.  A KIGURULÁSI MENETELLENÁLLÁS PARAMÉTEREI  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Ciklus-energiaigény (Ws)  :  
Δ(C D ×A  f ) LH :HU L 175/82 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
1.4.3.  CIKLUS-VÁLASZTÁSI PARAMÉTEREK  
Ciklus (redukálás nélkül)  :  1 / 2 / 3a / 3b kategória  
A névleges teljesítmény és a menet ­
kész tömeg hányadosa (W/kg)  : (adott esetben)  
A mérés során alkalmazott leszabály ­
zott sebesség ű eljárás  
XXI. melléklet 1. Almelléklet 9. pont  : van/nincs  
A járm ű legnagyobb sebessége  
I. melléklet 3. függelék 4.7. pont  : 
Redukálás (adott esetben)  :  van/nincs  
Redukálási tényez ő, f dsc : 
Ciklustávolság (m)  :  
Állandó sebesség (rövidített vizsgálati 
eljárás esetében)  : Adott esetben.  
1.4.4.  FOKOZATVÁLTÁSI PONT (ADOTT ESETBEN)  
Fokozatváltás  :  A ≥ 1 km/h sebességhez tartozó átlagos sebességfokozat, négy 
tizedesjegyre kerekítve  
2. VIZSGÁLATI EREDMÉNYEK  
2.1.  1. TÍPUSÚ VIZSGÁLAT  vagy KÖRNYEZETIH ŐMÉRSÉKLET-KORREKCIÓVAL VÉGZETT VIZSGÁLAT (ATCT) 
Fékpad-beállítási eljárás  :  Rögzített menet / iteratív / alternatív saját bemelegítési ciklus ­
sal 
Fékpad-üzemmód  
XXI. melléklet 6. almelléklet 1.2.4.2.2.  
pont  igen/nem  
Kigurulási üzemmód  
XXI. melléklet 4. almelléklet 4.2.1.8.5.  
pont  : van/nincs  
További el őkondicionálás  :  van/nincs 
leírás  
Romlási tényez ők :  hozzárendelt / vizsgált  
2.1.1.  Magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VH) (környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálathoz is hasz ­
nált)  
A vizsgálatok id őpontja  :  év/hó/nap:  
A vizsgálat helyszíne  :  
A h űtőventilátor alsó élének föld feletti 
magassága (cm)  : 
A ventilátor középpontjának oldalirányú 
helyzete (ha a gyártó kérésére módosí ­
tásra került)  : a járm ű középvonalában / ,,,  
A járm ű elejét ől mért távolság (cm)  :HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/83
 
2.1.1.1.  Szennyez őanyag-kibocsátás (adott esetben)  
2.1.1.1.1.  Legalább egy bels ő égés ű motorral felszerelt járm űvek, nem küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek 
(NOVC-HEV) és küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek (OVC-HEV) szennyez őanyag-kibocsátása 1. 
típusú töltést fenntartó vizsgálat során  
Az alábbi pontokat minden egyes vizsgált üzemmód esetében (els ődleges üzemmód, a legjobb esethez 
tartozó üzemmód és a legrosszabb esethez tartozó üzemmód, adott esetben) meg kell ismételni  
1. vizsgálat  
Szennyez ő anyagok  CO 
(mg/km)  Összes 
szénhid ­
rogén (a) 
(mg/km)  Nem 
metán 
szénhid ­
rogének 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  Összes szén ­
hidrogén + 
NOx (b) 
(mg/km)  Részecske ­
tömeg 
(mg/km)  Részecske ­
szám 
(#.10  11 /km)  
Mért értékek  
Regenerálási tényez ők (Ki)(2) 
Adalékanyag  
Regenerálási tényez ők (Ki)(2) 
Multiplikatív:  
Romlási tényez ők (DF) 
Additív  
Romlási tényez ők (DF) 
Multiplikatív  
Végs ő értékek  
Határértékek  
(2) Lásd a Ki járm űcsalád vizsgálati jegy ­
zőkönyv(ek)et  : 
Ki meghatározása érdekében elvégzett 
1/I. típusú vizsgálat  : A XXI. melléklet 4. almelléklete vagy a 83. sz. ENSZ EGB- 
előírás (  1 ) 
( 1 ) Jelölje meg, melyik vonatkozik  
2. vizsgálat (adott esetben): CO  2 céljából (d  CO2 1 ) / szennyez ő anyagok céljából (a határértékek 90 %-a) / 
mindkett ő céljából  
Ugyanaz a pont  
3. vizsgálat (adott esetben): CO  2 céljából (d  CO2 2 ) 
Ugyanaz a pont  
2.1.1.1.2.  Küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek (OVC-HEV) szennyez őanyag-kibocsátása 1. típusú töltést 
fogyasztó vizsgálat során  
1. vizsgálat  
A szennyez ő anyagokra vonatkozó kibocsátási határértékeknek teljesülniük kell, és az alábbi pontokat meg 
kell ismételni minden egyes megtett vizsgálati ciklus esetében.  
Szennyez ő anyagok  CO 
(mg/km)  Összes 
szénhid ­
rogén 
(a) 
(mg/km)  Nem 
metán 
szénhid ­
rogének 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  Összes szén ­
hidrogén + 
NOx (b) 
(mg/km)  Részecske ­
tömeg 
(mg/km)  Részecskeszám 
(#.10  11 /km)  
Mért egyedi ciklusértékek  
Egyedi ciklus-határértékekHU L 175/84 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
2. vizsgálat (adott esetben): CO  2 céljából (d  CO2 1 ) / szennyez ő anyagok céljából (a határértékek 90 %-a) / 
mindkett ő céljából  
Ugyanaz a pont  
3. vizsgálat (adott esetben): CO  2 céljából (d  CO2 2 ) 
Ugyanaz a pont  
2.1.1.1.3.  KÜLS Ő FELTÖLTÉS Ű HIBRID ELEKTROMOS JÁRM ŰVEK (OVC-HEV) HASZNÁLATI TÉNYEZ ŐVEL SÚLYO ­
ZOTT SZENNYEZ ŐANYAG-KIBOCSÁTÁSA  
Szennyez ő anyagok  CO 
(mg/km)  Összes 
szénhid ­
rogén 
(a) 
(mg/km)  Nem 
metán 
szénhid ­
rogének 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  Összes szén ­
hidrogén + 
NOx (b) 
(mg/km)  Részecske ­
tömeg 
(mg/km)  Részecskeszám 
(#.10  11 /km)  
Számított értékek  
2.1.1.2.  CO  2 -kibocsátás  (adott esetben)  
2.1.1.2.1.  Legalább egy bels ő égés ű motorral felszerelt járm űvek, nem küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek 
(NOVC-HEV) és küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek (OVC-HEV) CO  2 -kibocsátása 1. típusú 
töltést fenntartó vizsgálat során (nem környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálat)  
Az alábbi pontokat minden egyes vizsgált üzemmód esetében (els ődleges üzemmód, a legjobb esethez 
tartozó üzemmód és a legrosszabb esethez tartozó üzemmód, adott esetben) meg kell ismételni  
1. vizsgálat  
CO  2 -kibocsátás  Alacsony  Közepes  Magas  Rendkívül 
magas  Vegyes  
Mért érték, M  CO2,p,1 /  M CO2,c,2  
Töltési egyensúly-korrekciós együttható: (  2 ) 
M CO2,p,3 /  M CO2,c,3  
Regenerálási tényez ők (Ki) 
Adalékanyag  
Regenerálási tényez ők (Ki) 
Multiplikatív:  
M CO2,c,4  — 
AF Ki= M CO2,c,3 /  M CO2,c,4  — 
M CO2,p,4 /  M CO2,c,4  — 
ATCT korrekció (járm űcsaládi korrekciós 
tényez ő, FCF) (  1 ) 
Átmeneti értékek, M  CO2,p,5 /  M CO2,c,5  
Gyártó által megadott érték  —  —  —  —  
d CO2 1 * gyártó által megadott érték  —  —  —  —  
( 1 ) FCF: Járm űcsalád korrekciós tényez ő a reprezentatív regionális h őmérsékleti viszonyok korrekciójához (környezeti 
hőmérséklet-korrekciós vizsgálat) 
Lásd az FCF járm űcsalád vizsgálati jegyz őkönyv(ek)et: 
( 2 ) az e rendelet XXI. melléklete 2. függelékének 6. almellékletében hivatkozott korrekció bels ő égés ű motorral felszerelt 
járm űvek esetében, K  CO2 hibrid elektromos járm űvek esetében  
2. vizsgálat (adott esetben)  
Ugyanaz a pont d  CO2 2 értékkel  
3. vizsgálat (adott esetben)  
Ugyanaz a pontHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/85
 
Következtetés  
CO  2 -kibocsátás (g/km)  Alacsony  Közepes  Magas  Rendkívül 
magas  Vegyes  
Átlagolás: M  CO2,p,6/  M CO2,c,6  
Igazítás: M  CO2,p,7 /  M CO2,c,7  
Végs ő értékek, M  CO2,p,H /  M CO2,c,H  
2.1.1.2.2.  Legalább egy bels ő égés ű motorral felszerelt járm űvek, nem küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek 
(NOVC-HEV) és küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek (OVC-HEV) ATCT CO  2 -kibocsátása 1. 
típusú töltést fenntartó vizsgálat során (ATCT)  
14 °C h őmérsékleten végzett vizsgálat (környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálat)  
CO  2 -kibocsátás (g/km)  Alacsony  Közepes  Magas  Rendkívül 
magas  Vegyes  
Mért érték, M  CO2,p,1 /  M CO2,c,2  
Töltési egyensúly-korrekciós együttható (5)  
M CO2,p,3 /  M CO2,c,3  
Következtetések (környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálat)  
CO  2 -kibocsátás (g/km)  Vegyes  
ATCT (14 °C) M  CO2,Treg  
1. típusú vizsgálat (23 °C) M  CO2,23  ° 
Járm űcsalád korrekciós tényez ő (FCF)  
2.1.1.2.3.  Küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek (OVC-HEV) kibocsátott CO  2 tömege 1. típusú töltést 
fogyasztó vizsgálat során  
1. vizsgálat:  
Kibocsátott CO  2 tömege (g/km)  Vegyes  
Számított érték, M  CO2,CD  
Gyártó által megadott érték  
d CO2 1 
2. vizsgálat (adott esetben)  
Ugyanaz a pont d  CO2 2 értékkel  
3. vizsgálat (adott esetben)  
Ugyanaz a pont  
Következtetés  
Kibocsátott CO  2 tömege (g/km)  Vegyes  
Átlagolás: M  CO2,CD  
Végs ő érték, M  CO2,CDHU L 175/86 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
2.1.1.2.4.  Küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek (OVC-HEV) HASZNÁLATI TÉNYEZ ŐVEL SÚLYOZOTT 
CO  2 -kibocsátásának tömege  
Kibocsátott CO  2 tömege (g/km)  Vegyes  
Számított érték, M  CO2,weighted  
2.1.1.3  TÜZEL ŐANYAG-FOGYASZTÁS (ADOTT ESETBEN, NEM KÖRNYEZETI-H ŐMÉRSÉKLET KORREKCIÓS VIZS ­
GÁLAT)  
2.1.1.3.1.  Csak bels ő égés ű motorral felszerelt járm űvek, nem küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek (NOVC- 
HEV) és küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek (OVC-HEV) tüzel őanyag-fogyasztása 1. típusú 
töltést fenntartó vizsgálat során  
Az alábbi pontokat minden egyes vizsgált üzemmód esetében (els ődleges üzemmód, a legjobb esethez 
tartozó üzemmód és a legrosszabb esethez tartozó üzemmód, adott esetben) meg kell ismételni  
Tüzel őanyag fogyasztás (l/100 km)  Alacsony  Közepes  Magas  Rendkívül 
magas  Vegyes  
Végs ő értékek FC  p,H /  FC c,H ( 1 ) 
( 1 ) Az igazított CO  2 -értékek alapján számítva  
2.1.1.3.2.  Küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek (OVC-HEV) tüzel őanyag-fogyasztása 1. típusú töltést 
fogyasztó vizsgálat során  
1. vizsgálat:  
Tüzel őanyag-fogyasztás (l/100 km)  Vegyes  
Számított érték, FC  CD 
2. vizsgálat (adott esetben)  
Ugyanaz a pont  
3. vizsgálat (adott esetben)  
Ugyanaz a pont  
Következtetés  
Tüzel őanyag-fogyasztás (l/100 km)  Vegyes  
Átlagolás: FC  CD 
Végs ő érték, FC  CD 
2.1.1.3.3.  Küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek (OVC-HEV) HASZNÁLATI TÉNYEZ Őszerint súlyozott 
Tüzel őanyag-fogyasztása  
Tüzel őanyag-fogyasztás (l/100 km)  Vegyes  
Számított érték, FC  weighted  
2.1.1.3.4.  Nem küls ő feltöltés ű tüzel őanyag-cellás hibrid járm űvek (NOVC-FCHV) tüzel őanyag-fogyasztása 1. 
típusú töltést fenntartó vizsgálat során  
Az alábbi pontokat minden egyes vizsgált üzemmód esetében (els ődleges üzemmód, a legjobb esethez 
tartozó üzemmód és a legrosszabb esethez tartozó üzemmód, adott esetben) meg kell ismételni  
Tüzel őanyag fogyasztás (kg/100 km)  Alacsony  Közepes  Magas  Rendkívül 
magas  Vegyes  
Mért értékekHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/87
 
Tüzel őanyag fogyasztás (kg/100 km)  Alacsony  Közepes  Magas  Rendkívül 
magas  Vegyes  
Töltési egyensúly-korrekciós együttható  
Végs ő értékek, FC  p/ FC c 
2.1.1.4.  HATÓSUGARAK (ADOTT ESETBEN)  
2.1.1.4.1.  Küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek (OVC-HEV) hatósugarai (adott esetben)  
2.1.1.4.1.1.  Teljes elektromos hatósugár  
1. vizsgálat  
AER (km)  Városi  Vegyes  
Mért/Számított AER értékek  
Gyártó által megadott érték  —  
2. vizsgálat (adott esetben)  
Ugyanaz a pont  
3. vizsgálat (adott esetben)  
Ugyanaz a pont  
Következtetés  
AER (km)  Városi  Vegyes  
Átlagolás: AER (adott esetben)  
Végs ő értékek, AER  
2.1.1.4.1.2.  Egyenérték ű teljes elektromos hatósugár  
EAER (km)  Városi  Vegyes  
Végs ő értékek, EAER  
2.1.1.4.1.3.  Tényleges töltést fogyasztó üzemmódhoz tartozó hatósugár  
R CDA (km)  Vegyes  
Végs ő érték, R  CDA 
2.1.1.4.1.4.  Töltést fogyasztó ciklushoz tartozó hatósugár  
1. vizsgálat  
R CDC (km)  Vegyes  
Végs ő érték, R  CDC 
Az átmeneti ciklus sorszáma  
Az igazolási ciklus relatív elektromos energiaváltozás 
értéke (%)HU L 175/88 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
2. vizsgálat (adott esetben)  
Ugyanaz a pont  
3. vizsgálat (adott esetben)  
Ugyanaz a pont  
2.1.1.4.2.  Tisztán elektromos járm űvek tisztán elektromos hatósugara (adott esetben)  
1. vizsgálat  
PER (km)  Városi  Vegyes  
Számított PER értékek  
Gyártó által megadott érték  —  
2. vizsgálat (adott esetben)  
Ugyanaz a pont  
3. vizsgálat (adott esetben)  
Ugyanaz a pont  
Következtetés  
PER (km)  Városi  Vegyes  
Átlagolás: PER  
Végs ő értékek, PER  
2.1.1.5.  ELEKTROMOSENERGIA-FOGYASZTÁS (ADOTT ESETBEN)  
2.1.1.5.1.  Küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek (OVC-HEV) elektromosenergia-fogyasztása (adott eset ­
ben)  
2.1.1.5.1.1.  Elektromosenergia-fogyasztás (EC)  
EC (Wh/km)  Alacsony  Közepes  Magas  Rendkívül 
magas  Városi  Vegyes  
Végs ő értékek, EC  
2.1.1.5.1.2.  Használati tényez ővel súlyozott elektromosenergia-fogyasztás a töltést fogyasztó üzemmódban  
1. vizsgálat  
EC AC,CD  (Wh/km)  Vegyes  
Számított érték, EC  AC,CD  
2. vizsgálat (adott esetben)  
Ugyanaz a pont  
3. vizsgálat (adott esetben)  
Ugyanaz a pontHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/89
 
Következtetések (adott esetben)  
EC AC,CD  (Wh/km)  Vegyes  
Átlagolás, EC  AC,CD  
Végs ő érték  
2.1.1.5.1.3.  Használati tényez ővel súlyozott elektromosenergia-fogyasztás  
1. vizsgálat  
EC AC,weighted  (Wh)  Vegyes  
Számított érték, EC  AC,weighted  
2. vizsgálat (adott esetben)  
Ugyanaz a pont  
3. vizsgálat (adott esetben)  
Ugyanaz a pont  
Következtetések (adott esetben)  
EC AC,weighted  (Wh/km)  Vegyes  
Átlagolás, EC  AC,weighted  
Végs ő érték  
2.1.1.5.2.  Tisztán elektromos járm űvek elektromosenergia-fogyasztása (adott esetben)  
1. vizsgálat  
EC (Wh/km)  Városi  Vegyes  
Számított értékek, EC  
Gyártó által megadott érték  —  
2. vizsgálat (adott esetben)  
Ugyanaz a pont  
3. vizsgálat (adott esetben)  
Ugyanaz a pont  
EC (Wh/km)  Alacsony  Közepes  Magas  Rendkívül 
magas  Városi  Vegyes  
Átlagolás, EC  
Végs ő értékek, EC  
2.1.2.  ALACSONY SZÉN-DIOXID-KIBOCSÁTÁSÚ JÁRM Ű (VL) (ADOTT ESETBEN)  
Ismételje meg a 2.1.1. pontotHU L 175/90 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
2.1.3.  KÖZEPES SZÉN-DIOXID-KIBOCSÁTÁSÚ JÁRM Ű (VM) (ADOTT ESETBEN)  
Ismételje meg a 2.1.1. pontot  
2.1.4.  VÉGS Ő KRITIKUS KIBOCSÁTÁSI ÉRTÉKEK (ADOTT ESETBEN)  
Szennyez ő anyagok  CO 
(mg/km)  Összes 
szénhid ­
rogén (a) 
(mg/km)  Nem 
metán 
szénhid ­
rogének 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  Összes szén ­
hidrogén + 
NOx (b) 
(mg/km)  Részecske ­
tömeg 
(mg/km)  PN 
(#.10  11 /km)  
Legmagasabb értékek (  1 ) 
( 1 ) minden egyes szennyez ő anyagra vonatkozóan, a VH, a VL (adott esetben) és a VM (adott esetben) valamennyi 
vizsgálati eredménye közül  
2.2.  2 (a)  TÍPUSÚ VIZSGÁLAT (nem környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálat)  
A közlekedési alkalmassági vizsgálathoz szükséges kibocsátási adatokat beleértve  
Vizsgálat  CO (térfo ­
gat%)  Lambda  Motorfordulatszám (min  –1 ) Olajh őmérséklet (°C)  
Alapjárat  —  
Magas alapjáraton végzett  
2.3.  3 (a) TÍPUSÚ  VIZSGÁLAT (nem környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálat)  
Kartergázok kibocsátása a légkörbe: nincs  
2.4.  4 (a) TÍPUSÚ  VIZSGÁLAT (nem környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálat) 
Lásd a jegyz őkönyv(ek)et  :  
2.5.  5. TÍPUSÚ  VIZSGÁLAT (nem környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálat) 
Lásd a tartóssági járm űcsalád vizsgálati 
jegyz őkönyv(ek)et  : 
A kritikus kibocsátás vizsgálatára szol ­
gáló 1./I. típusú ciklus  : A XXI. melléklet 4. almelléklete vagy a 83. sz. ENSZ EGB- 
előírás (  1 ) 
( 1 ) Jelölje meg, melyik vonatkozik  
2.6.  VALÓS FELTÉTELEK  MELLETTI KIBOCSÁTÁS-VIZSGÁLAT (nem környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálat) 
RDE járm űcsalád száma  :  MSxxxx  
Lásd a járm űcsalád vizsgálati jegy ­
zőkönyv(ek)et  : 
2.7.  6 (a) TÍPUSÚ  VIZSGÁLAT (nem környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálat) 
A vizsgálatok id őpontja  :  év/hó/nap:  
A vizsgálatok helyszíne  :  
Fékpad-beállítási eljárás  :  kigurulás (kigurulási menetellenállás referencia)  
Tehetetlenségi tömeg (kg)  :HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/91
 
Ha eltér az 1. típusú vizsgálati járm űtől : 
Gumiabroncsok  :  
Gyártmány  :  
Típus  :  
Méretek, els ő/hátsó  :  
Kerület (m)  :  
Gumiabroncsnyomás (kPa)  :  
Szennyez ő anyagok  CO 
(g/km)  HC 
(g/km)  
Vizsgálat  1 
2 
3 
Átlagos  
Határérték  
2.8.  FEDÉLZETI DIAGNOSZTIKAI RENDSZER  (nem környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálat) 
Lásd a járm űcsalád vizsgálati jegy ­
zőkönyv(ek)et  : 
2.9.  FÜSTOPACITÁSI (b)  VIZSGÁLAT (nem környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálat)  
2.9.1.  ÁLLANDÓ SEBESSÉG Ű VIZSGÁLAT  
Lásd a járm űcsalád vizsgálati jegy ­
zőkönyv(ek)et  : 
2.9.2.  TERHELÉS NÉLKÜL GYORSÍTÁSSAL VÉGZETT VIZSGÁLAT  
Mért elnyelési érték (m  –1 ) :  
Korrigált elnyelési érték (m  –1 ) :  
2.10.  MOTORTELJESÍTMÉNY  (nem környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálat) 
Lásd a járm űcsalád vizsgálati jegy ­
zőkönyv(ek)et  : 
2.11.  A MAGAS SZÉN-DIOXID-KIBOCSÁTÁSÚ JÁRM ŰRE (VH) VONATKOZÓ H ŐMÉRSÉKLETI ADATOK  
A motor h űtőközeg h őmérséklete a kondicionálási id őszak végén (°C)  
6a. almelléklet 3.9.2. pont  : 
A kondicionálási terület elmúlt 3 órai átlagh őmérséklete (°C)  
6a. almelléklet 3.9.2. pont  :HU L 175/92 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
A motor h űtőközeg végs ő h őmérséklete és a kondicionálási terület 
utolsó 3 órai átlagh őmérsékletének különbsége, Δ T_ATCT  (°C) 
6a. almelléklet 3.9.3. pont  : 
Legrövidebb megengedett kondicionálási id őtartam,t  soak_ATCT  (s) 
6a. almelléklet 3.9.1. pont  : 
A h őmérséklet-érzékel ő helye  
6a. almelléklet 3.9.5. pont  : 
A vizsgálati jegyz őkönyv melléklete (környezetih őmérséklet-korrekcióval végzett vizsgálatra (ATCT) és tisztán elektromos 
járm űvekre nem vonatkozik),  
1 – Elektronikus formátumban, a korrelációs számítások valamennyi bemeneti adatának felsorolását lásd az (EU) 
2017/1152 és (EU) 2017/1153 végrehajtási rendelet 1. mellékletének 2.4. pontjában.  
Hivatkozás a bemeneti fájlra: …  
2 – Co2mpas eredmény:  
3 – NEDC vizsgálati eredmények (adott esetben):HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/93
 
8b. függelék  
Kigurulási menetellenállási vizsgálati jegyz őkönyv  
Az alábbi információk a kigurulási menetellenállás meghatározására szolgáló vizsgálat esetében adott esetben szükséges 
minimális adatokat tartalmazzák.  
JEGYZ ŐKÖNYV száma 
KÉRELMEZ Ő 
Gyártó  
TÁRGY  Járm ű kigurulási menetellenállásának meghatározása  
Vizsgálatokra átadott járm ű 
Gyártmány  :  
Típus  :  
KÖVETKEZTETÉSEK  A vizsgálatokra átadott járm ű megfelel a tárgyban említett követelményeknek.  
HELY,  ÉÉÉÉ/HH/NN  
1. ÉRINTETT JÁRM Ű(VEK)  
Érintett gyártmány(ok)  :  
Érintett típus(ok)  :  
Kereskedelmi leírás  :  
Járm ű legnagyobb sebessége (km/h)  :  
Hajtott tengely(ek)  :  
2. A VIZSGÁLT JÁRM Ű(VEK) LEÍRÁSA  
2.1.  ÁLTALÁNOS LEÍRÁS  
Interpoláció hiányában: az (energiaigény szempontjából) legrosszabb esethez tartozó járm űvet kell ismertetni  
2.1.1.  Magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VH)  
Gyártmány  :  
Típus  :  
Változat  :  
A teljes 3. kategóriájú WLTC ciklus ener ­
giaigénye, a járm ű kategóriától függetle ­
nül : 
Eltérés a sorozatgyártású járm űvekt ől: :  
Futásteljesítmény:  :HU L 175/94 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
2.1.2.  Alacsony szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VL)  
Gyártmány  :  
Típus  :  
Változat  :  
A teljes 3. kategóriájú WLTC ciklus ener ­
giaigénye, a járm ű kategóriától függetle ­
nül : (4 és 35 % között, H  R alapján)  
Eltérés a sorozatgyártású járm űvekt ől: :  
Futásteljesítmény:  :  
2.1.3.  A kigurulási menetellenállási mátrix járm űcsalád reprezentatív járm űve (adott esetben)  
Gyártmány  :  
Típus  :  
Változat  :  
A teljes WLTC ciklus energiaigénye  :  
Eltérés a sorozatgyártású járm űvekt ől: :  
Futásteljesítmény:  :  
2.2.  TÖMEGEK  
2.2.1.  Magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VH)  
A méréshez használt tömeg (kg)  :  
Átlagos tömeg m  av (kg) :  (a vizsgálat el őtti és utáni érték átlaga)  
Forgó tömeg m  r (kg) :  az (MRO+25 kg) érték 3 %-a, vagy mért érték  
Súlyelosztás  
Els ő :  
Hátsó  :  
2.2.2.  Alacsony szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VL)  
Ismételje meg a 2.2.1. pontot a VL adataival  
2.2.3.  A kigurulási menetellenállási mátrix járm űcsalád reprezentatív járm űve (adott esetben)  
A méréshez használt tömeg (kg)  :  
Átlagos tömeg m  av (kg) :  (a vizsgálat el őtti és utáni érték átlaga)  
M űszakilag megengedett legnagyobb 
össztömeg ( ≥ 3 000 kg)  :HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/95
 
A nem kötelez ő felszerelések tömegének 
becsült számtani középértéke  : 
Súlyelosztás  
Els ő :  
Hátsó  :  
2.3.  GUMIABRONCSOK  
2.3.1.  Magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VH)  
Méretmegjelölés:  :  els ő/hátsó, ha eltér ő 
Gyártmány  :  els ő/hátsó, ha eltér ő 
Típus  :  els ő/hátsó, ha eltér ő 
Gördülési ellenállás (kgf/1 000 kg  
Els ő :  
Hátsó  :  
Els ő gumiabroncsnyomás (kPa)  :  
Hátsó gumiabroncsnyomás (kPa)  :  
2.3.2.  Alacsony szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VL)  
Ismételje meg a 2.3.1. pontot a VL adataival  
2.3.3.  A kigurulási menetellenállási mátrix járm űcsalád reprezentatív járm űve (adott esetben)  
Ismételje meg a 2.3.1. pontot a reprezentatív járm ű adataival  
2.4.  KAROSSZÉRIA  
2.4.1.  Magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VH)  
Típus  :  AA/AB/AC/AD/AE/AF BA/BB/BC/BD  
Változat  :  
Aerodinamikai berendezések  
Mozgatható aerodinamikai felépít ­
mény-elemek  : i/n és adott esetben sorolja fel  
Beépített nem kötelez ő aerodina ­
mikai felszerelések felsorolása  : 
2.4.2.  Alacsony szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VL)  
Ismételje meg a 2.4.1. pontot a VL adataival 
Delta (C  d *A f ) LH a a VH-val összehason ­
lítva  :HU L 175/96 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
2.4.3.  A kigurulási menetellenállási mátrix járm űcsalád reprezentatív járm űve (adott esetben)  
A felépítmény-alak leírása  :  Négyzet (ha reprezentatív felépítmény-alak nem határozható meg 
egy teljes járm űre) 
Ismételje meg a 2.4.1. pontot a reprezentatív járm ű adataival, adott esetben 
Homlokfelület A  fr : 
2.5.  ER ŐÁTVITELI RENDSZER  
2.5.1.  Magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VH)  
Motorkód  :  
Az átvitel típusa  :  kézi/automata/fokozatmentes  
Er őátvitel modell 
(gyártó kódjai)  : (a névleges nyomatékok és tengelykapcsolók számát → meg kell 
adni az adatközl ő lapon)  
Lefedett er őátvitel modellek 
(gyártó kódjai)  : 
Motorfordulatszám a járm ű sebességével 
elosztva  : 
Sebességfokozat  Áttételi 
viszonyszám  N/V arány  
1. 1/..  
2. 1..  
3. 1/..  
4. 1/..  
5. 1/..  
6. 1/..  
.. 
.. 
N állásban kapcsolt elektromos gép(ek)  :  tárgytalan (nincs elektromos gép vagy nincs kigurulási üzemmód)  
Elektromos gépek típusa és darabszáma  : kialakítás jellege: aszinkron/szinkron…  
Hűtőközeg fajtája  :  leveg ő, folyadék, …  
2.5.2.  Alacsony szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VL)  
Ismételje meg a 2.5.1. pontot a VL adataival  
2.6.  VIZSGÁLATI EREDMÉNYEK  
2.6.1.  Magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VH)  
A vizsgálatok id őpontja  :  éééé/hh/nnHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/97
 
KÖZÚTON  (XXI. melléklet 4. almelléklet 4. pont)  
Vizsgálati eljárás  :  kigurulás  (XXI. melléklet 4. almelléklet 4.3. pont) 
vagy nyomatékmérési eljárás  (XXI. melléklet 4. almelléklet 4.4. pont)  
Létesítmény (név, helyszín, útpálya hivat ­
kozása)  : 
Kigurulási üzemmód  :  i/n  
Futóm ű-beállítás  :  A kerékösszetartás és a kerékd őlés értéke  
Legnagyobb referenciasebesség (km/h)  
XXI. melléklet 4. almelléklet 4.2.4.1.2.  
pont  : 
Szélmérés  :  Helyhez kötött 
vagy fedélzeti: a szélmérés hatása (c  d *A) és, hogy a korrekciójára sor 
került-e.  
Elkülönített menetek száma:  :  
Szél  :  átlag, csúcsértékek és irány, a vizsgálati útpálya irányával összefüggésben  
Légnyomás  :  
Hőmérséklet (középérték)  :  
Szélkorrekció  :  i/n  
Gumiabroncsnyomás-módosítás  :  i/n  
Nyers eredmények  :  Nyomatékmérési eljárás: 
c0= 
c1= 
c2= 
Kigurulási eljárás: 
f0 
f1 
f2 
Ennélfogva, végeredmények  Nyomatékmérési eljárás: 
c0= 
c1= 
c2= 
és 
f0= 
f1= 
f2= 
Kigurulási eljárás: 
f0= 
f1= 
f2=HU L 175/98 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
vagy  
SZÉLCSATORNÁS ELJÁRÁS  (XXI. melléklet 4. almelléklet 6. pont)  
Létesítmény (név/helyszín/fékpad hivat ­
kozása)  : 
A létesítmények min ősítése  :  Jegyz őkönyv hivatkozása és dátuma  
Fékpad  
Fékpad típusa  :  Futószalagos vagy görg ős fékpad  
Módszer  :  stabilizált sebességek módszere vagy lassulásos módszer  
Bemelegítés  :  bemelegítés fékpaddal vagy a járm ű vezetésével  
A fékpad-görg ő görbe korrekciója  
(XXI. melléklet 4. almelléklet 6.6.3. pont)  : (görg ős fékpad esetében, adott esetben)  
A görg ős fékpad beállítási eljárása  :  Rögzített menet / iteratív / alternatív saját bemelegítési ciklussal  
A mért aerodinamikus közegellenállási 
együttható a homlokfelülettel megszo ­
rozva  : Sebesség (km/h)  C  d *A (m  2 ) 
… …  
… …  
Eredmény  :  f0= 
f1= 
f2= 
vagy  
KIGURULÁSI MENETELLENÁLLÁSI MÁTRIX  (XXI. melléklet 4. almelléklet 5. pont)  
Vizsgálati eljárás  :  kigurulás  (XXI. melléklet 4. almelléklet 4.3. pont) 
vagy nyomatékmérési eljárás  (XXI. melléklet 4. almelléklet 4.4. pont)  
Létesítmény (név/helyszín/útpálya hivat ­
kozása)  : 
Kigurulási üzemmód  :  i/n  
Futóm ű-beállítás  :  A kerékösszetartás és a kerékd őlés értéke  
Legnagyobb referenciasebesség (km/h)  
XXI. melléklet 4. almelléklet 4.2.4.1.2.  
pont  : 
Szélmérés  :  Helyhez kötött 
vagy fedélzeti: a szélmérés hatása (cd*A) és, hogy a korrekciójára sor 
került-e.  
Elkülönített menetek száma:  :  
Szél  :  átlag, csúcsértékek és irány, a vizsgálati útpálya irányával összefüggésben  
Légnyomás  :  
Hőmérséklet (középérték)  :  
Szélkorrekció  :  i/n  
Gumiabroncsnyomás-módosítás  :  i/nHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/99
 
Nyers eredmények  :  Nyomatékmérési eljárás: 
c0r= 
c1r= 
c2r= 
Kigurulási eljárás: 
f0r 
f1r 
f2r 
Ennélfogva, végeredmények  Nyomatékmérési eljárás: 
c0r= 
c1r= 
c2r= 
és 
f0r= 
f1r= 
f2r= 
Kigurulási eljárás: 
f0r= 
f1r= 
f2r=  
2.6.2.  Alacsony szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VL)  
Ismételje meg a 2.6.1. pontot a VL adataivalHU L 175/100 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
8c függelék  
Vizsgálati ív sablon  
A „vizsgálati íven” minden olyan rögzített vizsgálati adatot fel kell tüntetni, amely nem kerül felvezetésre vizsgálati 
jegyz őkönyvekbe.  
A vizsgálati ív(ek)et a m űszaki szolgálatnak vagy a gyártónak legalább 10 évig meg kell őriznie.  
Az alábbi információk a vizsgálati ívek esetében adott esetben szükséges minimális adatokat tartalmazzák. 
Módosítható futóm ű-beállítási paraméterek  
XXI. melléklet 4. almelléklet 4.2.1.8.3. pont  : 
A c0, c1 és c2 együtthatók  :  c0=  
c1= 
c2= 
A fékpadon mért kigurulási id ők 
XXI. melléklet 4. almelléklet 4.4.4. pont  : Járm ű sebessége (km/h)  Kigurulási id ő (s) 
125-115  
115-105  
105-95  
95-85  
85-75  
75-65  
65-55  
55-45  
45-35  
35-25  
25-15  
15-05  
További súly helyezhet ő a járm űbe vagy a járm űre a gumiab ­
roncsok megcsúszásának kiküszöbölése érdekében  
XXI. melléklet 4. almelléklet 7.1.1.1.1. pont  : tömeg (kg) 
a járm űvön/a járm űben 
A XXI. melléklet 4. almellékletének 4.3.1.3. pontja szerinti 
járm ű-kigurulási eljárás végrehajtása utáni kigurulási id ők 
XXI. melléklet 4. almelléklet 8.2.4.2. pont  : 
Járm ű sebessége (km/h)  Kigurulási id ő (s) 
125-115  
115-105  
105-95  
95-85  
85-75  
75-65  
65-55  
55-45  
45-35  
35-25  
25-15  
15-05HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/101
 
NO  x átalakító hatékonysága 
Kijelzett (a); (b), (c), (d) koncentráció, és az NOx-elemz ő NO- 
üzemmódjához tartozó koncentráció, amikor a kalibráló gáz 
nem halad át az átalakítón.  
XXI. melléklet 5. almelléklet 5.5. pont  : (a)= 
(b)= 
(c)= 
(d)= 
Koncentráció NO-üzemmódban=  
A járm ű által ténylegesen megtett távolság  
XXI. melléklet 6. almelléklet 1.2.6.4.6. és 1.2.12.6. pont  : 
Kézi kapcsolású sebességváltóval felszerelt járm űvek esetében, 
a ciklusgörbe követésére képtelen kézi sebességváltós járm ű: 
Eltérések a menetciklustól:  :  
XXI. melléklet 6. almelléklet 1.2.6.5.1. pont  
Menetgörbe-jelz őszámok:  
Az alábbi jelz őszámokat a SAE J2951 (2014. januári változat) 
szerint kell kiszámítani:  
(a) ER : Energia-besorolás  :  
(b) DR : Távolság-besorolás  :  
(c) EER : Energiagazdaságossági besorolás  :  
(d) ASCR : Abszolút sebességváltozási besorolás  :  
(e) IWR : Tehetetlenségi besorolás  :  
(f) RMSSE : Négyzetes sebességhiba-középérték  :  
XXI. melléklet 6. almelléklet 1.2.8.5. és 7. pont  
A részecske-mintavételi sz űrő tömegmérése  
Sz űrő a vizsgálat el őtt :  
Sz űrő a vizsgálat után  :  
Referenciasz űrő :  
XXI. melléklet 6. almelléklet 1.2.10.1.2. és 1.2.14.3.1. pont  
Az egyes vegyületeknek a mér őberendezés stabilizálása után 
mért tartalma  
XXI. melléklet 6. almelléklet 1.2.14.2.8. pont  : 
Regenerálási tényez ő meghatározás  
Két WLTC ciklusok közötti olyan D ciklusok darabszáma, ahol 
regenerációs eseményre sor kerül  : 
Azoknak a ciklusoknak az n darabszáma, amelyek során kibo ­
csátásmérésre sor kerül  : 
Az egyes j ciklusokon belüli, i vegyületre vonatkozó tömegki ­
bocsátás mérése  : 
XXI. melléklet 6. almelléklet 1. függelék 2.1.3. pont  
Regenerálási tényez ő meghatározás  
A teljes regenerációhoz tartozó, mért alkalmazandó vizsgálati 
ciklusok darabszáma  : 
XXI. melléklet 6. almelléklet 1. függelék 2.2.6. pontHU L 175/102 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Regenerálási tényez ő meghatározás  
Msi :  
Mpi  :  
Ki :  
XXI. melléklet 6. almelléklet 1. függelék 3.1.1. pont  
Környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálat  
A vizsgálati cella leveg ő-h őmérsékletét és páratartalmát a h űtő­
ventilátor kilép őnyílásánál, legalább 1 Hz gyakorisággal kell 
mérni.  : Beállított h őmérséklet-érték = T  reg 
XXI. melléklet 6a almelléklet 3.2.1.1. pont  Tényleges h őmérséklet-érték 
± 3 °C a vizsgálat kezdetén 
± 5 °C a vizsgálat közben  
A kondicionálási terület h őmérsékletét folyamatosan, legalább 
1 Hz gyakorisággal kell mérni.  : Beállított h őmérséklet-érték = T  reg 
XXI. melléklet 6a almelléklet 3.2.2.1. pont  Tényleges h őmérséklet-érték 
± 3 °C a vizsgálat kezdetén 
± 5 °C a vizsgálat közben  
Az el őkondicionálástól a kondicionálási területre történ ő 
átvitel id őtartama  
XXI. melléklet 6a almelléklet 3.6.2. pont  : ≤ 10 perc  
Az 1. típusú vizsgálat vége és a h űtési eljárás között eltelt id ő : ≤ 10 perc  
A mért kondicionálási id ő, és valamennyi vonatkozó vizsgálati 
íven szerepeltetni kell.  
XXI. melléklet 6a almelléklet 3.9.2. pont  : a végs ő h őmérséklet mérése és a 23 °C h őmérsék ­
letet elvégzett 1. típusú vizsgálat vége között eltelt 
időHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/103
 
II. MELLÉKLET  
HASZNÁLATBAN LÉV Ő JÁRM ŰVEK MEGFELEL ŐSÉGE  
1. BEVEZETÉS  
1.1. Ez a melléklet az e rendelet szerint típusjóváhagyást kapott járm űvek égéstermék-kibocsátásának és fedélzeti 
diagnosztikai rendszerének (beleértve az IUPR  M -et) használat közbeni megfelel őségére vonatkozó követelményeket 
állapítja meg.  
2. KÖVETELMÉNYEK  
A használatban lév ő járm űvek megfelel őségére vonatkozó követelmények ugyanazok, mint az ENSZ EGB 83. sz. 
előírásának 3., 4. és 5. függelékében és 9. szakaszában szerepl ő követelmények, az alábbi szakaszokban meghatá ­
rozott kivételekkel.  
2.1. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 9.2.1. szakaszát a következ őképpen kell érteni:  
A használatban lév ő járm űvek megfelel őségének a jóváhagyó hatóság által történ ő ellen őrzése a 2007/46/EK 
irányelv 12. cikkének (1) és (2) bekezdésében, és az ezen irányelv X. mellékletének 1. és 2. pontjában a gyártási 
eljárások megfelel őségére vonatkozóan meghatározottakhoz hasonló eljárásokkal a gyártó rendelkezésére álló 
információk alapján történik. Ha más jóváhagyó hatóságtól vagy a tagállamok által végzett felügyeleti vizsgála ­
tokból származó információk átadásra kerülnek a jóváhagyó hatóság felé, akkor azokkal ki kell egészíteni a gyártó 
által a használat közbeni megfigyelésr ől szolgáltatott jelentéseket.  
2.2. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 9.3.5.2. szakaszát az alábbi új alszakasz hozzáadásával kell kiegészíteni:  
„… 
OBD járm űcsaládonként 1 000 járm űnél kisebb sorozatban gyártott járm űvek mentesülnek a minimális IUPR 
követelmények, valamint ezeknek a jóváhagyó hatóság felé történ ő igazolási kötelezettsége alól.”  
2.3. A „Szerz ődő felek”-re való hivatkozások a „Tagállamok”-ra való hivatkozásokként értend ők. 
2.4. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 3. függelékének 2.6. szakasza helyébe az alábbiak lépnek:  
A járm űnek az e rendelet alapján típusjóváhagyást kapott és a 2007/46/EK irányelv szerinti megfelel őségi nyilat ­
kozattal rendelkez ő járm űtípushoz kell tartoznia. A járm űnek az Unióban nyilvántartásba vett és használt járm űnek 
kell lennie.  
2.5. A 83. sz. ENSZ EGB el őírás 3. függelékének 2.2. szakaszában lév ő „1958. évi megállapodás” hivatkozás a 
2007/46/EK irányelvre történ ő hivatkozásként értend ő. 
2.6. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 3. függelékének 2.6. szakasza helyébe az alábbiak lépnek:  
A járm ű tüzel őanyag-tartályából származó tüzel őanyag-minta ólom- és kéntartalmának meg kell felelnie a 
2009/30/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (  1 ) megállapított vonatkozó el őírásoknak, és az el őírásoktól 
eltér ő tüzel őanyag-használatnak más jele sem lehet. Ellen őrzések végezhet ők a kipufogócs őben.  
2.7. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 3. függelékének 4.1. szakaszában lév ő „4a. melléklet szerinti kibocsátás-vizsgálatok” 
hivatkozás az „e rendelet XXI. melléklete szerint végzett kibocsátás-vizsgálatok”-ként értend ő. 
2.8. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 3. függelékének 4.1. szakaszában lév ő „4a. melléklet 6.3. szakasza” hivatkozás az 
„erendelet XXI. melléklete 6. almellékletének 1.2.6. szakasza”-ként értend ő.HU L 175/104 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.  
( 1 ) HL L 140., 2009.6.5., 88. o
 2.9. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 3. függelékének 4.4. szakaszában lév ő „1958. évi megállapodás” hivatkozás a 
„2007/46/EK irányelv 13. cikkének (1) vagy (2) bekezdése”-ként értend ő. 
2.10. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 4. függelékének 3.2.1. szakaszában, 4.2. szakaszában, valamint 1. és 2. lábjegyzetében 
lév ő 5.3.1.4. szakasz 1. táblázatában megadott határértékekre hivatkozás a 715/2007/EK rendelet I. mellékletének 
1. táblázatára történ ő hivatkozásként értend ő.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/105
 
III. MELLÉKLET  
FenntartvaHU L 175/106 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
IIIA. MELLÉKLET  
A VALÓS VEZETÉSI FELTÉTELEK MELLETTI KIBOCSÁTÁSOK ELLEN ŐRZÉSE  
1. BEVEZETÉS, FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK ÉS RÖVIDÍTÉSEK  
1.1. Bevezetés  
Ez a melléklet a könny ű személy- és haszongépjárm űvek valós vezetési feltételek melletti kibocsátási (RDE) 
teljesítményének ellen őrzésére szolgáló eljárást mutatja be.  
1.2. Fogalommeghatározások  
1.2.1. „ Pontosság ”: egy mért vagy számított érték és egy visszavezethet ő referenciaérték közötti eltérés.  
1.2.2. „ Elemz őkészülék ”: bármely olyan mér őberendezés, amely nem része a járm űnek, hanem utólag beépítették a 
járm űbe, és amely a gáz-halmazállapotú vagy szilárd szennyez ő anyagok koncentrációjának vagy mennyi ­
ségének mérésére szolgál.  
1.2.3. Egy lineáris regressziós egyenes ( a 0 ) „tengelymetszete ”: 
a 0 ¼ y Ä ða 1 Ü xÞ 
ahol:  
a 1 a regressziós egyenes meredeksége  
x a referenciaparaméter átlagos értéke  
y az ellen őrizni kívánt paraméter átlagos értéke  
1.2.4. „ Kalibrálás ”: az elemz őkészülék, az áramlásmér ő m űszer, az érzékel ő vagy a jeladó válaszának beállítási eljárása 
abból a célból, hogy a kimeneti jel megegyezzen egy vagy több referenciajellel.  
1.2.5. „ Determinációs együttható ” (r 2 ): 
r 2 ¼ 1 Ä P  n 
i¼1 ½y i Ä a 0 Ä ða 1 Ü x i Þâ 2 
P  n 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 
ahol:  
a 0 a lineáris regressziós egyenes tengelymetszete  
a 1 a lineáris regressziós egyenes meredeksége  
x i a mért referenciaérték  
y i az ellen őrizni kívánt paraméter mért értéke  
y az ellen őrizni kívánt paraméter átlagos értéke  
n az értékek számaHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/107
 
1.2.6. „ Keresztkorrelációs együttható ” (r): 
r ¼ P  nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞÜð y i Ä yÞ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  P  nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 q 
Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ P  nÄ1 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 q 
ahol:  
x i a mért referenciaérték  
y i az ellen őrizni kívánt paraméter mért értéke  
x a referenciaérték átlaga  
y az ellen őrizni kívánt paraméter átlagos értéke  
n az értékek száma  
1.2.7. „ Késedelmi id ő”: az az id őtartam, amely a gázáram bekapcsolásától ( t 0 ) addig eltelik, amíg a válasz eléri a mért 
végérték 10 százalékát ( t 10 ). 
1.2.8. „ A motorvezérl ő egység (ECU) jelei vagy adatai ”: a járm ű rendszeréb ől az 1. függelék 3.4.5. pontja szerinti 
protokollok használatával rögzített bármilyen, a gépjárm űre vonatkozó információ és jel.  
1.2.9. „ Motorvezérl ő egység ”: az az elektronikus egység, amely többféle m űködtet ő vezérlésével biztosítja az er őátviteli 
rendszer optimális teljesítményét.  
1.2.10. „ Kibocsátás ” (más néven „ összetev ők”, „szennyez őanyag-összetev ők” vagy „ szennyez őanyag-kibocsátás ”): a kipufogógáz 
szabályozott, gáz-halmazállapotú vagy szilárd összetev ője. 
1.2.11. „ Kipufogógáz ”: a tüzel őanyagnak a járm ű bels ő égés ű motorjában történ ő elégetése következtében a kipufogó ­
nyílásnál vagy a kipufogócs őnél kibocsátott valamennyi gáz-halmazállapotú és szilárd összetev ő teljes mennyi ­
sége.  
1.2.12. „ Kipufogógáz-kibocsátás ”: a részecskék tömegével és számával jellemezhet ő szilárd szennyez ő anyagok és a gáz- 
halmazállapotú összetev ők kibocsátása a járm ű kipufogócsövénél.  
1.2.13. „ Teljes skála ”: az elemz őkészülék, az áramlásmér ő m űszer vagy az érzékel ő teljes mérési tartománya a beren ­
dezés gyártójának meghatározása alapján. Ha a mérésekhez az elemz őkészülék, az áramlásmér ő m űszer vagy 
az érzékel ő egy résztartományát használják, a teljes skála alatt a legnagyobb mért értéket kell érteni.  
1.2.14. „ szénhidrogén-választényez ő”: a lángionizációs detektorral mért érték és az adott szénhidrogénnek a referencia- 
gázpalackban fennálló, ppmC  1 -ben kifejezett koncentrációja közötti arány.  
1.2.15. „ Jelent ős karbantartás ”: az elemz őkészülék, az áramlásmér ő m űszer vagy az érzékel ő olyan módosítása, javítása 
vagy cseréje, amely befolyásolhatja a mérések pontosságát.  
1.2.16. „ Zaj”: tíz szórás négyzetes középértékének a kétszerese, ahol a szórásokat állandó, legalább 1,0 Hz-es adat ­
felvételi gyakorisággal 30 másodpercen át mért nullpontválaszokból számítják ki.  
1.2.17. „ Metántól különböz ő szénhidrogének ” (NMHC): a metánon (CH  4 ) kívüli összes szénhidrogén (THC).HU L 175/108 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
1.2.18. „ Részecskék száma ”: a járm ű kipufogójából kibocsátott szilárd részecskék teljes száma a 715/2007/EK rendelet I. 
mellékletének 2. táblázatában meghatározott, vonatkozó Euro 6 kibocsátási határértéknek való megfelelés 
értékelésére szolgáló, e rendeletben meghatározott mérési eljárás szerint.  
1.2.19. „ Ismételhet őség”: egy visszavezethet ő, szabványos értékre adott, 10-szer megismételt válasz szórásának 2,5- 
szerese.  
1.2.20. „ Mért érték ”: az elemz őkészülék, az áramlásmér ő m űszer, az érzékel ő vagy a járm ű kibocsátásának mérése 
keretében használt bármely más mér őeszköz által kijelzett számérték.  
1.2.21. „ Válaszid ő” (t 90 ): a késedelmi id ő és a felfutási id ő összege.  
1.2.22. „ Felfutási id ő”: a mért végérték 10 %-ának és 90 %-ának megfelel ő válasz megjelenése között eltelt id ő (t 90 – 
t 10 ). 
1.2.23. „ Négyzetes középérték ” (x rms ): az értékek négyzetéb ől számított számtani átlag négyzetgyöke, melynek meghatá ­
rozása:  
x rms ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n ðx 2 
1 þ x 2 
2 þ … þ x 2 
n Þ r 
ahol:  
x a mért vagy számított érték  
n az értékek száma  
1.2.24. „ Érzékel ő”: bármely olyan mér őberendezés, amely nem része a járm űnek, hanem beépítették a járm űbe, és 
amely a gáz-halmazállapotú vagy szilárd szennyez ő anyagok koncentrációjától és a kipufogógáz tömegára ­
mától eltér ő paraméterek meghatározására szolgál.  
1.2.25. „ Mér őtartomány-kalibrálás ”: az elemz őkészülék, az áramlásmér ő m űszer vagy az érzékel ő kalibrálása, melynek 
célja, hogy az adott berendezés pontos választ adjon egy olyan szabványra, amely a valós kibocsátási vizsgálat 
során várható legnagyobb értékhez lehet ő legközelebb áll.  
1.2.26. „ Mér őtartomány-válasz ”: a mér őtartomány-kalibrálási jelre egy legalább 30 másodperces id őtartam során adott 
átlagos válasz.  
1.2.27. „ Mér őtartomány-eltolódás ”: a mér őtartomány-kalibrálási jelre adott átlagos válasz és a tényleges mér őtartomány- 
kalibrálási jel közötti különbség, amelynek mérése az elemz őkészülék, az áramlásmér ő m űszer vagy az 
érzékel ő helyes mér őtartomány-kalibrálása után meghatározott id ővel történik.  
1.2.28. Egy lineáris regressziós egyenes „ meredeksége ” (a 1 ): 
a 1 ¼ P  n 
i¼1 ðy i Ä yÞ Ü ðx i Ä xÞ P  n 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 
ahol:  
x a referenciaparaméter átlagos értéke  
y az ellen őrizni kívánt paraméter átlagos értéke  
x i a referenciaparaméter tényleges értéke  
y i az ellen őrizni kívánt paraméter tényleges értéke  
n az értékek számaHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/109
 
1.2.29. „ A becslés standard hibája ” (SEE): 
SEE ¼ 1 
x max Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃ P  n 
i¼1 ðy i Ä ýÞ 2 
ðn Ä 2Þ s 
ahol:  
ý az ellen őrizni kívánt paraméter becsült értéke  
y i az ellen őrizni kívánt paraméter tényleges értéke  
x max a referenciaparaméter legnagyobb tényleges értéke  
n az értékek száma  
1.2.30. „ Összes szénhidrogén ” (THC): a lángionizációs detektorral (FID) mérhet ő valamennyi illékony anyag összessége.  
1.2.31. „ Visszavezethet őség”: egy mérés vagy leolvasás azon tulajdonsága, hogy a mérés vagy a leolvasás összehasonlí ­
tások folyamatos láncolata révén egy ismert és általánosan elfogadott szabvánnyal összekapcsolható.  
1.2.32. „ Átalakítási id ő”: a koncentráció vagy az áramlás vonatkoztatási pontnál való megváltozása ( t 0 ) és a mért 
végérték 50 %-ának megfelel ő rendszerválasz ( t 50 ) között eltelt id ő. 
1.2.33. „ Elemz őkészülék-típus ”: azonos gyártó által el őállított elemz őkészülékek csoportja, amelyek azonos elv alapján 
határozzák meg egy adott gáz-halmazállapotú összetev ő koncentrációját vagy a részecskék számát.  
1.2.34. „Kipufogógáztömegárammér ő-típus”: azonos gyártó által el őállított olyan tömegárammér ők csoportja, amelyek 
csöve hasonló bels ő átmér ővel rendelkezik, és amelyek azonos elv alapján határozzák meg a kipufogógáz 
áramlási sebességét.  
1.2.35. „ Hitelesítés ”: olyan eljárás, melynek célja egy hordozható kibocsátásmér ő rendszer helyes beépítésének és 
m űködésének, valamint a kipufogógáz-tömegáramra vonatkozó, egy vagy több nem visszavezethet ő kipufo ­
gógáz-tömegárammér ővel végzett mérések, illetve az érzékel ők vagy a motorvezérl ő egység jelei alapján 
kiszámított értékek helyességének értékelése.  
1.2.36. „ Ellen őrzés”: olyan eljárás, melynek célja annak értékelése, hogy egy elemz őkészülék, áramlásmér ő m űszer, 
érzékel ő vagy jel által adott, mért vagy számított eredmény egy vagy több el őre meghatározott elfogadási 
küszöbértéken belül megegyezik-e a referenciajellel.  
1.2.37. „ Nullázás ”: elemz őkészülék, áramlásmér ő m űszer vagy érzékel ő kalibrálása annak érdekében, hogy a berendezés 
pontos választ adjon a nullpontjelre.  
1.2.38. „ Nullpontválasz ”: a nullpontjelre egy legalább 30 másodperces id őtartam során adott átlagos válasz.  
1.2.39. „ Nullponteltolódás ”: a nullpontjelre adott átlagos válasz és a tényleges nullpontjel közötti különbség, amelynek 
mérése az elemz őkészülék, az áramlásmér ő m űszer vagy az érzékel ő helyes nullázása után meghatározott 
idővel történik.  
1.3. Rövidítések  
A rövidítések az adott kifejezés egyes és többes számára is vonatkozhatnak.  
CH  4 — Metán  
CLD — Kemilumineszcens detektorHU L 175/110 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
CO — Szén-monoxid  
CO  2 — Szén-dioxid  
CVS — Állandó térfogatú mintavev ő rendszer  
DCT — Duplakuplungos sebességváltó  
ECU — Motorvezérl ő egység  
EFM — Kipufogógáz-tömegárammér ő 
FID — Lángionizációs detektor  
FS — Teljes skála  
GPS — Globális helymeghatározó rendszer  
H 2 O — Víz  
HC — Szénhidrogének  
HCLD — F űtött kemilumineszcens detektor  
HEV — Hibrid elektromos járm ű 
ICE — Bels ő égés ű motor  
ID — Azonosító szám vagy kód  
LPG — Cseppfolyósított szénhidrogéngáz  
MAW — Mozgó átlagolási ablak  
max — Legnagyobb érték  
N 2 — Nitrogén  
NDIR — Nem diszperzív infravörös gázelemz ő készülék  
NDUV — Nem diszperzív ultraibolya gázelemz ő készülék  
NEDC — Új európai menetciklus  
NG — Földgáz  
NMC — Metánkiválasztó  
NMC-FID — Lángionizációs detektorral kombinált metánkiválasztó  
NMHC — Metántól különböz ő szénhidrogénekHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/111
 
NO — Nitrogén-monoxid  
No. — Szám  
NO  2 — Nitrogén-dioxid  
NO  X — Nitrogén-oxidok  
NTE — Nem túllépend ő 
O 2 — Oxigén  
OBD — Fedélzeti diagnosztikai rendszer  
PEMS — Hordozható kibocsátásmér ő rendszer  
PHEV — Hálózatról tölthet ő hibrid elektromos járm ű 
PN — Részecskeszám  
RDE — Valós vezetési feltételek melletti kibocsátás  
RPA — relatív pozitív gyorsulás  
SCR — Szelektív katalitikus redukció  
SEE — Becslés standard hibája  
THC — Összes szénhidrogén  
UN/ECE — Az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága  
VIN — Járm ű-azonosító szám  
WLTC — A könny ű gépjárm űvekre vonatkozó, világszinten harmonizált vizsgálati ciklus  
WWH-OBD — Világszinten harmonizált fedélzeti diagnosztika  
2. ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK  
2.1 Nem túllépend ő kibocsátási határértékek  
A 715/2007/EK rendelet szerinti típusjóváhagyással rendelkez ő járm űvek szokásos élettartama alatt e járm ű­
veknek az e mellékletben foglalt követelmények alapján meghatározott és az e mellékletnek megfelel ően 
elvégzett bármely, valós vezetési feltételek melletti kibocsátásra vonatkozó vizsgálat (RDE-vizsgálat) során 
keletkez ő kibocsátásai nem haladhatják meg a következ ő, nem túllépend ő értékeket (NTE-értékeket):  
NTE  pollutant ¼ CF  pollutant Ü TFðp 1;…; p n Þ Ü EURO-6  
ahol az EURO-6 a 715/2007/EK rendelet I. mellékletének 2. táblázatában megadott Euro 6 kibocsátási határ ­
érték.HU L 175/112 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
2.1.1. Végs ő megfelelési tényez ők 
Az adott szennyez ő anyagra vonatkozó  CF  pollutant  megfelelési tényez ő a következ ők szerint kerül meghatá ­
rozásra:  
Szennyez ő anyag  Nitrogén-oxidok 
tömege (NO  X ) Részecskék 
száma (PN)  Szén-monoxid 
(CO) tömege (  1 ) Összes szénhidrogén 
tömege (THC)  Összes szénhidrogén és 
nitrogén-oxid együttes 
tömege (THC + NO  X ) 
CF pollutant  1 + margin , 
ahol  margin  = 
0,5 meghatá ­
rozandó  — —  —  
( 1 ) Az RDE-vizsgálat során mérni és rögzíteni kell a szén-monoxid-kibocsátást. 
„Margin ”: a PEMS-b ől adódó további mérési bizonytalanságot figyelembe vev ő paraméter, amelyet évente felül kell 
vizsgálni, és a PEMS-eljárás min őségi javulása, illetve a m űszaki fejl ődés függvényében módosítani kell.  
2.1.2 Átmeneti megfelelési tényez ők 
A 2.1.1. pont rendelkezéseit ől eltérve, a 715/2007/EK rendelet 10. cikkének (4) és (5) bekezdésében említett 
időponttól számított 5 év és 4 hónap során a gyártó kérésére a következ ő átmeneti megfelelési tényez ők 
alkalmazhatók:  
Szennyez ő anyag  Nitrogén-oxidok 
tömege (NO  X ) Részecskék 
száma (PN)  Szén-monoxid 
(CO) tömege (  1 ) Összes szénhidrogén 
tömege (THC)  Összes szénhidrogén és 
nitrogén-oxid együttes 
tömege (THC + NO  X ) 
CF pollutant  2,1 meghatá ­
rozandó  — —  —  
( 1 ) Az RDE-vizsgálat során mérni és rögzíteni kell a szén-monoxid-kibocsátást.  
Az átmeneti megfelelési tényez ők alkalmazását fel kell tüntetni a járm ű megfelel őségi nyilatkozatában.  
2.1.3 Átviteli függvények  
A 2.1. pontban említett  TF(p1,…, pn)  átviteli függvény értéke a  pi (i = 1,…,n)  paraméterek mindegyike 
vonatkozásában 1.  
Amennyiben a  TF(p  1 ,…, p  n ) átviteli függvény módosításra kerül, a módosítás csak oly módon történhet, hogy 
ne érintse hátrányosan az RDE-vizsgálati eljárások környezeti hatásait és hatékonyságát. Különösen ügyelni kell 
arra, hogy a következ ő feltétel továbbra is teljesüljön:  
Z 
TFðp1; …; pnÞ Ü Qðp1; …; pnÞ dp ¼ Z 
Qðp1; …; pnÞ dp 
ahol:  
— dp a p i (i = 1,…,n)  paraméterek teljes paramétertér szerinti integrálja  
— Q(p  1 ,…, p  n ) a p i (i= 1,…,n)  paramétereknek megfelel ő esemény valószín űségi s űrűsége valós vezetési 
feltételek mellett. A 2.1. pontnak való megfelelést a gyártónak a 9. függelékben található tanúsítvány 
kitöltésével kell igazolnia.  
2.2. Az e melléklet által el őírt, a típusjóváhagyáskor és a járm ű élettartama során elvégzend ő RDE-vizsgálatok 
alapján feltételezhet ő a 2.1. pontban foglalt követelményeknek való megfelelés. A feltételezett megfelelés 
újraértékelhet ő további RDE-vizsgálatok alapján.  
2.3. A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy el lehessen végezni a járm űvek PEMS-szel való vizsgálatát 
közúton, a tagállami jogszabályokban el őírt eljárásoknak megfelel ően, betartva a helyi közlekedési jogszabá ­
lyokat és biztonsági el őírásokat.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/113
 
2.4. A gyártóknak biztosítaniuk kell azt, hogy a járm űvek PEMS-szel való közúti vizsgálatát egy független fél 
végezhesse el, például oly módon, hogy a rendelkezésére bocsátják a különböz ő kipufogócsövekhez való 
megfelel ő átalakítókat, hozzáférést biztosítanak az ECU jeleihez, és elvégzik a szükséges adminisztratív intéz ­
kedéseket. Ha e rendelet nem teszi kötelez ővé a PEMS-vizsgálatot, a gyártó a 715/2007/EK rendelet 7. cik ­
kének (1) bekezdésével összhangban észszer ű díjat számolhat fel.  
3. AZ ELVÉGZEND Ő RDE-VIZSGÁLAT  
3.1. A következ ő el őírások a 3. cikk (10) bekezdésének második albekezdésében említett PEMS-vizsgálatokra 
vonatkoznak.  
3.1.0. A 2.1. pont követelményeinek teljesülniük kell a városi szakaszra és a PEMS-szel vizsgált teljes útra. A 
következ ő két pontban szerepl ő feltétel közül legalább egy, a gyártó választott feltételnek teljesülnie kell:  
3.1.0.1.  M  gas,d,t  ≤ NTE  pollutant  és M  gas,d,u  ≤ NTE  pollutant  , ahol e melléklet 2.1. pontjának és az 5. függelék 6.1. és 6.3. 
pontjának fogalommeghatározásai érvényesek, és  gas  = pollutant . 
3.1.0.2.  M  w,gas,d  ≤ NTE  pollutant  és M  w,gas,d,u  ≤ NTE  pollutant  , ahol e melléklet 2.1. pontjának és a 6. függelék 3.9. pontjának 
fogalommeghatározásai érvényesek, és  gas  = pollutant . 
3.1.1. Típusjóváhagyás céljából a kipufogógáz tömegáramát olyan mér őberendezéssel kell meghatározni, amely a 
járm űtől függetlenül m űködik, és e tekintetben a járm ű ECU-jának semmilyen adata nem használható fel. A 
típusjóváhagyástól eltér ő célokra a kipufogógáz tömegáramának meghatározásához a 2. függelék 7.2. pontja 
szerinti alternatív módszerek is használhatók.  
3.1.2. Ha a jóváhagyó hatóság nem elégedett az 1. és 4. függelék szerinti PEMS-vizsgálatok adatmin őség-ellen őrzé ­
sével és hitelesítési eredményeivel, érvénytelennek nyilváníthatja a PEMS-vizsgálatot. Ilyen esetben a jóváhagyó 
hatóságnak rögzítenie kell a vizsgálat adatait és az érvénytelenítés indokát.  
3.1.3. Az RDE-vizsgálat adatainak jelentése és megosztása  
3.1.3.1. A 8. függeléknek megfelel ően a gyártó által elkészített m űszaki jelentést a jóváhagyó hatóság rendelkezésére 
kell bocsátani.  
3.1.3.2. A gyártónak gondoskodnia kell arról, hogy a következ ő adatok ingyenesen hozzáférhet ők legyenek egy 
nyilvános weboldalon:  
3.1.3.2.1. a járm ű típus-jóváhagyási számának és a járm űnek a 2007/46/EK irányelv IX. melléklete szerinti EK-megfele ­
lőségi nyilatkozata 0.10. és 0.2. szakaszában meghatározott járm űtípus, -változat és verzió megadásával annak 
a PEMS-vizsgálati családnak az egyedi azonosító száma, amelyhez a 7. függelék 5.2. pontjában foglaltak szerint 
a kibocsátás szerinti járm űtípus tartozik;  
3.1.3.2.2. a PEMS-vizsgálati család egyedi azonosító számának megadásával:  
— a 7. függelék 5.1. pontjában el őírt összes információ;  
— a 7. függelék 5.3. és 5.4. pontjában szerepl ő felsorolások;  
— a PEMS-vizsgálatok eredménye az 5. függelék 6.3. pontja és a 6. függelék 3.9. pontja szerint a 7. függelék 
5.4. pontjában felsorolt valamennyi kibocsátás szerinti járm űtípusra vonatkozóan.  
3.1.3.3. Kérésre a gyártónak 30 napon belül ingyenesen hozzáférhet ővé kell tennie a 3.1.3.1. pontban említett m űszaki 
jelentést bármely érdekelt fél számára.  
3.1.3.4. Kérésre a típusjóváhagyó hatóságnak hozzáférhet ővé kell tennie a 3.1.3.1. és 3.1.3.2. pontban felsorolt 
információkat a kérés beérkezését ől számított 30 napon belül. A típusjóváhagyó hatóság észszer ű és arányos 
díjat számíthat fel, amely azonban nem lehet olyan mérték ű, hogy eltántorítsa a megalapozott érdekeltséggel 
rendelkez ő érdekl ődőket az információigénylést ől, és amelynek összege nem haladhatja meg a hatóságnak a 
kért információk hozzáférhet ővé tételével kapcsolatban felmerült bels ő költségeit.HU L 175/114 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
4. ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK  
4.1. Az RDE-teljesítményt a szokásos vezetési módok, a szokásos körülmények és a szokásos hasznos terhelés 
mellett közúton üzemeltetett járm űvek vizsgálatával kell igazolni. Az RDE-vizsgálatnak reprezentatívnak kell 
lennie a járm űvek valós útvonalakon és szokásos terheléssel való üzemeltetése tekintetében.  
4.2. A gyártónak igazolnia kell a típusjóváhagyó hatóság el őtt, hogy a választott járm ű, a vezetési módok, a 
feltételek és a hasznos terhelés reprezentatívak a járm űcsalád tekintetében. Annak el őzetes meghatározására, 
hogy a körülmények elfogadhatók-e az RDE-vizsgálathoz, a hasznos terhelésre és a tengerszint feletti magas ­
ságra vonatkozó, az 5.1. és az 5.2. pontban megadott követelményeket kell használni.  
4.3. A jóváhagyó hatóságnak javaslatot kell tennie a 6. pont követelményeinek megfelel ő városi, országúti és 
autópályán történ ő vizsgálati útra. A vizsgálati út kiválasztása céljából topográfiai térkép alapján kell meghatá ­
rozni a városi, országúti és autópályán történ ő üzemeltetés fogalmát.  
4.4. Ha egy járm ű esetében az ECU adatainak gy űjtése befolyásolja a járm ű kibocsátását vagy teljesítményét, akkor 
azt a 7. függelék alapján meghatározott PEMS-vizsgálati családot, amelybe a járm ű tartozik, teljes egészében 
nem megfelel őnek kell tekinteni. Az ilyen funkciót a 715/2007/EK rendelet 3. cikkének 10. pontjában 
meghatározott „hatástalanító berendezésnek” kell tekinteni.  
5. HATÁRFELTÉTELEK  
5.1. A járm ű hasznos terhelése és vizsgálati tömege  
5.1.1. A járm ű alapvet ő hasznos terhelésének magában kell foglalnia a járm űvezet őt, (adott esetben) a vizsgálati 
tanút, valamint a mér őkészülékeket, beleértve a rögzít ő és áramszolgáltató eszközöket is.  
5.1.2. A vizsgálat céljából mesterséges hasznos terhelés is hozzáadható a járm űhöz, amennyiben az alapvet ő és a 
mesterséges hasznos terhelés teljes tömege nem haladja meg az 1230/2012/EU bizottsági rendelet (*) 2. cik ­
kének 19. és 21. pontjában meghatározott „utasok tömege” és „többletterhelés tömege” összegének 90 %-át.  
___________  
(*) A Bizottság 1230/2012/EU rendelete (2012. december 12.) a 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi 
rendeletnek a gépjárm űvek és azok pótkocsijainak tömegével és méreteivel kapcsolatos típus-jóváhagyási 
előírások tekintetében történ ő végrehajtásáról és a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 
módosításáról (HL L 353., 2012.12.21., 31. o.).  
5.2. Környezeti feltételek  
5.2.1. A vizsgálatot az e szakaszban meghatározott környezeti feltételek mellett kell végrehajtani. A környezeti 
feltételek akkor számítanak „kiterjesztettnek”, ha a h őmérsékletre és a tengerszint feletti magasságra vonatkozó 
feltételek közül legalább egy kiterjesztett.  
5.2.2. Mérsékelt magassági feltételek: 700 méteres vagy annál kisebb tengerszint feletti magasság.  
5.2.3. Kiterjesztett magassági feltételek: 700 méternél nagyobb, de legfeljebb 1300 méteres tengerszint feletti magas ­
ság. 
5.2.4. Mérsékelt h őmérsékleti feltételek: 273 K (0 °C) értéknél nagyobb vagy azzal egyenl ő, és 303 K (30 °C) értéknél 
kisebb vagy azzal egyenl ő. 
5.2.5. Kiterjesztett h őmérsékleti feltételek: 266 K (–7 °C) értéknél nagyobb vagy azzal egyenl ő és 273 K (0 °C) 
értéknél kisebb, vagy 303 K (30 °C) értéknél nagyobb és 308 K (35 °C) értéknél kisebb vagy azzal egyenl ő 
5.2.6. Az 5.2.4. és az 5.2.5. pont rendelkezéseit ől eltérve a mérsékelt feltételek esetében az alsó h őmérsékleti 
értéknek legalább 276 K-nek (3 °C), a kiterjesztett feltételek esetében pedig legalább 271 K-nek (–2 °C) kell 
lennie a 2.1. pont szerinti kötelez ő érvény ű kibocsátási határértékek alkalmazásától kezdve a 715/2007/EU 
rendelet 10. cikkének (4) és (5) bekezdésében megadott dátumoktól számított öt év leteltéig.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/115
 
5.3. Nem alkalmazandó.  
5.4. Dinamikus feltételek  
A dinamikus feltételek az út d őlésszögének, az ellenszélnek és a vezetési dinamikának (gyorsításnak, lassítás ­
nak), valamint a kiegészít ő rendszereknek a vizsgálati járm ű energiafogyasztására és kibocsátására gyakorolt 
hatásait foglalják magukban. A dinamikus feltételek normalitásának ellen őrzését a vizsgálat után, a PEMS 
rögzített adatai alapján kell elvégezni. Az ellen őrzést két lépésben kell végrehajtani:  
5.4.1. Az e melléklet 7a. függelékében leírt módszerrel ellen őrizni kell, hogy az út során a vezetési dinamika 
általában túl nagy vagy hiányos-e.  
5.4.2. Amennyiben az út eredményei az 5.4.1. pontnak megfelel ő ellen őrzések alapján érvényesnek bizonyulnak, a 
vizsgálati feltételek normalitásának ellen őrzésére az e melléklet 5. és 6. függelékében meghatározott módsze ­
reket kell alkalmazni. Valamennyi módszer tartalmazza a vizsgálati feltételek referenciáit, a referencia körüli 
tartományokat és az érvényes vizsgálat teljesítéséhez szükséges minimális lefedettségi követelményeket.  
5.5. A járm ű állapota és üzemeltetése  
5.5.1. Kiegészít ő rendszerek  
A légkondicionáló rendszert vagy az egyéb kiegészít ő berendezéseket oly módon kell m űködtetni, amely 
megfelel a fogyasztók tényleges közúti vezetése közbeni valószín űsíthet ő használatnak.  
5.5.2. Periodikusan regeneráló rendszerekkel rendelkez ő járm űvek 
5.5.2.1. „Periodikusan regeneráló rendszer” alatt a 2. cikk 6. pontjában meghatározott fogalmat kell érteni.  
5.5.2.2. Ha periodikus regenerálás történik a vizsgálat során, a vizsgálatot a gyártó kérésére érvénytelennek lehet 
nyilvánítani és egy alkalommal meg lehet ismételni.  
5.5.2.3. A gyártó a második vizsgálat el őtt gondoskodhat a regenerálás befejezésér ől és a járm ű megfelel ő el őkondi ­
cionálásáról.  
5.5.2.4. Ha a megismételt RDE-vizsgálat során is regenerálás történik, a megismételt vizsgálat alatt kibocsátott szeny ­
nyez ő anyagokat figyelembe kell venni a kibocsátások értékelésekor.  
6. A VIZSGÁLATI ÚTRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK  
6.1. A 6.3–6.5. pont szerint a pillanatnyi sebesség alapján osztályozott városi, országúti és autópályán való vezetés 
arányát a teljes vizsgálati út hosszának százalékában kell kifejezni.  
6.2. A vizsgálati útnak városi vezetésb ől, majd országúti és autópályán történ ő vezetésb ől kell állnia, a 6.6. 
pontban megadott részarányoknak megfelel ően. A városi, országúti és autópályán történ ő vezetést megszakítás 
nélkül kell lefolytatni. Az országúti vezetést mindazonáltal megszakíthatják rövid, a városi területeken való 
áthaladás miatti városi vezetési szakaszok. Az autópályán történ ő vezetést is megszakíthatják rövid városi vagy 
országúti vezetési szakaszok, például a fizet őkapukon való áthaladás vagy útépítési munkálatok miatt. Ha 
gyakorlati okokból más vizsgálati sorrend indokolt, a jóváhagyó hatóság beleegyezésével a városi, országúti és 
autópályán történ ő vezetés más sorrendben is végrehajtható.  
6.3. A városi üzemmódot a legfeljebb 60 km/h sebesség,  
6.4. az országúti üzemmódot a 60 km/h feletti, de a 90 km/h-t meg nem haladó,  
6.5. az autópálya üzemmódot pedig a 90 km/h feletti sebesség jellemzi.  
6.6. A vizsgálati útnak megközelít őleg 34 % városi vezetésb ől, 33 % országúti vezetésb ől és 33 % autópályán 
történ ő vezetésb ől kell állnia, a fenti 6.3–6.5. pontokban meghatározott sebességek mellett. A „megközelít őleg” 
kifejezés itt a megadott százalékoktól való ±10 %-os eltérést jelenti. A városi vezetés aránya azonban soha nem 
lehet kevesebb, mint a teljes vizsgálati út 29 %-a.HU L 175/116 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
6.7. A járm ű sebessége normális esetben nem haladhatja meg a 145 km/h-t. A legnagyobb sebességet 15 km/h-s 
tűrés mellett túl lehet lépni az autópályán történ ő vezetés idejének legfeljebb 3 %-ában. A PEMS-vizsgálat során 
a helyi sebességkorlátozások érvényesek, függetlenül az egyéb jogi következményekt ől. A helyi sebességkorlá ­
tozások túllépése önmagában nem érvényteleníti a PEMS-vizsgálat eredményét.  
6.8. A vizsgálati út városi része során az átlagos sebességnek (a megállásokat is beleszámítva) 15 és 40 km/h 
között kell lennie. A városi vezetés id őtartamának 6–30 %-ban megállásokból kell állnia, amelyek alatt az 
1 km/h-nál alacsonyabb sebességgel megtett id őszakok értend ők. A városi vezetésnek tartalmaznia kell több, 
legalább 10 másodperces megállást. Ha a megállás meghaladja a 180 másodpercet, az ilyen túlzottan hosszú 
megállást követ ő 180 másodperc kibocsátási eseményeit ki kell zárni a kibocsátások értékeléséb ől. 
6.9. Az autópályán történ ő vezetés sebességtartományának le kell fednie a 90 km/h és legalább 110 km/h közötti 
tartományt. A járm ű sebességének legalább 5 percen át meg kell haladnia a 100 km/h-t.  
6.10. A vizsgálati út id őtartamának 90 és 120 perc közöttinek kell lennie.  
6.11. A kezd ő- és végpont tengerszinthez viszonyított magassága közötti különbség nem lehet több 100 méternél. 
Emellett az arányos összesített pozitív magasságnövekedés, melyet a 7b. függeléknek megfelel ően kell 
meghatározni, nem érheti el az 1 200 m/100 km-t.  
6.12. Az egyes vezetési szakaszok hosszának, azaz a városi, az országúti és az autópályán megtett távolságnak is el 
kell érnie legalább a 16 km-t.  
7. ÜZEMELTETÉSI KÖVETELMÉNYEK  
7.1. A vizsgálati utat úgy kell megválasztani, hogy a vizsgálat megszakításmentes, az adatok rögzítése pedig 
folyamatos legyen a 6.10. pontban meghatározott minimális vizsgálati id őtartam eléréséig.  
7.2. A PEMS áramellátását küls ő tápegységr ől kell biztosítani, nem pedig olyan forrásból, mely az energiát közvet ­
lenül vagy közvetve a vizsgált járm ű motorjától származtatja.  
7.3. A PEMS beépítését oly módon kell végrehajtani, hogy az a lehet ő legkevésbé befolyásolja a járm ű kibocsátását 
vagy teljesítményét vagy a kett ő kombinációját. Ügyelni kell arra, hogy a beépített berendezés tömege, 
valamint a vizsgálati járm űvön bekövetkez ő esetleges aerodinamikai módosítás a lehet ő legkisebb legyen. A 
járm ű hasznos terhelésének meg kell felelnie az 5.1. pont követelményeinek.  
7.4. Az RDE-vizsgálatokat az 1182/71/EGK, Euratom tanácsi rendelet (*) szerint az Unió vonatkozásában meghatá ­
rozott munkanapokon kell elvégezni.  
___________  
(*) A Tanács 1182/71/EGK, Euratom rendelete (1971. június 3.) az id őtartamokra, id őpontokra és határid őkre 
vonatkozó szabályok meghatározásáról (HL L 124., 1971.6.8., 1. o.).  
7.5. Az RDE-vizsgálatokat szilárd burkolattal ellátott utakon kell elvégezni (vagyis a terepen való vezetés nem 
megengedett).  
7.6. A kibocsátási vizsgálat kezdetekor, a bels ő égés ű motor els ő gyújtása után el kell kerülni az alapjárat hosszas 
fenntartását. Ha a vizsgálat közben a motor leáll, újra lehet indítani, de a mintavételnek nem szabad megsza ­
kadnia.  
8. KEN ŐOLAJ, TÜZEL ŐANYAG ÉS REAGENS  
8.1. Az RDE-vizsgálathoz használt tüzel őanyagnak, ken őanyagnak és (adott esetben) reagensnek meg kell felelnie a 
járm ű gyártója által a fogyasztók számára megadott járm űüzemeltetési specifikációknak.  
8.2. A tüzel őanyagból, a ken őanyagból és (adott esetben) a reagensb ől mintát kell venni, és a mintát legalább 1 
évig meg kell őrizni.  
9. A KIBOCSÁTÁSOK ÉS A VIZSGÁLATI ÚT ÉRTÉKELÉSE  
9.1. A vizsgálatot e melléklet 1. függelékének megfelel ően kell elvégezni.  
9.2. A vizsgálati útnak teljesítenie kell a 4–8. pontban foglalt követelményeket.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/117
 
9.3. A különböz ő vizsgálati utakból származó adatok kombinálása, illetve a vizsgálati út adatainak módosítása vagy 
figyelmen kívül hagyása tilos, ez alól kivételt képeznek a 6.8. pontban leírt hosszú megállásokra vonatkozó 
rendelkezések.  
9.4. Miután megállapították a vizsgálati út érvényességét a 9.2. pont alapján, az e melléklet 5. és 6. függelékében 
meghatározott módszerekkel ki kell számítani a kibocsátási eredményeket.  
9.5. Ha egy adott id őszakon belül a környezeti feltételek az 5.2. pont alapján kiterjesztettnek min ősülnek, akkor 
ezen id őszaknak a 4. függelék szerint kiszámított szennyez őanyag-kibocsátásait el kell osztani 1,6-tal, miel őtt 
a kibocsátások e melléklet szerinti megfelel őségének értékelésére sor kerülne. Ez a rendelkezés nem alkalma ­
zandó a szén-dioxid-kibocsátásra.  
9.6. A hidegindítás definícióját e melléklet 4. függelékének 4. pontja tartalmazza. Amíg a hidegindítás során 
keletkez ő kibocsátásokra nem vonatkoznak speciális követelmények, addig ezeket a kibocsátásokat fel kell 
jegyezni, de az értékelésb ől ki kell zárni őket.HU L 175/118 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
1. függelék  
Vizsgálati eljárás a járm űvek hordozható kibocsátásmér ő rendszerrel (PEMS) történ ő kibocsátásméréséhez  
1. BEVEZETÉS  
Ez a függelék a könny ű személy- és haszongépjárm űvek kipufogógáz-kibocsátásainak hordozható kibocsátásmér ő 
rendszerrel történ ő meghatározására szolgáló vizsgálati eljárást ismerteti.  
2. SZIMBÓLUMOK, PARAMÉTEREK ÉS MÉRTÉKEGYSÉGEK  
≤ — kisebb vagy egyenl ő 
# — szám  
#/m  3 — köbméterenkénti szám  
% — százalék  
°C — Celsius-fok  
g — gramm  
g/s — gramm/másodperc  
óra — óra  
Hz — hertz  
K — kelvin  
kg — kilogramm  
kg/s — kilogramm/másodperc  
km — kilométer  
km/h — kilométer/óra  
kPa — kilopascal  
kPa/min — kilopascal/perc  
l — liter  
l/min — liter/perc  
m — méter  
m 3 — köbméter  
mg — milligramm  
min — perc  
p e — vákuum [kPa]  
q vs — a rendszer térfogatárama [l/min]  
ppm — milliomodrészHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/119
 
ppmC  1 — milliomodrész szénegyenértékben  
rpm — fordulat/perc  
s — másodperc  
V s — a rendszer térfogata [l]  
3. ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK  
3.1.  PEMS  
A vizsgálatot PEMS-szel kell elvégezni, melynek részeit a 3.1.1–3.1.5. pontok ismertetik. Adott esetben összeköt ­
tetést lehet létrehozni a járm ű ECU-jával a 3.2. pontban meghatározott, vonatkozó motor- és járm űparaméterek 
meghatározása céljából.  
3.1.1. A kipufogógázban található szennyez ő anyagok koncentrációjának meghatározására szolgáló elemz őkészülékek.  
3.1.2. A kipufogógáz tömegáramának mérésére vagy meghatározására szolgáló egy vagy több m űszer vagy érzékel ő. 
3.1.3. A járm ű helyzetének, tengerszint feletti magasságának és sebességének meghatározására szolgáló globális hely ­
meghatározó rendszer.  
3.1.4. Adott esetben a járm ű részét nem képez ő érzékel ők és más berendezések, például a környezeti h őmérséklet, a 
relatív páratartalom, a légnyomás és a járm űsebesség méréséhez.  
3.1.5. A járm űtől független energiaforrás a PEMS áramellátásához.  
3.2. Vizsgálati paraméterek  
Az e függelék 1. táblázatában meghatározott vizsgálati paramétereket 1,0 Hz-es vagy nagyobb, állandó gyakori ­
sággal kell mérni és rögzíteni, és a 8. függelék követelményeinek megfelel ően kell jelenteni őket. Ha az ECU 
paraméterei is rendelkezésre állnak, ezeket a PEMS által rögzített paramétereknél jelent ősen nagyobb gyakorisággal 
kell hozzáférhet ővé tenni. A PEMS elemz őkészülékeinek, áramlásmér ő m űszereinek és érzékel őinek meg kell 
felelniük az e melléklet 2. és a 3. függelékében foglalt követelményeknek.  
1.táblázat  
Vizsgálati paraméterek  
Paraméter  Ajánlott mértékegység  Forrás (  8 ) 
THC-koncentráció (  1 ), (  4 ) ppm  Elemz őkészülék  
CH  4 -koncentráció (  1 ), (  4 ) ppm  Elemz őkészülék  
NMHC-koncentráció (  1 ), (  4 ) ppm  Elemz őkészülék (  6 ) 
CO-koncentráció (  1 ), (  4 ) ppm  Elemz őkészülék  
CO  2 -koncentráció (  1 ) ppm  Elemz őkészülék  
NO  X -koncentráció (  1 ), (  4 ) ppm  Elemz őkészülék (  7 ) 
PN-koncentráció (  4 ) #/m  3 Elemz őkészülék  
Kipufogógáz-tömegáram  kg/s  Kipufogógáz-tömegárammér ő, a 2. függelék 
7. pontjában leírt bármely módszerrel  
Környezeti páratartalom  %  Érzékel ő 
Környezeti h őmérséklet  K  Érzékel ő 
Környezeti nyomás  kPa  Érzékel ő 
Járm űsebesség  km/h  Érzékel ő, GPS vagy ECU (  3 )HU L 175/120 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Paraméter  Ajánlott mértékegység  Forrás (  8 ) 
A járm ű helyzetének földrajzi szélessége  fok  GPS  
A járm ű helyzetének földrajzi hosszúsága  fok  GPS  
A járm ű tengerszint feletti magassága (  5 ), (  9 ) M  GPS vagy érzékel ő 
A kipufogógáz h őmérséklete (  5 ) K  Érzékel ő 
A h űtőközeg h őmérséklete (  5 ) K  Érzékel ő vagy ECU  
Motorfordulatszám (  5 ) rpm  Érzékel ő vagy ECU  
A motor nyomatéka (  5 ) Nm  Érzékel ő vagy ECU  
A hajtott tengely nyomatéka (  5 ) Nm  Kerékpántnyomaték-mér ő 
Pedálhelyzet (  5 ) %  Érzékel ő vagy ECU  
A motor tüzel őanyag-árama (  2 ) g/s  Érzékel ő vagy ECU  
A motor által beszívott légáram (  2 ) g/s  Érzékel ő vagy ECU  
Hibaállapot (  5 ) —  ECU  
A beszívott leveg őáram h őmérséklete  K  Érzékel ő vagy ECU  
Regenerálási állapot (  5 ) —  ECU  
A motorolaj h őmérséklete (  5 ) K  Érzékel ő vagy ECU  
Aktuális sebességfokozat (  5 ) #  ECU  
Kívánt sebességfokozat (pl. sebességváltás- 
jelz ő) ( 5 ) # ECU  
Egyéb járm űadatok (  5 ) nincs meghatározva  ECU  
( 1 ) nedves alapon kell mérni vagy a 4. függelék 8.1. pontja szerint korrigálni kell 
( 2 ) csak akkor kell meghatározni, ha a kipufogógáz-tömegáram kiszámításához a 4. függelék 10.2. és 10.3. pontjában leírt 
közvetett módszereket alkalmazzák 
( 3 ) a 4.7. pont alapján kell kiválasztani a módszert 
( 4 ) a paramétert csak akkor kell alkalmazni, ha a IIIA. melléklet 2.1. pontja el őírja a mérés elvégzését 
( 5 ) csak akkor kell meghatározni, ha a járm ű állapotának és üzemállapotának ellen őrzéséhez szükséges 
( 6 ) kiszámítható a THC és a CH  4 koncentrációjából a 4. függelék 9.2. pontja szerint 
( 7 ) kiszámítható a NO és NO  2 koncentrációjának mért értékéb ől 
( 8 ) több paraméterforrás is használható 
( 9 ) ajánlott a környezeti légnyomás érzékel őjét használni forrásként  
3.3. A járm ű el őkészítése  
A járm ű el őkészítésének magában kell foglalnia a vizsgálati járm ű helyes m űszaki m űködésének általános ellen ­ 
őrzését.  
3.4. A PEMS beépítése  
3.4.1.  Általános követelmények  
A PEMS beépítése során a rendszer gyártójának utasításai és a helyi egészségügyi és biztonsági el őírások szerint 
kell eljárni. A PEMS-et oly módon kell beépíteni, hogy a vizsgálat során a lehet ő legkisebb legyen az elektromág ­
neses interferencia, valamint az a lehet ő legkevésbé legyen kitéve üt ődésnek, rezgésnek, szennyez ődésnek és 
hőmérséklet-változásnak. A PEMS beépítését és m űködtetését szivárgásmentesen és a h őveszteséget a lehet ő 
legkisebbre csökkentve kell végrehajtani. A PEMS beépítése és m űködtetése nem változtathatja meg a kipufogógáz 
jellegét, és nem növelheti meg túlzottan a kipufogócs ő hosszát. A részecskék létrehozásának elkerülése érdekében 
a csatlakozóknak termikusan stabilnak kell lenniük a kipufogógáznak a vizsgálat során várható h őmérsékletén. A 
járm ű kipufogónyílása és az összeköt ő cs ő összekapcsolásához nem ajánlott olyan anyagot használni, amely 
illékony összetev őket bocsáthat ki. Amennyiben elasztomer anyagú csatlakozókat használnak, a nagy motorter ­
helés mellett keletkez ő m űtermékek elkerülése érdekében a csatlakozókat a lehet ő legkisebb mértékben szabad 
kitenni kipufogógáznak.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/121
 
3.4.2.  A megengedett ellennyomás  
A PEMS beépítése és m űködtetése nem növelheti túlzott mértékben a kipufogónyílásnál uralkodó statikus 
nyomást. Amennyiben m űszakilag lehetséges, a mintavételt vagy a kipufogógáz-tömegárammér ővel való össze ­
köttetést el ősegít ő bármilyen cs őtoldatnak legalább a kipufogócs őével megegyez ő keresztmetszettel kell rendel ­
keznie.  
3.4.3.  A kipufogógáz-tömegárammér ő 
A kipufogógáz-tömegárammér őt mindig a mér őeszköz gyártójának utasításai alapján kell a járm ű kipufogócsö ­
véhez (kipufogócsöveihez) csatlakoztatni. A kipufogógáz-tömegárammér ő mérési tartományának illeszkednie kell a 
kipufogógáz-tömegáramnak a vizsgálat során várható tartományához. A kipufogógáz-tömegárammér ő és a kipu ­
fogócs ő-toldalékok vagy -elosztók beépítése nem befolyásolhatja kedvez őtlenül a motor vagy a kipufogógáz- 
utókezel ő rendszer m űködését. Legalább négy cs őátmér ő vagy 150 mm hosszúságú (attól függ ően, hogy melyik 
a nagyobb) egyenes csövet kell helyezni az áramlásérzékel ő elem mindkét oldalára. Ha elágazó kipufogó-gy űjtő­
cs ővel rendelkez ő többhengeres motort vizsgálnak, ajánlott a gy űjtőcsöveket a kipufogógáz-tömegárammér ő el őtt 
összevezetni és a csövek keresztmetszetét a megfelel ő mértékben megnövelni a kipufogógáz ellennyomásának 
csökkentése érdekében. Ha ez nem valósítható meg, megfontolandó a kipufogógáz-áram mérését több kipufogó ­
gáz-tömegárammér ővel végezni. A kipufogócsövek változatos konfigurációi és méretei, valamint a számos lehet ­
séges kipufogógáz-tömegáram miatt a kipufogógáz-tömegárammér ő kiválasztása és beépítése során a m űszaki 
szempontokat figyelembe vev ő kompromisszumokra lehet szükség. Ha a mérés pontossága megköveteli, engedé ­
lyezett az olyan kipufogógáz-tömegárammér ő beépítése, amelynek átmér ője kisebb a kipufogónyílásnál vagy a 
kipufogónyílások összesített keresztmetszeténél, amennyiben ez a 3.4.2. pontnak megfelel ően nem érinti hátrá ­
nyosan a m űködést vagy a kipufogógáz-utókezelést.  
3.4.4.  Globális helymeghatározó rendszer (GPS).  
A GPS antennáját úgy kell felszerelni (például a lehet ő legmagasabb pontra), hogy biztosítsa a m űholdas jel 
megfelel ő vételét. A felszerelt GPS-antennának a lehet ő legkisebb mértékben szabad befolyásolnia a járm ű m űkö ­
dését.  
3.4.5.  A motorvezérl ő egységgel (ECU) való összeköttetés  
Az 1. táblázatban felsorolt releváns járm ű- és motorparaméterek igény szerint rögzíthet ők az ECU-hoz vagy 
például az ISO 15031-5 vagy SAE J1979, OBD-II, EOBD vagy WWH-OBD szabványnak megfelel ő járm űháló ­
zathoz csatlakoztatott adatgy űjtő egység segítségével. A szükséges paraméterek azonosítása érdekében a gyár ­
tóknak adott esetben meg kell adniuk a paramétercímkéket.  
3.4.6.  Érzékel ők és kiegészít ő berendezések  
A járm űsebesség-érzékel őket, h őmérséklet-érzékel őket, h űtőközeg-termoelemeket vagy egyéb mér őberendezéseket, 
amelyek nem részei a járm űnek, úgy kell beépíteni, hogy a vizsgálat tárgyát képez ő paramétert reprezentatívan, 
megbízhatóan és pontosan mérjék, anélkül hogy indokolatlanul zavarnák a járm ű és az egyéb elemz őkészülékek, 
áramlásmér ő m űszerek, érzékel ők és jelek m űködését. Az érzékel ők és a kiegészít ő berendezések áramellátásának 
függetlennek kell lennie a járm űtől. A vezet őfülkén kívül található PEMS-részek szerelvényeinek és berendezése ­
inek biztonsággal összefügg ő okokból való világítását megengedett a járm ű akkumulátoráról m űködtetni.  
3.5. Kibocsátási mintavétel  
A kibocsátási mintavételnek reprezentatívnak kell lennie, jól összekevert kipufogógázból kell történnie, és olyan 
helyeken kell elvégezni, ahol a környezeti leveg őnek a mintavételi pont utáni hatása a lehet ő legkisebb. Adott 
esetben a kibocsátást a kipufogógáz-tömegárammér ő után kell mérni, az áramlásérzékel ő elemt ől legalább 
150 mm-es távolságot tartva. A mintavev ő szondákat azon pont el őtt, ahol a kipufogógáz kilép a PEMS minta ­
vételi rendszerb ől a környezetbe, legalább 200 mm-es vagy a kipufogócs ő bels ő átmér ője háromszorosának 
megfelel ő távolságban kell felszerelni, attól függ ően, hogy melyik a nagyobb. Ha a PEMS visszavezet egy kipu ­
fogógáz-áramot a kipufogócs őbe, ennek a mintavev ő szonda után, oly módon kell történnie, hogy a motor 
üzemeltetése során ne befolyásolja a kipufogógáz tulajdonságait a mintavételi pont(ok)on. Ha a mintavev ő vezeték 
hosszát megváltoztatják, ellen őrizni és szükség esetén korrigálni kell a rendszer szállítási idejét.  
Ha a motor kipufogógáz-utókezel ő rendszerrel van felszerelve, a kipufogógáz-mintát az utókezel ő rendszer utáni 
szakaszból kell venni. Többhengeres motorral és elágazó kipufogó-gy űjtőcs ővel rendelkez ő járm űvek vizsgálata 
során a mintavev ő szondát a motortól elegend ően messze kell elhelyezni ahhoz, hogy a minta az összes henger 
átlagos kipufogógáz-kibocsátása vonatkozásában reprezentatív legyen. Különálló kipufogó-gy űjtőrendszerekkel 
rendelkez ő többhengeres motoroknál, például a V motoroknál a gy űjtőrendszereket össze kell vezetni a mintavev ő 
szonda el őtt. Ha ez m űszakilag nem megvalósítható, akkor megfontolandó a környezeti leveg őtől mentes, jól 
összekevert kipufogógázból több helyen mintát venni. Ebben az esetben a mintavev ő szondák számánakHU L 175/122 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
és elhelyezkedésének a lehet ő leginkább illeszkednie kell a kipufogógáz-tömegárammér ők számához és elhelyez ­
kedéséhez. Egyenl őtlen kipufogógáz-áramok esetén megfontolandó az arányos mintavétel vagy a több elemz őké ­
szülékkel végzett mintavétel lehet ősége.  
Részecskék mérése esetén a mintát a kipufogógáz-áram közepéb ől kell venni. Ha a kibocsátási mintavételhez több 
szondát használnak, a részecske-mintavev ő szondát a többi mintavev ő szonda el őtt kell elhelyezni.  
Szénhidrogének méréséhez a mintavev ő vezetéket 463 ± 10 K (190 ± 10 °C) h őmérséklet űre kell melegíteni. A 
többi gáz-halmazállapotú összetev ő h űtővel vagy anélkül való méréséhez a kondenzáció elkerülése és a különböz ő 
gázok megfelel ő penetrációs hatékonyságának biztosítása érdekében a mintavev ő vezeték h őmérsékletét legalább 
333 K (60 °C) szinten kell tartani. A kisnyomású mintavev ő rendszerek esetében a h őmérséklet a nyomáscsök ­
kenésnek megfelel ően csökkenthet ő, amennyiben a mintavev ő rendszer minden szabályozott gáz-halmazállapotú 
szennyez ő anyagra vonatkozóan 95 %-os penetrációs hatékonyságot biztosít. A részecskék mintavétele esetében a 
hígítatlan kipufogógázból való mintavételi ponttól induló mintavev ő vezetéket legalább 373 K (100 °C) h őmér ­
séklet űre kell melegíteni. A mintának a részecske-mintavev ő vezetékben való tartózkodási ideje az els ő hígítás vagy 
a részecskeszámláló el őtt legfeljebb 3 másodperc lehet.  
4. VIZSGÁLAT EL ŐTTI ELJÁRÁSOK  
4.1. A PEMS szivárgásvizsgálata  
A PEMS-nek a járm űbe való beépítése után minden esetben legalább egyszer szivárgásvizsgálatot kell végezni a 
PEMS gyártójának utasításai alapján vagy a következ őkben leírt módszerrel. A szondát ki kell venni a kipufogó ­
rendszerb ől, és a végét dugóval le kell zárni. Az elemz őkészülék szivattyúját be kell kapcsolni. A kezdeti stabi ­
lizálódási id őszak után szivárgásmentes rendszer esetében minden áramlásmér őnek nullához közeli értéket kell 
mutatnia. Ellenkez ő esetben ellen őrizni kell a mintavev ő vezetékeket, és a hibát ki kell javítani.  
A szivárgási sebesség a vákuumoldalon nem haladhatja meg a rendszer vizsgált részén jellemz ő áramlási sebesség 
0,5 %-át. A használat alatti áramlási sebesség becsléséhez használható az elemz őkészüléken és a kerül őn átáramló 
mennyiség.  
Alternatív megoldásként a rendszerben legalább 20 kPa vákuumot (80 kPa abszolút nyomást) kell létrehozni. A 
kezdeti stabilizációs id őszak után a rendszerben a  Δp nyomásnövekedés (kPa/min) nem haladhatja meg a követ ­
kez őt: 
Δp ¼ p e 
V s Ü q vs Ü 0:005  
Alternatív megoldásként a mintavev ő vezeték elején meg kell változtatni a koncentráció szintjét a nullázógázról a 
mér őtartomány-kalibráló gázra való átváltással, a szokásos rendszerm űködés melletti nyomást fenntartva. Ha 
megfelel ő id ő eltelte után egy megfelel ően kalibrált elemz őkészüléknél a mért érték ≤ 99 %, akkor ez szivárgási 
problémára utal, amit meg kell szüntetni.  
4.2. A PEMS beindítása és stabilizálása  
A PEMS-et a rendszer gyártójának utasításai szerint be kell kapcsolni, be kell melegíteni és stabilizálni kell addig, 
amíg a nyomás, a h őmérséklet és az áramlás el nem éri az üzemi beállítási értéket.  
4.3. A mintavev ő rendszer el őkészítése  
A mintavev ő szondából, mintavev ő vezetékekb ől és elemz őkészülékekb ől álló mintavev ő rendszert a PEMS 
gyártójának utasításai szerint el ő kell készíteni a vizsgálathoz. Biztosítani kell, hogy a mintavev ő rendszer tiszta 
és páralecsapódástól mentes legyen.  
4.4. A kipufogógáz-tömegárammér ő el őkészítése  
Ha kipufogógáz-tömegárammér őt használnak a kipufogógáz-tömegáram méréséhez, a berendezést át kell öblíteni 
és el ő kell készíteni az üzemeltetéshez a kipufogógáz-tömegárammér ő gyártójának utasításai szerint. Adott esetben 
ennek az eljárásnak el kell távolítania a vezetékekb ől és a kapcsolódó mérési pontokról a kondenzációt és a 
lerakódásokat.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/123
 
4.5. A gáz-halmazállapotú kibocsátások mérésére szolgáló elemz őkészülékek ellen őrzése és kalibrálása  
Az elemz őkészülékek nullázását és mér őtartomány-kalibrálását a 2. függelék 5. pontjában foglalt követelmé ­
nyeknek megfelel ő kalibráló gáz használatával kell elvégezni. A kalibráló gázokat úgy kell megválasztani, hogy 
illeszkedjenek a szennyez ő anyagoknak az RDE-vizsgálat során várható koncentrációtartományaihoz. „Hogy mini ­
malizálni lehessen az elemz őkészülék válaszának eltolódását, az elemz őkészülék nullázását és mér őtartomány- 
kalibrálását a mér őkészülék által az út alatt érzékelt h őmérsékletet leginkább megközelít ő környezeti h őmérsék ­
leten kell elvégezni.”  
4.6. A részecskekibocsátás mérésére szolgáló elemz őkészülék ellen őrzése  
Az elemz őkészülék nullpontját HEPA-sz űrővel sz űrt környezeti leveg ő mintavételével kell feljegyezni. A jelet 2 
percen át állandó, legalább 1,0 Hz-es gyakorisággal kell rögzíteni, és átlagolni kell; a megengedett koncentráció 
értéke a megfelel ő mér őberendezések rendelkezésre állását követ ően kerül meghatározásra.  
4.7. A járm ű sebességének meghatározása  
A járm ű sebességét a következ ő módszerek közül legalább egy használatával kell meghatározni:  
a) GPS-szel. Ha a járm ű sebességét GPS-szel határozzák meg, a teljes vizsgálati út hosszát össze kell vetni a 4. 
függelék 7. pontjában megadott valamelyik másik módszer méréseivel;  
b) érzékel ővel (például optikai vagy mikrohullámú érzékel ővel). Ha a járm ű sebességét érzékel ővel határozzák 
meg, a sebességméréseknek teljesíteniük kell a 2. függelék 8. pontjában foglalt követelményeket, vagy alternatív 
megoldásként a teljes vizsgálati út érzékel ővel meghatározott távolságát össze kell vetni egy digitális közúthá ­
lózati vagy topografikus térkép alapján megállapított referenciatávolsággal. A teljes vizsgálati út érzékel ővel 
meghatározott távolsága legfeljebb 4 %-kal térhet el a referenciatávolságtól;  
c) az ECU-val. Ha a járm ű sebességét az ECU-val határozzák meg, a teljes vizsgálati út hosszát hitelesíteni kell a 3. 
függelék 3. pontjának megfelel ően, és amennyiben a 3. függelék 3.3. pontja szerinti követelményeknek való 
megfelelés szükségessé teszi, módosítani kell az ECU jelének beállítását. Alternatív megoldásként a teljes vizs ­
gálati út ECU-val meghatározott hosszát össze lehet hasonlítani egy digitális közúthálózati vagy topografikus 
térkép alapján megállapított referenciatávolsággal. A teljes vizsgálati út ECU-val meghatározott távolsága legfel ­
jebb 4 %-kal térhet el a referenciatávolságtól.  
4.8. A PEMS beállításainak ellen őrzése  
Ellen őrizni kell az összes érzékel ővel és adott esetben az ECU-val való kapcsolat megfelel őségét. Ha a motorp ­
araméterek lehívásra kerülnek, biztosítani kell, hogy az ECU helyesen adja ki az értékeket (például nulla motor ­
fordulatszámot [rpm] jelezzen, ha a bels ő égés ű motor állapota „gyújtás bekapcsolva – motor nem jár”). A PEMS- 
nek a figyelmeztet ő jelzésekt ől és hibajelzésekt ől mentesen kell m űködnie.  
5. KIBOCSÁTÁSVIZSGÁLAT  
5.1. A vizsgálat kezdete  
A mintavételt, a mérést és a paraméterek rögzítését a motor elindítása el őtt kell elkezdeni. A szinkronizálás 
elősegítése érdekében ajánlott a szinkronizálandó paraméterek rögzítését egyetlen adatrögzít ő berendezéssel 
vagy szinkronizált id őbélyegz ővel végrehajtani. A motorindítás el őtt és közvetlenül utána meg kell gy őződni arról, 
hogy az adatgy űjtő egység minden szükséges paramétert rögzít-e.  
5.2. Vizsgálat  
A mintavételt, a mérést és a paraméterek rögzítését a járm ű közúti vizsgálata során végig folytatni kell. A motort 
le lehet állítani és újra lehet indítani, de a kibocsátási mintavétel és a paraméterek rögzítése nem szakadhat meg. 
Fel kell jegyezni és ellen őrizni kell minden figyelmeztet ő jelzést, amely a PEMS m űködési hibájára utal. A 
paraméterek rögzítése során 99 %-nál nagyobb adatteljességet kell elérni. A mérést és az adatrögzítést csak a 
jel nem szándékos elvesztése vagy a PEMS karbantartása esetén lehet megszakítani, a teljes vizsgálati id ő 1 %-ánál 
rövidebb id őtartamra, de egybefügg ően legfeljebb 30 másodpercre. A megszakításokat közvetlenül a PEMS-szel 
lehet rögzíteni. Nem megengedett a rögzített adatokba az adatok el őfeldolgozása, cseréje vagy utófeldolgozása 
révén megszakításokat bevinni. Ha automatikus nullázást végeznek, azt az elemz őkészülék nullázásához hasz ­
nálthoz hasonló, visszavezethet ő nullpontszabvány alapján kell végrehajtani. Amennyiben szükség van a PEMS 
karbantartására, er ősen ajánlott azt olyan id őszakokban elindítani, amikor a járm ű sebessége nulla.HU L 175/124 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
5.3. A vizsgálat vége  
A vizsgálat akkor ér véget, amikor a járm ű végighaladt a vizsgálati úton, és leállítják a bels ő égés ű motort. A 
vizsgálati út befejezését követ ően kerülni kell a túl hosszú ideig tartó alapjáratot. Az adatrögzítést addig kell 
folytatni, amíg a mintavev ő rendszerek válaszideje le nem telik.  
6. A VIZSGÁLAT UTÁNI ELJÁRÁSOK  
6.1. A gáz-halmazállapotú kibocsátás mérésére szolgáló elemz őkészülékek ellen őrzése  
Az gáz-halmazállapotú összetev ők mérésére szolgáló elemz őkészülékek nullpontjának és eltolódásának a vizsgálat 
előtti állapothoz viszonyított értékelése céljából ellen őrizni kell az elemz őkészülékek nullpontját és mér őtartomá ­
nyát a 4.5. pontban használt gázokkal megegyez ő kalibráló gázokkal. A mér őtartomány-eltolódás ellen őrzése el őtt 
le lehet nullázni az elemz őkészüléket, ha a nullponteltolódás a megengedett tartományon belül volt. A vizsgálatot 
követ ő eltolódás-ellen őrzést a vizsgálat után a lehet ő leghamarabb, és mindenképpen azel őtt kell elvégezni, hogy a 
PEMS-et, az egyes elemz őkészülékeket vagy az érzékel őket kikapcsolnák vagy üzemen kívüli állapotba állítanák. A 
vizsgálat el őtti és utáni eredmények különbségének meg kell felelnie a 2. táblázatban el őírt követelményeknek.  
2.táblázat  
Az elemz őkészülék válaszának megengedett eltolódása a PEMS-vizsgálat során  
Szennyez ő anyag  Nullponteltolódás  Mér őtartomány-eltolódás (  1 ) 
CO  2 ≤ 2 000 ppm/vizsgálat  ≤ a mért érték 2 %-a vagy ≤ 2 000 ppm/vizsgálat, 
attól függ ően, hogy melyik a nagyobb  
CO ≤ 75 ppm/vizsgálat  ≤ a mért érték 2 %-a vagy ≤ 75 ppm/vizsgálat, attól 
függ ően, hogy melyik a nagyobb  
NO  2 ≤ 5 ppm/vizsgálat  ≤ a mért érték 2 %-a vagy ≤5 ppm/vizsgálat, attól 
függ ően, hogy melyik a nagyobb  
NO/NO  X ≤ 5 ppm/vizsgálat  ≤ a mért érték 2 %-a vagy ≤5 ppm/vizsgálat, attól 
függ ően, hogy melyik a nagyobb  
CH  4 ≤ 10 ppmC  1 /vizsgálat  ≤ a mért érték 2 %-a vagy ≤ 10 ppmC  1 /vizsgálat, 
attól függ ően, hogy melyik a nagyobb  
THC  ≤ 10 ppmC  1 /vizsgálat  ≤ a mért érték 2 %-a vagy ≤ 10 ppmC  1 /vizsgálat, 
attól függ ően, hogy melyik a nagyobb  
( 1 ) Ha a nullponteltolódás a megengedett tartományon belül van, akkor megengedett az elemz őkészülék nullázása a mér őtar ­
tomány-eltolódás ellen őrzése el őtt. 
Ha a nullpont- és a mér őtartomány-eltolódásra vonatkozó vizsgálat el őtti és utáni eredmények különbsége a 
megengedettnél nagyobb, minden vizsgálati eredményt érvénytelennek kell tekinteni, és meg kell ismételni a 
vizsgálatot.  
6.2. A részecskekibocsátás mérésére szolgáló elemz őkészülék ellen őrzése  
Az elemz őkészülék nullpontját HEPA-sz űrővel sz űrt környezeti leveg ő mintavételével kell feljegyezni. A jelet 2 
percen át kell rögzíteni és átlagolni kell; a megengedett végs ő koncentrációérték a megfelel ő mér őberendezések 
rendelkezésre állását követ ően kerül meghatározásra. Ha a vizsgálat el őtti és utáni ellen őrzés eredménye közötti 
különbség a megengedettnél nagyobb, minden vizsgálati eredményt érvénytelennek kell tekinteni, és meg kell 
ismételni a vizsgálatot.  
6.3. A közúti kibocsátásmérés ellen őrzése  
Az elemz őkészülékek kalibrált tartományának a kibocsátási vizsgálat érvényes részeiben végzett mérések 99 %- 
ából származó koncentrációértékek legalább 90 %-át le kell fednie. Az értékeléshez használt mérések teljes 
számának 1 %-a meghaladhatja az elemz őkészülékek kalibrált tartományát, de legfeljebb annak kétszeresét érheti 
el. Ha ezek a követelmények nem teljesülnek, akkor a vizsgálatot érvénytelennek kell tekinteni.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/125
 
2. függelék  
A PEMS részei és jelei: el őírások és kalibrálás  
1. BEVEZETÉS  
Ez a függelék a PEMS részeire és jeleire vonatkozó el őírásokat, valamint kalibrálást ismerteti.  
2. SZIMBÓLUMOK, PARAMÉTEREK ÉS MÉRTÉKEGYSÉGEK  
> — nagyobb mint  
≥ — nagyobb vagy egyenl ő 
% — százalék  
≤ — kisebb vagy egyenl ő 
A — hígítatlan CO  2 -koncentráció [%]  
a 0 — a lineáris regressziós egyenes y-tengelymetszete  
a 1 — a lineáris regressziós egyenes meredeksége  
B — hígított CO  2 -koncentráció [%]  
C — hígított NO-koncentráció [ppm]  
c — az elemz őkészüléknek az oxigéninterferencia vizsgálata során adott válasza  
c FS,b — a teljes skála értéke a b) lépésben szerepl ő HC-koncentrációra [ppmC  1 ] 
c FS,d — a teljes skála értéke a d) lépésben szerepl ő HC-koncentrációra [ppmC  1 ] 
c HC(w/NMC)  — HC-koncentráció, amikor a CH  4 vagy a C  2 H 6 áthalad az NMC-n [ppmC  1 ] 
c HC(w/o NMC)  — HC-koncentráció, amikor a CH  4 vagy a C  2 H 6 kikerüli az NMC-t [ppmC  1 ] 
c m,b — a b) lépésben mért HC-koncentráció [ppmC  1 ] 
c m,d — a d) lépésben mért HC-koncentráció [ppmC  1 ] 
c ref,b — a b) lépésben használt, HC-koncentrációra vonatkozó referenciaérték [ppmC  1 ] 
c ref,d — a d) lépésben használt, HC-koncentrációra vonatkozó referenciaérték [ppmC1]  
°C — Celsius-fok  
D — hígítatlan NO-koncentráció [ppm]  
D e — a várható hígított NO-koncentráció [ppm]  
E — abszolút üzemi nyomás [kPa]  
E CO2 — a CO  2 százalékos kioltása  
E E — etánhatásfok  
E H2O — a víz százalékos kioltása  
E M — metánhatásfokHU L 175/126 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
E O2 — oxigéninterferencia  
F — vízh őmérséklet [K]  
G — telített g őznyomás [kPa]  
g — gramm  
gH  2 O/kg — gramm víz/kilogramm  
óra — óra  
H — vízg őz-koncentráció [%]  
H m — a legnagyobb vízg őz-koncentráció [%]  
Hz — hertz  
K — kelvin  
kg — kilogramm  
km/h — kilométer/óra  
kPa — kilopascal  
max — legnagyobb érték  
NO  x,dry — a stabilizált NO  X -adatok nedvességgel korrigált átlagos koncentrációja  
NO  X,m — a stabilizált NO  X -adatok átlagos koncentrációja  
NO  X,ref — a stabilizált NO  X -adatok átlagos referenciakoncentrációja  
ppm — milliomodrész  
ppmC  1 — milliomodrész szénegyenértékben  
r 2 — determinációs együttható  
s — másodperc  
t 0 — a gázáram bekapcsolásának id őpontja [s]  
t 10 — a mért végérték 10 %-ának megfelel ő válasz id őpontja  
t 50 — a mért végérték 50 %-ának megfelel ő válasz id őpontja  
t 90 — a mért végérték 90 %-ának megfelel ő válasz id őpontja  
tbd — meghatározandó  
x — független változó vagy referenciaérték  
χ min — legkisebb érték  
y — függ ő változó vagy mért értékHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/127
 
3. A LINEARITÁS ELLEN ŐRZÉSE  
3.1. Általános követelmények  
Az elemz őkészülékek, áramlásmér ő m űszerek, érzékel ők és jelek linearitásának visszavezethet őnek kell lennie 
nemzetközi vagy nemzeti szabványokra. Bármely olyan érzékel őt vagy jelet, amely nem visszavezethet ő (például 
az egyszer űsített áramlásmér ő m űszereket), alternatív megoldásként olyan laboratóriumi görg ős fékpad segít ­
ségével kell kalibrálni, amelyet nemzetközi vagy nemzeti szabványok alapján kalibráltak.  
3.2. Linearitási követelmények  
Minden elemz őkészüléknek, áramlásmér ő m űszernek, érzékel őnek és jelnek teljesítenie kell az 1. táblázat linea ­
ritási követelményeit. Ha a leveg őáram, a tüzel őanyag-áram, a leveg ő–tüzel őanyag arány vagy a kipufogógáz- 
tömegáram adatai az ECU-ból származnak, a számított kipufogógáz-tömegáramnak teljesítenie kell az 1. táblázat 
linearitási követelményeit.  
1. táblázat  
A mérési paraméterek és rendszerek linearitási követelményei  
Mérési paraméter/m űszer j χ min Ü ða 1 Ä 1Þ þ a 0 j Meredekség 
a 1 Standard hiba 
SEE Determinációs 
együttható r  2 
A tüzel őanyag árama (  1 ) ≤ 1 % max  0,98–1,02  ≤ 2 % max  ≥ 0,990  
A leveg ő árama (  1 ) ≤ 1 % max  0,98–1,02  ≤ 2 % max  ≥ 0,990  
Kipufogógáz-tömegáram  ≤ 2 % max  0,97–1,03  ≤ 2 % max  ≥ 0,990  
Gázelemz ő készülékek  ≤ 0,5 % max  0,99–1,01  ≤ 1 % max  ≥ 0,998  
Nyomaték (  2 ) ≤ 1 % max  0,98-1,02  ≤ 2 % max  ≥ 0,990  
PN-elemz őkészülékek (  3 ) meghatározandó  meghatáro ­
zandó  meghatáro ­
zandó  meghatározandó  
( 1 ) opcionális a kipufogógáz-tömegáram meghatározásához 
( 2 ) opcionális paraméter 
( 3 ) a mér őberendezések rendelkezésre állását követ ően kerül meghatározásra  
3.3. A linearitás ellen őrzésének gyakorisága  
A 3.2. pont szerinti linearitási követelményeket a következ ők szerint kell ellen őrizni:  
a) valamennyi elemz őkészülék esetében legalább háromhavonta, vagy ha olyan rendszerjavítást vagy -módosítást 
végeznek, amely befolyásolhatja a kalibrálást;  
b) a többi releváns m űszer, például a kipufogógáz-tömegárammér ők és a visszavezethet ő módon kalibrált érzé ­
kel ők esetében kár észlelése esetén, valamint a bels ő ellen őrzési eljárásoknak, a m űszergyártó el őírásainak vagy 
az ISO 9000 szabvány követelményeinek megfelel ően, de a tényleges vizsgálat el őtt nem több mint egy évvel.  
A nem közvetlenül visszavezethet ő érzékel ők vagy ECU-jelek esetében a 3.2. pont szerinti linearitási követelmé ­
nyeket a PEMS minden beállításakor ellen őrizni kell egy visszavezethet ő módon kalibrált mér őberendezéssel a 
görg ős fékpadon.  
3.4. A linearitás ellen őrzésének eljárása  
3.4.1.  Általános követelmények  
A releváns elemz őkészülékeket, m űszereket és érzékel őket a gyártójuk ajánlásainak megfelel ő szokásos üzemálla ­
potba kell állítani. Az elemz őkészülékeket, m űszereket és érzékel őket a számukra el őírt h őmérsékleteken, nyomá ­
sokon és anyagáramokkal kell használni.  
3.4.2.  Általános eljárás  
A linearitást minden szokásos üzemi tartományra vonatkozóan a következ ő lépések végrehajtásával kell ellen ­ 
őrizni:HU L 175/128 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
a) az elemz őkészüléket, az áramlásmér ő m űszert vagy az érzékel őt nullpontjellel nullázni kell; a gázelemz ő 
készülékek esetében tisztított szintetikus leveg őt vagy nitrogént kell bevezetni a készülékbe a lehet ő legrövi ­
debb és legközvetlenebb útvonalon;  
b) el kell végezni az elemz őkészülék, az áramlásmér ő m űszer vagy az érzékel ő mér őtartományának kalibrálását 
mér őtartomány-kalibrálási jel beadásával. A gázelemz ő készülékek esetében megfelel ő kalibráló gázt kell beve ­
zetni a készülékbe a lehet ő legrövidebb és legközvetlenebb útvonalon;  
c) a nullázást, azaz az a) lépést meg kell ismételni;  
d) a linearitás ellen őrzése úgy történik, hogy meg kell adni legalább 10 érvényes referenciaértéket (beleértve a 
nulla értéket is), amelyek között megközelít őleg azonos különbség van. Az összetev ők koncentrációjára, a 
kipufogógáz-tömegáramra vagy bármely más releváns paraméterre vonatkozó referenciaértékeket úgy kell 
kiválasztani, hogy illeszkedjenek a kibocsátási vizsgálat során várható értékek tartományához. A kipufogó ­
gáz-tömegáram mérése esetében a legnagyobb kalibrált érték 5 %-ánál kisebb referenciapontok kizárhatók a 
linearitás ellen őrzéséb ől; 
e) a gázelemz ő készülékek esetében az ismert gázkoncentrációkat az 5. pontnak megfelel ően be kell vezetni az 
elemz őkészülékbe. Elegend ő id őt kell biztosítani a jel stabilizálódásához;  
f) az értékelés tárgyát képez ő értékeket és szükség esetén a referenciaértékeket 30 másodpercen át állandó, 
legalább 1,0 Hz-es gyakorisággal rögzíteni kell;  
g) a 30 másodperces intervallum számtani átlagaiból ki kell számítani a legkisebb négyzetek módszerén alapuló 
lineáris regresszió paramétereit a következ ő képlet ű regressziós egyenlet segítségével:  
y ¼ a 1 x þ a 0 
ahol:  
y a mérési rendszer tényleges értéke  
a 1 a regressziós egyenes meredeksége  
x a referenciaérték  
a 0 a regressziós egyenes y-tengelymetszete  
Minden mérési paraméterre és rendszerre vonatkozóan ki kell számítani az  x alapján becsült  y-értékek standard 
hibáját (SEE) és a determinációs együtthatót (r  2 ); 
h) a lineáris regresszió paramétereinek teljesíteniük kell az 1. táblázatban megadott követelményeket.  
3.4.3.  A linearitás görg ős fékpadon végzett ellen őrzésére vonatkozó követelmények  
A nem visszavezethet ő áramlásmér ő m űszereket, érzékel őket vagy ECU-jeleket, amelyek kalibrálását nem lehet 
közvetlenül visszavezethet ő szabványok alapján elvégezni, a görg ős fékpadon kell kalibrálni. Amennyire csak 
lehetséges, az eljárásnak a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 4a. melléklete szerinti követelményeket kell követnie. Ha 
szükséges, a kalibrálandó m űszert vagy érzékel őt be kell építeni a járm űbe és az 1. függelék követelményeinek 
megfelel ően m űködtetni kell. Amennyire csak lehetséges, a kalibrálási eljárásnak a 3.4.2. pontban foglalt köve ­
telményeket kell követnie; legalább 10 megfelel ő referenciaértéket kell kiválasztani úgy, hogy az RDE-vizsgálat 
során várható legnagyobb érték legalább 90 %-a le legyen fedve.  
Ha a kipufogógáz-tömegáram meghatározására szolgáló, nem közvetlenül visszavezethet ő áramlásmér ő m űszert, 
érzékel őt vagy ECU-jelet kalibrálnak, referenciaként egy visszavezethet ő módon kalibrált kipufogógáz-tömegáram ­
mér őt vagy az állandó térfogatú mintavev ő rendszert kell csatlakoztatni a járm ű kipufogócsövéhez. Biztosítani kell, 
hogy a kipufogógáz-tömegárammér ő pontos kipufogógáz-mérést végezzen az 1. függelék 3.4.3. pontjának 
megfelel ően. A járm ű üzemeltetése közben a fojtószelepállásnak, a sebességfokozatnak és a görg ős fékpad terhe ­
lésének állandónak kell lennie.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/129
 
4. A GÁZ-HALMAZÁLLAPOTÚ ÖSSZETEV ŐK MÉRÉSÉRE SZOLGÁLÓ ELEMZ ŐKÉSZÜLÉKEK  
4.1. Az elemz őkészülékek elfogadott típusai  
4.1.1.  Szokványos elemz őkészülékek  
A gáz-halmazállapotú összetev őket a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 07. módosítássorozatának 4a. mellékletében 
szerepl ő 3. függelék 1.3.1–1.3.5. szakaszában meghatározott elemz őkészülékekkel kell mérni. Ha az NDUV 
elemz őkészülék a NO és a NO  2 mérésére is alkalmas, nincs szükség NO  2 –NO-átalakító használatára.  
4.1.2.  Alternatív elemz őkészülékek  
Megengedhet ő a 4.1.1. pontban meghatározott tervezési követelményeket nem teljesít ő elemz őkészülékek hasz ­
nálata is, ha azok megfelelnek a 4.2. pont el őírásainak. A gyártónak biztosítania kell azt, hogy az alternatív 
elemz őkészülék a szabványos elemz őkészülékekkel egyenérték ű vagy magasabb mérési teljesítményt nyújtson azon 
szennyez őanyag-koncentrációk és a velük együtt jelentkez ő gázok tartományában, amelyek a megengedett tüzel ő­
anyagokkal, az érvényes RDE-vizsgálatoknak az e melléklet 5., 6. és 7. pontjában meghatározott mérsékelt és 
kiterjesztett feltételei mellett m űködtetett járm űvek esetében várhatóan jelentkeznek. Kérésre az elemz őkészülék 
gyártójának írásos kiegészít ő információkat kell benyújtania annak igazolására, hogy az alternatív elemz őkészülék 
mérési teljesítménye következetesen és megbízhatóan összhangban van a szabványos elemz őkészülékek mérési 
teljesítményével. A kiegészít ő információknak a következ őket kell tartalmazniuk:  
a) az elemz őkészülék m űködési elvének és m űszaki alkotóelemeinek leírása;  
b) a 4.1.1. pontban meghatározott, megfelel ő szabványos elemz őkészülékkel való egyenérték űség igazolása a 
szennyez őanyag-koncentrációk várható tartománya és a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 07. módosítássorozatának 
4a. mellékletében meghatározott típus-jóváhagyási vizsgálat környezeti feltételei tekintetében, valamint a szik ­
ragyújtású és a kompressziós gyújtású motorral felszerelt járm űvek esetében a 3. függelék 3. pontja szerinti 
hitelesítési vizsgálat; az elemz őkészülék gyártójának igazolnia kell az egyenérték űség szignifikanciáját a 3. 
függelék 3.3. pontjában megadott megengedett t űréseken belül;  
c) a 4.1.1. pontban meghatározott, megfelel ő szabványos elemz őkészülékkel való egyenérték űség igazolása a 
légköri nyomásnak az elemz őkészülék mérési teljesítményére gyakorolt hatása tekintetében; a tengerszint feletti 
magasságra vonatkozó, az e melléklet 5.2. pontjában meghatározott mérsékelt és kiterjesztett feltételek melletti 
környezeti légnyomás hatásának ellen őrzése céljából az igazoló vizsgálattal meg kell határozni az elemz őké ­
szülék mérési tartományán belüli koncentrációval rendelkez ő mér őtartomány-kalibráló gázra adott választ; ezt 
a vizsgálatot a tengerszint feletti magasságon uralkodó viszonyokat reprodukáló vizsgálókamrában is el lehet 
végezni;  
d) a 4.1.1. pontban meghatározott, megfelel ő szabványos elemz őkészülékkel való egyenérték űség igazolása 
legalább három olyan közúti vizsgálat során, amelyek megfelelnek e melléklet követelményeinek;  
e) annak igazolása, hogy a rezgéseknek, a gyorsulásoknak és környezeti h őmérsékletnek az elemz őkészülék által 
mért értékre gyakorolt hatása nem haladja meg a 4.2.4. pontban foglalt, az elemz őkészülékre vonatkozóan a 
zaj tekintetében el őírt értékeket.  
A jóváhagyó hatóságok további információkat kérhetnek az egyenérték űség alátámasztása érdekében, vagy 
megtagadhatják a jóváhagyást, ha mérésekkel igazolható, hogy az alternatív elemz őkészülék nem egyenérték ű a 
szabványos elemz őkészülékkel.  
4.2. Az elemz őkészülékre vonatkozó el őírások  
4.2.1.  Általános követelmények  
A 3. pontban meghatározott, valamennyi elemz őkészülékre vonatkozó linearitási követelményeken túl az elem ­
zőkészülék gyártójának azt is igazolnia kell, hogy az elemz őkészülék típusa megfelel a 4.2.2–4.2.8. pont szerinti 
követelményeknek. Az elemz őkészülékeknek olyan méréstartománnyal és válaszid ővel kell rendelkezniük, amelyek 
alkalmasak a vonatkozó kibocsátási határértékek mellett a kipufogógázban lév ő összetev ők koncentrációinak 
megfelel ő pontosságú mérésére a motorok mind tranziens, mind állandósult üzemállapotában. Az elemz őkészülék 
érzékenységének a járm ű és az elemz őkészülék m űködésével kapcsolatos üt ődésekkel, rezgésekkel, elhasználódás ­
sal, h őmérséklet- és légnyomásváltozással és elektromágneses interferenciával szemben a lehet ő legkisebbnek kell 
lennie.  
4.2.2.  Pontosság  
A pontosság, ami definíció szerint a készülék által mért érték és az etalonérték közötti különbség, nem lehet 
rosszabb a mért érték 2 %-ánál, illetve a teljes skála 0,3 %-ánál (attól függ ően, hogy melyik a nagyobb).HU L 175/130 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
4.2.3.  Ismételhet őség 
Az ismételhet őség, ami egy kalibráló gázra vagy mér őtartomány-kalibráló gázra adott, 10-szer megismételt 
válaszból számított szórás 2,5-szerese, a 155 ppm-es (vagy ppmC  1 ) vagy afeletti mérési tartományokban nem 
lehet nagyobb, mint a teljes skála 1 %-a, a 155 ppm (vagy ppmC  1 ) alatti mérési tartományokban pedig nem lehet 
nagyobb, mint a teljes skála 2 %-a.  
4.2.4.  Zaj  
A zaj, amely definíció szerint tíz szórás négyzetes középértékének a kétszerese, ahol a szórásokat állandó, legalább 
1,0 Hz-es adatfelvételi gyakorisággal 30 másodpercen át mért nullpontválaszokból számítják ki, nem haladhatja 
meg a teljes skála 2 %-át. A 10 mérési id őtartam mindegyike után be kell iktatni egy 30 másodperces szakaszt, 
melynek során az elemz őkészülék a megfelel ő mér őtartomány-kalibráló gáznak van kitéve. Minden egyes minta ­
vételi szakasz el őtt és minden egyes mér őtartomány-kalibrálási szakasz után elegend ő id őt kell hagyni az elem ­
zőkészülék és a mintavev ő vezetékek átöblítésére.  
4.2.5.  Nullponteltolódás  
A legalább 30 másodpercen át tartó nullázógáz hatására adott átlagos válaszként definiált nullponteltolódásnak 
teljesítenie kell a 2. táblázatban szerepl ő el őírásokat.  
4.2.6.  Mér őtartomány-eltolódás  
A legalább 30 másodpercen át tartó mér őtartomány-kalibráló gáz hatására adott átlagos válaszként definiált 
mér őtartomány-eltolódásnak teljesítenie kell a 2. táblázatban szerepl ő el őírásokat.  
2. táblázat  
A gáz-halmazállapotú összetev ők laboratóriumi körülmények között való elemzésére szolgáló 
elemz őkészülékek megengedhet ő nullpont- és mér őtartomány-eltolódása  
Szennyez ő anyag  Nullponteltolódás  Mér őtartomány-eltolódás  
CO  2 ≤ 1,000 ppm 4 óra alatt  ≤ a mért érték 2 %-a vagy ≤ 1,000 ppm 4 óra alatt 
(attól függ ően, hogy melyik a nagyobb)  
CO ≤ 50 ppm 4 óra alatt  ≤ a mért érték 2 %-a vagy ≤ 50 ppm 4 óra alatt (attól 
függ ően, hogy melyik a nagyobb)  
NO  2 ≤ 5 ppm 4 óra alatt  ≤ a mért érték 2 %-a vagy ≤ 5 ppm 4 óra alatt (attól 
függ ően, hogy melyik a nagyobb)  
NO/NO  X ≤ 5 ppm 4 óra alatt  ≤ a mért érték 2 %-a vagy ≤ 5 ppm 4 óra alatt (attól 
függ ően, hogy melyik a nagyobb)  
CH  4 ≤ 10 ppmC  1 ≤ a mért érték 2 %-a vagy ≤ 10 ppmC  1 4 óra alatt 
(attól függ ően, hogy melyik a nagyobb)  
THC  ≤ 10 ppmC  1 ≤ a mért érték 2 %-a vagy ≤ 10 ppmC  1 4 óra alatt 
(attól függ ően, hogy melyik a nagyobb)  
4.2.7.  Felfutási id ő 
A felfutási id ő – amely a mért végérték 10 %-ának és 90 %-ának megfelel ő válasz között eltelt id ő (t 90 – t 10 ; lásd a 
4.4. pontot) – legfeljebb 3 másodperc lehet.  
4.2.8.  Gázszárítás  
A kipufogógázok nedvesen és szárazon is mérhet ők. A gázszárító készülék használata csak a lehet ő legkisebb 
mértékben befolyásolhatja a mért gázok összetételét. A kémiai szárítók használata nem megengedett.  
4.3. További követelmények  
4.3.1.  Általános követelmények  
Mivel a 4.3.2–4.3.5. pont rendelkezései kiegészít ő teljesítménykövetelményeket határoznak meg egyes elemz őké ­
szülék-típusokra vonatkozóan, ezeket csak azokban az esetekben kell alkalmazni, amelyekben az adott elemz ő­
készüléket használják a valós vezetési feltételek melletti kibocsátás méréséhez.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/131
 
4.3.2.  A NO  X -átalakítók hatékonysági vizsgálata  
Ha NO  X -átalakítót használnak például a NO  2 NO-vá való átalakítására a kemilumineszcens elemz őkészülékkel 
történ ő elemzés céljából, az átalakító hatékonyságát a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 07. módosítássorozatának 4a. 
mellékletében szerepl ő 3. függelék 2.4. szakasza szerinti követelmények alapján kell ellen őrizni. A NO  X -átalakító 
hatékonyságát a kibocsátási vizsgálatot megel őző egy hónapon belül kell ellen őrizni.  
4.3.3.  A lángionizációs detektor (FID) beállítása  
a) A detektor válaszadásának optimalizálása  
A szénhidrogének mérésekor a FID-et az elemz őkészülék gyártója által meghatározott id őközönként be kell 
állítani a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 07. módosítássorozatának 4a. mellékletében szerepl ő 3. függelék 2.3.1. 
szakasza szerint. A leggyakrabban használt mérési tartományban a válaszadás optimalizálására mér őtartomány- 
kalibráló gázként leveg ővel kevert propánt vagy nitrogénnel kevert propánt kell használni.  
b) Szénhidrogén-választényez ők 
A szénhidrogének mérésekor a FID szénhidrogén-választényez őjét a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 07. módosítás ­
sorozatának 4a. mellékletében szerepl ő 3. függelék 2.3.3. szakasza szerint kell ellen őrizni, leveg ővel kevert 
propánt vagy nitrogénnel kevert propánt használva mér őtartomány-kalibráló gázként, és tisztított szintetikus 
leveg őt vagy nitrogént használva nullázógázként.  
c) Az oxigéninterferencia ellen őrzése  
Az oxigéninterferenciát az elemz őkészülék üzembe állításakor és a jelent ős karbantartások után kell ellen őrizni. 
Olyan mérési tartományt kell kiválasztani, ahol az oxigéninterferencia ellen őrzésére használt gázok a fels ő 
50 %-ba esnek. A vizsgálatot az el őírt f űtőkamra-h őmérsékleten kell elvégezni. Az oxigéninterferencia ellen ­ 
őrzéséhez használt gázokra vonatkozó el őírásokat az 5.3. pont határozza meg.  
A következ ő eljárást kell alkalmazni:  
i. az elemz őkészüléket a nullpontra kell állítani;  
ii. az elemz őkészülék mérési tartományát szikragyújtású motorok esetében 0 százalékos oxigénkeverékkel, 
kompressziós gyújtású motorok esetében 21 százalékos oxigénkeverékkel kell kalibrálni;  
iii. meg kell ismételni a nullpontválasz ellen őrzését. Ha a nullpont a teljes skála 0,5 %-át meghaladó 
mértékben változott, akkor meg kell ismételni az i. és ii. pontban leírt lépéseket;  
iv. be kell vezetni a készülékbe az oxigéninterferencia ellen őrzésére szolgáló 5 %-os és 10 %-os gázt;  
v. meg kell ismételni a nullpontválasz ellen őrzését. Ha a nullpont a teljes skála ± 1 %-át meghaladó 
mértékben változott, akkor meg kell ismételni a vizsgálatot;  
vi. az oxigéninterferenciát  E O2 a iv. lépésben említett mindegyik oxigéninterferencia-ellen őrz ő gázra vonat ­
kozóan ki kell számítani, a következ őképpen:  
E O2 ¼ ðc ref;d Ä cÞ 
ðc ref;d Þ Ü 100  
ahol az elemz őkészülék válasza:  
c ¼ ðc ref;d Ü c FS;b Þ 
c m;b Ü c m;b 
c FS;d 
ahol:  
c ref,b a ii. lépésben használt, HC-koncentrációra vonatkozó referenciaérték [ppmC  1 ]HU L 175/132 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
c ref,d a iv. lépésben használt, HC-koncentrációra vonatkozó referenciaérték [ppmC  1 ] 
c FS,b a teljes skála értéke a ii. lépésben szerepl ő HC-koncentrációra [ppmC  1 ] 
c FS,d a teljes skála értéke a iv. lépésben szerepl ő HC-koncentrációra [ppmC  1 ] 
c m,b a ii. lépésben használt, HC-koncentrációra vonatkozó mért érték [ppmC  1 ] 
c m,d a iv. lépésben használt, HC-koncentrációra vonatkozó mért érték [ppmC  1 ] 
vii. Az oxigéninterferenciának  E O2 az összes el őírt, az oxigéninterferenciát ellen őrz ő gáz tekintetében keve ­
sebbnek kell lennie ± 1,5 %-nál.  
viii. Ha az oxigéninterferencia  E O2 nagyobb, mint ± 1,5 %, akkor helyesbíteni lehet úgy, hogy a leveg őáramot 
fokozatosan a gyártó által megadott érték fölé, illetve alá kell állítani, valamint a tüzel őanyag-áramot és a 
mintaáramot fokozatosan módosítani kell.  
ix. Az oxigéninterferencia ellen őrzését minden egyes új beállításra meg kell ismételni.  
4.3.4.  A metánkiválasztó (NMC) átalakítási hatásfoka  
Szénhidrogének vizsgálata esetében a metánon kívül minden szénhidrogént oxidáló NMC-vel távolíthatók el a 
gázmintából a metántól különböz ő szénhidrogének. Ideális esetben az átalakulás metánra 0 %, és az etán által 
képviselt összes többi szénhidrogénre 100 %. Az NMHC pontos méréséhez meg kell határozni a két hatásfokot, és 
fel kell használni őket az NMHC-kibocsátás kiszámításához (lásd a 4. függelék 9.2. szakaszát). Ha az NMC-FID-et a 
4. függelék 9.2. b) pontjában leírt módszerrel, azaz a metán-leveg ő keverékb ől álló mér őtartomány-kalibráló 
gáznak az NMC-n való áteresztésével kalibrálták, akkor nem szükséges meghatározni a metánátalakítási hatásfo ­
kot.  
a) A metánátalakítás hatásfoka  
Kalibráló gázként metánt kell átvezetni a FID-en, egyszer az NMC-n keresztül és egyszer azt megkerülve; a két 
koncentráció értékét rögzíteni kell. A metánhatásfokot az alábbi képlettel kell meghatározni:  
E M ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
ahol:  
c HC(w/NMC)  a HC-koncentráció, amikor a CH  4 áthalad az NMC-n [ppmC  1 ] 
c HC(w/o NMC)  a HC-koncentráció, amikor a CH  4 kikerüli az NMC-t [ppmC  1 ] 
b) Az etánátalakítás hatásfoka  
Kalibráló gázként etánt kell átvezetni a FID-en, egyszer az NMC-n keresztül és egyszer azt megkerülve; a két 
koncentráció értékét rögzíteni kell. Az etánhatásfokot az alábbi képlettel kell meghatározni:  
E E ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
ahol:  
c HC(w/NMC)  a HC-koncentráció, amikor a C  2 H 6 áthalad az NMC-n [ppmC  1 ] 
c HC(w/o NMC)  a HC-koncentráció, amikor a C  2 H 6 kikerüli az NMC-t [ppmC  1 ]HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/133
 
4.3.5.  Interferencia  
a) Általános követelmények  
Az éppen elemzett gázoktól különböz ő gázok befolyásolhatják az elemz őkészülék által mért értéket. Az 
interferencia hatásainak és az elemz őkészülék helyes m űködésének ellen őrzését az elemz őkészülék gyártójának 
kell elvégeznie a piaci bevezetés el őtt, a b)–f) pontban említett valamennyi elemz őkészülék- vagy berendezés ­
típus esetében legalább egyszer.  
b) Az interferencia ellen őrzése a CO-elemz őkészülékeken  
A víz és a CO  2 interferálhat a CO-elemz őkészülék méréseivel. Ezért a vizsgálat során használt CO-elemz őké ­
szülék legszélesebb m űködési tartományára vonatkozó teljes skálaérték 80–100 %-ának megfelel ő koncentrá ­
ciójú, mér őtartomány-kalibráló gázként használt CO  2 -t kell szobah őmérsékleten vízen átbuborékoltatni, és 
regisztrálni kell az elemz őkészülékkel mért értékeket. Az elemz őkészülékkel mért érték nem lehet nagyobb 
a szokásos közúti vizsgálat alatt várható átlagos CO-koncentráció 2 %-ánál vagy ± 50 ppm-nél, attól függ ően, 
hogy melyik a nagyobb. A H  2 O-ra és a CO  2 -re vonatkozó interferencia-ellen őrzéstét két külön eljárással is el 
lehet végezni. Ha az interferencia ellen őrzéséhez használt H  2 O- és CO  2 -szintek magasabbak a vizsgálat során 
várható maximális szinteknél, a mért interferenciaértéket arányosan csökkenteni kell a mért interferenciának a 
vizsgálat során várható legnagyobb koncentrációérték és az ellen őrzés során használt tényleges koncentráció ­
érték közötti aránnyal való megszorzásával. Olyan külön interferencia-ellen őrzések is alkalmazhatók, 
amelyeknél a H  2 O-koncentrációk alacsonyabbak a vizsgálat során várható legnagyobb koncentrációnál – 
ilyenkor a mért H  2 O-interferenciát arányosan növelni kell a mért interferenciának a vizsgálat során várható 
maximális H  2 O-koncentrációérték és az ellen őrzés során használt tényleges koncentrációérték közötti aránnyal 
való megszorzásával. A két arányosított interferenciaérték összegének eleget kell tennie az ebben a pontban 
meghatározott t űrésnek.  
c) A NO  X -elemz őkészülék keresztérzékenységének ellen őrzése  
A CLD és a HCLD elemz őkészülékeknél a CO  2 és a vízg őz okozhat problémát. Az ezekre a gázokra adott 
keresztérzékenységi válasz arányos a gázok koncentrációjával. A vizsgálat során várható legnagyobb koncent ­
rációkra adott keresztérzékenységi válasz meghatározása céljából vizsgálatot kell végezni. Ha a CLD és a HCLD 
elemz őkészülékek olyan keresztérzékenység-kiegyenlít ő algoritmusokat használnak, amelyek H  2 O-t vagy CO  2 -t 
vagy mindkett őt mér ő elemz őkészülékeken alapulnak, a keresztérzékenység értékelésekor ezeknek az elemz ő­
készülékeknek aktívnak kell lenniük, és a kiegyenlítési algoritmusokat is alkalmazni kell.  
i. A CO  2 keresztérzékenységének vizsgálata  
A legnagyobb m űködési tartomány 80–100 %-ának megfelel ő koncentrációjú mér őtartomány-kalibráló 
CO  2 -t kell átereszteni az NDIR elemz őkészüléken; a CO  2 -értéket A-val jelölve kell feljegyezni. A CO  2 
mér őtartomány-kalibráló gázt ezután körülbelül 50 %-ra kell felhígítani NO mér őtartomány-kalibráló 
gázzal, és át kell ereszteni az NDIR-en és a CLD-n vagy a HCLD-n; a CO  2 -értéket B-vel, a NO-értéket 
C-vel jelölve kell feljegyezni. Ekkor a CO  2 gázáramot el kell zárni, és csak a NO mér őtartomány-kalibráló 
gázt kell a CLD-n vagy a HCLD-n átbocsátani, majd a NO-értéket D-vel jelölve fel kell jegyezni. A 
százalékos keresztérzékenységet a következ őképpen kell kiszámítani:  
E CO2 ¼ Ï 
1 Ä Í C Ü A 
ðD Ü AÞ Ä ðD Ü BÞ Î B 
Ü 100  
ahol:  
A az NDIR-rel mért hígítatlan CO  2 -koncentráció [%]  
B az NDIR-rel mért hígított CO  2 -koncentráció [%]  
C a CLD-vel vagy HCLD-vel mért hígított NO-koncentráció [ppm]  
D a CLD-vel vagy HCLD-vel mért hígítatlan NO-koncentráció [ppm]  
A CO  2 és NO mér őtartomány-kalibráló gáz hígítására és mennyiségi meghatározására más módszerek, pl. a 
dinamikus keverés is használható, ha azt a jóváhagyó hatóság engedélyezi.  
ii. A víz keresztérzékenységi vizsgálata  
Ez az ellen őrzés csak a nedves alapú gázkoncentrációk mérésére vonatkozik. A víz keresztérzékenységének 
kiszámításánál figyelembe kell venni a mér őtartomány-kalibráló NO gáz vízg őzzel való hígulását, és el kell 
végezni a gázkeverék vízg őz-koncentrációjának a kibocsátási vizsgálatok alatt várható koncentrációszintekreHU L 175/134 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
való arányosítását. A szokásos m űködési tartomány teljes skálaértéke 80–100 %-ának megfelel ő koncent ­
rációjú mér őtartomány-kalibráló NO-t kell átereszteni a kemilumineszcens detektoron vagy a f űtött kemi ­
lumineszcens detektoron; a NO-értéket  D-vel jelölve fel kell jegyezni. Ezután a NO mér őtartomány-kalibráló 
gázt szobah őmérsékleten vízen kell átbuborékoltatni, át kell bocsátani a kemilumineszcens detektoron vagy 
a f űtött kemilumineszcens detektoron; és  C-vel jelölve fel kell jegyezni a NO értékét. Meg kell határozni, és 
E-vel, illetve F-fel jelölve fel kell jegyezni az elemz őkészülék abszolút üzemi nyomását és a víz h őmérsék ­
letét. Meg kell állapítani a keveréknek a buborékoltató víz  F h őmérsékletének megfelel ő telített g őznyo ­
mását, és  G-vel jelölve fel kell jegyezni. A gázkeverék vízg őz-koncentrációját ( H [%]) az alábbi módon kell 
kiszámítani:  
H ¼ G 
E ¼ 100  
A hígított NO-ból és vízg őzb ől álló mér őtartomány-kalibráló gáz várható koncentrációját  D e -vel jelölve kell 
feljegyezni, a következ ő számítás elvégzése után:  
D e ¼ D Ü Ê 
1 Ä H 
100 Ì 
Dízelmotorok kipufogógázai esetében a kipufogógázban lév ő vízg őznek a vizsgálat alatt várható legna ­
gyobb koncentrációját (%)  H  m -mel jelölve kell feljegyezni, miután a tüzel őanyagban H:C = 1,8:1 arányt 
feltételezve a kipufogógáz maximális CO  2 -koncentrációja (A) alapján a következ ő képlet segítségével 
megbecsülték:  
H m ¼ 0,9 Ü A 
A víz százalékos keresztérzékenységét a következ őképpen kell kiszámítani:  
E H2O ¼ Í Ê D e Ä C 
D e Ì 
Ü Ê H m 
H Ì Î 
Ü 100  
ahol:  
D e a várható hígított NO-koncentráció [ppm]  
C a mért hígított NO-koncentráció [ppm]  
H m a legnagyobb vízg őz-koncentráció [%]  
H a tényleges vízg őz-koncentráció [%]  
iii. A legnagyobb megengedett keresztérzékenység  
A CO  2 és a víz együttes keresztérzékenysége nem lehet több, mint a teljes skála 2 százaléka.  
d) Az NDUV elemz őkészülékek keresztérzékenységének ellen őrzése  
A szénhidrogének és a víz pozitívan interferálhatnak az NDUV elemz őkészülékekkel azáltal, hogy a NO  X -hoz 
hasonló választ váltanak ki. Az NDUV elemz őkészülék gyártójának a következ ő eljárással kell ellen őriznie, 
hogy a keresztérzékenységi hatások korlátozottak:  
i. az elemz őkészüléket és a h űtőt a gyártó használati utasításainak megfelel ően kell beállítani; az elemz ő­
készülék és a h űtő teljesítményének optimalizálása érdekében el kell végezni a szükséges módosításokat;  
ii. el kell végezni az elemz őkészülék nullázását és mér őtartomány-kalibrálását a kibocsátási vizsgálat során 
várható koncentrációértékek mellett;  
iii. olyan NO  2 kalibráló gázt kell választani, amely a lehet ő leginkább megfelel a kibocsátási vizsgálat során 
várható legnagyobb NO  2 -koncentrációnak;HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/135
 
iv. a NO  2 mér őtartomány-kalibráló gáznak túl kell árasztania a gázmintavev ő rendszer szondáját, amíg az 
elemz őkészülék NO  X -válasza stabilizálódik;  
v. ki kell számítani a stabilizált NO  X -koncentráció 30 másodpercen át rögzített értékeinek átlagát, és NO  X,ref - 
fel jelölve fel kell jegyezni;  
vi. a NO  2 kalibráló gáz áramát le kell állítani, és telíteni kell a mintavev ő rendszert egy harmatponti generátor 
által el őállított, 50 °C-os harmatpontra állított gázzal. A harmatponti generátor által el őállított gázt 
legalább 10 perc hosszan át kell vezetni a mintavev ő rendszeren és a h űtőn, és mintát kell venni bel őle, 
amíg a h űtő vélhet ően egyenletes mennyiség ű vizet nem távolít el;  
vii. a iv. lépés befejezését követ ően a mintavev ő rendszert ismét el kell árasztani a NO  X,ref meghatározásához 
használt NO  2 kalibráló gázzal mindaddig, amíg a teljes NO  X -válasz stabilizálódik;  
viii. ki kell számítani a stabilizált NO  X -koncentráció 30 másodpercen át rögzített értékeinek átlagát, és NO  X,m - 
mel jelölve fel kell jegyezni;  
ix. a NO  X,m -et NO  X,dry  -ra kell korrigálni a h űtő kimeneti h őmérsékletén és nyomásán a h űtőn keresztülha ­
ladó maradék vízg őz alapján.  
A kiszámított NO  X,dry  értékének el kell érni a NO  X,ref érték legalább 95 %-át.  
e) Mintaszárító  
A mintaszárító eltávolítja a vizet, amely egyébként interferálhatna a NO  X -méréssel. Száraz CLD elemz őkészü ­
lékeknél igazolni kell, hogy a legnagyobb várható vízg őz-koncentrációnál ( H m ) a mintaszárító biztosítja, hogy a 
CLD páratartalma ≤ 5 g víz/kg száraz leveg ő (azaz mintegy 0,8 % H  2 O) legyen, ami 3,9 °C h őmérsékleten és 
101,3 kPa nyomáson 100 %-os relatív páratartalmat vagy 25 °C h őmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson 
megközelít őleg 25 %-os relatív páratartalmat jelent. A megfelelés igazolható a termikus mintaszárító kimene ­
ténél történ ő h őmérsékletméréssel vagy a páratartalomnak a közvetlenül a CLD el őtt történ ő mérésével. A CLD 
kimeneténél is mérhet ő a páratartalom, feltéve, hogy a CLD-be csak a mintaszárítóból jön anyagáram.  
f) A mintaszárító NO  2 -penetrációja  
A nem megfelel ően kialakított mintaszárítóban maradó folyékony víz eltávolíthatja a mintából a NO  2 -t. Ezért 
ha a mintaszárítót NDUV elemz őkészülékkel használják együtt úgy, hogy el őtte nem található NO  2 –NO 
átalakító, el őfordulhat, hogy a víz a NO  X mérése el őtt eltávolítja a mintából a NO  2 -t. A mintaszárítónak 
lehet ővé kell tennie a vízg őzzel telített és a kibocsátási vizsgálat során várható legnagyobb NO  2 -koncentráci ­
óval rendelkez ő gázban lév ő NO  2 legalább 95 %-ának mérését.  
4.4. Az analitikai rendszer válaszidejének ellen őrzése  
A válaszid ő ellen őrzéséhez az analitikai rendszer beállításainak (pl. a nyomásnak, a tömegáramoknak, az elem ­
zőkészülékek sz űrőbeállításainak és a válaszid őt befolyásoló minden egyéb paraméternek) pontosan meg kell 
egyezniük a kibocsátási vizsgálat során alkalmazott beállításokkal. A válaszid őt a gáznak közvetlenül a mintavev ő 
szonda bemeneténél történ ő bekapcsolásával kell meghatározni. A gázt kevesebb mint 0,1 másodperc alatt kell 
bekapcsolni. A vizsgálathoz használt gázoknak legalább az elemz őkészülék teljes skálájának 60 %-át elér ő 
koncentrációváltozást kell okozniuk.  
Az egyes gáz-halmazállapotú összetev ők koncentrációjának alakulását folyamatosan fel kell jegyezni. A késedelmi 
idő az az id őtartam, amely a gázáram bekapcsolásától ( t 0 ) addig telik el, amíg a válasz eléri a mért végérték 10 
százalékát ( t 10 ). A felfutási id ő a mért végérték 10 %-ának és 90 %-ának megfelel ő válasz között eltelt id ő 
(t 90 – t 10 ). A rendszer válaszideje ( t 90 ) a mér ődetektor késedelmi idejéb ől és a detektor felfutási idejéb ől áll.  
Az elemz őkészülék és a kipufogógáz-áram jeleinek szinkronizálásához használandó átalakítási id ő az az id ő, ami a 
változástól ( t 0 ) addig telik el, amíg a válasz a mért végérték 50 %-a nem lesz ( t 50 ). 
A rendszer válaszidejének az összes összetev ő esetében és minden használt tartományban ≤ 12 másodpercnek kell 
lennie, ≤ 3 másodperc felfutási id ővel. Ha az NMHC méréséhez NMC-t használnak, akkor a rendszer válaszideje 
meghaladhatja a 12 másodpercet.HU L 175/136 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
5. GÁZOK  
5.1. Általános követelmények  
A kalibráló gázok és mér őtartomány-kalibráló gázok eltarthatóságát figyelembe kell venni. A tiszta és kevert 
kalibráló gázoknak és mér őtartomány-kalibráló gázoknak meg kell felelniük a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 07. 
módosítássorozatának 4a. mellékletében szerepl ő 3. függelék 3.1. és 3.2. pontja szerinti el őírásoknak. Ezenkívül 
megengedett a NO  2 kalibráló gáz használata. A NO  2 kalibráló gáz koncentrációjának a megadott koncentráció ­
érték 2 %-án belül kell lennie. A NO  2 kalibráló gázban található NO mennyisége nem haladhatja meg a NO  2 - 
tartalom 5 %-át.  
5.2. Gázmegosztók  
A kalibráló és mér őtartomány-kalibráló gázok el őállításához gázmegosztókat, vagyis N  2 -vel vagy szintetikus 
leveg ővel hígító, precíziós kever őberendezéseket lehet használni. A gázosztó pontosságának olyannak kell lennie, 
hogy a kevert kalibrálógázok koncentrációja ± 2 %-os pontosságú legyen. A hitelesítést a gázmegosztót használó 
kalibrálások esetében a teljes skála 15 és 50 %-a között kell elvégezni. Ha az els ő kalibrálás sikertelen, új kalibrálás 
végezhet ő más kalibráló gázzal.  
A gázmegosztó ellen őrzésére választható olyan m űszer is, amely természeténél fogva lineáris, például NO gáz 
CLD-vel. A m űszer mér őtartományát úgy kell beállítani, hogy a mér őtartomány-kalibráló gáz közvetlenül van 
rákötve a m űszerre. A gázmegosztót a szokásosan használt beállításokkal kell ellen őrizni, és a névleges értéket 
össze kell hasonlítani a m űszer által mért koncentrációval. Az eltérésnek minden pontban a névleges koncentrá ­
cióérték ± 1 %-án belül kell maradnia.  
5.3. Az oxigéninterferencia ellen őrzéséhez használt gázok  
Az oxigéninterferencia ellen őrzéséhez használt gázoknak propán, oxigén és nitrogén keverékéb ől kell állniuk, és 
350 ± 75 ppmC  1 propánkoncentrációval kell rendelkezniük. A koncentrációt gravimetriás módszerekkel, dina ­
mikus keveréssel vagy az összes szénhidrogén és szennyez ődés kromatográfiás elemzésével kell meghatározni. 
Az oxigéninterferencia ellen őrzéséhez használt gázok oxigénkoncentrációjának meg kell felelnie a 3. táblázatban 
foglalt követelményeknek; az oxigéninterferencia ellen őrzéséhez használt gáz fennmaradó részének pedig tisztított 
nitrogénb ől kell állnia.  
3. táblázat  
Az oxigéninterferencia ellen őrzéséhez használt gázok  
Motortípus  
Kompressziós gyújtású  Szikragyújtású  
O 2 -koncentráció  21 ± 1 %  10 ± 1 %  
10 ± 1 %  5 ± 1 %  
5 ± 1 %  0,5 ± 0,5 %  
6. A RÉSZECSKESZÁM-KIBOCSÁTÁSOK MÉRÉSÉRE SZOLGÁLÓ ELEMZ ŐKÉSZÜLÉKEK  
Miután a részecskeszám-kibocsátások mérése kötelez ővé válik, e szakasz fogja meghatározni a részecskeszám- 
kibocsátások mérésére szolgáló elemz őkészülékekre vonatkozó követelményeket.  
7. A KIPUFOGÓGÁZ-TÖMEGÁRAM MÉRÉSÉRE SZOLGÁLÓ M ŰSZEREK  
7.1. Általános követelmények  
A kipufogógáz-tömegáram mérésére szolgáló m űszereknek, érzékel őknek vagy jeleknek olyan méréstartománnyal 
és válaszid ővel kell rendelkezniük, amely alkalmas a kipufogógáz-tömegáram el őírt pontosságú mérésére, tranziens 
és állandósult üzemállapotban egyaránt. A m űszerek, érzékel ők és jelek érzékenységének a járm ű és a m űszer 
m űködésével kapcsolatos üt ődésekkel, rezgésekkel, öregedéssel, h őmérséklet- és légnyomásváltozással, elektromág ­
neses interferenciával és egyéb hatásokkal szemben olyan mérték űnek kell lennie, hogy a járulékos hibák száma a 
lehet ő legkisebb legyen.  
7.2. A m űszerekre vonatkozó el őírások  
A kipufogógáz tömegáramát közvetlen méréssel kell megállapítani a következ ő m űszerek valamelyikének alkal ­
mazásával:  
a) Pitot-csöves áramlásmér ő;HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/137
 
b) nyomáskülönbség-mér ő készülékek, például mér őtorok (részletesen lásd az ISO 5167 szabványt);  
c) ultrahangos áramlásmér ő; 
d) örvényáramú áramlásmér ő. 
Minden egyedi kipufogógáz-tömegárammér őnek teljesítenie kell a 3. pontban foglalt linearitási követelményeket. A 
m űszer gyártójának továbbá igazolnia kell, hogy a kipufogógáz-tömegárammér ők egyes típusai megfelelnek a 
7.2.3–7.2.9. pontok szerinti követelményeknek.  
A kipufogógáz-tömegáramot megengedett a leveg ő tömegáramának és a tüzel őanyag tömegáramának visszave ­
zethet ő módon kalibrált érzékel őkkel végzett mérései alapján kiszámítani, amennyiben ezek az érzékel ők 
megfelelnek a 3. pont szerinti linearitási követelményeknek és a 8. pont szerinti pontossági követelményeknek, 
és amennyiben az eredményként kapott kipufogógáz-tömegáramot a 3. függelék 4. pontja szerint hitelesítik.  
Emellett a kipufogógáz-tömegáram meghatározására egyéb olyan módszerek is használhatók, amelyek nem 
közvetlenül visszavezethet ő m űszereken és jeleken – például egyszer űsített kipufogógáz-tömegárammér őn vagy 
ECU-jeleken – alapulnak, amennyiben az eredményként kapott kipufogógáz-tömegáram megfelel a 3. pont szerinti 
linearitási követelményeknek és a 3. függelék 4. pontja szerint hitelesítik.  
7.2.1.  Kalibrálási és ellen őrzési szabványok  
A kipufogógáz-tömegárammér ők mérési teljesítményét leveg ővel vagy kipufogógázzal kell ellen őrizni egy vissza ­
vezethet ő szabvány alapján, például kalibrált kipufogógáz-tömegárammér ő vagy teljes áramú hígítórendszerhez 
tartozó hígítóalagút segítségével.  
7.2.2.  Az ellen őrzés gyakorisága  
A kipufogógáz-tömegárammér őknek a 7.2.3. és 7.2.9. pont szerinti megfelel őségét a tényleges vizsgálat el őtt 
legfeljebb egy évvel kell ellen őrizni.  
7.2.3.  Pontosság  
A pontosság, ami a kipufogógáz-tömegárammér ő által mért érték és a tömegáram referenciaértékének különbsége, 
nem haladhatja meg ± 2 %-nál nagyobb mértékben a mért értéket, a teljes skála 0,5 %-át vagy annak a legnagyobb 
tömegáramnak az 1,0 %-át, amellyel a kipufogógáz-tömegárammér őt kalibrálták, attól függ ően, hogy melyik a 
nagyobb.  
7.2.4.  Ismételhet őség 
Az ismételhet őség, ami egy meghatározott névleges tömegáramra adott, 10-szer megismételt válaszból számított 
szórás 2,5-szerese, a kalibrálási tartománynak körülbelül a közepén nem lehet nagyobb, mint annak a legnagyobb 
tömegáramnak az 1 %-a, amellyel a kipufogógáz-tömegárammér őt kalibrálták.  
7.2.5.  Zaj  
A zaj, amely tíz szórás négyzetes középértékének a kétszerese, ahol a szórásokat állandó, legalább 1,0 Hz-es 
adatfelvételi gyakorisággal 30 másodpercen át mért nullpontválaszokból számítják ki, nem haladhatja meg a 
legnagyobb kalibrált tömegáramérték 2 %-át. A 10 mérési id őtartam mindegyike után be kell iktatni egy 30 
másodperces szakaszt, melynek során az elemz őkészülék a legnagyobb kalibrált tömegáramnak van kitéve.  
7.2.6.  Nullponteltolódás  
A nullponteltolódás a legalább 30 másodpercen át tartó nullázó áram hatására adott átlagos válasz. A null ­
ponteltolódás a rögzített els ődleges jelek, például a nyomás alapján ellen őrizhet ő. Az els ődleges jelek 4 óra alatti 
eltolódásának kisebbnek kell lennie a kipufogógáz-tömegárammér ő kalibrálásához használt tömegáram mellett 
rögzített els ődleges jel legnagyobb értékének ± 2 százalékánál.  
7.2.7.  Mér őtartomány-eltolódás  
A mér őtartomány-eltolódás a legalább 30 másodpercen át tartó mér őtartomány-kalibráló áram hatására adott 
átlagos válasz. A mér őtartomány-eltolódás a rögzített els ődleges jelek, például a nyomás alapján ellen őrizhet ő. Az 
els ődleges jelek 4 óra alatti eltolódásának kisebbnek kell lennie a kipufogógáz-tömegárammér ő kalibrálásához 
használt tömegáram mellett rögzített els ődleges jel legnagyobb értékének ± 2 százalékánálHU L 175/138 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
7.2.8.  Felfutási id ő 
A kipufogógáz-tömegáramot mér ő m űszerek és módszerek felfutási idejének a lehet ő leginkább meg kell felelnie a 
gázelemz ő készülékek 4.2.7. pontban meghatározott felfutási idejének, de nem haladhatja meg az 1 másodpercet.  
7.2.9.  A válaszid ő ellen őrzése  
A kipufogógáz-tömegárammér ő felfutási idejét a kibocsátási vizsgálatoknál használt paraméterekhez hasonló 
paraméterek (nyomás, tömegáramok, sz űrőbeállítások és minden egyéb, a felfutási id őt befolyásoló paraméter) 
használatával kell meghatározni. A válaszid őt a gáznak közvetlenül a kipufogógáz-tömegárammér ő bemeneténél 
történ ő bekapcsolásával kell meghatározni. A gázáramot a lehet ő leggyorsabban kell bekapcsolni, er ősen ajánlott, 
hogy a bekapcsolás ideje kevesebb legyen 0,1 másodpercnél. A gáz vizsgálathoz használt áramlási sebességének 
legalább a kipufogógáz-tömegárammér ő teljes skálájának 60 %-át elér ő változást kell kiváltania az áramlási sebes ­
ségben. A gázáram értékét regisztrálni kell. A késedelmi id ő az az id őtartam, amely a gázáram átkapcsolásától ( t 0 ) 
addig eltelik, amíg a válasz eléri a mért végérték 10 százalékát ( t 10 ). A felfutási id ő a mért végérték 10 %-ának és 
90 %-ának megfelel ő válasz között eltelt id ő (t 90 – t 10 ). A válaszid ő (t 90 ) a késedelmi id ő és a felfutási id ő összege. 
A kipufogógáz-tömegárammér ő válaszideje ( t 90 ) ≤ 3 másodperc, ≤ 1 másodperc hosszúságú felfutási id ővel 
(t 90 – t 10 ), a 7.2.8. ponttal összhangban.  
8. ÉRZÉKEL ŐK ÉS KIEGÉSZÍT Ő BERENDEZÉSEK  
A például a h őmérséklet, légnyomás, környezeti páratartalom, járm űsebesség, tüzel őanyag-áram vagy beszívott ­
leveg ő-áram meghatározásához használt érzékel ők és kiegészít ő berendezések nem változtathatják meg és nem 
befolyásolhatják túlzottan a járm ű motorjának és kipufogógáz-utókezel ő rendszerének teljesítményét. Az érzékel ők 
és kiegészít ő berendezések pontosságának meg kell felelnie a 4. táblázat szerinti követelményeknek. A 4. táblázat 
követelményeinek való megfelelést a m űszer gyártója által meghatározott id őközönként kell igazolni, a bels ő 
ellen őrzési eljárások vagy az ISO 9000 szabvány követelményei szerint.  
4. táblázat  
A mérési paraméterekre vonatkozó pontossági követelmények  
Mérési paraméter  Pontosság  
Tüzel őanyag-áram (  1 ) A mért érték ± 1 %-a (  3 ) 
Leveg őáram (  1 ) A mért érték ± 2 %-a  
Járm űsebesség (  2 ) ± 1,0 km/h, abszolút érték  
Hőmérséklet ≤ 600 K  ± 2 K, abszolút érték  
Hőmérséklet > 600 K  a kelvinben mért érték ± 0,4 %-a  
Környezeti nyomás  ± 0,2 kPa, abszolút érték  
Relatív páratartalom  ± 5 %, abszolút érték  
Abszolút páratartalom  a mért érték ± 10 %-a vagy 1 g H  2 O/kg száraz leveg ő, attól függ ően, 
hogy melyik a nagyobb  
( 1 ) Opcionális a kipufogógáz-tömegáram meghatározásához. 
( 2 ) Ez a követelmény csak a sebességérzékel őre vonatkozik; ha az olyan paraméterek, mint a gyorsulás, a sebességnek a pozitív 
gyorsulással való szorzata vagy az RPA (relatív pozitív gyorsulás) meghatározásához a járm űsebességet veszik figyelembe, a 
járm űsebességre vonatkozó jelnek 3 km/óra felett 0,1 %-os pontosságúnak és 1 Hz-es mintavételi gyakoriságúnak kell lennie. 
Ez a pontossági követelmény teljesíthet ő egy kerékfordulatszám-érzékel ő jelének alkalmazásával. 
( 3 ) A pontosságnak a mért érték 0,02 %-ának kell lennie, ha a leveg őnek és a kipufogógáz-tömegáramnak a tüzel őanyag-áramból 
való kiszámításához használják a 4. függelék 10. pontja szerint.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/139
 
3. függelék  
A PEMS és a nem visszavezethet ő kipufogógáz-tömegáram hitelesítése  
1. BEVEZETÉS  
Ez a függelék azokat a követelményeket ismerteti, amelyek a beépített PEMS tranziens körülmények közötti 
m űködésének, valamint a nem visszavezethet ő kipufogógáz-tömegárammér ők által adott vagy ECU-jelek alapján 
kiszámított kipufogógáz-tömegáram helyességének hitelesítéséhez szükségesek.  
2. SZIMBÓLUMOK, PARAMÉTEREK ÉS MÉRTÉKEGYSÉGEK  
% — százalék  
#/km — kilométerenkénti szám  
a 0 — a regressziós egyenes  y-tengelymetszete  
a 1 — a regressziós egyenes meredeksége  
g/km — gramm/kilométer  
Hz — hertz  
km — kilométer  
m — méter  
mg/km — milligramm/kilométer  
r 2 — determinációs együttható  
x — a referenciajel tényleges értéke  
y — a hitelesítend ő jel tényleges értéke  
3. A PEMS HITELESÍTÉSI ELJÁRÁSA  
3.1. A PEMS hitelesítésének gyakorisága  
A beépített PEMS hitelesítését ajánlott minden egyes PEMS-b ől és járm űből álló kombináció esetében elvégezni az 
RDE-vizsgálat el őtt vagy alternatív megoldásként a vizsgálat befejezése után.  
3.2. A PEMS hitelesítési eljárása  
3.2.1.  A PEMS beépítése  
A PEMS-et az 1. függelék el őírásainak megfelel ően kell beépíteni és el őkészíteni. A PEMS beépítésén nem szabad 
változtatni a hitelesítés és az RDE-vizsgálat közötti id őben.  
3.2.2.  Vizsgálati feltételek  
A hitelesítési vizsgálatot görg ős fékpadon kell elvégezni lehet őség szerint a típusjóváhagyásra vonatkozó körülmé ­
nyek között, a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 07. módosítássorozatának 4a. mellékletében foglalt el őírásokat vagy 
bármely egyéb, megfelel ő mérési módszert követve. A hitelesítési vizsgálatot ajánlott az ENSZ EGB 15. sz. globális 
m űszaki el őírásának 1. mellékletében meghatározott, a könny ű gépjárm űvekre vonatkozó, világszinten harmonizált 
vizsgálati ciklus (WLTC) szerint elvégezni. A környezeti h őmérsékletnek az e melléklet 5.2. pontjában meghatá ­
rozott tartományon belül kell lennie.  
A PEMS által a hitelesítési vizsgálat során kivont kipufogógáz-áramot ajánlott visszavezetni az állandó térfogatú 
mintavev ő rendszerbe. Ha ez nem valósítható meg, akkor az állandó térfogatú mintavev ő rendszer eredményeit 
korrigálni kell a kivont kipufogógáz tömegével. Ha a kipufogógáz-tömegáramot kipufogógáz-tömegárammér ővel 
hitelesítették, az érzékel ők vagy az ECU adatait ajánlott összehasonlítani a tömegárammérések eredményével.HU L 175/140 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.2.3.  Az adatok értelmezése  
A laboratóriumi eszközökkel mért, teljes távolságspecifikus kibocsátást [g/km] a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 07. 
módosítássorozatának 4a. melléklete szerint kell kiszámítani. A PEMS-szel mért kibocsátásokat a 4. függelék 9. 
pontja alapján kell kiszámítani: a szennyez őanyag-kibocsátások teljes tömegét össze kell adni [g], és el kell osztani 
a görg ős fékpad által mért teljes vizsgálati távolsággal [km]. A szennyez ő anyagoknak a PEMS-szel és a labora ­
tóriumi referenciarendszerrel meghatározott teljes távolságspecifikus tömegét [g/km] a 3.3. pontnak megfelel ően 
értékelni kell. A NO  X -kibocsátási mérések hitelesítéséhez páratartalom-korrekciót kell végezni a 83. sz. ENSZ EGB- 
előírás 07. módosítássorozatában szerepl ő 4a. melléklet 6.6.5. szakasza szerint.  
3.3. A PEMS hitelesítésénél megengedett t űrések  
A PEMS hitelesítésének teljesítenie kell az 1. táblázatban megadott követelményeket. Ha bármelyik megengedett 
tűrés nem teljesül, akkor helyesbít ő lépéseket kell végrehajtani, és meg kell ismételni a PEMS hitelesítését.  
1. táblázat  
Megengedett t űrések  
Paraméter [mértékegység]  Megengedett t űrés 
Távolság [km] (  1 ) ± 250 m eltérés a laboratóriumi referenciától  
THC (  2 ) [mg/km]  ± 15 mg/km vagy a laboratóriumi referencia 15 %-a, attól függ ően, hogy melyik a 
nagyobb  
CH  4 ( 2 ) [mg/km]  ± 15 mg/km vagy a laboratóriumi referencia 15 %-a, attól függ ően, hogy melyik a 
nagyobb  
NMHC (  2 ) [mg/km]  ± 20 mg/km vagy a laboratóriumi referencia 20 %-a, attól függ ően, hogy melyik a 
nagyobb  
PN (  2 ) [#/km]  (  3 ) 
CO (  2 ) [mg/km]  ± 150 mg/km vagy a laboratóriumi referencia 15 %-a, attól függ ően, hogy melyik a 
nagyobb  
CO  2 [g/km]  ± 10 g/km vagy a laboratóriumi referencia 10 %-a, attól függ ően, hogy melyik a 
nagyobb  
NO  x ( 2 ) [mg/km]  ± 15 mg/km vagy a laboratóriumi referencia 15 %-a, attól függ ően, hogy melyik a 
nagyobb  
( 1 ) Csak akkor alkalmazandó, ha a járm ű sebességét az ECU segítségével állapítják meg; a megengedett t űrés teljesítéséhez az ECU 
által mért járm űsebességet módosítani lehet a hitelesítési vizsgálat eredménye alapján. 
( 2 ) A paramétert csak akkor kell alkalmazni, ha e melléklet 2.1. pontja el őírja a mérés elvégzését. 
( 3 ) Kés őbb kerül meghatározásra.  
4. A NEM VISSZAVEZETHET Ő M ŰSZEREK ÉS ÉRZÉKEL ŐK ÁLTAL MEGHATÁROZOTT KIPUFOGÓGÁZ-TÖMEGÁRAM HITE ­
LESÍTÉSI ELJÁRÁSA  
4.1. A hitelesítés gyakorisága  
A 2. függelék 3. pontja szerinti, állandósult állapot melletti linearitási követelmények teljesítése mellett a nem 
visszavezethet ő kipufogógáz-tömegárammér ők vagy a nem visszavezethet ő érzékel ők vagy ECU-jelek alapján 
számított kipufogógáz-tömegáramok linearitását tranziens körülmények között hitelesíteni kell valamennyi vizs ­
gálati járm űre vonatkozóan, egy kalibrált kipufogógáz-tömegárammér ő vagy az állandó térfogatú mintavev ő rend ­
szer segítségével. A hitelesítést a PEMS beépítése nélkül is végre lehet hajtani, de általánosságban a 83. sz. ENSZ 
EGB-el őírás 07. módosítássorozatának 4a. mellékletében foglalt el őírásokat és az 1. függelékben a kipufogógáz- 
tömegárammér őkre vonatkozóan meghatározott követelményeket kell követni.  
4.2. A hitelesítési eljárás  
A hitelesítést görg ős fékpadon kell elvégezni, lehet őség szerint a típusjóváhagyásra vonatkozó körülmények között, 
a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 07. módosítássorozatának 4a. mellékletében foglalt el őírásokat követve. Vizsgálati 
ciklusként az ENSZ EGB 15. sz. globális m űszaki el őírásának 1. mellékletében meghatározott, a könny ű gépjár ­
m űvekre vonatkozó, világszinten harmonizált vizsgálati ciklust (WLTC) kell használni. Referenciaként egy vissza ­
vezethet ő módon kalibrált áramlásmér őt kell használni. A környezeti h őmérséklet az e melléklet 5.2. pontjában 
meghatározott tartományon belül bármilyen értéket felvehet. A kipufogógáz-tömegárammér ő beépítésének és a 
vizsgálat végrehajtásának meg kell felelnie az e melléklet 1. függelékének 3.4.3. pontjában foglalt követelmények ­
nek.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/141
 
A linearitás hitelesítéséhez a következ ő számításokat kell elvégezni:  
a) A hitelesítend ő jelet és a referenciajelet korrigálni kell az id ővel, amennyire csak lehetséges, a 4. függelék 3. 
pontjának követelményeit követve.  
b) A legnagyobb áramlási érték 10 %-a alatti értékeket ki kell zárni a további elemzésb ől. 
c) Legalább 1,0 Hz-es, állandó gyakoriság mellett a hitelesítend ő jelet és a referenciajelet korrelálni kell a következ ő 
képlet ű regressziós egyenlet segítségével:  
y ¼ a 1 x þ a 0 
ahol:  
y a hitelesítend ő jel tényleges értéke  
a 1 a regressziós egyenes meredeksége  
x a referenciajel tényleges értéke  
a 0 a regressziós egyenes  y-tengelymetszete  
Minden mérési paraméterre és rendszerre vonatkozóan ki kell számítani az  x alapján becsült  y-értékek standard 
hibáját (SEE) és a determinációs együtthatót (r  2 ). 
d) A lineáris regresszió paramétereinek teljesíteniük kell az 2. táblázatban megadott követelményeket.  
4.3. Követelmények  
A 2. táblázatban megadott linearitási követelményeknek teljesülniük kell. Ha bármelyik megengedett t űrés nem 
teljesül, akkor helyesbít ő lépéseket kell végrehajtani, és meg kell ismételni a hitelesítést.  
2. táblázat  
A számított és mért kipufogógáz-tömegáramra vonatkozó linearitási követelmények  
Mérési paraméter/rendszer  a  0 a 1 meredekség  Standard hiba 
SEE Determinációs együtt ­
ható 
r 2 
Kipufogógáz-tömegáram  0,0 ± 3,0 kg/h  1,00 ± 0,075  ≤ 10 % max  ≥ 0,90HU L 175/142 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
4. függelék  
A kibocsátások meghatározása  
1. BEVEZETÉS  
Ez a függelék a pillanatnyi tömeg- és a részecskeszám-kibocsátások [g/s; #/s] meghatározásának eljárását ismerteti, 
amelyet kés őbb az RDE-vizsgálati út értékeléséhez és a végs ő kibocsátási eredmény kiszámításához kell használni 
az 5. és 6. függelékben leírtak szerint.  
2. SZIMBÓLUMOK, PARAMÉTEREK ÉS MÉRTÉKEGYSÉGEK  
% — százalék  
< — kisebb mint  
#/s — másodpercenkénti szám  
α — a hidrogén mólaránya (H/C)  
β — a szén mólaránya (C/C)  
γ — a kén mólaránya (S/C)  
δ — a nitrogén mólaránya (N/C)  
Δt t,i — az elemz őkészülék t jelátalakítási ideje [s]  
Δt t,m — a kipufogógáz-tömegárammér ő t jelátalakítási ideje [s]  
ε — az oxigén mólaránya (O/C)  
ρ e — a kipufogógáz s űrűsége  
ρ gas — a »gas« kipufogógáz-összetev ő s űrűsége  
λ — leveg őfelesleg-arány  
λ i — pillanatnyi leveg őfelesleg-arány  
A/F  st — sztöchiometrikus leveg ő–tüzel őanyag arány [kg/kg]  
°C — Celsius-fok  
c CH4 — a metán koncentrációja  
c CO — a CO száraz koncentrációja [%]  
c CO2 — a CO  2 száraz koncentrációja [%]  
c dry — egy szennyez ő anyag száraz koncentrációja ppm-ben vagy térfogatszázalékban  
c gas,i — a »gas« kipufogógáz-összetev ő pillanatnyi koncentrációja [ppm]  
c HCw — nedves HC-koncentráció [ppm]  
c HC(w/NMC)  — HC-koncentráció, amikor a CH  4 vagy a C  2 H 6 áthalad az NMC-n [ppmC  1 ] 
c HC(w/oNMC)  — HC-koncentráció, amikor a CH  4 vagy a C  2 H 6 kikerüli az NMC-t [ppmC  1 ] 
c i,c — az  i összetev ő id ővel korrigált koncentrációja [ppm]  
c i,r — az  i összetev ő koncentrációja a kipufogógázban [ppm]  
c NMHC  — a metántól különböz ő szénhidrogének koncentrációja  
c wet — egy szennyez ő anyag nedves koncentrációja ppm-ben vagy térfogatszázalékbanHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/143
 
E E — etánhatásfok  
E M — metánhatásfok  
g — gramm  
g/s — gramm/másodperc  
H a — a beszívott leveg ő páratartalma [g víz/kg száraz leveg ő] 
i — a mérés sorszáma  
kg — kilogramm  
kg/h — kilogramm/óra  
kg/s — kilogramm/másodperc  
k w — száraz-nedves korrekciós tényez ő 
m — méter  
m gas,i — a »gas« kipufogógáz-összetev ő tömege [g/s]  
q maw,i — a beszívott leveg ő pillanatnyi tömegárama [kg/s]  
q m,c — a kipufogógáz id ővel korrigált tömegárama [kg/s]  
q mew,i — a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama [kg/s]  
q mf,i — a tüzel őanyag pillanatnyi tömegárama [kg/s]  
q m,r — a kipufogógáz nyers tömegárama [kg/s]  
r — keresztkorrelációs együttható  
r 2 — determinációs együttható  
r h — szénhidrogén-választényez ő 
rpm — fordulat/perc  
s — másodperc  
u gas — a »gas« kipufogógáz-összetev ő u értéke  
3. A PARAMÉTEREK ID ŐVEL VALÓ KORRIGÁLÁSA  
A távolságspecifikus kibocsátások helyes kiszámítása érdekében az összetev ő-koncentrációk, a kipufogógáz-tömeg ­
áram, a járm űsebesség és az egyéb járm űadatok rögzített értékeit korrigálni kell az id ővel. Az id ővel való korrigálás 
megkönnyítése érdekében a szinkronizálandó adatokat vagy egyetlen adatrögzít ő berendezés segítségével vagy az 1. 
függelék 5.1. pontjának megfelel ő, szinkronizált id őbélyegz ővel kell rögzíteni. A paraméterek id ővel való korrigá ­
lását és szinkronizálását a következ ő, 3.1–3.3. pont szerinti eljárással kell elvégezni.  
3.1. Az összetev ők koncentrációjának id ővel való korrigálása  
Az összes összetev ő-koncentráció rögzített értékét korrigálni kell az id ővel oly módon, hogy a vonatkozó elem ­
zőkészülékek jelátalakítási idejének megfelel ő visszafelé történ ő eltolást alkalmaznak. Az elemz őkészülékek jelát ­
alakítási idejét a 2. függelék 4.4. pontja szerint kell meghatározni:  
c i;c ðt Ä Δt t;i Þ ¼ c i;r ðtÞ 
ahol:  
c i,c az i összetev ő id ővel korrigált koncentrációja az id ő (t) függvényében  
c i,r az i összetev ő korrigálatlan koncentrációja az id ő (t) függvényében  
Δt t,i az i összetev őt mér ő elemz őkészülék jelátalakítási idejeHU L 175/144 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.2. A kipufogógáz-tömegáram id ővel való korrigálása  
A kipufogógáz-tömegárammér ővel mért kipufogógáz-tömegáramot korrigálni kell az id ővel, a kipufogógáz-tömeg ­
árammér ő jelátalakítási idejének megfelel ő visszafelé történ ő eltolás alkalmazásával. A tömegárammér ő jelátalakítási 
idejét a 2. függelék 4.4.9. pontja szerint kell meghatározni:  
q m;c ðt Ä Δt t;m Þ ¼ q m;r ðtÞ 
ahol:  
q m,c a kipufogógáz-tömegáram id ővel korrigált értéke az id ő (t) függvényében  
q m,r a kipufogógáz-tömegáram id ővel korrigálatlan értéke az id ő (t) függvényében  
Δt t,m a kipufogógáz-tömegárammér ő t jelátalakítási ideje  
Ha kipufogógáz-tömegáram meghatározása a ECU vagy egy érzékel ő adatai alapján történik, megfontolandó egy 
kiegészít ő átalakítási id ő alkalmazása, amelyet a számított kipufogógáz-tömegáram és a 3. függelék 4. pontja 
szerint mért kipufogógáz-tömegáram keresztkorrelációjával lehet meghatározni.  
3.3. A járm űadatok szinkronizálása  
Az érzékel ők vagy az ECU által adott adatokat keresztkorreláció segítségével szinkronizálni kell a megfelel ő 
kibocsátási adatokkal (pl. az összetev ő-koncentrációkkal).  
3.3.1.  A különböz ő forrásokból származó járm űsebesség-adatok  
A járm ű sebességének a kipufogógáz-tömegárammal való szinkronizálásához el őször egy érvényes sebességgörbét 
kell meghatározni. Ha a járm ű sebességére vonatkozóan több forrásból is (pl. a GPS-t ől, az érzékel őkt ől vagy az 
ECU-tól) származik adat, akkor a sebességértékeket keresztkorreláció segítségével szinkronizálni kell.  
3.3.2.  A járm ű sebessége és a kipufogógáz-tömegáram  
A kipufogógáz-tömegáram és a járm űsebességnek a pozitív gyorsulással való szorzata közötti keresztkorreláció 
segítségével szinkronizálni kell a járm űsebességet a kipufogógáz-tömegárammal.  
3.3.3.  További jelek  
A lassan és kis tartományon belül változó érték ű jelek, például a környezeti h őmérséklet szinkronizálása elhagy ­
ható.  
4. HIDEGINDÍTÁS  
A hidegindítási szakasz a bels ő égés ű motor els ő elindítását követ ő 5 percet foglalja magában. Ha a h űtőközeg 
hőmérséklete megbízhatóan megállapítható, a hidegindítási szakasz akkor ér véget, amikor a h űtőközeg el őször 
eléri a 343 K (70 °C) h őmérsékletet, de mindenképp befejez ődik legkés őbb az els ő motorindítás után 5 perccel. A 
hidegindítás alatti kibocsátásokat rögzíteni kell.  
5. KIBOCSÁTÁSMÉRÉS MOTORLEÁLLÍTÁS SORÁN  
A leállított bels ő égés ű motor mellett keletkez ő pillanatnyi kibocsátások vagy kipufogógáz-tömegáram méréseit 
rögzíteni kell. Ezt követ ően egy külön lépésben a rögzített értékeket nullára kell állítani az adatok utófeldolgozása 
során. A bels ő égés ű motort leállított állapotúnak kell tekinteni, ha a következ ő feltételek közül kett ő teljesül: a 
rögzített fordulatszám < 50 rpm; a mért kipufogógáz-tömegáram < 3 kg/h; a mért kipufogógáz-tömegáram az 
alapjáraton állandósult állapot melletti kipufogógáz-tömegáram értékének 15 %-a alá csökken.  
6. A JÁRM Ű TENGERSZINT FELETTI MAGASSÁGÁNAK KONZISZTENCIA-ELLEN ŐRZÉSE  
Ha megalapozott kétség merül fel azzal kapcsolatban, hogy a vizsgálati utat az e melléklet 5.2. pontjában meghatá ­
rozott megengedett tengerszint feletti magasság felett folytatták le, és ha a tengerszint feletti magasság mérése csak 
GPS-szel történt, a GPS magassági adatain konzisztencia-ellen őrzést kell végezni, és szükség esetén korrigálni kell 
őket. Az adatok konzisztenciájának ellen őrzéséhez a földrajzi szélességre, a földrajzi hosszúságra és a tengerszint 
feletti magasságra vonatkozó GPS-adatokat egy digitális domborzatmodellnek vagy egy megfelel ő lépték ű topogra ­
fikus térképnek a tengerszint feletti magasságra vonatkozó adataival kell összevetni. A topografikus térkép által 
jelzett tengerszint feletti magasságtól több mint 40 méterrel eltér ő méréseket manuálisan korrigálni kell és meg kell 
jelölni.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/145
 
7. A GPS ÁLTAL JELZETT JÁRM ŰSEBESSÉG KONZISZTENCIA-ELLEN ŐRZÉSE  
A GPS által megállapított járm űsebesség konzisztenciáját ellen őrizni kell oly módon, hogy kiszámítják és össze ­
hasonlítják a vizsgálati út teljes hosszát az érzékel ők, a hitelesített ECU vagy alternatív megoldásként egy digitális 
közúthálózati vagy topografikus térkép alapján végzett referenciamérésekkel. A GPS-adatok nyilvánvaló hibáit 
kötelez ő kijavítani, például egy közvetlen helyszámító érzékel őnek a konzisztencia-ellen őrzés el őtti alkalmazása 
révén. Az eredeti és korrigálatlan adatfájlt is meg kell őrizni, és a javított adatokat meg kell jelölni. A javított 
adatok nem vonatkozhatnak 120 másodpercnél hosszabb egybefügg ő id őszakra vagy összesen 300 másodpercnél 
hosszabb id őszakra. A teljes vizsgálati útnak a javított GPS-adatok alapján kiszámított távolsága legfeljebb 4 %-kal 
térhet el a referenciatávolságtól. Ha a GPS-adatok nem teljesítik ezeket a követelményeket, és más megbízható 
forrás nem áll rendelkezésre a sebesség megállapításához, a vizsgálat eredményeit érvénytelennek kell tekinteni.  
8. A KIBOCSÁTÁSOK KORRIGÁLÁSA  
8.1. Száraz-nedves korrekció  
Ha a kibocsátások mérése száraz alapon történik, akkor a mért koncentrációkat át kell számítani nedves alapú 
koncentrációkra az alábbi módon:  
ahol:  
c wet ¼ k w Ü c dry 
c wet egy szennyez ő anyag nedves koncentrációja ppm-ben vagy térfogatszázalékban  
c dry egy szennyez ő anyag száraz koncentrációja ppm-ben vagy térfogatszázalékban  
k w a száraz-nedves korrekciós tényez ő 
A k w kiszámításához az alábbi képletet kell használni:  
k w ¼ Í 1 
1 þ α Ü 0,005 Ü ðc co 2 þ c co Þ Ä k w1 Î 
Ü 1,008  
ahol:  
k w1 ¼ 1,608 Ü H a 
1 000 þ ð1,608 Ü H a Þ 
ahol:  
H a a beszívott leveg ő páratartalma [g víz/kg száraz leveg ő] 
c CO2 a CO  2 száraz koncentrációja [%]  
c CO a CO száraz koncentrációja [%]  
α a hidrogén mólaránya  
8.2. A NO  x -kibocsátásoknak a környezeti páratartalommal és h őmérséklettel való korrigálása  
A NO  x -kibocsátásokat nem szabad korrigálni a környezeti h őmérséklet és a páratartalom függvényében.  
9. A PILLANATNYI GÁZ-HALMAZÁLLAPOTÚ KIPUFOGÓGÁZ-ÖSSZETEV ŐK MEGHATÁROZÁSA  
9.1. Bevezetés  
A hígítatlan kipufogógáz összetev őit a 2. függelékben leírt mérési módszerrel és mintavev ő elemz őkészülékkel kell 
mérni. A releváns összetev ők hígítatlan koncentrációját az 1. függelék alapján kell megmérni. Az adatokat a 3. 
pontnak megfelel ően korrigálni kell az id ővel és szinkronizálni kell őket. 
9.2. Az NMHC és a CH  4 koncentrációjának kiszámítása  
Az NMC-FID-del végzett metánmérések esetében az NMHC számítási módszere a nullázási/kalibrálási beállításhoz 
használt kalibráló gáztól és módszert ől függ. Ha a FID-et NMC nélkül használják a THC mérésére, a FID-et propán 
és leveg ő vagy propán és N  2 keverékével kell kalibrálni a szokásos módon. Az NMC-vel sorba kapcsolt FID 
kalibrálásához a következ ő módszerek használhatók:HU L 175/146 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
a) a propánból és leveg őből álló kalibráló gáz kikerüli az NMC-t;  
b) a metánból és leveg őből álló kalibráló gáz áthalad az NMC-t.  
Er ősen ajánlott, hogy a FID kalibrálását az NMC-n áthaladó metán-leveg ő keverékkel végezzék el.  
Az a) módszer esetében a CH  4 és az NMHC koncentrációját a következ őképpen kell kiszámítani:  
c CH  4 ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=NMCÞ 
ðE E Ä E M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=NMCÞ Ä c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
A b) módszer esetében a CH  4 és az NMHC koncentrációját a következ őképpen kell kiszámítani:  
c CH  4 ¼ c HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h ÜðE E Ä E M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ 
ðE E Ä E M Þ 
ahol:  
c HC(w/oNMC)  a HC-koncentráció, amikor a CH  4 vagy a C  2 H 6 kikerüli az NMC-t [ppmC  1 ] 
c HC(w/NMC)  a HC-koncentráció, amikor a CH  4 vagy a C  2 H 6 áthalad az NMC-n [ppmC  1 ] 
r h a 2. függelék 4.3.3. b) pontja szerinti, szénhidrogénre vonatkozó választényez ő 
E M a 2. függelék 4.3.4. a) pontja szerinti metánhatásfok  
E E a 2. függelék 4.3.4. b) pontja szerinti etánhatásfok  
Ha a FID kalibrálását a metánkiválasztón áthaladó gázzal (a b) módszer szerint) végezték, akkor a metánátalakí ­
tásnak a 2. függelék 4.3.4. a) pontja szerinti hatásfoka nulla. Az NMHC tömegének kiszámításához használt 
sűrűség egyenl ő az összes szénhidrogén 273,15 K és 101,325 kPa melletti s űrűségével, és függ a tüzel őanyagtól.  
10. A KIPUFOGÓGÁZ-TÖMEGÁRAM MEGHATÁROZÁSA  
10.1.  Bevezetés  
A pillanatnyi tömegkibocsátásoknak a 11. és 12. pont szerinti kiszámításához szükség van a kipufogógáz-tömeg ­
áram meghatározására. A kipufogógáz tömegáramát a 2. függelék 7.2. pontja szerinti közvetlen mérési módszerek 
valamelyikével kell megállapítani. Alternatív megoldásként megengedett a kipufogógáz-tömegáramot a 10.2–10.4. 
pontoknak megfelel ően kiszámítani.  
10.2.  A leveg ő és a tüzel őanyag tömegáramát használó számítási módszer  
A kipufogógáz pillanatnyi tömegáramát a leveg ő és a tüzel őanyag tömegáramából a következ őképpen lehet 
kiszámítani:  
q mew;i ¼ q maw ;i þ q mf;i 
ahol:  
q mew,i a kipufogógáz pillanatnyi tömegárama [kg/s]  
q maw,i a beszívott leveg ő pillanatnyi tömegárama [kg/s]  
q mf,i a tüzel őanyag pillanatnyi tömegárama [kg/s]HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/147
 
Ha a leveg ő és a tüzel őanyag tömegáramát vagy a kipufogógáz-tömegáramot az ECU rögzített adatai alapján 
határozzák meg, a számított pillanatnyi kipufogógáz-tömegáramnak teljesítenie kell a 2. függelék 3. pontjában a 
kipufogógáz-tömegáramra vonatkozóan meghatározott linearitási követelményeket és a 3. függelék 4.3. pontjában 
meghatározott hitelesítési követelményeket.  
10.3.  A leveg ő tömegáramát és a leveg ő–tüzel őanyag arányt használó számítási módszer  
A kipufogógáz pillanatnyi tömegáramát a leveg ő tömegáramából és a leveg ő–tüzel őanyag arányból a következ ő­
képpen lehet kiszámítani:  
q mew;i ¼ q maw ;i Ü Í 
1 þ 1 
A=F st · λ i Î 
ahol:  
A=F st ¼ 138,0 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
12,011 þ 1,008 Ü α þ 15,9994 Ü ε þ 14,0067 Ü δ þ 32,0675 Ü γ 
λ i ¼ Ê 
100 Ä c CO Ü10 Ä4 
2 Ä c HCw Ü 10 Ä4 Ì 
þ A 
α 
4 Ü 1 Ä 2Üc CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 
1 þ c CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 Ä ε 
2 Ä δ 
2 ! 
Ü ðc CO2 þ c CO Ü 10 Ä4 Þ 
4,764 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
Ü ðc CO2 þ c CO Ü 10 Ä4 þ c HCw Ü 10 Ä4 Þ 
ahol:  
q maw,i a beszívott leveg ő pillanatnyi tömegárama [kg/s]  
A/F  st a sztöchiometrikus leveg ő–tüzel őanyag arány [kg/kg]  
λ i a pillanatnyi leveg őfelesleg-arány  
c CO2 a CO  2 száraz koncentrációja [%]  
c CO a CO száraz koncentrációja [ppm]  
c HCw a HC nedves koncentrációja [ppm]  
α a hidrogén mólaránya (H/C)  
β a szén mólaránya (C/C)  
γ a kén mólaránya (S/C)  
δ a nitrogén mólaránya (N/C)  
ε az oxigén mólaránya (O/C)  
Az együtthatók C  β H α O ε N δ S γ tüzel őanyagra vonatkoznak, ahol  β = 1 a széntartalmú tüzel őanyagok esetében. A 
HC-kibocsátások koncentrációja jellemz ően alacsony, és a  λ i számítása során figyelmen kívül hagyható.  
Ha a leveg ő tömegáramát és a leveg ő–tüzel őanyag arányt az ECU által rögzített adatok alapján határozzák meg, a 
számított pillanatnyi kipufogógáz-tömegáramnak teljesítenie kell a 2. függelék 3. pontjában a kipufogógáz-tömeg ­
áramra vonatkozóan meghatározott linearitási követelményeket és a 3. függelék 4.3. pontjában meghatározott 
hitelesítési követelményeket.  
10.4.  A tüzel őanyag tömegáramát és a leveg ő–tüzel őanyag arányt használó számítási módszer  
A pillanatnyi kipufogógáz-tömegáram a következ őképpen számítható ki a tüzel őanyag tömegáramából és a leve ­
gő–tüzel őanyag arányból (amelyet a 10.3. pont szerint, az A/F  st és λ i használatával számoltak ki):  
q mew;i ¼ q mf;i Ü ð1 þ A=F st Ü λ i Þ 
A számított pillanatnyi kipufogógáz-tömegáramnak teljesítenie kell a 2. függelék 3. pontjában a kipufogógáz- 
tömegáramra vonatkozóan meghatározott linearitási követelményeket és a 3. függelék 4.3. pontjában meghatá ­
rozott hitelesítési követelményeket.HU L 175/148 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
11. A GÁZ-HALMAZÁLLAPOTÚ ÖSSZETEV ŐK PILLANATNYI TÖMEGKIBOCSÁTÁSÁNAK KISZÁMÍTÁSA  
A pillanatnyi tömegkibocsátások [g/s] meghatározásához az adott szennyez ő anyag pillanatnyi koncentrációját 
[ppm] meg kell szorozni a pillanatnyi kipufogógáz-tömegárammal [kg/s] – miután a pillanatnyi koncentrációt és a 
tömegáramot is korrigálták és szinkronizálták van az átalakítási id ővel –, majd meg kell szorozni az 1. táblázat 
vonatkozó  u értékével. Ha a mérés száraz alapon történik, akkor a 8.1. pont szerinti száraz-nedves korrekciót el 
kell végezni az összetev ők pillanatnyi koncentrációértékén a további számítások megkezdése el őtt. Adott esetben a 
negatív pillanatnyi kibocsátásértékeket is be kell vonni minden további adatértékelésbe. A paraméterértékeket úgy 
kell bevonni a pillanatnyi kibocsátások számításaiba [g/s; #/s], ahogy az elemz őkészülék, az áramlásmér ő m űszer, 
az érzékel ő vagy az ECU kiadja őket. Az alábbi egyenletet kell használni:  
ahol:  
m gas;i ¼ u gas · c gas;i · q mew;i 
m gas,i a »gas« kipufogógáz-összetev ő tömege [g/s]  
u gas a »gas« kipufogógáz-összetev ő s űrűségének és a kipufogógáz 1. táblázat szerinti összesített s űrűségének 
aránya  
c gas,i a »gas« kipufogógáz-összetev ő mért koncentrációja a kipufogógázban [ppm]  
q mew,i a kipufogógáz mért tömegárama [kg/s]  
gas a megfelel ő összetev ő 
i a mérés sorszáma  
1. táblázat  
A hígítatlan kipufogógázra vonatkozó, az  i kipufogógáz-összetev ő vagy szennyez ő anyag s űrűsége [kg/m  3 ] 
és a kipufogógáz s űrűsége [kg/m  3 ] közötti arányt kifejez ő u értékek  ( 6 ) 
Tüzel őanyag  ρ e [kg/m  3 ] Az i összetev ő vagy szennyez ő anyag  
NO  x CO HC  CO  2 O 2 CH  4 
ρ gas [kg/m  3 ] 
2,053  1,250  (  1 ) 1,9636  1,4277  0,716  
u gas ( 2 ), (  6 ) 
Dízel (B7)  1,2943  0,001586  0,000966  0,000482  0,001517  0,001103  0,000553  
Etanol (ED95)  1,2768  0,001609  0,000980  0,000780  0,001539  0,001119  0,000561  
CNG (  3 ) 1,2661  0,001621  0,000987  0,000528 (  4 ) 0,001551  0,001128  0,000565  
Propán  1,2805  0,001603  0,000976  0,000512  0,001533  0,001115  0,000559  
Bután  1,2832  0,001600  0,000974  0,000505  0,001530  0,001113  0,000558  
LPG (  5 ) 1,2811  0,001602  0,000976  0,000510  0,001533  0,001115  0,000559  
Benzin (E10)  1,2931  0,001587  0,000966  0,000499  0,001518  0,001104  0,000553  
Etanol (E85)  1,2797  0,001604  0,000977  0,000730  0,001534  0,001116  0,000559  
( 1 ) A tüzel őanyagtól függ ően. 
( 2 ) Ha  λ = 2, száraz leveg ő, 273 K, 101,3 kPa 
( 3 ) Az  u értékek 0,2 %-os pontosságúak a következ ő tömegösszetételek esetében: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %. 
( 4 ) NMHC a CH  2,93 alapján (a THC-re a CH  4 u gas tényez őjét kell használni). 
( 5 ) Az  u értékek 0,2 %-os pontosságúak a következ ő tömegösszetételek esetében: C  3 = 70–90 %; C  4 = 10–30 %. 
( 6 ) Az u  gas mértékegység nélküli paraméter; az  u gas értékek magukban foglalják a mértékegységek átváltását annak biztosítása 
érdekében, hogy a pillanatnyi kibocsátások a meghatározott fizikai mértékegységben, azaz g/s-ben legyenek megadva.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/149
 
12. A KIBOCSÁTÁSOK PILLANATNYI RÉSZECSKESZÁMÁNAK KISZÁMÍTÁSA  
Miután a kibocsátások pillanatnyi részecskeszámának kiszámítása kötelez ővé válik, e szakasz fogja meghatározni a 
vonatkozó követelményeket.  
13. ADATJELENTÉS ÉS ADATCSERE  
A mérési rendszerek és az adatértékel ő szoftverek közötti adatcserét a 8. függelék 2. pontjában meghatározott 
szabványos adatjelentési fájl segítségével kell megvalósítani. Az adatok mindenfajta el őfeldolgozását (pl. a 3. pont 
szerinti, id ővel való korrigálását vagy a GPS járm űsebességre vonatkozó jelének a 7. pont szerinti korrigálását) a 
mérési rendszerek vezérl őszoftverével kell végrehajtani, és az adatjelentési fájl létrehozása el őtt kell elvégezni. Ha az 
adatokat korrigálják vagy feldolgozzák az adatjelentési fájlba való bevitelük el őtt, az eredeti korrigálatlan adatokat 
is meg kell őrizni a min őségbiztosítás és -ellen őrzés céljából. A közbens ő értékek kerekítése tilos.HU L 175/150 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
5. függelék  
A vizsgálati út dinamikus feltételeinek ellen őrzése és a valós vezetési feltételek melletti végs ő kibocsátási 
eredmény kiszámítása az 1. módszerrel (mozgóablakos átlagolás)  
1. BEVEZETÉS  
A mozgóablakos átlagolási módszer információkat nyújt a vizsgálat során egy meghatározott skála mellett kelet ­
kez ő valós vezetési feltételek melletti kibocsátásokról (RDE). A vizsgálat szakaszokra (ablakokra) tagolódik, az ezt 
követ ő statisztikai eljárással pedig azonosíthatók azok az ablakok, amelyek alkalmasak a járm ű RDE-teljesítmé ­
nyének értékelésére.  
Az ablakok „normalitását” az ablakok távolságspecifikus CO  2 -kibocsátásának (  1 ) a referenciagörbével való össze ­
hasonlítása adja meg. A vizsgálat akkor teljes, ha elegend ő számú normális ablakot tartalmaz, és ezek lefedik a 
különböz ő haladási sebességgel jellemezhet ő területeket (város, országút, autópálya).  
1. lépés Az adatok szegmentálása és a hidegindítási kibocsátások kizárása (a 4. függelék 4. pontja).  
2. lépés A kibocsátások szakaszok vagy „ablakok” szerinti kiszámítása (3.1. pont).  
3. lépés A normális ablakok azonosítása (4. pont).  
4. lépés A vizsgálat teljességének és normalitásának ellen őrzése (5. pont).  
5. lépés A kibocsátások kiszámítása a normális ablakok segítségével (6. pont).  
2. SZIMBÓLUMOK, PARAMÉTEREK ÉS MÉRTÉKEGYSÉGEK  
Az (i) index az id őközre utal.  
A (j) index az ablakra utal.  
A (k) index a kategóriára (t=összes, u=város, r=országút, m=autópálya) vagy a CO  2 -jelleggörbére (cc) utal.  
A „gas” index a szabályozott kipufogógáz-összetev őkre utal (pl. NO  x , CO, PN).  
Δ – különbség  
≥ – nagyobb vagy egyenl ő 
# – szám  
% – százalék  
≤ – kisebb vagy egyenl ő 
a 1, b 1 – a CO  2 -jelleggörbe együtthatói  
a 2, b 2 – a CO  2 -jelleggörbe együtthatói  
d j – a  j ablak által lefedett távolság [km]  
f k – a városi, országúti és autópályán történ ő vezetési szakaszokra vonatkozó súlyozó tényez ők 
h – az ablakoknak a CO  2 -jelleggörbét ől való távolsága [%]HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/151  
( 1 ) Hibrid meghajtású járm űvek esetében a teljes energiafogyasztást át kell számítani CO  2 -re. Az átszámításra vonatkozó szabályokat a 
második lépés ismerteti.
 h j – a j ablaknak a CO  2 -jelleggörbét ől való távolsága [%]  
h k – a városi, országúti és autópályán történ ő vezetési szakaszok részarányaira és a teljes vizs ­
gálati útra vonatkozó súlyossági mutató  
k 11, k 12 – a súlyozó függvény együtthatói  
k 21, k 21 – a súlyozó függvény együtthatói  
M CO2,ref  – a CO  2 referenciatömege [g]  
M gas – a „gas” kipufogógáz-összetev ő tömege vagy részecskeszáma, [g] vagy [#]  
M gas,j – a „gas” kipufogógáz-összetev ő tömege vagy részecskeszáma a j ablakban, [g] vagy [#]  
M gas,d – a „gas” kipufogógáz-összetev ő távolságspecifikus kibocsátása, [g/km] vagy [#/km]  
M gas,d,j  – a „gas” kipufogógáz-összetev ő távolságspecifikus kibocsátása a j ablakban, [g/km] vagy 
[#/km]  
N k – a városi, országúti és autópályán történ ő vezetési szakaszok ablakainak száma  
P 1 , P 2 , P 3 – referenciapontok  
t – id ő [s] 
t 1,j – a j sorszámú átlagoló ablak els ő másodperce [s]  
t 2,j – a j sorszámú átlagoló ablak utolsó másodperce [s]  
t i – a teljes id ő az i id őközben [s]  
t i,j – a teljes id ő az i id őközben a  j ablak tekintetében [s]  
tol 1 – a járm ű CO  2 -jelleggörbéjének els ődleges t űrése [%]  
tol 2 – a járm ű CO  2 -jelleggörbéjének másodlagos t űrése [%]  
t t – a vizsgálat id őtartama [s]  
v – a járm ű sebessége [km/h]  
v – az ablakok átlagos sebessége [km/h]  
v i – a járm ű tényleges sebessége az i id őközben [km/h]  
v j – a járm ű átlagos sebessége a j ablakban [km/h]  
v P1 ¼ 19 km=h – a WLTP ciklus alacsony sebesség ű szakaszának átlagos sebességeHU L 175/152 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
v P2 ¼ 56,6  km=h – a WLTP ciklus nagy sebesség ű szakaszának átlagos sebessége  
v P3 ¼ 92,3  km=h – a WLTP ciklus extranagy sebesség ű szakaszának átlagos sebessége  
w – az ablakokra vonatkozó súlyozó tényez ő 
w j – a j ablakra vonatkozó súlyozó tényez ő 
3. ÁTLAGOLÓ MOZGÓABLAKOK  
3.1. Az átlagoló mozgóablakok meghatározása  
A 4. függelék szerint kiszámított pillanatnyi kibocsátásokat a mozgóablakos átlagolás módszerével kell integrálni, a 
CO  2 referenciatömege alapján. A számítás elve a következ ő: a kibocsátás tömegét nem a teljes adatkészletre, hanem 
annak részeire kell elvégezni, a részadatkészletek hosszúságát úgy meghatározva, hogy megegyezzenek a járm ű 
által a laboratóriumi referenciaciklus során kibocsátott CO  2 -tömeggel. A mozgóablakos átlagolási számításokat az 
adat-mintavételezési gyakoriságnak megfelel ő Δt id őnöveléssel kell elvégezni. A kibocsátási adatok átlagolásához 
használt részadatkészletek megnevezése a továbbiakban „átlagoló ablak”. Az ebben a pontban leírt számítást az 
utolsó ponttól (visszafelé) vagy az els ő ponttól (el őrefelé) is el lehet végezni.  
A következ ő adatokat nem kell figyelembe venni a CO  2 tömegének, a kibocsátásoknak és az átlagoló ablakok 
távolságának kiszámítása során:  
— a m űszerek id őszakos ellen őrzésének adatai és/vagy a nullpont-eltolódás ellen őrzése utáni adatok;  
— a 4. függelék 4.4. pontja szerinti hidegindítási kibocsátások;  
— a járm ű földhöz viszonyított sebessége < 1 km/h;  
— a vizsgálat bármely olyan szakasza, melynek során a bels ő égés ű motor ki volt kapcsolva.  
A kibocsátások  M  gas,j tömegét (vagy részecskeszámát) a g/s-ban (vagy részecskeszámok esetében #/s-ban) 
megadott, a 4. függelék szerint kiszámított pillanatnyi kibocsátások integrálásával kell meghatározni.  
1. ábra  
Járm űsebesség az id ő függvényében – A járm ű átlagolt kibocsátásai az id ő függvényében, az els ő átlagoló 
ablaktól kezdve
HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/153
 
2. ábra  
A CO  2 -tömeg meghatározása az átlagoló ablakok alapján
  
A j sorszámú átlagoló ablak  ðt 2;j Ä t 1;j Þ id őtartamának meghatározása az alábbi egyenlettel történik:  
M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ ã M  CO  2;ref 
ahol:  
M CO  2 ðt i;j Þ a vizsgálat kezdete és a  (t 2,j ) id őpont között mért CO  2 -kibocsátás tömege [g];  
M CO  2;ref a járm ű által az ENSZ EGB 15. sz. globális m űszaki el őírásában (ECE/TRANS/180/Add.15) meghatá ­
rozott, a könny űgépjárm űvekre vonatkozó, világszinten harmonizált vizsgálati ciklus (WLTC ciklus) 
(hidegindítást is magában foglaló I. típusú vizsgálat) alatt kibocsátott CO  2 tömegének fele [g];  
a t 2,j -t úgy kell megválasztani, hogy az alábbi egyenl őtlenség igaz legyen:  
M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ< M  CO  2;ref Ï M  CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ 
ahol Δt az adat-mintavételi id őszak.  
Az ablakokban a CO  2 -kibocsátás tömegének kiszámítása az e melléklet 4. függeléke szerint kiszámított pillanatnyi 
kibocsátások integrálásával történik.  
3.2. Az ablakok kibocsátásának és átlagainak kiszámítása  
A 3.1. pont szerint meghatározott valamennyi ablakra vonatkozóan a következ őket kell kiszámítani:  
— M  gas,d,j  : az e mellékletben meghatározott valamennyi szennyez ő anyag távolságspecifikus kibocsátása;  
— M  CO2,d,j  : a távolságspecifikus CO  2 -kibocsátások;  
— M  CO2,d,j  : a járm ű átlagos sebessége.  v jHU L 175/154 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
4. AZ ABLAKOK ÉRTÉKELÉSE  
4.1. Bevezetés  
A vizsgálati járm ű dinamikai referenciaviszonyait a járm űnek a típusjóváhagyás során mért átlagos sebességéhez 
viszonyított CO  2 -kibocsátása, más néven „a járm ű CO  2 -jelleggörbéje” alapján kell meghatározni.  
A távolságspecifikus CO  2 -kibocsátások megállapításához a járm ű vizsgálatát görg ős fékpadon, az ENSZ EGB 15. sz. 
globális m űszaki el őírásának 4. mellékletében (ECE/TRANS/180/Add.15) meghatározott, a könny ű gépjárm űvekre 
vonatkozó világszinten harmonizált vizsgálati eljárás szerinti kigurulási menetellenállási beállításokkal kell elvé ­
gezni. Az RDE-vizsgálat során a kigurulási menetellenállásnál nem kell figyelembe venni a járm űhöz adott tömeget 
(a másodpilóta és a PEMS).  
4.2. A CO  2 -jelleggörbe referenciapontjai  
A görbe meghatározásához szükséges  P 1, P 2 és P 3 referenciapontokat a következ őképpen kell megállapítani:  
4.2.1.  P 1 pont  
v P1 ¼ 19km =h (a WLTP ciklus alacsony sebesség ű szakaszának átlagos sebessége)  
M CO  2;d;P 1 = a járm űnek a WLTP ciklus alacsony sebesség ű szakasza alatti CO  2 -kibocsátása szorozva 1,2-del [g/km]  
4.2.2.  P 2 pont  
4.2.3.  v P2 ¼ 56,6 km =h(a WLTP ciklus nagy sebesség ű szakaszának átlagos sebessége)  
M CO  2;d;P 2 = a járm űnek a WLTP ciklus nagy sebesség ű szakasza alatti CO  2 -kibocsátása szorozva 1,1-del [g/km]  
4.2.4.  P 3 pont  
4.2.5.  v P3 ¼ 92,3 km =h (a WLTP ciklus extranagy sebesség ű szakaszának átlagos sebessége)  
M CO  2;d;P 3 = a járm űnek a WLTP ciklus extranagy sebesség ű szakasza alatti CO  2 -kibocsátása szorozva 1,05-dal 
[g/km]  
4.3. A CO  2 -jelleggörbe meghatározása  
A 4.2. pont szerinti referenciapontok segítségével a CO  2 -kibocsátások jelleggörbéjét az átlagos sebesség függ ­
vényeként, két lineáris szakasz ( P 1 , P 2 és ( P 2 , P 3 ) használatával kell kiszámítani. A ( P 2 , P 3 ) szakasz a járm ű 
sebességét ábrázoló tengelyen 145 km/h-ra van korlátozva. A jelleggörbét a következ ő egyenletek alapján kell 
meghatározni:  
A (P 1 ,P 2 ) szakaszra vonatkozóan:  
M CO  2;d;CC ðvÞ ¼ a 1 v þ b 1 
with:  a  1 ¼ ðM CO  2;d;P 2 Ä M  CO  2;d;P 1 Þ=ðv P2 Ä v P1 Þ 
and:  b  1 ¼ M  CO  2;d;P 1 Ä a 1 v P1 
A (P 1 ,P 2 ) szakaszra vonatkozóan:  
M CO  2;d;C C ðvÞ ¼ a 2 v þ b 2 
with:  a  2 ¼ ðM CO  2;d;P 3 Ä M  CO  2;d;P 2 Þ=ðv P 3 Ä v P 2 Þ 
and:  b  2 ¼ M  CO  2;d;P 2 Ä a 2 v P2HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/155
 
3. ábra  
A járm ű CO  2 -jelleggörbéje
  
4.4. A városi, országúti és autópályán történ ő vezetés szakaszainak ablakai  
4.4.1. A városi szakasz ablakait 45 km/h-nál alacsonyabb  v j átlagos földhöz viszonyított járm űsebesség jellemzi.  
4.4.2. Az országúti szakasz ablakait legalább 45 km/h és 80 km/h-nál kisebb  v j átlagos földhöz viszonyított járm űse ­
besség jellemzi.  
4.4.3. Az autópályán történ ő vezetési szakasz ablakait legalább 80 km/h és 145 km/h-nál kisebb  v j átlagos földhöz 
viszonyított járm űsebesség jellemzi.  
4. ábra  
A járm ű CO  2 -jelleggörbéje: a városi, országúti és autópályán történ ő vezetés meghatározása
  
5. A VIZSGÁLATI ÚT TELJESSÉGÉNEK ÉS NORMALITÁSÁNAK ELLEN ŐRZÉSE  
5.1. A járm ű CO  2 -jelleggörbéjének t űrései  
A járm ű CO  2 -jelleggörbéjének els ődleges és másodlagos t űrése: tol 1 = 25 % és  tol  2 = 50 %.HU L 175/156 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
5.2. A vizsgálat teljességének ellen őrzése  
A vizsgálat akkor teljes, ha az ablakok teljes számának legalább 15 %-a a városi, országúti és autópályán történ ő 
vezetés ablakaiból áll.  
5.3. A vizsgálat normalitásának ellen őrzése  
A vizsgálat akkor tekinthet ő normálisnak, ha a városi, országúti és autópályán történ ő vezetés ablakainak legalább 
50 %-a a jelleggörbére vonatkozóan meghatározott els ődleges t űrésen belül van.  
Ha az 50 %-os minimális követelmény nem teljesül, a  tol  1 fels ő pozitív t űrést 1 %-os lépésekben meg lehet növelni, 
amíg a normális ablakokra vonatkozó 50 %-os célértéket el nem érik. Ezen eljárás alkalmazása esetén a  tol  1 soha 
nem haladhatja meg a 30 %-ot.  
6. A KIBOCSÁTÁSOK KISZÁMÍTÁSA  
6.1. A súlyozott távolságspecifikus kibocsátások kiszámítása  
A kibocsátásokat az ablakok távolságspecifikus kibocsátásainak súlyozott átlagaként kell kiszámítani külön-külön a 
városi, az országúti és az autópályán történ ő vezetési szakaszra, valamint a teljes vizsgálati útra.  
M gas;d;k ¼ P ðw j M gas;d;j Þ P w j k ¼ u; r; m 
A w j súlyozó tényez őt minden ablakra vonatkozóan a következ őképpen kell meghatározni:  
Ha M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2;d;j Ï M  CO2;d;C C ðv j Þ · ð1 þ tol  1=100Þ 
akkor  w j ¼ 1 
Ha 
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  1=100Þ< M  CO2;d;j Ï M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  2=100Þ 
akkor  w j ¼ k 11 h j þ k 12 
ahol  k 11 ¼ 1=ðtol 1 Ä tol  2 Þ 
és k  12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
Ha 
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ Ï M  CO2;d;j< M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ 
akkor  w j ¼ k 21 h j þ k 22 
ahol  k 21 ¼ 1=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
és k 22 ¼ k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
Ha 
M CO2;d;j< M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ 
vagy  
M CO2;d;j> M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  2=100Þ 
akkor  w j ¼ 0HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/157
 
ahol:  
h j ¼ 100 · M CO2;d;j Ä M  CO2;d;CC ðv j Þ 
M CO2;d;cc ðv j Þ 
5. ábra  
Az átlagoló ablak súlyozó függvénye
  
6.2. A súlyossági mutatók kiszámítása  
A súlyossági mutatókat külön-külön kell kiszámítani a városi, az országúti és az autópályán történ ő vezetési 
szakaszra:  
h k ¼ 1 
N k X 
h j k ¼ u; r; m 
és a teljes vizsgálati útra:  
h t ¼ ƒ u h u þ ƒ r h r þ ƒ m h m 
ƒ u þ ƒ r þ ƒ m 
ahol ƒ  u , ƒ r ƒ m értéke 0,34, 0,33, illetve 0,33.  
6.3. A teljes vizsgálati útra vonatkozó kibocsátások kiszámítása  
A 6.1. pont szerint kiszámított, súlyozott távolságspecifikus kibocsátások segítségével a következ ő módon kell 
kiszámítani minden gáz-halmazállapotú szennyez ő anyag tekintetében a teljes vizsgálati útra vonatkozó távolságs ­
pecifikus kibocsátást [mg/km]-ben:  
M gas;d;t ¼ 1 000 · ƒ u · M  gas;d;u þ ƒ r · M  gas;d;r þ ƒ m · M  gas;d;m 
ðƒ u þ ƒ r þ ƒ m Þ 
és a részecskeszámokra vonatkozóan:  
M PN;d;t ¼ ƒ u · M  PN;d;u þ ƒ r · M  PN;d;r þ ƒ m · M  PN;d;m 
ðƒ u þ ƒ r þ ƒ m Þ 
ahol ƒ  u , ƒ r ƒ m értéke 0,34, 0,33, illetve 0,33.HU L 175/158 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
7. SZÁMSZER Ű PÉLDÁK  
7.1. Számítások az átlagoló ablakokkal  
1. táblázat  
A f ő számítási adatok  
M CO2,ref  [g] 610  
A mozgóablakos átlagolás iránya  El őrefelé  
Adatrögzítés gyakorisága [Hz]  1  
A 6. ábra azt mutatja, hogy a PEMS-szel végzett közúti vizsgálat során rögzített adatok alapján hogyan kell 
meghatározni az átlagoló ablakokat. Az egyértelm űség kedvéért a továbbiakban csak a vizsgálati út els ő 1 200 
másodperce szerepel.  
A 0–43. másodperc és a 81–86. másodperc közötti id őszak kizárásra kerül, mert a járm ű sebessége nulla.  
Az els ő átlagoló ablak  t 1,1 = 0 másodpercnél kezd ődik és  t 2,1 = 524 másodpercnél fejez ődik be (3. táblázat).  
6. ábra  
A PEMS-szel végzett közúti vizsgálat során mért pillanatnyi CO  2 -kibocsátások az id ő függvényében A 
téglalap alakú keretek a j sorszámú ablak id őtartamát jelölik. Az „Érvényes = 100 / Érvénytelen = 0” 
elnevezés ű adatkészlet másodperc alapon mutatja az elemzésb ől kizárandó adatokat.
  
7.2. Az ablakok értékelése  
2. táblázat  
A CO  2 -jelleggörbére vonatkozó számítási adatok  
CO  2 a WLTC ciklus alacsony sebesség ű szakasza alatt 
szorozva 1,2-del (P  1 ) [g/km]  154  
CO  2 a WLTC ciklus nagy sebesség ű szakasza alatt 
szorozva 1,1-del (P  2 ) [g/km]  96 
CO  2 a WLTC ciklus extranagy sebesség ű szakasza alatt 
szorozva 1,05-dal (P  3 ) [g/km]  120  
Referenciapont  
P 1 v P1 ¼ 19,0  km=h M  CO  2;d;P 1 ¼ 154 g =km 
P 2 v P2 ¼ 56,6  km=h M  CO  2;d;P 2 ¼ 96 g=km 
P 3 v P3 ¼ 92:3 km =h M  CO  2;d;P 3 ¼ 120  g=kmHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/159
 
A CO  2 -jelleggörbe meghatározása a következ őképpen történik:  
A (P 1 , P 2 ) szakaszra vonatkozóan:  
M CO  2;d ðvÞ ¼ a 1 v þ b 1 
ahol 
a 1 ¼ ð96 Ä 154Þ=ð56,6 Ä 19,0Þ ¼ Ä 58 
37,6 ¼ Ä1,543  
és b  1 ¼ 154 Ä ðÄ1,543Þ Ü 19,0 ¼ 154 þ 29,317 ¼ 183,317  
A (P 2 , P 3 ) szakaszra vonatkozóan:  
M CO  2;d ðvÞ ¼ a 2 v þ b 2 
ahol 
a 2 ¼ ð120 Ä 96Þ=ð92,3 Ä 56,6Þ ¼ 24 
35,7 ¼ 0,672  
ahol  és b  2 ¼ 96 Ä 0,672 Ü 56,6 ¼ 96 Ä 38,035 ¼ 57,965  
Számítási példák a súlyozó tényez őkre és az ablakoknak a városi, közúti vagy autópályán történ ő vezetési 
szakaszként való kategorizálására vonatkozóan:  
A 45. számú ablakra:  
M CO2;d;45 ¼ 122,62 g=km 
v 45 ¼ 38,12km =h 
Az ablak átlagos sebessége 45 km/h-nál kisebb, ezért ez egy városi vezetési szakasz ablaka.  
A jelleggörbére:  
M CO  2;d;CC ðv 45 Þ ¼ a 1 v 45 þ b 1 ¼ Ä1,543 Ü 38,12 þ 183,317 ¼ 124,498 g =km 
Az ellen őrzésre:  
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2;d;j Ï M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  1=100Þ 
M CO2;d;CC ðv 45 Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2;d;45 Ï M  CO2;d;CC ðv 45 Þ · ð1 þ tol  1=100Þ 
124,498 Ü ð1 Ä 25=100Þ Ï 122,62 Ï 124,498 Ü ð1 þ 25=100Þ 
93,373 Ï 122,62 Ï 155,622  
Ami a következ őt adja eredményül:  w 45 ¼ 1 
Az 556. számú ablakra:  
M CO2;d;556 ¼ 72,15  g=km 
v 556 ¼ 50,12  km=h 
Az ablak átlagos sebessége 45 km/h-nál nagyobb, de 80 km/h-nál kisebb, ezért ez egy közúti vezetési szakasz 
ablaka.HU L 175/160 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
A jelleggörbére:  
M CO2;d;CC ðv 556 Þ ¼ a 1 v 556 þ b 1 ¼ Ä1,543 Ü 50,12 þ 183,317 ¼ 105,982  g=km 
Az ellen őrzésre:  
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ Ï M  CO2;d;j< M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ 
M CO2;d;CC ðv 556 Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ Ï M  CO2;d;556< M  CO2;d;CC ðv 556 Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ 
105,982 Ü ð1 Ä 50=100Þ Ï 72,15 < 105,982 Ü ð1 Ä 25=100Þ 
52,991 Ï 72,15 < 79,487  
Ami a következ őt adja eredményül:  
h 556 ¼ 100 · M CO2;d;556 Ä M  CO2;d;CC ðv 556 Þ 
M CO2;d;CC ðv 556 Þ ¼ 100 · 72,15 Ä 105,982 
105,982 ¼ Ä31,922  
w 556 ¼ k 21 h 556 þ k 22 ¼ 0,04 Ü ðÄ31,922Þ þ 2 ¼ 0,723  
with 
k 21 ¼ 1=ðtol 2 Ä tol  1 Þ ¼ 1=ð50 Ä 25Þ ¼ 0,04  
and k 22 ¼ k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ ¼ 50=ð50 Ä 25Þ ¼ 2 
3. táblázat  
A kibocsátások számadatai  
[#]. 
ablak  t 1,j 
[s] t 2;j Ä Δt 
[s] t 2,j 
[s] M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ< M  CO  2;ref 
[g] M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ ã CO  2;ref 
[g] 
1 0  523  524  609,06  610,22  
2 1  523  524  609,06  610,22  
… …  …  …  …  
43 42  523  524  609,06  610,22  
44 43  523  524  609,06  610,22  
45 44  523  524  609,06  610,22  
46 45  524  525  609,68  610,86  
47 46  524  525  609,17  610,34  
… …  …  …  …  
100  99  563  564  609,69  612,74  
… …  …  …  …  
200  199  686  687  608,44  610,01  
… …  …  …  …  
474  473  1 024  1 025  609,84  610,60HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/161
 
[#]. 
ablak  t 1,j 
[s] t 2;j Ä Δt 
[s] t 2,j 
[s] M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ< M  CO  2;ref 
[g] M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ ã CO  2;ref 
[g] 
475  474  1 029  1 030  609,80  610,49  
… …  …  …  
556  555  1 173  1 174  609,96  610,59  
557  556  1 174  1 175  609,09  610,08  
558  557  1 176  1 177  609,09  610,59  
559  558  1 180  1 181  609,79  611,23  
7.3. A városi, országúti és autópályán történ ő vezetés szakaszainak ablakai – A vizsgálati út teljessége  
Ebben a számszer ű példában a vizsgálati út 7 036 átlagoló ablakból áll. Az 5. táblázat az átlagos járm űsebességük 
alapján városi, közúti vagy autópályán történ ő vezetési szakaszként kategorizált és a CO  2 -jelleggörbét ől való 
távolságuk alapján területekre felosztott ablakok számát tartalmazza. A vizsgálati út teljes, mivel az ablakok teljes 
számának legalább 15 %-a a városi, országúti és autópályán történ ő vezetés ablakaiból áll. Emellett a vizsgálati út 
normálisnak tekinthet ő, mivel a városi, országúti és autópályán történ ő vezetés ablakainak legalább 50 %-a a 
jelleggörbére vonatkozóan meghatározott els ődleges t űréseken belül van.  
4. táblázat  
A vizsgálati út teljességének és normalitásának ellen őrzése  
Vezetési feltételek  Számok  Az ablakok százalékos aránya  
Minden ablak  
Városi  1 909  1 909/7 036* 100 = 27,1 > 15  
Országúti  2 011  2 011/7 036* 100 = 28,6 > 15  
Autópálya  3 116  3 116/7 036* 100 = 44,3 > 15  
Összesen  1 909 + 2 011 + 3 116 = 7 036  
Normális ablakok  
Városi  1 514  1 514/1 909* 100 = 79,3 > 50  
Országúti  1 395  1 395/2 011* 100 = 69,4 > 50  
Autópálya  2 708  2 708/3 116* 100 = 86,9 > 50  
Összesen  1 514 + 1 395 + 2 708 = 5 617HU L 175/162 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
6. függelék  
A vizsgálati út dinamikus feltételeinek ellen őrzése és a valós vezetési feltételek melletti végs ő kibocsátási 
eredmény kiszámítása a 2. módszerrel (teljesítménykategorizálás)  
1. BEVEZETÉS  
Ez a függelék a teljesítménykategorizálás módszerével végzett adatértékelési eljárást ismerteti, melynek elnevezése 
ebben a függelékben „a standardizált teljesítményfrekvencia-eloszlásra történt normalizálás segítségével végzett 
értékelés”.  
2. SZIMBÓLUMOK, PARAMÉTEREK ÉS MÉRTÉKEGYSÉGEK  
a ref .......................a P  drive -ra vonatkozó referenciagyorsulás [0,45 m/s  2 ] 
D WLTC  ................a WLTC ciklus (a könny űgépjárm űvekre vonatkozó, világszinten harmonizált vizsgálati ciklus) 
szerinti Veline metszete  
f 0 , f 1 , f 2 .............menetellenállási együtthatók, [N], [N/(km/h)] és [N/(km/h)  2 ] 
i ...........................a pillanatnyi mérések id őköze, minimális felbontás: 1 Hz  
j ...........................kerékteljesítmény-osztály, j=1–9  
k ..........................a 3 másodperces mozgóátlagértékekre vonatkozó id őköz 
k WLTC  .................a WLTC ciklus szerinti Veline meredeksége  
m gas, i  .................a „gas” kipufogógáz-összetev ő pillanatnyi tömege az i id őközben, [g/s]; részecskeszámok esetében 
[#/s]-ban  
m gas, 3s, k  ........... a „gas” kipufogógáz-összetev ő tömegáramának 3 másodperces mozgóátlaga a k id őközben, 1 Hz-es 
felbontás mellett, [g/s]; részecskeszámok esetében [#/s]-ban  
m gas;j ..................a kipufogógáz-összetev ő átlagos kibocsátási értéke a j kerékteljesítmény-osztályban, [g/s]; részecs ­
keszámok esetében [#/s]-ban  
m gas;U .................a „gas” kipufogógáz-összetev ő súlyozott kibocsátási értéke az összes olyan i másodpercet tartal ­
mazó részmintára, amelynél v  i < 60 km/h, [g/s]; részecskeszámok esetében [#/s]-ban  
M w gas,d  ..............a „gas” kipufogógáz-összetev ő súlyozott távolságspecifikus kibocsátása az egész vizsgálati út alatt, 
[g/km]; részecskeszámok esetében [#/km]-ban  
M w PN,d  ..............a „PN” kipufogógáz-összetev ő súlyozott távolságspecifikus kibocsátása az egész vizsgálati út alatt, 
[#/km]  
M w,gas,d,U  ........... a „gas” kipufogógáz-összetev ő súlyozott távolságspecifikus kibocsátása az összes olyan i másod ­
percet tartalmazó részmintára, amelynél v  i < 60 km/h, [g/km]  
M w,PN,d,U  ............ a „PN” kipufogógáz-összetev ő súlyozott távolságspecifikus kibocsátása az összes olyan i másod ­
percet tartalmazó részmintára, amelynél v  i < 60 km/h, [#/km]  
p ..........................a WLTC ciklus szakasza (alacsony, közepes, nagy és extra nagy sebesség ű), p=1–4  
P drag ....................a motorfék-teljesítmény a Veline-alapú megközelítésben, ha a tüzel őanyag-befecskendezés mennyi ­
sége nulla, [kW]  
P rated ...................a gyártó által megadott legnagyobb névleges motorteljesítmény, [kW]  
P required,i  .............a járm ű kigurulási menetellenállásának és tehetetlenségének leküzdéséhez szükséges teljesítmény az 
i id őközben, [kW]HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/163
 
P r,,i .......................a fent meghatározott P  required,i  -vel azonos, hosszabb egyenletekben használt paraméter  
P wotð n normÞ ....... a teljes terhelés teljesítménygörbéje, [kW]  
P c,j .......................a j kerékteljesítmény-osztályra vonatkozó határértékek, [kW] (a P  c,j, lower bound  jelöli az alsó, a P  c,j, 
upper bound  pedig a fels ő határértéket)  
P c,norm, j  .............a j kerékteljesítmény-osztályra vonatkozó határértékek normalizált teljesítményértékként 
kifejezve, [-]  
P r, i ......................a menetellenállás leküzdéséhez szükséges, a járm ű kerékagyainál fellép ő teljesítményigény az i 
időközben, [kW]  
P w , 3s,k .................a menetellenállás leküzdéséhez szükséges, a járm ű kerekagyainál fellép ő teljesítményigény 3 másod ­
perces mozgóátlaga az i id őközben, 1 Hz-es felbontás mellett [kW]  
P drive ...................a referenciasebesség és referenciagyorsulás melletti teljesítményigény a járm ű kerékagyainál, [kW]  
P norm  ..................normalizált teljesítményigény a kerékagyaknál, [-]  
t i ..........................az i id őköz teljes hossza, [s]  
t c,j ........................a j kerékteljesítmény-osztály id őbeli aránya, [%]  
ts .........................a WLTC ciklus p szakaszának kezdete, [s]  
te .........................a WLTC ciklus p szakaszának vége, [s]  
TM ......................a járm ű vizsgálati tömege, [kg]; szakaszonként kell meghatározni: a tényleges vizsgálati tömeg a 
PEMS-vizsgálat során, az NEDC szerinti tehetetlenségi osztály tömege vagy a WLTP ciklus szerinti 
tömegek (TM  L , TM  H vagy TM  ind ) 
SPF ......................standardizált teljesítményfrekvencia-eloszlás  
v i .........................a járm ű tényleges sebessége az i id őközben [km/h]  
v j .........................a járm ű átlagos sebessége a j kerékteljesítmény-osztályban, km/h  
v ref .......................a P  drive -ra vonatkozó referenciasebesség, [70 km/h]  
v 3s,k .....................a járm ű sebességének 3 másodperces mozgóátlaga a k id őközben, [km/h]  
v U .......................a járm ű súlyozott sebessége a j kerékteljesítmény-osztályban, [km/h]  
3. A MÉRT KIBOCSÁTÁSOK ÉRTÉKELÉSE A STANDARDIZÁLT KERÉKTELJESÍTMÉNYFREKVENCIA-ELOSZLÁS HASZNÁLA ­
TÁVAL  
A teljesítménykategorizálás módszere a szennyez ő anyagoknak a 4. függelék szerint kiszámított pillanatnyi m  gas, i  
(g/s) kibocsátását használja.  
A normális teljesítményeloszlású vizsgálat kibocsátási értékeinek megállapításához az m  gas, i  értékeket a kerekeknél 
fellép ő megfelel ő teljesítmény alapján kell osztályozni, és a teljesítményosztály szerint besorolt átlagos kibocsátá ­
sokat súlyozni kell a következ ő pontokban leírt eljárást követve.HU L 175/164 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.1. A kerekeknél fellép ő tényleges teljesítmény forrásai  
A kerekeknél fellép ő tényleges P  r,i teljesítmény az az összesített teljesítmény, amely a légellenállásnak, a gördülési 
ellenállásnak, az út meredekségének, a járm ű hosszanti irányú tehetetlenségének és a kerekek tehetetlenségi 
nyomatékának leküzdéséhez szükséges.  
A mérés és a rögzítés során a kerékteljesítmény jelének a 2. függelék 3.2. pontja szerinti linearitási követelmé ­
nyeknek megfelel ő nyomatékjelet kell alkalmaznia. A mérés referenciapontja a hajtott kerekek kerékagyainál 
található.  
Alternatív megoldásként a tényleges kerékteljesítményt a pillanatnyi CO  2 -kibocsátásokból is meg lehet határozni az 
e függelék 4. pontjában leírt eljárással.  
3.2. A pillanatnyi vizsgálati adatok mozgóátlagainak kiszámítása  
A kibocsátások tömegárama és a kerékteljesítmény közötti esetlegesen helytelen szinkronizálás hatásainak csök ­
kentése érdekében a három másodperces mozgóátlagokat a vizsgálat összes releváns pillanatnyi adatából kell 
kiszámítani. A mozgóátlagértékeket 1 Hz-es gyakoriság mellett kell kiszámítani:  
m gas;3s;k ¼ P  kþ2 
i¼k m gas;i 
3 
P w;3s;k ¼ P  kþ2 
i¼k P w;i 
3 
v 3s;k ¼ P  kþ2 
i¼k v i 
3 
ahol:  
k ............ a mozgóátlagértékekre vonatkozó id őköz 
i .............a pillanatnyi vizsgálati adatok id őköze  
3.3. A mozgóátlagok besorolása városi, országúti és autópályán történ ő vezetési szakaszokba  
A standardizált teljesítményfrekvenciákat a városi szakaszra és a teljes vizsgálati útra vonatkozóan kell meghatá ­
rozni (lásd a 3.4. pontot), és külön kibocsátásértékelést kell végezni a teljes vizsgálati útra és a városi szakaszra 
vonatkozóan. A vizsgálati út városi szakaszának kés őbbi értékeléséhez a 3.2. pont szerint kiszámított három 
másodperces mozgóátlagokat hozzá kell rendelni a sebesség jele (v  3s,k ) alapján kapott három másodperces mozgó ­
átlagoknak megfelel ő városi vezetési feltételekhez, az 1-1. táblázatban meghatározott sebességtartománynak 
megfelel ően. A teljes vizsgálati út értékeléséhez választott mintának valamennyi sebességtartományra ki kell 
terjednie, ideértve a városi szakaszt is.  
1-1. táblázat  
Sebességtartományok a vizsgálati adatoknak a városi, országúti és autópályán történ ő feltételekhez való 
hozzárendeléséhez a teljesítménykategorizálás módszere keretében  
Városi  Országúti (  1 ) Autópálya (  1 ) 
v i [km/h]  0– ≤ 60 > 60– ≦ 90 > 90  
( 1 ) a jelenlegi szabályozás szerinti értékelésben nem használatos  
3.4. A kerékteljesítmény-osztályok meghatározása a kibocsátások osztályozásához  
3.4.1. A teljesítményosztályok és a teljesítményosztályoknak a szokásos vezetés melletti megfelel ő id őarányai úgy vannak 
meghatározva a normalizált teljesítményértékekre, hogy bármely könny űgépjárm űre nézve reprezentatívak 
legyenek (1. táblázat).HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/165
 
1. táblázat  
Normalizált és standardizált teljesítményfrekvenciák a városi vezetésre és az 1/3 városi, 1/3 országúti és 
1/3 autópályán történ ő vezetésb ől álló teljes vizsgálati út súlyozott átlagára vonatkozóan  
A teljesítményosztály 
száma  P c,norm,j  [-] Városi  Teljes vizsgálati út  
Kezdeti érték >  Záró érték ≤ Id őarány, t  C,j 
1 – 0,1  21,9700 %  18,5611 %  
2 – 0,1  0,1  28,7900 %  21,8580 %  
3 0,1  1  44,0000 %  43,4582 %  
4 1  1,9  4,7400 %  13,2690 %  
5 1,9  2,8  0,4500 %  2,3767 %  
6 2,8  3,7  0,0450 %  0,4232 %  
7 3,7  4,6  0,0040 %  0,0511 %  
8 4,6  5,5  0,0004 %  0,0024 %  
9 5,5  0,0003 %  0,0003 %  
Az 1. táblázat P  c,norm  oszlopait denormalizálni kell a P  drive -val való megszorzás révén, ahol a P  drive a vizsgált járm ű 
tényleges kerékteljesítménye a típusjóváhagyási beállítások mellett a görg ős fékpadon, v  ref és a  ref mellett.  
P c,j [kW] = P  c,norm, j  * P  drive 
P drive ¼ v ref 
3,6 Ü ðf 0 þ f 1 Ü v ref þ f 2 Ü v 2 
ref þ TM  NEDC Ü a ref Þ Ü 0,001  
ahol:  
— j az 1. táblázat szerinti teljesítményosztály száma  
— Az  f 0 , f 1 , f 2 menetellenállási együtthatókat a következ ő képletb ől kell kiszámítani a legkisebb négyzetek 
módszerén alapuló regresszióanalízissel:  
P Corrected =v ¼ f 0 þ f 1 Ü v þ f 2 Ü v 2 
ahol a ( P Corrected  /v) a 07. módosítássorozattal módosított 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 4a. melléklete 7. függelé ­
kének 5.1.1.2.8. szakaszában meghatározott NEDC vizsgálati ciklusra vonatkozó v járm űsebesség melletti 
kigurulási menetellenállás  
— TM  NEDC  a járm ű tehetetlenségi osztálya a típusjóváhagyási vizsgálat során, [kg]  
3.4.2.  A kerékteljesítmény-osztályok korrigálása  
A legnagyobb kerékteljesítmény-osztály, amelyet figyelembe kell venni, az 1. táblázatban szerepl ő legnagyobb 
osztály, amely magában foglalja a (P  rated × 0,9) értéket. Az összes kizárt osztály id őarányát hozzá kell adni a 
legnagyobb fennmaradó osztályhoz.  
A vizsgált járm ű egyes kerékteljesítmény-osztályainak fels ő és alsó határértékét úgy kell meghatározni, hogy 
valamennyi P  c,norm,j  értékb ől ki kell számítani a megfelel ő P c,j értékét az 1. ábrának megfelel ően.HU L 175/166 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
1. ábra  
A normalizált és standardizált teljesítményfrekvencia átalakítása járm űspecifikus teljesítményfrekvenciává 
(vázlatos ábra)
  
A denormalizálásra az alábbiakban látható példa.  
Példa a bemeneti adatokra:  
Paraméter  Érték  
f 0 [N] 79,19  
f 1 [N/(km/h)]  0,73  
f 2 [N/(km/h)  2 ] 0,03  
TM [kg]  1,470  
P rated [kW]  120 (1. példa)  
P rated [kW]  75 (2. példa)  
Megfelel ő eredmények (lásd a 2. és a 3. táblázatot):  
P drive ¼ 70½km=hâ=3,6 Ü ð79,19 þ 0,73½N=ðkm=hÞâ Ü 70½km=hâ þ 0,03½N=ðkm=hÞ 2 âÜ 
ð70½km=hâÞ 2 þ 1470½kgâ Ü 0,45½m=s 2 âÞ Ü 0,001  
P drive ¼ 18,25kW  
2. táblázat  
Denormalizált és standardizált teljesítményfrekvencia-értékek az 1. táblázatból (az 1. példára vonatko ­
zóan)  
A teljesítményosztály 
száma  P c,j [kW]  Városi  Teljes vizsgálati út  
Kezdeti érték >  Záró érték ≤ Id őarány, t  C,j [%] 
1 Összes < – 1,825  – 1,825  21,97 %  18,5611 %HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/167
 
A teljesítményosztály 
száma  P c,j [kW]  Városi  Teljes vizsgálati út  
Kezdeti érték >  Záró érték ≤ Id őarány, t  C,j [%] 
2 – 1,825  1,825  28,79 %  21,8580 %  
3 1,825  18,25  44,00 %  43,4583 %  
4 18,25  34,675  4,74 %  13,2690 %  
5 34,675  51,1  0,45 %  2,3767 %  
6 51,1  67,525  0,045 %  0,4232 %  
7 67,525  83,95  0,004 %  0,0511 %  
8 83,95  100,375  0,0004 %  0,0024 %  
9 (  1 ) 100,375  Összes >100,375  0,00025 %  0,0003 %  
( 1 ) A legnagyobb kerékteljesítmény-osztály, amelyet figyelembe kell venni, az 0,9 × P  rated értéket tartalmazó osztály. Itt 0,9 × 120 
= 108.  
3. táblázat  
Denormalizált és standardizált teljesítményfrekvencia-értékek az 1. táblázatból (a 2. példára vonatkozóan)  
A teljesítményosztály 
száma  P c,j [kW]  Városi  Teljes vizsgálati út  
Kezdeti érték >  Záró érték ≤ Id őarány, t  C,j [%] 
1 Összes < –1,825  – 1,825  21,97 %  18,5611 %  
2 – 1,825  1,825  28,79 %  21,8580 %  
3 1,825  18,25  44,00 %  43,4583 %  
4 18,25  34,675  4,74 %  13,2690 %  
5 34,675  51,1  0,45 %  2,3767 %  
6 (  1 ) 51,1  Összes > 51,1  0,04965 %  0,4770 %  
7 67,525  83,95  —  —  
8 83,95  100,375  —  —  
9 100,375  Összes > 100,375  —  —  
( 1 ) A legnagyobb kerékteljesítmény-osztály, amelyet figyelembe kell venni, az 0,9 × P  rated értéket tartalmazó osztály. Itt 0,9 × 75 = 
67,5.  
3.5. A mozgóátlagértékek osztályozása  
A 4. függelék 4.4. pontja szerint meghatározott hidegindítási kibocsátásokat a következ ő értékelésben figyelmen 
kívül kell hagyni.  
A 3.2. pont szerint kiszámított valamennyi mozgóátlagértéket be kell sorolni abba a denormalizált kerékteljesít ­
mény-osztályba, amelybe a P  w , 3s,k kerékteljesítmény tényleges 3 másodperces mozgóátlaga tartozik. A denorma ­
lizált kerékteljesítmény-osztályok határértékeit a 3.3. pont alapján kell kiszámítani.  
A besorolást az összes városi szakaszt is magában foglaló teljes érvényes vizsgálati út adataiból számított vala ­
mennyi három másodperces mozgóátlag esetében el kell végezni. Emellett az 1-1. táblázatban meghatározott 
sebesség-határértékek alapján városiként osztályozott összes mozgóátlagot egyetlen városi teljesítményosztályba 
kell besorolni, függetlenül attól, hogy a mozgóátlag milyen id őpontban jelentkezett a vizsgálati út során.HU L 175/168 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Ezután az egy kerékteljesítmény-osztályba tartozó valamennyi három másodperces mozgóátlagérték átlagát ki kell 
számítani a paraméter szerinti valamennyi kerékteljesítmény-osztályra vonatkozóan. Az alábbi egyenleteket egyszer 
kell alkalmazni a városi adatkészletre és egyszer a teljes adatkészletre vonatkozóan.  
A 3 másodperces mozgóátlagértékek j teljesítményosztályba való besorolása (j= 1–9):  
if P  C;j lower bound < P w;3s;k Ï P C;j upper bound  
akkor: a kibocsátásokra és sebességre vonatkozó osztály száma = j  
Meg kell számlálni a 3 másodperces mozgóátlagértékek számát minden teljesítményosztály esetében:  
if P  C;j lower bound < P w;3s;k Ï P C;j upper bound  
akkor: darabszám  j = n + 1 (a darabszám  j a kibocsátások 3 másodperces mozgóátlagértékeinek száma egy telje ­
sítményosztályban a minimális lefedettségi követelmények kés őbbi ellen őrzéséhez)  
3.6. A teljesítményosztályok lefedettségének és a teljesítményeloszlás normalitásának ellen őrzése  
Érvényes vizsgálat esetében az egyes kerékteljesítmény-osztályok id őarányának a 4. táblázatban megadott tarto ­
mányokon belül kell lennie.  
4. táblázat  
A teljesítményosztályok legkisebb és legnagyobb aránya érvényes vizsgálat esetében  
A teljesítmény ­
osztály száma  P c,norm,j  [-] Teljes vizsgálati út  Városi szakaszok  
Kezdeti érték >  Záró érték ≤ Alsó határ  Fels ő határ  Alsó határ  Fels ő határ  
1+2 össze ­
sen (  1 ) 0,1 15 %  60 %  5 % (  1 ) 60 %  
3 0,1  1  35 %  50 %  28 %  50 %  
4 1  1,9  7 %  25 %  0,7 %  25 %  
5 1,9  2,8  1,0 %  10 %  > 5 darab  5 %  
6 2,8  3,7  > 5 darab  2,5 %  0 %  2 %  
7 3,7  4,6  0 %  1,0 %  0 %  1 %  
8 4,6  5,5  0 %  0,5 %  0 %  0,5 %  
9 5,5  0 %  0,25 %  0 %  0,25 %  
( 1 ) Az összes hajtási és alacsony teljesítmény melletti feltételt reprezentálja.  
A 4. táblázatban foglalt követelmények mellett a minimális lefedettséghez a teljes vizsgálati út során minden 
kerékteljesítmény-osztályból öt példa szükséges a névleges teljesítmény 90 %-át lefed ő osztályig bezárólag, 
annak érdekében, hogy a mintaméret megfelel ő legyen.  
A vizsgálati út városi szakaszára az 5 darabnyi minimális lefedettség követelménye az 5. kerékteljesítmény- 
osztályig valamennyi osztályra vonatkozik. Ha az 5. kerékteljesítmény-osztály feletti osztályban a vizsgálati út 
városi szakaszán a darabszám kevesebb, mint 5, akkor az osztály átlagos kibocsátási értékét le kell nullázni.  
3.7. A mért értékek átlagolása kerékteljesítmény-osztályonként  
Az egyes kerékteljesítmény-osztályokba sorolt mozgóátlagokat a következ őképpen kell átlagolni:  
m gas;j ¼ P  
all k in class  j m gas;3s;k 
counts  jHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/169
 
v j ¼ P  
all k in class  j v 3s;k 
counts  j 
ahol:  
j ..............az 1. táblázat szerinti kerékteljesítmény-osztály száma (1–9)  
m gas;j ..... a kipufogógáz-összetev ő átlagos kibocsátási értéke egy kerékteljesítmény-osztályban (külön érték a teljes 
vizsgálati útra és a városi szakaszokra vonatkozóan), [g/s]  
v j ............átlagos sebesség egy kerékteljesítmény-osztályban (külön érték a teljes vizsgálati útra és a városi szaka ­
szokra vonatkozóan), [km/h]  
k .............a mozgóátlagértékekre vonatkozó id őköz 
3.8. Az átlagos értékek súlyozása kerékteljesítmény-osztályonként  
Minden kerékteljesítmény-osztály átlagos értékét meg kell szorozni az osztályonkénti t  C,j időaránnyal az 1. táblá ­
zatnak megfelel ően, és össze kell adni őket az egyes paraméterek súlyozott átlagának meghatározása céljából. Ez az 
érték mutatja a vizsgálati út súlyozott eredményét a standardizált teljesítményfrekvenciák mellett. A súlyozott 
átlagokat a vizsgálati adatok városi szakaszára a városi teljesítményeloszlás id őarányainak segítségével, a teljes 
vizsgálati útra pedig a teljes id őarány segítségével kell kiszámítani.  
Az alábbi egyenleteket egyszer kell alkalmazni a városi adatkészletre és egyszer a teljes adatkészletre vonatkozóan.  
m gas ¼ X  9 
j¼1 m gas;j Ü t c;j 
v ¼ X  9 
j¼1 v j Ü t c;j 
3.9. A súlyozott távolságspecifikus kibocsátásérték kiszámítása  
A vizsgálat kibocsátásainak id őalapú súlyozott átlagát át kell alakítani távolságspecifikus kibocsátássá külön a 
városi adatkészletre és a teljes adatkészletre vonatkozóan, a következ őképpen:  
A teljes vizsgálati útra:  
M w;gas;d ¼ m gas Ü 3 600  
v 
A vizsgálati út városi részére:  
M w;gas;d;U ¼ m gas;U Ü 3 600  
v U 
A részecskeszámot illet ően ugyanazt a módszert kell alkalmazni, mint a gáz-halmazállapotú szennyez ő anyagok 
esetében, de a  m  PN egyenletben a [#/s] mértékegységet, az M  w,PN  esetében pedig a [#/km] mértékegységet kell 
használni:  
A teljes vizsgálati útra:  
M w;PN;d ¼ m PN Ü 3 600  
vHU L 175/170 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
A vizsgálati út városi részére:  
M w;PN;d;U ¼ m PN Ü 3 600  
v U 
4. A KERÉKTELJESÍTMÉNY ÉRTÉKELÉSE A PILLANATNYI CO  2 -TÖMEGÁRAM ALAPJÁN  
A kerékteljesítményt (P  w,i ) az 1 Hz gyakorisággal mért CO  2 -tömegáramból lehet kiszámítani. Ehhez a számításhoz 
a járm űspecifikus CO  2 -egyeneseket („Veline”) kell használni.  
A Veline-t az ENSZ EGB 15. sz. globális m űszaki el őírásában (ECE/TRANS/180/Add.15) meghatározott, a könny ű­
gépjárm űvekre vonatkozó, világszinten harmonizált vizsgálati eljárás szerinti járm ű-típusjóváhagyási vizsgálat eljá ­
rásából kell kiszámítani.  
A WLTC ciklus egyes szakaszaira vonatkozó átlagos kerékteljesítményt 1 Hz-es alapon a vezetési sebességb ől és a 
görg ős fékpad beállításaiból kell kiszámítani. Az ellenállási teljesítmény értéke alatti összes kerékteljesítmény-értéket 
az ellenállási teljesítmény értékre kell kiigazítani.  
P w;i ¼ v i 
3,6 Ü ðf 0 þ f 1 Ü v i þ f 2 Ü v 2 
i þ TM Ü a i Þ Ü 0,001  
ahol: f  0 , f 1 , f 2 .....a járm űvel elvégzett WLTP vizsgálat során használt kigurulási menetellenállási együtthatók  
TM ..............a járm űvel elvégzett WLTP vizsgálat során használt járm ű vizsgálati tömege [kg]  
P drag ¼ Ä0,04 Ü P rated 
if P  w;i< P drag then P  w;i ¼ P drag 
A WLTC ciklus egyes szakaszaira vonatkozó átlagos teljesítményt az 1 Hz-es alapú kerékteljesítményb ől kell 
kiszámítani a következ ő módon:  
P w;p ¼ P  te 
j¼ts P w;i 
te Ä ts 
ahol p a WLTC ciklus szakasza (alacsony, közepes, nagy és extra nagy sebesség ű) 
ts a WLTC ciklus p szakaszának kezdete, [s]  
te a WLTC ciklus p szakaszának vége, [s]  
Ezután lineáris regressziót kell végezni a WLTC ciklus zsákos értékei szerinti CO  2 -tömegárammal az y tengelyen és 
a szakaszonkénti  P w,p átlagos kerékteljesítménnyel az x tengelyen a 2. ábrának megfelel ően. 
Az eredményül kapott Veline-egyenlet a kerékteljesítmény függvényében határozza meg a CO  2 -tömegáramot:  
CO  2 i ¼ k WLTC  X P  w;i þ D WLTC  CO  2 in ½g=hâ 
ahol:  
k WLTC  .............................. a Veline meredeksége a WLTC ciklusból, [g/kWh]  
D WLTC  .............................. a Veline metszete a WLTC ciklusból, [g/h]HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/171
 
2. ábra  
A járm űspecifikus Veline meghatározása a WLTC ciklus 4 szakaszából származó, CO  2 -re vonatkozó vizs ­
gálati eredmények alapján (vázlatos ábra)
  
A tényleges kerékteljesítményt a mért CO  2 -tömegáramból kell kiszámítani a következ őképpen:  
P w;i ¼ CO2  i Ä D WLTC  
k WLTC  
ahol CO  2 , [g/h]-ban  
P W,j , [kW]-ban  
A fenti egyenlet a mért kibocsátásoknak a 3. pont szerinti osztályba sorolásához szükséges P  Wi meghatározásához 
használható, a számítást a következ ő kiegészít ő feltételekkel kell végezni:  
(I) ha v  i < 0,5 és ha a  i < 0, akkor P  w,i = 0 a v [m/s]-ban van megadva  
(II) ha CO  2i < 0,5 X D  WLTC  , akkor P  w,i = P  drag 
Azokban az id őközökben, amelyekben az (I) és a (II) feltétel egyaránt teljesen, a (II) feltételt kell alkalmazni.HU L 175/172 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
7. függelék  
A járm űvek kiválasztása a kezdeti típusjóváhagyáskor lefolytatott PEMS-vizsgálathoz  
1. BEVEZETÉS  
A PEMS-vizsgálatokat a vizsgálatok egyedi jellemz ői miatt nem kell az e rendelet 2. cikkének 1. pontja szerinti, a  
„kibocsátások és a járm űjavítási és -karbantartási információk tekintetében”  meghatározott valamennyi járm űtípus (a 
továbbiakban:  „kibocsátás szerinti járm űtípus” ) esetében elvégezni. Bizonyos kibocsátás szerinti járm űtípusokat a 
járm ű gyártója a 3. pont követelményeinek megfelel ően „PEMS-vizsgálati családokba”  rendezhet, melyeket a 4. pont 
követelményei alapján kell hitelesíteni.  
2. SZIMBÓLUMOK, PARAMÉTEREK ÉS MÉRTÉKEGYSÉGEK  
N — a kibocsátás szerinti járm űtípusok száma  
NT — a kibocsátás szerinti járm űtípusok minimális száma  
PMR  H — a PEMS-vizsgálati család összes járm űvének legnagyobb fajlagos motorteljesítménye  
PMR  L — a PEMS-vizsgálati család összes járm űvének legkisebb fajlagos motorteljesítménye  
V_eng_max — a PEMS-vizsgálati család összes járm űvének legnagyobb motortérfogata  
3. PEMS-VIZSGÁLATI CSALÁDOK LÉTREHOZÁSA  
A PEMS-vizsgálati családoknak hasonló kibocsátási jellemz őkkel rendelkez ő járm űvekb ől kell állniuk. A kibo ­
csátás szerinti járm űtípusokat a gyártó kérésére csak akkor lehet besorolni egy PEMS-vizsgálati családba, ha a 3.1. 
és a 3.2. pont szerinti jellemz őik megegyeznek.  
3.1. Adminisztratív feltételek  
3.1.1. A 715/2007/EK rendelet szerinti típusjóváhagyást megadó jóváhagyó hatóság (a továbbiakban: hatóság).  
3.1.2. Azonos járm űgyártó.  
3.2. M űszaki feltételek  
3.2.1. Meghajtás típusa (például bels ő égés ű motor, HEV, PHEV).  
3.2.2. Tüzel őanyag(ok) típusa(i) (például benzin, dízel, LPG, földgáz stb.). A kétfajta tüzel őanyaggal m űköd ő vagy 
rugalmas tüzel őanyag-felhasználású járm űvek egy csoportba sorolhatók olyan járm űvekkel, amelyekkel egy 
vagy több azonos tüzel őanyagot használnak.  
3.2.3. Égési folyamat (például kétütem ű, négyütem ű). 
3.2.4. A hengerek száma.  
3.2.5. A hengerek elrendezése (például soros, V elrendezés ű, csillag elrendezés ű, vízszintesen egymással szemben lev ő). 
3.2.6. Motortérfogat  
A járm űgyártónak meg kell határoznia a V_eng_max (= a PEMS-vizsgálati családba tartozó összes járm ű legna ­
gyobb motortérfogata) értékét. A PEMS-vizsgálati családba tartozó járm űvek motortérfogata nem térhet el 
– 22 %-nál nagyobb mértékben a V_eng_max-tól, ha V_eng_max ≥1 500 cm  3 , és nem térhet el – 32 %-nál 
nagyobb mértékben a V_eng_max-tól, ha V_eng_max <1 500 cm  3 . 
3.2.7. A tüzel őanyag-adagolás módja (például közvetett, közvetlen vagy kombinált befecskendezés).  
3.2.8. A h űtőrendszer típusa (például leveg ő, víz, olaj).  
3.2.9. A leveg őbeszívás módja, például természetes beszívás, feltöltés, a feltölt ő típusa (például kívülr ől meghajtott, 
egyszeres vagy többszörös turbó, változó geometriájú stb.).HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/173
 
3.2.10. A kipufogógáz-utókezel ő rendszer komponenseinek típusa és sorrendje (például hármas hatású katalizátor, 
oxidációs katalizátor, szegénykeverékes NO  x -csapda, szelektív redukciós katalizátor, szegénykeverékes NO  x -kata ­
lizátor, részecskesz űrő). 
3.2.11. Kipufogógáz-visszavezetés (van vagy nincs, bels ő/küls ő, h űtött/nem h űtött, alacsony/magas nyomáson).  
3.3. A PEMS-vizsgálati család kiterjesztése  
A meglév ő PEMS-vizsgálati családok kiterjeszthet ők új kibocsátás szerinti járm űtípus hozzáadása révén. A kiter ­
jesztett PEMS-vizsgálati családnak és hitelesítésének szintén teljesítenie kell a 3. és a 4. pont szerinti követelmé ­
nyeket. A kiterjesztett PEMS-vizsgálati család 4. pont szerinti hitelesítéséhez további járm űvek PEMS-vizsgálatára 
lehet szükség.  
3.4. Alternatív PEMS-vizsgálati család  
A 3.1. és 3.2. pont rendelkezéseinek alkalmazása helyett a járm űgyártó olyan PEMS-vizsgálati családot is 
meghatározhat, amely egyetlen kibocsátás szerinti járm űtípusnak felel meg. Ez esetben a 4.1.2. pontban szerepl ő, 
a PEMS-vizsgálati család hitelesítésére vonatkozó követelményt nem kell alkalmazni.  
4. A PEMS-VIZSGÁLATI CSALÁD HITELESÍTÉSE  
4.1. A PEMS-vizsgálati családok hitelesítésére vonatkozó általános követelmények  
4.1.1. A járm ű gyártójának be kell mutatnia a PEMS-vizsgálati családot képvisel ő reprezentatív járm űvet a hatóságnak. A 
járm űvön a m űszaki szolgálatnak PEMS-vizsgálatot kell végrehajtania annak igazolása érdekében, hogy a repre ­
zentatív járm ű megfelel az e melléklet szerinti követelményeknek.  
4.1.2. A hatóságnak az e függelék 4.2. pontjában meghatározott követelmények alapján további járm űveket kell kivá ­
lasztania a m űszaki szolgálat által annak igazolására végzett PEMS-vizsgálathoz, hogy a kiválasztott járm űvek 
megfelelnek az e melléklet szerinti követelményeknek. A kiegészít ő járm űvek kiválasztásához alkalmazott, e 
függelék 4.2. pontjának megfelel ő m űszaki feltételeket a vizsgálati eredményekkel együtt rögzíteni kell.  
4.1.3. A hatóság engedélyével a PEMS-vizsgálatot más szolgáltató is elvégezheti a m űszaki szolgálat jelenlétében, ha 
legalább az e függelék 4.2.2. és 4.2.6. pontjában el őírt járm űvizsgálatokat és az e függelék által a PEMS-vizsgálati 
család hitelesítéséhez el őírt összes PEMS-vizsgálat legalább 50 %-át a m űszaki szolgálat végzi el. Ilyen esetben is a 
m űszaki szolgálat felel azért, hogy valamennyi PEMS-vizsgálatot megfelel ő módon, az e melléklet követelményei 
szerint hajtsanak végre.  
4.1.4. Egy adott járm ű PEMS-vizsgálatának eredményei felhasználhatók más PEMS-vizsgálati családoknak az e függelék 
követelményei tekintetében való hitelesítéséhez is a következ ő feltételek mellett:  
— a PEMS-vizsgálat szerinti összes hitelesítend ő családba tartozó járm űvet ugyanaz a hatóság hagyta jóvá a 
715/2007/EK rendelet követelményei alapján, és ez a hatóság hozzájárult ahhoz, hogy a szóban forgó járm ű 
PEMS-vizsgálatának eredményeit felhasználják más PEMS-vizsgálati családok hitelesítéséhez;  
— minden hitelesítend ő PEMS-vizsgálati család magában foglal egy olyan kibocsátás szerinti járm űtípust, 
amelybe a járm ű tartozik.  
Minden egyes hitelesítés esetében a felel ősséget az adott családba tartozó járm űvek gyártója viseli, függetlenül 
attól, hogy ez a gyártó részt vett-e az adott kibocsátás szerinti járm űtípus PEMS-vizsgálatában.  
4.2. A járm űvek kiválasztása a PEMS-vizsgálatra a PEMS-vizsgálati család hitelesítése során  
A PEMS-vizsgálati családból úgy kell kiválasztani a járm űveket, hogy a szennyez ő anyagok kibocsátása szem ­
pontjából releváns következ ő m űszaki jellemz ők le legyenek fedve egy PEMS-vizsgálattal. Egy vizsgálatra kivá ­
lasztott járm ű több m űszaki jellemz őt is képviselhet. A PEMS-vizsgálati család hitelesítéséhez a járm űveket a 
következ ő módon kell kiválasztani a vizsgálathoz:  
4.2.1. Minden olyan tüzel őanyag-kombinációra vonatkozóan (például benzin-LPG, benzin-földgáz, csak benzin), amellyel 
a PEMS-vizsgálati család egyes járm űvei üzemelni tudnak, legalább egy olyan járm űvet kell kiválasztani a PEMS- 
vizsgálathoz, amely az adott tüzel őanyag-kombinációval üzemel.HU L 175/174 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
4.2.2. A gyártónak meg kell határoznia a PMR  H (a PEMS-vizsgálati család összes járm űvének legnagyobb fajlagos 
motorteljesítménye) és a PMR  L (a PEMS-vizsgálati család összes járm űvének legkisebb fajlagos motorteljesítménye) 
értékét. A fajlagos motorteljesítmény ebben az esetben a bels ő égés ű motornak az e rendelet I. melléklete 3. 
függelékének 3.2.1.8. pontjában meghatározott legnagyobb hasznos teljesítménye és a 715/2007/EK rendelet 
3. cikkének 3. pontjában meghatározott referenciatömeg arányát jelenti. A PEMS-vizsgálati családból legalább 
egy-egy olyan járm ű-konfigurációt ki kell választani a vizsgálatra, amely a PMR  H , illetve a PMR  L meghatározott 
értékét képviseli. Ha a járm ű fajlagos teljesítménymutatója csak legfeljebb 5 %-kal tér el a PMR  H vagy a PMR  L 
meghatározott értékét ől, akkor a járm űvet az adott értéket képvisel ő járm űnek kell tekinteni.  
4.2.3. A PEMS-vizsgálati családból az er őátvitel egyes típusai szerint (például manuális, automatikus, duplakuplungos 
sebességváltó) legalább egy-egy járm űvet ki kell választani a vizsgálatra.  
4.2.4. Ha a PEMS-vizsgálati családban négykerék-meghajtású járm ű is van, akkor legalább egy ilyen (négykerék-meghaj ­
tású) járm űvet ki kell választani a vizsgálatra.  
4.2.5. A PEMS-vizsgálati család járm űveiben el őforduló valamennyi motortérfogatra vonatkozóan legalább egy reprezen ­
tatív járm űvet meg kell vizsgálni.  
4.2.6. A kipufogógáz-utókezel ő rendszer beépített komponenseinek száma szerint legalább egy-egy járm űvet ki kell 
választani a vizsgálatra.  
4.2.7. A 4.2.1–4.2.6. pontban foglalt rendelkezésekt ől függetlenül egy adott PEMS-vizsgálati családból legalább a követ ­
kez ő számú kibocsátás szerinti járm űtípust ki kell választani a vizsgálatra:  
N: a PEMS-vizsgálati családba tartozó kibocsátás szerinti 
járm űtípusok száma  NT: a PEMS-vizsgálatra kiválasztott kibocsátás szerinti 
járm űtípusok minimális száma  
1 1  
2-t ől 4-ig  2  
5-t ől 7-ig  3  
8-t ől 10-ig  4  
11-t ől 49-ig  NT = 3 + 0,1 × N (*)  
49-nél több  NT = 0,15 × N (*)  
(*) Az NT-t a legközelebbi egész számra kell felfelé kerekíteni.  
5. JEGYZ ŐKÖNYVEK  
5.1. A járm űgyártónak teljes kör ű leírást kell adnia a PEMS-vizsgálati családról, amelyben ismertetnie kell különösen a 
3.2. pont szerinti m űszaki feltételeket, és a leírást be kell nyújtania a hatóságnak.  
5.2. A gyártónak  MS-OEM-X-Y  formátumú, egyedi azonosító számot kell rendelnie a PEMS-vizsgálati családhoz, és 
közölnie kell a hatósággal. Ebben az esetben az  MS  az EK-típusjóváhagyást megadó tagállam megkülönböztet ő 
száma (  1 ), az OEM a gyártó 3 karakterb ől álló azonosítója, az  X az eredeti PEMS-vizsgálati családot azonosító 
sorszám, az  Y pedig a kiterjesztéseket jelöl ő szám (ez 0 az olyan PEMS-vizsgálati család esetében, amelyet még nem 
terjesztettek ki).  
5.3. A hatóságnak és a járm űgyártónak listát kell vezetnie az egy adott PEMS-vizsgálati családba tartozó, kibocsátás 
szerinti járm űtípusokról a kibocsátási típusjóváhagyási szám alapján. Minden kibocsátástípusra vonatkozóan meg 
kell adni a járm ű típusjóváhagyási számából, típusából, változatából és kiviteléb ől álló valamennyi kombinációt is a 
járm ű EK-megfelel őségi nyilatkozatának 0.10. és 0.2. szakaszában meghatározottak szerint.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/175  
( 1 ) 1 Németország esetében; 2 Franciaország esetében; 3 Olaszország esetében; 4 Hollandia esetében; 5 Svédország esetében; 6 Belg ium 
esetében; 7 Magyarország esetében; 8 a Cseh Köztársaság esetében; 9 Spanyolország esetében; 11 az Egyesült Királyság esetében; 12 
Ausztria esetében; 13 Luxemburg esetében; 17 Finnország esetében; 18 Dánia esetében; 19 Románia esetében; 20 Lengyelország 
esetében; 21 Portugália esetében; 23 Görögország esetében; 24 Írország esetében; 25 Horvátország esetében; 26 Szlovénia esetébe n; 
27 Szlovákia esetében; 29 Észtország esetében; 32 Lettország esetében; 34 Bulgária esetében; 36 Litvánia esetében; 49 Ciprus 
esetében; 50 Málta esetében.
 5.4. A típusjóváhagyó hatóságnak és a járm űgyártónak a PEMS-vizsgálati család hitelesítése céljából a PEMS-vizsgálatra 
a 4. pont szerint kiválasztott kibocsátás szerinti járm űtípusokról listát kell vezetniük, melyben a 4.2. pont szerinti 
kiválasztási kritériumok teljesülésével kapcsolatban szükséges információkat is fel kell tüntetni. A listában szere ­
peltetni kell azt is, hogy alkalmazták-e a 4.1.3. pont rendelkezéseit az adott PEMS-vizsgálat esetében.HU L 175/176 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
7a. függelék  
A vizsgálati út általános dinamikájának ellen őrzése  
1. BEVEZETÉS  
Ez a függelék a vizsgálati út általános dinamikájának ellen őrzésére szolgáló számítási eljárásokat mutatja be, melyek 
segítségével meghatározható, hogy a városi, országúti és autópályán való vezetés során a dinamika általában túl 
nagy, vagy hiányos-e.  
2. SZIMBÓLUMOK, PARAMÉTEREK ÉS MÉRTÉKEGYSÉGEK  
RPA relatív pozitív gyorsulás  
Δ — különbség  
> — nagyobb  
≥ — nagyobb vagy egyenl ő 
% — százalék  
< — kisebb  
≤ — kisebb vagy egyenl ő 
a — gyorsulás [m/s  2 ] 
a i — gyorsulás az i id őközben [m/s  2 ] 
a pos — a 0,1 m/s  2 -nél nagyobb pozitív gyorsulás [m/s  2 ] 
a pos,i,k  — a 0,1 m/s  2 -nél nagyobb pozitív gyorsulás az i id őközben a városi, országúti és autópályán 
történ ő vezetés szakaszait figyelembe véve [m/s  2 ] 
a res — gyorsulási felbontás [m/s  2 ] 
d i — az i id őközben megtett távolság [m]  
d i,k — az i id őközben megtett távolság a városi, országúti és autópályán történ ő vezetés szakaszait 
figyelembe véve [m]  
(i) index — diszkrét id őköz 
(j) index — a pozitív gyorsulást tartalmazó adatkészletek diszkrét id őköze  
(k) index — a megfelel ő kategóriára (t=összes, u=város, r=országút, m=autópálya)  
utal 
M k — a 0,1 m/s  2 -nél nagyobb pozitív gyorsulást tartalmazó városi, országúti és autópályán történ ő 
vezetési szakaszok mintáinak száma  
N k — a városi, országúti és autópályán történ ő vezetési szakaszok és a teljes vizsgálati út mintáinak 
teljes száma  
RPA  k — a városi, országúti és autópályán történ ő vezetési szakaszokra vonatkozó relatív pozitív 
gyorsulás [m/s  2 vagy kWs/(kg*km)]  
t k — a városi, országúti és autópályán történ ő vezetési szakaszok és a teljes vizsgálati út id őtar ­
tama [s]  
T4253H — összetettadat-simító  
ν — a járm ű sebessége [km/h]HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/177
 
ν i — a járm ű tényleges sebessége az i id őközben [km/h]  
ν i,k — a járm ű tényleges sebessége az i id őközben a városi, országúti és autópályán történ ő vezetés 
szakaszait figyelembe véve [km/h]  
ðν · aÞ i — a gyorsulásra jutó tényleges járm űsebesség az i id őközben [m  2 /s 3 vagy W/kg] 
ðν · a pos Þ j;k — a 0,1 m/s  2 -nél nagyobb pozitív gyorsulásra jutó tényleges járm űsebesség a j id őközben a 
városi, országúti és autópályán történ ő vezetés szakaszait figyelembe véve [m  2 /s 3 vagy W/kg] 
ðν · a pos Þ k Ä ½95â — a 0,1 m/s  2 -nél nagyobb pozitív gyorsulásra jutó járm űsebesség szorzatának 95 %-os percen ­
tilise a városi, országúti és autópályán történ ő vezetés szakaszaira vonatkozóan [m  2 /s 3 vagy 
W/kg]  
ν k — a városi, országúti és autópályán történ ő vezetés szakaszaira vonatkozó átlagos járm űse ­
besség [km/h]  
3. A VIZSGÁLATI ÚT MUTATÓI  
3.1. Számítások  
3.1.1.  Az adatok el őfeldolgozása  
A dinamikus paraméterek, például a gyorsulás, a  ν · a pos vagy az RPA meghatározásához a járm űsebességre 
vonatkozó jelnek a 3 km/óra feletti minden sebességen 0,1 %-os pontosságúnak és 1 Hz-es mintavételi gyakori ­
ságúnak kell lennie. Ezt a pontossági követelményt a kerékfordulatszámon alapuló sebességszenzoroktól kapott 
jelek általában teljesítik.  
Ellen őrizni kell, hogy a sebességgörbe nem tartalmaz-e hibás vagy valószín űtlen szakaszokat. Az ilyen szakaszok 
járm űsebesség-görbéjét lépések, ugrások, lépcs őzetes szakaszok vagy hiányzó értékek jellemzik. A rövid hibás 
szakaszokat korrigálni kell, például az adatok interpolációjával vagy egy másodlagos sebességjellel való összeha ­
sonlítással. A korrigálás helyett a hibás szakaszokat tartalmazó rövid vizsgálati utak ki is zárhatók a következ ő 
adatelemzésb ől. Második lépésként a gyorsulási értékeket ki kell számítani és emelked ő sorrendbe kell állítani az  
a res gyorsulási felbontás meghatározása érdekében (minimális gyorsulási érték > 0).  
Ha a res Ï 0,01 m =s 2 , akkor a járm űsebesség mérésének pontossága megfelel ő. 
Ha 0,01 m =s 2< a res , akkor T4253H Hanning-ablakkal való simítást kell alkalmazni.  
A T4235 Hanning-ablak a következ ő számításokat végzi el: a simítás egy 2-es mozgó medián centrummal 
rendelkez ő 4-es mozgó mediánnal kezd ődik. Az ablak ezután újra simítja ezeket az értékeket 5-ös és 3-as 
mozgó medián, valamint Hanning-ablak (mozgó súlyozott átlagok) alkalmazásával. A különbözetek kiszámítása 
a simított sorozatnak az eredeti sorozatból való kivonásával történik. Ezután az egész folyamat megismétl ődik a 
kiszámított különbözeteken. Végezetül a folyamat során el őször kapott simított értékek és a kiszámított külön ­
bözetek összeadásával sor kerül a simított végleges sebességértékek kiszámítására.  
A helyes sebességgörbe képezi a további számítások és a 8.1.2. pontban ismertetett kategorizálás alapját.  
3.1.2.  A távolság, a gyorsulás és a  ν · a kiszámítása  
A következ ő számításokat a teljes id őn alapuló (1 Hz-es felbontású) sebességgörbén el kell végezni az 1. másod ­
perct ől at t (utolsó) másodpercig.  
Az adatmintánkénti távolságnövekményt a következ őképpen kell kiszámítani:  
d i ¼ v i 
3; 6; i ¼ 1 – N  t 
ahol:  
d i az i id őközben megtett távolság [m]HU L 175/178 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
ν i a járm ű tényleges sebessége az i id őközben [km/h]  
N t a minták teljes száma  
A gyorsulást a következ őképpen kell számítani:  
a i ¼ ðv iþ1 Ä v iÄ1 Þ=ð2 · 3,6Þ; i ¼ 1 – N  t 
ahol:  
a i a gyorsulás az i id őközben [m/s  2 ]. Ha  i = 1:  v iÄ1 ¼ 0, ha pedig  i ¼ N t : v iþ1 ¼ 0. 
A gyorsulásra jutó tényleges járm űsebesség szorzatát a következ őképpen kell kiszámítani:  
ðv · aÞ i ¼ v i · a i=3,6; i ¼ 1 – N  t 
ahol: 
ðν · aÞ i a gyorsulásra jutó tényleges járm űsebesség szorzata az i id őközben [m  2 /s 3 vagy W/kg].  
3.1.3.  Az eredmények kategorizálása  
Az a i és a ðν · aÞ i kiszámítása után a v i , d i , a i és ðν · aÞ i értékeket a járm űsebesség alapján növekv ő sorrendbe kell 
állítani.  
A v  i Ï 60km =h által jellemzett valamennyi adatkészlet a „városi” sebességkategóriába, a  
60km =h< v i Ï 90km =háltal jellemzett valamennyi adatkészlet az „országúti” és a  v i> 90km =h által jellemzett 
valamennyi adatkészlet az „autópályán történ ő vezetési” sebességkategóriába tartozik.  
Az a i> 0,1 m =s 2 gyorsulási értékekkel rendelkez ő adatkészletek száma egyik sebességkategóriában sem lehet 
kisebb 150-nél.  
A v k átlagos járm űsebességet a következ őképpen kell kiszámítani valamennyi sebességkategóriában:  
v k ¼ Ê X  
i v i;k Ì
=N k; i ¼ 1 – N  k; k ¼ u; r; m 
ahol:  
N k a városi, országúti és autópályán történ ő vezetési szakaszok mintáinak teljes száma.  
3.1.4.  A v · a posÄ ½95â sebességkategóriánkénti kiszámítása  
A v · a pos értékek 95 %-os percentilisét a következ őképpen kell kiszámítani:  
Minden egyes sebességkategória  ðv · aÞ i;k értékeit növekv ő sorrendbe kell rendezni valamennyi olyan adatkészletre 
vonatkozóan, amely  a i;k> 0,1 m =s 2 a i;k ã 0,1 m =s 2 értékkel rendelkezik, és meg kell határozni ezen minták teljes 
számát ( M k ). 
Ezután az  a i;k ã 0,1 m =s 2 értékkel rendelkez ő ðv · a pos Þ i;k értékekhez hozzá kell rendelni a percentilisértékeket a 
következ őképpen:  
a legkisebb  v · a pos értékhez az 1/ M k percentilist, a második legkisebb értékhez a 2/ M k percentilist, a harmadik 
legkisebb értékhez a 3/ M k percentilist, a legnagyobb értékhez pedig az  
M k=M k ¼ 100% percentilist kell hozzárendelni :HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/179
 
ðv · a pos Þ k Ä ½95â a ðv · a pos Þ j;k értéke, ha  j=M k ¼ 95% . Ha a  j=M k ¼ 95% : feltétel nem teljesül, a  ðv · a pos Þ k Ä ½95â 
értékét a j és a j+1 egymást követ ő minták lineáris interpolációjával kell kiszámítani, ahol  j=M k< 95%  és 
ðj þ 1Þ=M k> 95% . 
A sebességkategóriánkénti relatív pozitív gyorsulást a következ őképpen kell kiszámítani:  
RPA  k ¼ X  
j ðΔt · ðv · a pos Þ j;k Þ= X  
i d i;k; j ¼ 1 to M  k; i ¼ 1 – N  k; k ¼ u; r; m 
ahol:  
RPA  k a városi, országúti és autópályán történ ő vezetés szakaszaira vonatkozó relatív pozitív gyorsulás [m/s  2 vagy 
kWs/(kg*km)]  
Δ t 1 másodpercnek megfelel ő id őkülönbség  
M k a pozitív gyorsulást tartalmazó városi, országúti és autópályán történ ő vezetési szakaszok mintáinak száma  
N k a városi, országúti és autópályán történ ő vezetési szakaszok mintáinak teljes száma  
4. A VIZSGÁLATI ÚT ÉRVÉNYESSÉGÉNEK ELLEN ŐRZÉSE  
4.1.1.  A sebességkategóriánkénti  v Ü a posÄ ½95â ellen őrzése (ahol v [km/h]-ban van megadva)  
Ha v k Ï 74,6km =h 
valamint 
ðv · a pos Þ kÄ ½95â> ð0,136  · v k þ 14,44 ;Þ 
akkor a vizsgálati út érvénytelen.  
Ha v k> 74,6km =h és ðv · a pos Þ k Ä ½95â> ð0,0742  · v k þ 18,966Þ, akkor a vizsgálati út érvénytelen.  
4.1.2.  A sebességkategóriánkénti RPA ellen őrzése  
Ha v k Ï 94,05km =h és RPA  k< ðÄ 0,0016  · v k þ 0,1755Þ, akkor a vizsgálati út érvénytelen.  
Ha v k> 94,05km =h és RPA  k< ðÄ 0,025Þ, akkor a vizsgálati út érvénytelen.HU L 175/180 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
7b. függelék  
A PEMS-vizsgálati út összesített pozitív magasságnövekedésének meghatározására szolgáló eljárás  
1. BEVEZETÉS  
Ez a függelék a PEMS-vizsgálati út összesített magasságnövekedésének meghatározására szolgáló eljárást ismerteti.  
2. SZIMBÓLUMOK, PARAMÉTEREK ÉS MÉRTÉKEGYSÉGEK  
d(0)  — távolság a vizsgálati út kezdetén [m]  
d — az út figyelembe vett diszkrét pontjáig megtett összesített távolság [m]  
d 0 — az út vonatkozó  d pontja el őtt közvetlenül végzett mérésig megtett összesített távolság [m]  
d 1 — az út vonatkozó  d pontja után közvetlenül végzett mérésig megtett összesített távolság [m]  
d a — az út referenciapontja  d(0) -nál [m]  
d e — az út utolsó diszkrét pontjáig megtett összesített távolság [m]  
d i — pillanatnyi távolság [m]  
d tot — a vizsgálati út teljes hossza [m]  
h(0)  — a járm űnek az adatmin őség vizsgálata és elvi alapú ellen őrzése utáni tengerszint feletti magas ­
sága a vizsgálati út kezdetén [m]  
h(t) — a járm űnek az adatmin őség vizsgálata és elvi alapú ellen őrzése utáni tengerszint feletti magas ­
sága a t ponton [m]  
h(d) — a járm ű tengerszint feletti magassága az út  d pontján [m]  
h(t-1)  — a járm űnek az adatmin őség vizsgálata és elvi alapú ellen őrzése utáni tengerszint feletti magas ­
sága a t-1 ponton [m]  
h corr (0) — a járm ű korrigált tengerszint feletti magassága közvetlenül az út vonatkozó  d pontja el őtt [m]  
h corr (1) — a járm ű korrigált tengerszint feletti magassága közvetlenül az út vonatkozó  d pontja után [m]  
h corr (t) — a járm ű korrigált pillanatnyi tengerszint feletti magassága a t adatpontnál [m]  
h corr (t-1)  — a járm ű korrigált pillanatnyi tengerszint feletti magassága a t-1 adatpontnál [m]  
h GPS, i — a járm ű GPS-szel mért pillanatnyi tengerszint feletti magassága [m]  
h GPS (t) — a járm ű GPS-szel mért tengerszint feletti magassága a t adatpontnál [m]  
h int (d) — interpolált tengerszint feletti magasság az út vizsgált diszkrét  d pontján [m]  
h int,sm,1  (d) — simított és interpolált tengerszint feletti magasság az els ő simítás elvégzése után az út vizsgált 
diszkrét  d pontján [m]  
h map (t) — a járm ű topográfiai térkép szerinti tengerszint feletti magassága a t adatpontnál [m]HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/181
 
Hz — hertz  
km/h — kilométer/óra  
m — méter  
road  grade,1  (d) — az út simított lejtése az els ő simítás elvégzése után az út vizsgált diszkrét  d pontján [m/m]  
road  grade,2  (d) — az út simított lejtése a második simítás elvégzése után az út vizsgált diszkrét  d pontján [m/m]  
sin — trigonometriai szinuszfüggvény  
t — a vizsgálat kezdete óta eltelt id ő [s] 
t 0 — az út vonatkozó  d pontja el őtt közvetlenül végzett mérésig eltelt id ő [s] 
v i — a járm ű pillanatnyi sebessége [km/h]  
v(t) — a járm ű sebessége a t adatpontnál [km/h]  
3. ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK  
Az RDE-vizsgálati út összesített pozitív magasságnövekedését a következ ő három paraméter alapján kell meghatá ­
rozni: a járm ű GPS-szel mért pillanatnyi tengerszint feletti magassága ( h GPS,i  , [m]), a járm ű 1 Hz-es gyakorisággal 
rögzített pillanatnyi sebessége ( v i , [km/h]) és a vizsgálat kezdete óta eltelt id ő (t, [s]).  
4. AZ ÖSSZESÍTETT POZITÍV MAGASSÁGNÖVEKEDÉS KISZÁMÍTÁSA  
4.1. Általános követelmények  
Az RDE-vizsgálati utak összesített pozitív magasságnövekedését egy háromlépéses eljárással kell kiszámítani, 
melynek lépései: i. az adatmin őség vizsgálata és elvi alapú ellen őrzése, ii. a járm ű pillanatnyi tengerszint feletti 
magasságára vonatkozó adatok korrigálása, és iii. az összesített pozitív magasságnövekedés kiszámítása.  
4.2. Az adatmin őség vizsgálata és elvi alapú ellen őrzése  
Ellen őrizni kell a járm ű pillanatnyi sebességére vonatkozó adatok teljességét. A hiányzó adatok korrigálása 
megengedett, ha a hiányosságok a 4. függelék 7. pontja szerinti követelményeken belül maradnak, egyéb esetben 
a vizsgálat eredményeit érvénytelennek kell tekinteni. Ellen őrizni kell a járm ű pillanatnyi tengerszint feletti magas ­
ságára vonatkozó adatok teljességét. A hiányos adatokat ki kell egészíteni az adatok interpolációja révén. Az 
interpolált adatok helyességét topográfiai térképpel kell ellen őrizni. A következ ő feltétel teljesülése esetén ajánlott 
korrigálni az interpolált adatokat:  
jh GPS ðtÞ Ä h map ðtÞj> 40m 
A tengerszint feletti magasság korrigálását a következ ő módon kell elvégezni:  
hðtÞ ¼ h map ðtÞ 
ahol:  
h(t) —  a járm űnek az adatmin őség vizsgálata és elvi alapú ellen őrzése utáni tengerszint feletti magassága a t 
adatponton [m]  
h GPS (t) —  a járm ű GPS-szel mért tengerszint feletti magassága a t adatpontnál [m]  
h map (t) —  a járm ű topográfiai térkép szerinti tengerszint feletti magassága a t adatpontnál [m]HU L 175/182 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
4.3. A járm ű pillanatnyi tengerszint feletti magasságára vonatkozó adatok korrigálása  
A vizsgálat kezdetén GPS-szel kell megállapítani a  d(0)  pont  h(0)  tengerszint feletti magasságát, és a topográfiai 
térkép alapján ellen őrizni kell az adat helyességét. Az eltérés nem lehet nagyobb 40 m-nél. A pillanatnyi tenger ­
szint feletti magasságra vonatkozó valamennyi  h(t)  értéket korrigálni kell, ha a következ ő feltétel teljesül: 
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin45°Þ 
A tengerszint feletti magasság korrigálását a következ ő módon kell elvégezni:  
h corr ðtÞ ¼ h corr ðt Ä 1Þ 
ahol:  
h(t) —  a járm űnek az adatmin őség vizsgálata és elvi alapú ellen őrzése utáni tengerszint feletti magassága a 
t adatponton [m]  
h(t-1) —  a járm űnek az adatmin őség vizsgálata és elvi alapú ellen őrzése utáni tengerszint feletti magassága a 
t-1 adatponton [m]  
v(t) —  a járm ű sebessége a t adatpontnál [km/h]  
h corr (t) —  a járm ű korrigált pillanatnyi tengerszint feletti magassága a t adatpontnál [m]  
h corr (t-1) —  a járm ű korrigált pillanatnyi tengerszint feletti magassága a t-1 adatpontnál [m]  
A korrigálási eljárás után megkapjuk a tengerszint feletti magasságra vonatkozó érvényes adatkészletet. Ezt az 
adatkészletet kell használni az összesített pozitív magasságnövekedés 13.4. pont szerinti kiszámításához.  
4.4. Az összesített pozitív magasságnövekedés végs ő kiszámítása  
4.4.1.  Egységes térbeli felbontás meghatározása  
A vizsgálati út során megtett  d tot [m] teljes távolságot a pillanatnyi  d i távolságok összegeként kell meghatározni. A  
d i pillanatnyi távolság meghatározása a következ őképpen történik:  
d i ¼ v i 
3,6 
ahol:  
d i — pillanatnyi távolság [m]  
v i — a járm ű pillanatnyi sebessége [km/h]  
Az összesített magasságnövekedést 1 m-es állandó térbeli felbontású adatokból kell kiszámítani, a vizsgálati út 
kezdetén,  d(0) -nál végzett els ő mérést ől kezdve. Az 1 m-es felbontású diszkrét adatpontokat, más néven az út 
pontjait, meghatározott távolsági érték (például 0, 1, 2, 3 m stb.) és az annak megfelel ő tengerszint feletti 
magasság ( h(d), [m]) jellemzi.  
Az út egyes diszkrét  d pontjainak tengerszint feletti magasságát a pillanatnyi  h corr (t) tengerszint feletti magasság 
interpolációjával kell kiszámítani a következ őképpen:  
h int ðdÞ ¼ h corr ð0Þ þ h corr ð1Þ Ä h corr ð0Þ 
d 1 Ä d 0 Ü ðd Ä d 0 ÞHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/183
 
ahol:  
h int (d) —  interpolált tengerszint feletti magasság az út vizsgált diszkrét  d pontján [m]  
h corr (0) —  a járm ű korrigált tengerszint feletti magassága közvetlenül az út vonatkozó  d pontja el őtt [m]  
hcorr(1) —  a járm ű korrigált tengerszint feletti magassága közvetlenül az út vonatkozó  d pontja után [m]  
d —  az út figyelembe vett  d diszkrét pontjáig megtett összesített távolság [m]  
d 0 — az út vonatkozó  d pontja el őtt közvetlenül végzett mérésig megtett összesített távolság [m]  
d 1 — az út vonatkozó  d pontja után közvetlenül végzett mérésig megtett összesített távolság [m]  
4.4.2.  Kiegészít ő adatsimítás  
Az út egyes diszkrét pontjaira kapott, a tengerszint feletti magasságra vonatkozó adatokat egy kétlépéses eljárással 
simítani kell, ahol  d a jelöli az els ő, d e pedig az utolsó adatpontot (lásd az 1. ábrát). Az els ő simítást a követke ­
zőképpen kell elvégezni:  
road  grade;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200 mÞ Ä h int ðd a Þ 
ðd þ 200 mÞ for d Ï 200 m 
road  grade;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200 mÞ Ä h int ðd Ä 200 mÞ 
ðd þ 200 mÞ Ä ðd Ä 200 mÞ for 200m < d< ðd e Ä 200 mÞ 
road  grade;1 ðdÞ ¼ h int ðd e Þ Ä h int ðd Ä 200 mÞ 
d e Ä ðd Ä 200 mÞ for d ã ðd e Ä 200 mÞ 
h int;sm;1 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd Ä 1mÞ þ road  grade;1 ðdÞ; d ¼ d a þ 1 to d  e 
h int;sm;1 ðd a Þ ¼ h int ðd a Þ þ road  grade;1 ðd a Þ 
ahol:  
road  grade,1  (d) —  az út simított lejtése az els ő simítás elvégzése után az út vizsgált diszkrét pontján [m/m]  
h int (d) —  interpolált tengerszint feletti magasság az út vizsgált diszkrét  d pontján [m]  
h int,sm,1  (d) —  simított interpolált tengerszint feletti magasság az els ő simítás elvégzése után az út vizsgált 
diszkrét  d pontján [m]  
d —  az út figyelembe vett diszkrét pontjáig megtett összesített távolság [m]  
d a — az út referenciapontja 0 m távolságnál [m]  
d e — az út utolsó diszkrét pontjáig megtett összesített távolság [m]  
A második simítást a következ őképpen kell elvégezni:  
road  grade;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h int;sm;1 ðd a Þ 
ðd þ 200mÞ for d Ï 200mHU L 175/184 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
road  grade;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
ðd þ 200mÞ Ä ðd Ä 200mÞ for 200m < d< ðd e Ä 200mÞ 
road  grade;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd e Þ Ä h int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
d e Ä ðd Ä 200mÞ for d ã ðd e Ä 200mÞ 
ahol:  
road  grade,2  (d) —  az út simított lejtése a második simítás elvégzése után az út vizsgált diszkrét pontján [m/m]  
h int,sm,1  (d) —  simított interpolált tengerszint feletti magasság az els ő simítás elvégzése után az út vizsgált 
diszkrét  d pontján [m]  
d —  az út figyelembe vett diszkrét pontjáig megtett összesített távolság [m]  
d a — az út referenciapontja 0 m távolságnál [m]  
d e — az út utolsó diszkrét pontjáig megtett összesített távolság [m]  
1. ábra  
A tengerszint feletti magasságra vonatkozó interpolált jelek simítási eljárásának bemutatása
  
4.4.3.  A végleges eredmény kiszámítása  
A vizsgálati út összesített pozitív magasságnövekedését az út összes pozitív, interpolált és simított lejtésadatának 
(road  grade,2  (d)) integrálásával kell kiszámítani. Az eredményt normalizálni kell a vizsgálati út  d tot teljes távolságára, és 
az összesített magasságnövekedést méterben kell megadni a távolság száz kilométerére vetítve.  
5. SZÁMSZER Ű PÉLDA  
Az 1. és a 2. táblázat egy PEMS-szel végzett közúti vizsgálat során rögzített adatok alapján hogyan kell a pozitív 
magasságnövekedést kiszámítani. Az egyszer űség kedvéért a 800 m-es és 160 s-os kivonat kerül bemutatásra.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/185
 
5.1. Az adatmin őség vizsgálata és elvi alapú ellen őrzése  
Az adatmin őség vizsgálata és elvi alapú ellen őrzése két lépésb ől áll. El őször ellen őrizni kell a járm ű sebességére 
vonatokozó adatok teljességét. A bemutatott adatmintában a járm űsebességgel kapcsolatban nincs adathiány (lásd 
az 1. táblázatot). Ezután ellen őrizni kell a tengerszint feletti magasságra vonatkozó adatok teljességét. Az adat ­
mintában a 2. és 3. másodpercnél hiányoznak a tengerszint feletti magasság adatai. Ezeket a hiányokat a GPS-jel 
interpolációjával kell kitölteni. Emellett a GPS szerinti tengerszint feletti magasságot topográfiai térképpel kell 
ellen őrizni, és ezen ellen őrzésbe bele kell venni a vizsgálati út kezdeti  h(0)  tengerszint feletti magasságát is. A 
112–114. másodperchez tartozó, tengerszint feletti magasságra vonatkozó adatokat korrigálni kell a topográfiai 
térkép alapján, hogy a következ ő feltétel teljesüljön:  
h GPS ðtÞ Ä h map ðtÞ< Ä 40m  
Az adatellen őrzés eredményeként az ötödik oszlopban ( h(t)) szerepl ő adatokat kapjuk.  
5.2. A járm ű pillanatnyi tengerszint feletti magasságára vonatkozó adatok korrigálása  
A következ ő lépés az 1–4., 111–112. és 159–160. másodperchez tartozó, tengerszint feletti magasságra vonat ­
kozó  h(t)  adatok korrigálása a 0., 110. és 158. másodperchez tartozó, tengerszint feletti magasságra vonatkozó 
adatok feltételezésével, mivel ezekben az id őközökben a magasságra vonatkozó adatok tekintetében teljesül az 
alábbi feltétel: 
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin45°Þ 
Az adatok korrigálásának eredményeként a hatodik oszlopban ( h corr (t)) szerepl ő adatokat kapjuk. A tengerszint 
feletti magasságra vonatkozó adatokon alkalmazott ellen őrzési és korrigálási lépések hatása a 2. ábrán látható.  
5.3. Az összesített pozitív magasságnövekedés kiszámítása  
5.3.1.  Egységes térbeli felbontás meghatározása  
A d i pillanatnyi távolság kiszámításához a km/h-ban mért pillanatnyi járm űsebességet el kell osztani 3,6-del (lásd 
az 1. táblázat 7. oszlopát). A tengerszint feletti magasságra vonatkozó adatokat újra kell számítani az 1 m-es 
egységes térbeli felbontás meghatározása érdekében; ennek eredményeként megkapjuk az út diszkrét  d pontjait 
(lásd a 2. táblázat 1. oszlopát) és az azoknak megfelel ő, a tengerszint feletti magasságra vonatkozó  h int (d) értékeket 
(lásd a 2. táblázat 7. oszlopát). Az út egyes diszkrét  d pontjainak tengerszint feletti magasságát a pillanatnyi mért  
h corr tengerszint feletti magasság interpolációjával kell kiszámítani a következ őképpen:  
h int ð0Þ ¼ 120,3 þ 120,3 Ä 120,3 
0,1 Ä 0,0 Ü ð0 Ä 0Þ ¼ 120,3000  
h int ð520Þ ¼ 132,5 þ 132,6 Ä 132,5 
523,6 Ä 519,9 Ü ð520 Ä 519,9Þ ¼ 132,5027  
5.3.2.  Kiegészít ő adatsimítás  
A 2. táblázat els ő és utolsó diszkrét pontjai a következ ők: d a = 0 m és  d e = 799 m. Az út egyes diszkrét pontjaira 
kapott, a tengerszint feletti magasságra vonatkozó adatokat kétlépéses eljárással simítani kell. Az els ő simítás a 
következ őkb ől áll:  
road  grade;1 ð0Þ ¼ h int ð200mÞ Ä h int ð0Þ 
ð0 þ 200 mÞ ¼ 120,9682 Ä 120,3000 
200 ¼ 0,0033  
E számítás a következ ő feltétel melletti adatsimításra példa: d ≤ 200m 
road  grade;1 ð320Þ ¼ h int ð520Þ Ä h int ð120Þ 
ð520Þ Ä ð120Þ ¼ 132,5027 Ä 121,0 
400 ¼ 0,0288HU L 175/186 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
E számítás a következ ő feltétel melletti adatsimításra példa 200m < d < (599m) 
road  grade;1 ð720Þ ¼ h int ð799Þ Ä h int ð520Þ 
799 Ä ð520Þ ¼ 121,2000 Ä 132,5027 
279 ¼ Ä0,0405  
E számítás a következ ő feltétel melletti adatsimításra példa d ≥ (599m)  
A simított és interpolált tengerszint feletti magasságot a következ őképpen kell kiszámítani:  
h int;sm;1 ð0Þ ¼ h int ð0Þ þ road  grade;1 ð0Þ ¼ 120,3 þ 0,0033 Ô 120,3033 m 
h int;sm;1 ð799Þ ¼ h int;sm;1 ð798Þ þ road  grade;1 ð799Þ ¼ 121,2550 Ä 0,0220 ¼ 121,2330 m 
Második simítás:  
road  grade;2 ð0Þ ¼ h int;sm;1 ð200Þ Ä h int;sm;1 ð0Þ 
ð200Þ ¼ 119,9618 Ä 120,3033 
ð200Þ ¼ Ä0,0017  
E számítás a következ ő feltétel melletti adatsimításra példa d ≤ 200m 
road  grade;2 ð320Þ ¼ h int;sm;1 ð520Þ Ä h int;sm;1 ð120Þ 
ð520Þ Ä ð120Þ ¼ 123,6809 Ä 120,1843 
400 ¼ 0,0087  
E számítás a következ ő feltétel melletti adatsimításra példa 200m < d < (599) 
road  grade;2 ð720Þ ¼ h int;sm;1 ð799Þ Ä h int;sm;1 ð520Þ 
799 Ä ð520Þ ¼ 121,2330 Ä 123,6809 
279 ¼ Ä0,0088  
E számítás a következ ő feltétel melletti adatsimításra példa d ≥ (599m)  
5.3.3.  A végleges eredmény kiszámítása  
A vizsgálati út összesített pozitív magasságnövekedését az út összes pozitív, interpolált és simított lejtésadatának 
(azaz a 2. táblázat  road  grade,2  (d) oszlopában található értékek) integrálásával kell kiszámítani. Az egész adatkészlet 
vonatkozásában a teljes megtett távolság  d tot ¼ 139,7 km , és az út összes pozitív, interpolált és simított lejtésének 
értéke 516 m. Ezért a pozitív összesített magasságnövekedés 516*100/139,7=370 m/100 km.  
1. táblázat  
A járm ű pillanatnyi tengerszint feletti magasságára vonatkozó adatok korrigálása  
Id ő, 
t [s]  v(t) 
[km/h]  h GPS (t) 
[m] h map (t) 
[m] h(t) 
[m] h corr (t) 
[m] d i 
[m] Cum. d 
[m] 
0 0,00  122,7  129,0  122,7  122,7  0,0  0,0  
1 0,00  122,8  129,0  122,8  122,7  0,0  0,0  
2 0,00  —  129,1  123,6  122,7  0,0  0,0  
3 0,00  —  129,2  124,3  122,7  0,0  0,0  
4 0,00  125,1  129,0  125,1  122,7  0,0  0,0  
… …  …  …  …  …  …  …HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/187
 
Id ő, 
t [s]  v(t) 
[km/h]  h GPS (t) 
[m] h map (t) 
[m] h(t) 
[m] h corr (t) 
[m] d i 
[m] Cum. d 
[m] 
18 0,00  120,2  129,4  120,2  120,2  0,0  0,0  
19 0,32  120,2  129,4  120,2  120,2  0,1  0,1  
… …  …  …  …  …  …  …  
37 24,31  120,9  132,7  120,9  120,9  6,8  117,9  
38 28,18  121,2  133,0  121,2  121,2  7,8  125,7  
… …  …  …  …  …  …  …  
46 13,52  121,4  131,9  121,4  121,4  3,8  193,4  
47 38,48  120,7  131,5  120,7  120,7  10,7  204,1  
… …  …  …  …  …  …  …  
56 42,67  119,8  125,2  119,8  119,8  11,9  308,4  
57 41,70  119,7  124,8  119,7  119,7  11,6  320,0  
… …  …  …  …  …  …  …  
110  10,95  125,2  132,2  125,2  125,2  3,0  509,0  
111  11,75  100,8  132,3  100,8  125,2  3,3  512,2  
112  13,52  0,0  132,4  132,4  125,2  3,8  516,0  
113  14,01  0,0  132,5  132,5  132,5  3,9  519,9  
114  13,36  24,30  132,6  132,6  132,6  3,7  523,6  
… …  …  …  …  …  …  
149  39,93  123,6  129,6  123,6  123,6  11,1  719,2  
150  39,61  123,4  129,5  123,4  123,4  11,0  730,2  
… …  …  …  …  …  …  
157  14,81  121,3  126,1  121,3  121,3  4,1  792,1  
158  14,19  121,2  126,2  121,2  121,2  3,9  796,1  
159  10,00  128,5  126,1  128,5  121,2  2,8  798,8  
160  4,10  130,6  126,0  130,6  121,2  1,2  800,0  
A „—” jel a megfelel ő adat hiányát jelöli.  
2. táblázat  
Az út lejtésének kiszámítása  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18  0,0  0,1  120,3  120,4  120,3  0,0035  120,3  – 0,0015  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …HU L 175/188 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
120  37  117,9  125,7  120,9  121,2  121,0  – 0,0019  120,2  0,0035  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200  46  193,4  204,1  121,4  120,7  121,0  – 0,0040  120,0  0,0051  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320  56  308,4  320,0  119,8  119,7  119,7  0,0288  121,4  0,0088  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520  113  519,9  523,6  132,5  132,6  132,5  0,0097  123,7  0,0037  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720  149  719,2  730,2  123,6  123,4  123,6  – 0,0405  122,9  – 0,0086  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798  158  796,1  798,8  121,2  121,2  121,2  – 0,0219  121,3  – 0,0151  
799  159  798,8  800,0  121,2  121,2  121,2  – 0,0220  121,3  – 0,0152  
2. ábra  
Az adatokon alkalmazott ellen őrzési és korrigálási lépések hatása – A GPS-szel mért  h GPS (t) tengerszint 
feletti magasságra vonatkozó profilt, a topográfiai térkép szerinti  h map (t)tengerszint feletti magasságra 
vonatkozó profilt, az adatmin őség vizsgálata és elvi alapú ellen őrzése után kapott  h(t)  tengerszint 
feletti magasságra vonatkozó profilt és az adatok  hcorr(t)  korrekcióját az 1. táblázat tartalmazza
HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/189
 
3. ábra  
A tengerszint feletti magasságra vonatkozó  h corr (t) korrigált profil és a simított, valamint interpolált  
h int,sm,1  tengerszint feletti magasság összehasonlítása
  
2. táblázat  
A pozitív magasságnövekedés kiszámítása  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18  0,0  0,1  120,3  120,4  120,3  0,0035  120,3  – 0,0015  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
120  37  117,9  125,7  120,9  121,2  121,0  – 0,0019  120,2  0,0035  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200  46  193,4  204,1  121,4  120,7  121,0  – 0,0040  120,0  0,0051  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320  56  308,4  320,0  119,8  119,7  119,7  0,0288  121,4  0,0088  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520  113  519,9  523,6  132,5  132,6  132,5  0,0097  123,7  0,0037  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720  149  719,2  730,2  123,6  123,4  123,6  – 0,0405  122,9  – 0,0086  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798  158  796,1  798,8  121,2  121,2  121,2  – 0,0219  121,3  – 0,0151  
799  159  798,8  800,0  121,2  121,2  121,2  – 0,0220  121,3  – 0,0152HU L 175/190 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
8. függelék  
Az adatcserére és a jegyz őkönyvekre vonatkozó követelmények  
1. BEVEZETÉS  
Ez a függelék a mérési rendszerek és az adatértékel ő szoftver közötti adatcserére, valamint a közbens ő és végs ő 
eredményeknek az adatértékelés utáni jegyz őkönyvezésére és cseréjére vonatkozó követelményeket határozza meg.  
A kötelez ő és opcionális paraméterek cseréjének és jegyz őkönyvezésének az 1. függelék 3.2. pontjában foglalt 
követelményeknek megfelel ően kell lezajlania. A 3. pont szerinti cserefájlokban és jegyz őkönyvekben szerepl ő 
adatokat ismertetni kell készíteni a végs ő eredmények nyomonkövethet ősége érdekében.  
2. SZIMBÓLUMOK, PARAMÉTEREK ÉS MÉRTÉKEGYSÉGEK  
a 1 — a CO  2 -jelleggörbe együtthatója  
b 1 — a CO  2 -jelleggörbe együtthatója  
a 2 — a CO  2 -jelleggörbe együtthatója  
b 2 — a CO  2 -jelleggörbe együtthatója  
k 11 — a súlyozó függvény együtthatója  
k 12 — a súlyozó függvény együtthatója  
k 21 — a súlyozó függvény együtthatója  
k 22 — a súlyozó függvény együtthatója  
tol 1 — els ődleges t űrés 
tol 2 — másodlagos t űrés 
ðv · a pos Þ kÄ ½95â — a 0,1 m/s  2 -nél nagyobb pozitív gyorsulásra jutó járm űsebesség szorzatának 95 %-os percen ­
tilise a városi, országúti és autópályán történ ő vezetés szakaszaira vonatkozóan [m  2 /s 3 vagy 
W/kg]  
RPA  K — a városi, országúti és autópályán történ ő vezetési szakaszokra vonatkozó relatív pozitív 
gyorsulás [m/s  2 vagy kWs/(kg*km)]  
3. AZ ADATCSERE ÉS A JEGYZ ŐKÖNYVEK FORMÁTUMA  
3.1. Általános követelmények  
A kibocsátási értékek és minden egyéb releváns paraméter jelentését és cseréjét csv formátumú adatfájlban kell 
elvégezni. A paraméterértékeket vessz ővel kell elválasztani (ASCII-kód: #h2C). A számértékek tizedes jegyét ponttal 
kell jelölni (ASCII-kód: #h2E). A sorokat »kocsi vissza« karakterrel kell elválasztani (ASCII-kód: #h0D). Az ezres 
értékeket elválasztás nélkül kell feltüntetni.  
3.2. Adatcsere  
A mérési rendszerek és az adatértékel ő szoftver közötti adatcserét olyan szabványos jegyz őkönyvfájl segítségével 
kell megvalósítani, amely tartalmazza a kötelez ő és opcionális paraméterek minimális készletét. Az adatcserefájl a 
következ őképpen épül fel: az els ő 195 sor a fejléc számára van fenntartva, amely többek között a vizsgálati 
feltételekre, valamint a PEMS azonosítására és kalibrálására vonatkozó konkrét információkat tartalmaz (1. táblá ­
zat). A 198–200. sorban kell szerepelnie a paraméterek címkéinek és mértékegységeinek. A 201. sortól kezd ődik 
az adatcserefájl törzse, amely a paraméterek értékeit tartalmazza (2. táblázat). Az adatcserefájl törzsének legalább 
annyi adatsorból kell állnia, amennyi a vizsgálat id őtartama másodpercben szorozva a Hertzben megadott rögzítési 
gyakorisággal.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/191
 
3.3. Közbens ő és végs ő eredmények  
A közbens ő eredmények összefoglaló paramétereit a 3. táblázat szerint kell rögzíteni és strukturálni. A 3. táblázat 
szerinti információkat az 5. és a 6. függelékben leírt adatértékelési módszerek alkalmazása el őtt kell rögzíteni.  
A járm űgyártónak külön fájlokban kell rögzítenie a két adatértékelési módszer eredményét. Az 5. függelékben leírt 
módszerrel végzett adatértékelés eredményét a 4., az 5. és a 6. táblázatnak megfelel ően kell jelenteni. A 6. 
függelékben leírt módszerrel végzett adatértékelés eredményét a 7., az 8. és a 9. táblázatnak megfelel ően kell 
jelenteni. A jegyz őkönyvfájl fejlécének három részb ől kell állnia. Az els ő 95 sor az adatértékelési módszer 
beállításainak konkrét adatai számára van fenntartva. A 101–195. sorban az adatértékelési módszer eredményeit 
kell feltüntetni. A 201–490. sor a végs ő kibocsátási értékek számára van fenntartva. Az 501. sortól kezd ődik a 
jegyz őkönyvfájl törzse, amely az adatértékelés részletes eredményeit tartalmazza.  
4. M ŰSZAKIJEGYZ ŐKÖNYV-FÁJLOK  
4.1. Adatcsere  
1. táblázat  
Az adatcserefájl fejléce  
Sor Paraméter  Leírás/mértékegység  
1 A VIZSGÁLAT AZONOSÍTÓJA  [kód]  
2 A vizsgálat dátuma  [nap.hónap.év]  
3 A vizsgálatot felügyel ő szervezet  [a szervezet neve]  
4 A vizsgálat helyszíne  [város, ország]  
5 A vizsgálatot felügyel ő személy  [a f ő felügyel ő személy neve]  
6 A járm ű vezet ője [a járm űvezet ő neve]  
7 A járm ű típusa  [a járm ű neve]  
8 A járm ű gyártója  [név]  
9 A járm űmodell éve  [év]  
10 Járm ű-azonosító  [Járm ű-azonosító szám (VIN-kód)]  
11 A kilométer-számláló állása a vizsgálat kezdetekor  [km]  
12 A kilométer-számláló állása a vizsgálat végén  [km]  
13 Járm ű-kategória  [kategória]  
14 Típusjóváhagyási kibocsátási határérték  [Euro X]  
15 Motortípus  [például szikragyújtás, kompressziós gyúj ­
tás] 
16 A motor névleges teljesítménye  [kW]  
17 Legnagyobb nyomaték  [Nm]  
18 Motor lökettérfogata  [cm  3 ] 
19 Átvitel  [pl. manuális, automatikus]  
20 El őremeneti sebességfokozatok száma  [#]HU L 175/192 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Sor Paraméter  Leírás/mértékegység  
21 Tüzel őanyag  [például benzin, dízel]  
22 Ken őanyag  [terméknév]  
23 A gumiabroncs mérete  [szélesség/magasság/kerékpántátmér ő] 
24 Gumiabroncsnyomás az els ő és a hátsó tengelyen  [bar; bar]  
25W  A WLTP ciklus kigurulási menetellenállási paramé ­
terei  [F 0 , F 1 , F 2 ] 
25N  A NEDC ciklus kigurulási menetellenállási paramé ­
terei  [F 0 , F 1 , F 2 ], 
26 Típusjóváhagyási ciklus  [NEDC, WLTC]  
27 CO  2 -kibocsátás a típusjóváhagyás során  [g/km]  
28 CO  2 -kibocsátás a WLTC ciklus alacsony sebesség ű 
szakaszában  [g/km]  
29 CO  2 -kibocsátás a WLTC ciklus közepes sebesség ű 
szakaszában  [g/km]  
30 CO  2 -kibocsátás a WLTC ciklus nagy sebesség ű 
szakaszában  [g/km]  
31 CO  2 -kibocsátás a WLTC ciklus rendkívül nagy 
sebesség ű szakaszában  [g/km]  
32 A járm ű vizsgálati tömege (  1 ) [kg;% (  2 )] 
33 A PEMS gyártója  [név]  
34 A PEMS típusa  [A PEMS neve]  
35 A PEMS sorozatszáma  [szám]  
36 A PEMS energiaellátása  [például az akkumulátor típusa]  
37 Az elemz őkészülék gyártója  [név]  
38 Az elemz őkészülék típusa  [típus]  
39 Az elemz őkészülék sorozatszáma  [szám]  
40-50 (  3 ) …  …  
51 Az EFM gyártója (  4 ) [név]  
52 Az EFM érzékel őjének típusa (  4 ) [m űködési elv]  
53 Az EFM sorozatszáma (  4 ) [szám]  
54 A kipufogógáz-tömegáram forrása  [EFM/ECU/érzékel ő] 
55 Leveg őnyomás-érzékel ő [típus, gyártó]  
56 A vizsgálat dátuma  [nap.hónap.év]  
57 A vizsgálat el őtti eljárás kezdete  [óra:perc]  
58 A vizsgálati út kezdete  [óra:perc]  
59 A vizsgálat utáni eljárás kezdete  [óra:perc]  
60 A vizsgálat el őtti eljárás vége  [óra:perc]  
61 A vizsgálati út vége  [óra:perc]HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/193
 
Sor Paraméter  Leírás/mértékegység  
62 A vizsgálat utáni eljárás vége  [óra:perc]  
63-70 (  5 ) …  …  
71 Id őhelyesbítés: THC-eltolás  [s]  
72 Id őhelyesbítés: CH  4 -eltolás  [s]  
73 Id őhelyesbítés: NMHC-eltolás  [s]  
74 Id őhelyesbítés: O  2 -eltolás  [s]  
75 Id őhelyesbítés: PN-eltolás  [s]  
76 Id őhelyesbítés: CO-eltolás  [s]  
77 Id őhelyesbítés: CO  2 -eltolás  [s]  
78 Id őhelyesbítés: NO-eltolás  [s]  
79 Id őhelyesbítés: NO  2 -eltolás  [s]  
80 Id őhelyesbítés: a kipufogógáz-tömegáram eltolása  [s]  
81 A THC mér őtartomány-kalibrálási referenciaértéke  [ppm]  
82 A CH  4 mér őtartomány-kalibrálási referenciaértéke  [ppm]  
83 Az NMHC mér őtartomány-kalibrálási referencia ­
értéke  [ppm]  
84 Az O  2 mér őtartomány-kalibrálási referenciaértéke  [%]  
85 A PN mér őtartomány-kalibrálási referenciaértéke  [#]  
86 A CO mér őtartomány-kalibrálási referenciaértéke  [ppm]  
87 A CO  2 mér őtartomány-kalibrálási referenciaértéke  [%]  
88 Az NO mér őtartomány-kalibrálási referenciaértéke  [ppm]  
89 Az NO  2 mér őtartomány-kalibrálási referencia ­
értéke  [ppm]  
90-95 (  5 ) …  …  
96 A THC-re adott vizsgálat el őtti nullpontválasz  [ppm]  
97 A CH  4 -re adott vizsgálat el őtti nullpontválasz  [ppm]  
98 Az NMHC-re adott vizsgálat el őtti nullpontválasz  [ppm]  
99 Az O  2 -re adott vizsgálat el őtti nullpontválasz  [%]  
100  A PN-re adott vizsgálat el őtti nullpontválasz  [#]  
101  A CO-ra adott vizsgálat el őtti nullpontválasz  [ppm]  
102  A CO  2 -re adott vizsgálat el őtti nullpontválasz  [%]  
103  Az NO-ra adott vizsgálat el őtti nullpontválasz  [ppm]  
104  Az NO  2 -re adott vizsgálat el őtti nullpontválasz  [ppm]  
105  A THC-re adott vizsgálat el őtti mér őtartomány- 
válasz  [ppm]  
106  A CH  4 -re adott vizsgálat el őtti mér őtartomány- 
válasz  [ppm]HU L 175/194 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Sor Paraméter  Leírás/mértékegység  
107  Az NMHC-re adott vizsgálat el őtti mér őtarto ­
mány-válasz  [ppm]  
108  Az O  2 -re adott vizsgálat el őtti mér őtartomány- 
válasz  [%] 
109  A PN-re adott vizsgálat el őtti mér őtartomány- 
válasz  [#] 
110  A CO-ra adott vizsgálat el őtti mér őtartomány- 
válasz  [ppm]  
111  A CO  2 -re adott vizsgálat el őtti mér őtartomány- 
válasz  [%] 
112  Az NO-ra adott vizsgálat el őtti mér őtartomány- 
válasz  [ppm]  
113  A zNO  2 -re adott vizsgálat el őtti mér őtartomány- 
válasz  [ppm]  
114  A THC-re adott vizsgálat utáni nullpontválasz  [ppm]  
115  A CH  4 -re adott vizsgálat utáni nullpontválasz  [ppm]  
116  Az NMHC-re adott vizsgálat utáni nullpontválasz  [ppm]  
117  Az O  2 -re adott vizsgálat utáni nullpontválasz  [%]  
118  A PN-re adott vizsgálat utáni nullpontválasz  [#]  
119  A CO-ra adott vizsgálat utáni nullpontválasz  [ppm]  
120  A CO  2 -re adott vizsgálat utáni nullpontválasz  [%]  
121  Az NO-ra adott vizsgálat utáni nullpontválasz  [ppm]  
122  Az NO  2 -re adott vizsgálat utáni nullpontválasz  [ppm]  
123  A THC-re adott vizsgálat utáni mér őtartomány- 
válasz  [ppm]  
124  A CH  4 -re adott vizsgálat utáni mér őtartomány- 
válasz  [ppm]  
125  Az NMHC-re adott vizsgálat utáni mér őtarto ­
mány-válasz  [ppm]  
126  Az O  2 -re adott vizsgálat utáni mér őtartomány- 
válasz  [%] 
127  A PN-re adott vizsgálat utáni mér őtartomány- 
válasz  [#] 
128  A CO-ra adott vizsgálat utáni mér őtartomány- 
válasz  [ppm]  
129  A CO  2 -re adott vizsgálat utáni mér őtartomány- 
válasz  [%] 
130  Az NO-ra adott vizsgálat utáni mér őtartomány- 
válasz  [ppm]  
131  Az NO  2 -re adott vizsgálat utáni mér őtartomány- 
válasz  [ppm]  
132  A PEMS hitelesítésének eredménye a THC-re 
vonatkozóan  [mg/km;%] (  6 ) 
133  A PEMS hitelesítésének eredménye a CH  4 -re 
vonatkozóan  [mg/km;%] (  6 ) 
134  A PEMS hitelesítésének eredménye az NMHC-re 
vonatkozóan  [mg/km;%] (  6 ) 
135  A PEMS hitelesítésének eredménye a PN-re vonat ­
kozóan  [#/km;%] (  6 ) 
136  A PEMS hitelesítésének eredménye a CO-ra vonat ­
kozóan  [mg/km;%] (  6 )HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/195
 
Sor Paraméter  Leírás/mértékegység  
137  A PEMS hitelesítésének eredménye a CO  2 -re 
vonatkozóan  [g/km;%] (  6 ) 
138  A PEMS hitelesítésének eredménye a NO  X -ra 
vonatkozóan  [mg/km;%] (  6 ) 
… (  7 ) … (  7 ) … (  7 ) 
( 1 ) A járm ű tömege a közúti vizsgálat során, a vezet ő tömegét és a PEMS komponenseinek tömegét is beleértve. 
( 2 ) A százalékos értékkel a járm ű össztömegét ől való eltérést kell kifejezni. 
( 3 ) Hely őrz ők az elemz őkészülék gyártójára és sorozatszámára vonatkozó kiegészít ő adatok számára, arra az esetre, ha több 
elemz őkészüléket alkalmaznak. A fenntartott sorok száma csak jelzésérték ű, a kész jegyz őkönyvfájlban nem szerepelhet üres 
sor. 
( 4 ) Kötelez ő megadni, ha a kipufogógáz-tömegáramot EFM-mel határozzák meg. 
( 5 ) Ha szükséges, a kiegészít ő információkat itt lehet megadni. 
( 6 ) A PEMS hitelesítése opcionális; a PEMS-szel mért távolságspecifikus kibocsátások; a százalékos értékkel a laboratóriumi 
referenciától való eltérést kell kifejezni. 
( 7 ) A vizsgálat jellemzése és címkézése céljából a 195. sorig kiegészít ő paraméterek adhatók hozzá a táblázathoz.  
2. táblázat  
Az adatcserefájl törzse; az alábbi táblázat sorait és oszlopait át kell emelni az adatcserefájl törzsébe  
Sor 198  199 (  1 ) 200  201  
Id ő Vizsgálati út  [s]  (  2 ) 
Járm űsebesség (  3 ) Érzékel ő [km/h]  (  2 ) 
Járm űsebesség (  3 ) GPS  [km/h]  (  2 ) 
Járm űsebesség (  3 ) ECU  [km/h]  (  2 ) 
Földrajzi szélesség  GPS  [fok:perc:másodperc]  (  2 ) 
Földrajzi hosszúság  GPS  [fok:perc:másodperc]  (  2 ) 
Tengerszint feletti magas ­
ság (  3 ) GPS  [m]  (  2 ) 
Tengerszint feletti magas ­
ság (  3 ) Érzékel ő [m]  (  2 ) 
Környezeti légnyomás  Érzékel ő [kPa]  (  2 ) 
Környezeti h őmérséklet  Érzékel ő [K]  (  2 ) 
Környezeti páratartalom  Érzékel ő [g/kg; %]  (  2 ) 
A THC koncentrációja  Elemz őkészülék  [ppm]  (  2 ) 
CH  4 -koncentráció  Elemz őkészülék  [ppm]  (  2 ) 
Az NMHC koncentrációja  Elemz őkészülék  [ppm]  (  2 ) 
CO-koncentráció  Elemz őkészülék  [ppm]  (  2 ) 
CO  2 -koncentráció  Elemz őkészülék  [ppm]  (  2 ) 
NO  X -koncentráció  Elemz őkészülék  [ppm]  (  2 ) 
NO-koncentráció  Elemz őkészülék  [ppm]  (  2 ) 
NO  2 -koncentráció  Elemz őkészülék  [ppm]  (  2 ) 
O 2 -koncentráció  Elemz őkészülék  [ppm]  (  2 ) 
PN-koncentráció  Elemz őkészülék  [#/m  3 ] (  2 ) 
Kipufogógáz-tömegáram  EFM  [kg/s]  (  2 )HU L 175/196 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Sor 198  199 (  1 ) 200  201  
A kipufogógáz h őmérséklete 
az EFM-nél  EFM  [K]  (  2 ) 
Kipufogógáz-tömegáram  Érzékel ő [kg/s]  (  2 ) 
Kipufogógáz-tömegáram  ECU  [kg/s]  (  2 ) 
A THC tömege  Elemz őkészülék  [g/s]  (  2 ) 
A CH  4 tömege  Elemz őkészülék  [g/s]  (  2 ) 
Az NMHC tömege  Elemz őkészülék  [g/s]  (  2 ) 
A CO tömege  Elemz őkészülék  [g/s]  (  2 ) 
A CO  2 tömege  Elemz őkészülék  [g/s]  (  2 ) 
Az NO  x tömege  Elemz őkészülék  [g/s]  (  2 ) 
Az NO tömege  Elemz őkészülék  [g/s]  (  2 ) 
Az NO  2 tömege  Elemz őkészülék  [g/s]  (  2 ) 
Az O  2 tömege  Elemz őkészülék  [g/s]  (  2 ) 
PN Elemz őkészülék  [#/s]  (  2 ) 
Gázmérés bekapcsolva  PEMS  [bekapcsolva (1); kikap ­
csolva (0); hiba (>1)]  ( 2 ) 
Motorfordulatszám  ECU  [rpm]  (  2 ) 
A motor nyomatéka  ECU  [Nm]  (  2 ) 
Nyomaték a hajtott tengelyen  Érzékel ő [Nm]  (  2 ) 
A kerék fordulatszáma  Érzékel ő [rad/s]  (  2 ) 
A tüzel őanyag árama  ECU  [g/s]  (  2 ) 
A motor tüzel őanyag-árama  ECU  [g/s]  (  2 ) 
A motor által beszívott 
légáram  ECU  [g/s]  (  2 ) 
Hűtőközeg-h őmérséklet  ECU  [K]  (  2 ) 
Olajh őmérséklet  ECU  [K]  (  2 ) 
Regenerálási állapot  ECU  —  (  2 ) 
Pedálhelyzet  ECU  [%]  (  2 ) 
A járm ű állapota  ECU  [hiba: (1); normális: (0)]  (  2 ) 
Százalékos nyomaték  ECU  [%]  (  2 ) 
Százalékos súrlódási nyoma ­
ték ECU  [%]  (  2 ) 
Töltési állapot  ECU  [%]  (  2 ) 
… (  4 ) … (  4 ) … (  4 ) (  2 ), (  4 ) 
( 1 ) Ez az oszlop elhagyható, ha a paraméter forrása a 198. oszlop címkéi között szerepel. 
( 2 ) A tényleges értékeket a 201. sortól kezdve kell megadni az adatok végéig. 
( 3 ) Legalább egy módszerrel kell meghatározni. 
( 4 ) A járm ű és a vizsgálati feltételek jellemzése céljából kiegészít ő paraméterek adhatók hozzá a táblázathoz.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/197
 
4.2. Közbens ő és végs ő eredmények  
4.2.1.  Közbens ő eredmények  
3. táblázat  
1. jegyz őkönyvfájl – A közbens ő eredmények összefoglaló paraméterei  
Sor Paraméter  Leírás/mértékegység  
1 A teljes vizsgálati út hossza  [km]  
2 A teljes vizsgálati út id őtartama  [óra:perc:másodperc]  
3 A megállások teljes ideje  [perc:másodperc]  
4 A vizsgálati út átlagos sebessége  [km/h]  
5 A vizsgálati út legnagyobb sebessége  [km/h]  
6 A tengerszint feletti magasság a vizsgálati út kezd ő­
pontjában  [m] 
7 A tengerszint feletti magasság a vizsgálati út végpont ­
jában  [m] 
8 A vizsgálati út összesített magasságnövekedése  [m/100 km]  
6 A THC átlagos koncentrációja  [ppm]  
7 A CH  4 átlagos koncentrációja  [ppm]  
8 Az NMHC átlagos koncentrációja  [ppm]  
9 Átlagos CO-koncentráció  [ppm]  
10 A CO  2 átlagos koncentrációja  [ppm]  
11 Az NO  X átlagos koncentrációja  [ppm]  
12 A PN átlagos koncentrációja  [#/m  3 ] 
13 Átlagos kipufogógáz-tömegáram  [kg/s]  
14 A kipufogógáz átlagos h őmérséklete  [K]  
15 A kipufogógáz legnagyobb h őmérséklete  [K]  
16 A THC összesített tömege  [g]  
17 A CH  4 összesített tömege  [g]  
18 Az NMHC összesített tömege  [g]  
19 A CO összesített tömege  [g]  
20 A CO  2 összesített tömege  [g]  
21 Az NO  X összesített tömege  [g]  
22 Összesített PN  [#]  
23 Teljes vizsgálati út – THC-kibocsátás  [mg/km]  
24 Teljes vizsgálati út – CH  4 -kibocsátás  [mg/km]  
25 Teljes vizsgálati út – NMHC-kibocsátás  [mg/km]  
26 Teljes vizsgálati út – CO-kibocsátás  [mg/km]HU L 175/198 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Sor Paraméter  Leírás/mértékegység  
27 Teljes vizsgálati út – CO  2 -kibocsátás  [g/km]  
28 Teljes vizsgálati út – NO  X -kibocsátás  [mg/km]  
29 Teljes vizsgálati út – PN-kibocsátás  [#/km]  
30 A városi szakasz hossza  [km]  
31 A városi szakasz id őtartama  [óra:perc:másodperc]  
32 A városi szakasz alatti megállások id őtartama  [perc:másodperc]  
33 A városi szakasz átlagos sebessége  [km/h]  
34 A városi szakasz legnagyobb sebessége  [km/h]  
38 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k = városi  [m  2 /s 3 ] 
39 RPA  k , k = városi  [m/s  2 ] 
40 A városi szakasz összesített magasságnövekedése  [m/100 km]  
41 Városi szakasz – A THC átlagos koncentrációja  [ppm]  
42 Városi szakasz – A CH  4 átlagos koncentrációja  [ppm]  
43 Városi szakasz – Az NMHC átlagos koncentrációja  [ppm]  
44 Városi szakasz – A CO átlagos koncentrációja  [ppm]  
45 Városi szakasz – A CO  2 átlagos koncentrációja  [ppm]  
46 Városi szakasz – Az NO  x átlagos koncentrációja  [ppm]  
47 Városi szakasz – A PN átlagos koncentrációja  [#/m  3 ] 
48 Városi szakasz – Az átlagos kipufogógáz-tömegáram  [kg/s]  
49 Városi szakasz – A kipufogógáz átlagos h őmérséklete  [K]  
50 Városi szakasz – A kipufogógáz legnagyobb h őmér ­
séklete  [K] 
51 Városi szakasz – A THC összesített tömege  [g]  
52 Városi szakasz – A CH  4 összesített tömege  [g]  
53 Városi szakasz – Az NMHC összesített tömege  [g]  
54 Városi szakasz – A CO összesített tömege  [g]  
55 Városi szakasz – A CO  2 összesített tömege  [g]  
56 Városi szakasz – Az NO  X összesített tömege  [g]  
57 Városi szakasz – Összesített PN  [#]  
58 Városi szakasz – THC-kibocsátás  [mg/km]  
59 Városi szakasz – CH  4 -kibocsátás  [mg/km]  
60 Városi szakasz – NMHC-kibocsátás  [mg/km]  
61 Városi szakasz – CO-kibocsátás  [mg/km]  
62 Városi szakasz – CO  2 -kibocsátás  [g/km]HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/199
 
Sor Paraméter  Leírás/mértékegység  
63 Városi szakasz – NO  x -kibocsátás  [mg/km]  
64 Városi szakasz – PN-kibocsátás  [#/km]  
65 Az országúti szakasz hossza  [km]  
66 Az országúti szakasz id őtartama  [óra:perc:másodperc]  
67 Az országúti szakasz alatti megállások id őtartama  [perc:másodperc]  
68 Az országúti szakasz átlagos sebessége  [km/h]  
69 Az országúti szakasz legnagyobb sebessége  [km/h]  
70 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k = országúti  [m  2 /s 3 ] 
71 RPA  k , k = országúti  [m/s  2 ] 
72 Országúti szakasz – A THC átlagos koncentrációja  [ppm]  
73 Országúti szakasz – A CH  4 átlagos koncentrációja  [ppm]  
74 Országúti szakasz – Az NMHC átlagos koncentrációja  [ppm]  
75 Országúti szakasz – A CO átlagos koncentrációja  [ppm]  
76 Országúti szakasz – A CO  2 átlagos koncentrációja  [ppm]  
77 Országúti szakasz – A NO  x átlagos koncentrációja  [ppm]  
78 Országúti szakasz – A PN átlagos koncentrációja  [#/m  3 ] 
79 Országúti szakasz – Az átlagos kipufogógáz-tömeg ­
áram  [kg/s]  
80 Országúti szakasz – A kipufogógáz átlagos h őmérsék ­
lete [K] 
81 Országúti szakasz – A kipufogógáz legnagyobb 
hőmérséklete  [K] 
82 Országúti szakasz – A THC összesített tömege  [g]  
83 Országúti szakasz – A CH  4 összesített tömege  [g]  
84 Országúti szakasz – Az NMHC összesített tömege  [g]  
85 Országúti szakasz – A CO összesített tömege  [g]  
86 Országúti szakasz – A CO  2 összesített tömege  [g]  
87 Országúti szakasz – Az NO  X összesített tömege  [g]  
88 Országúti szakasz – Összesített PN  [#]  
89 Országúti szakasz – THC-kibocsátás  [mg/km]  
90 Országúti szakasz – CH  4 -kibocsátás  [mg/km]  
91 Országúti szakasz – NMHC-kibocsátás  [mg/km]  
92 Országúti szakasz – CO-kibocsátás  [mg/km]  
93 Országúti szakasz – CO  2 -kibocsátás  [g/km]  
94 Országúti szakasz – NO  x -kibocsátás  [mg/km]  
95 Országúti szakasz – PN-kibocsátás  [#/km]HU L 175/200 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Sor Paraméter  Leírás/mértékegység  
96 Az autópályán történ ő vezetési szakasz hossza  [km]  
97 Az autópályán történ ő vezetési szakasz id őtartama  [óra:perc:másodperc]  
98 Az autópályán történ ő vezetési szakasz alatti 
megállások id őtartama  [perc:másodperc]  
99 Az autópályán történ ő vezetési szakasz átlagos sebes ­
sége  [km/h]  
100  Az autópályán történ ő vezetési szakasz legnagyobb 
sebessége  [km/h]  
101 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k = autópálya  [m  2 /s 3 ] 
102  RPA  k , k = autópálya  [m/s  2 ] 
103  Autópályán történ ő vezetési szakasz – A THC átlagos 
koncentrációja  [ppm]  
104  Autópályán történ ő vezetési szakasz – A CH  4 átlagos 
koncentrációja  [ppm]  
105  Autópályán történ ő vezetési szakasz – Az NMHC 
átlagos koncentrációja  [ppm]  
106  Autópályán történ ő vezetési szakasz – A CO átlagos 
koncentrációja  [ppm]  
107  Autópályán történ ő vezetési szakasz – A CO  2 átlagos 
koncentrációja  [ppm]  
108  Autópályán történ ő vezetési szakasz – Az NO  x 
átlagos koncentrációja  [ppm]  
109  Autópályán történ ő vezetési szakasz – A PN átlagos 
koncentrációja  [#/m  3 ] 
110  Autópályán történ ő vezetési szakasz – Az átlagos 
kipufogógáz-tömegáram  [kg/s]  
111  Autópályán történ ő vezetési szakasz – A kipufogógáz 
átlagos h őmérséklete  [K] 
112  Autópályán történ ő vezetési szakasz – A kipufogógáz 
legnagyobb h őmérséklete  [K] 
113  Autópályán történ ő vezetési szakasz – A THC össze ­
sített tömege  [g] 
114  Autópályán történ ő vezetési szakasz – A CH  4 össze ­
sített tömege  [g] 
115  Autópályán történ ő vezetési szakasz – Az NMHC 
összesített tömege  [g] 
116  Autópályán történ ő vezetési szakasz – A CO összesí ­
tett tömege  [g] 
117  Autópályán történ ő vezetési szakasz – A CO  2 össze ­
sített tömege  [g] 
118  Autópályán történ ő vezetési szakasz – Az NO  X össze ­
sített tömege  [g] 
119  Autópályán történ ő vezetési szakasz – Összesített PN  [#]  
120  Autópályán történ ő vezetési szakasz – THC-kibocsá ­
tás [mg/km]  
121  Autópályán történ ő vezetési szakasz – CH  4 -kibocsátás  [mg/km]  
122  Autópályán történ ő vezetési szakasz – NMHC-kibo ­
csátás  [mg/km]  
123  Autópályán történ ő vezetési szakasz – CO-kibocsátás  [mg/km]  
124  Autópályán történ ő vezetési szakasz – CO  2 -kibocsátás  [g/km]  
125  Autópályán történ ő vezetési szakasz – NO  x -kibocsátás  [mg/km]  
126  Autópályán történ ő vezetési szakasz – PN-kibocsátás  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) A vizsgálati út kiegészít ő elemeinek jellemzése céljából kiegészít ő paraméterek adhatók hozzá a táblázathoz.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/201
 
4.2.2.  Az adatértékelés eredménye  
4. táblázat  
A 2. jegyz őkönyvfájl fejléce – Az 5. függelék szerinti adatértékelési módszer számítási adatai  
Sor Paraméter  Mértékegység  
1 A CO  2 referenciatömege  [g]  
2 A CO  2 -jelleggörbe  a 1 együtthatója  
3 A CO  2 -jelleggörbe  b 1 együtthatója  
4 A CO  2 -jelleggörbe  a 2 együtthatója  
5 A CO  2 -jelleggörbe  b 2 együtthatója  
6 A súlyozó függvény  k 11 együtthatója  
7 A súlyozó függvény  k 21 együtthatója  
8 A súlyozó függvény  k 22 =k 12 együtthatója  
9 Els ődleges t űrés tol  1 [%] 
10 Másodlagos t űrés tol  2 [%] 
11 A számításokhoz használt szoftver neve és 
verziószáma  (pl. EMROAD 5.8)  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) A kiegészít ő számítási adatok jellemzése céljából a 95. sorig további paraméterek is hozzáadhatók a táblázathoz.  
5a. táblázat  
A 2. jegyz őkönyvfájl fejléce – Az 5. függelék szerinti adatértékelési módszer eredményei  
Sor Paraméter  Mértékegység  
101  Ablakok száma  
102  A városi szakasz ablakainak száma  
103  Az országúti szakasz ablakainak száma  
104  Az autópályán történ ő vezetési szakasz ablakainak száma  
105  A városi szakasz ablakainak aránya  [%]  
106  Az országúti szakasz ablakainak aránya  [%]  
107  Az autópályán történ ő vezetési szakasz ablakainak aránya  [%]  
108  A városi szakasz ablakainak az összes ablak számához 
viszonyított aránya 15 %-nál nagyobb  (1=igen, 0=nem)  
109  Az országúti szakasz ablakainak az összes ablak 
számához viszonyított aránya 15 %-nál nagyobb  (1=igen, 0=nem)  
110  Az autópályán történ ő vezetési szakasz ablakainak az 
összes ablak számához viszonyított aránya 15 %-nál 
nagyobb  (1=igen, 0=nem)HU L 175/202 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Sor Paraméter  Mértékegység  
111  A ± t űrésen belüli ablakok száma  tol  1 
112  A városi szakasz ± t űrésen belüli ablakainak száma  tol  1 
113  Az országúti szakasz ± t űrésen belüli ablakainak száma  
tol 1 
114  Az autópályán történ ő vezetési szakasz ± t űrésen belüli 
ablakainak száma  tol  1 
115  A ± t űrésen belüli ablakok száma  tol  2 
116  A városi szakasz ± t űrésen belüli ablakainak száma  tol  2 
117  Az országúti szakasz ± t űrésen belüli ablakainak száma  
tol 2 
118  Az autópályán történ ő vezetési szakasz ± t űrésen belüli 
ablakainak száma  tol  2 
119  A városi szakasz ± t űrésen belüli ablakainak aránya  tol  1 [%] 
120  Az országúti szakasz ± t űrésen belüli ablakainak aránya  
tol 1 [%] 
121  Az autópályán történ ő vezetési szakasz ± t űrésen ablaka ­
inak aránya  tol  1 [%] 
122  A városi szakasz ±  tol  1 A városi szakasz  (1=igen, 0=nem)  
123  Az országúti szakasz ±  tol  1 Az országúti szakasz  (1=igen, 0=nem)  
124  Az autópályán történ ő vezetési szakasz ±  tol  1 Az autópá ­
lyán történ ő vezetési szakasz  (1=igen, 0=nem)  
125  Az összes ablak átlagos súlyossági mutatója  [%]  
126  A városi szakasz ablakainak átlagos súlyossági mutatója  [%]  
127  Az országúti szakasz ablakainak átlagos súlyossági muta ­
tója [%] 
128  Az autópályán történ ő vezetési szakasz ablakainak átlagos 
súlyossági mutatója  [%] 
129  Súlyozott THC-kibocsátás a városi szakasz ablakaiban  [mg/km]  
130  Súlyozott THC-kibocsátás az országúti szakasz ablakaiban  [mg/km]  
131  Súlyozott THC-kibocsátás az autópályán történ ő vezetési 
szakasz ablakaiban  [mg/km]  
132  Súlyozott CH  4 -kibocsátás a városi szakasz ablakaiban  [mg/km]  
133  Súlyozott CH  4 -kibocsátás az országúti szakasz ablakaiban  [mg/km]  
134  Súlyozott CH  4 -kibocsátás az autópályán történ ő vezetési 
szakasz ablakaiban  [mg/km]  
135  Súlyozott NMHC-kibocsátás a városi szakasz ablakaiban  [mg/km]  
136  Súlyozott NMHC-kibocsátás az országúti szakasz ablakai ­
ban [mg/km]  
137  Súlyozott NMHC-kibocsátás az autópályán történ ő veze ­
tési szakasz ablakaiban  [mg/km]  
138  Súlyozott CO-kibocsátás a városi szakasz ablakaiban  [mg/km]  
139  Súlyozott CO-kibocsátás az országúti szakasz ablakaiban  [mg/km]  
140  Súlyozott CO-kibocsátás az autópályán történ ő vezetési 
szakasz ablakaiban  [mg/km]  
141  Súlyozott NO  x - kibocsátás a városi szakasz ablakaiban  [mg/km]HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/203
 
Sor Paraméter  Mértékegység  
142  Súlyozott NO  x - kibocsátás az országúti szakasz ablakai ­
ban [mg/km]  
143  Súlyozott NO  x - kibocsátás az autópályán történ ő vezetési 
szakasz ablakaiban  [mg/km]  
144  Súlyozott NO-kibocsátás a városi szakasz ablakaiban  [mg/km]  
145  Súlyozott NO-kibocsátás az országúti szakasz ablakaiban  [mg/km]  
146  Súlyozott NO-kibocsátás az autópályán történ ő vezetési 
szakasz ablakaiban  [mg/km]  
147  Súlyozott NO  2 -kibocsátás a városi szakasz ablakaiban  [mg/km]  
148  Súlyozott NO  2 -kibocsátás az országúti szakasz ablakaiban  [mg/km]  
149  Súlyozott NO  2 -kibocsátás az autópályán történ ő vezetési 
szakasz ablakaiban  [mg/km]  
150  Súlyozott PN-kibocsátás a városi szakasz ablakaiban  [#/km]  
151  Súlyozott PN-kibocsátás az országúti szakasz ablakaiban  [#/km]  
152  Súlyozott PN-kibocsátás az autópályán történ ő vezetési 
szakasz ablakaiban  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) A 195. sorig kiegészít ő paraméterek adhatók hozzá a táblázathoz.  
5b. táblázat  
A 2. jegyz őkönyvfájl fejléce – Az 5. függelék szerinti végs ő kibocsátási eredmények  
Sor Paraméter  Mértékegység  
201  Teljes vizsgálati út – THC-kibocsátás  [mg/km]  
202  Teljes vizsgálati út – CH  4 -kibocsátás  [mg/km]  
203  Teljes vizsgálati út – NMHC-kibocsátás  [mg/km]  
204  Teljes vizsgálati út – CO-kibocsátás  [mg/km]  
205  Teljes vizsgálati út – NO  x -kibocsátás  [mg/km]  
206  Teljes vizsgálati út – PN-kibocsátás  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) A táblázathoz további paraméterek is hozzáadhatók.  
6. táblázat  
A 2. jegyz őkönyvfájl törzse – Az 5. függelék szerinti adatértékelési módszer részletes eredményei; az 
alábbi táblázat sorait és oszlopait át kell emelni a jegyz őkönyvfájl törzsébe  
Sor 498  499  500  501  
Az ablak kezdetének ideje  [s]  (  1 ) 
Az ablak végének ideje  [s]  (  1 ) 
Az ablak id őtartama  [s]  (  1 )HU L 175/204 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Sor 498  499  500  501  
Az ablak távolsága  Forrás (1=GPS, 2=ECU, 3=érzékel ő) [km]  (  1 ) 
THC-kibocsátás az ablakban  [g]  (  1 ) 
CH  4 -kibocsátás az ablakban  [g]  (  1 ) 
NMHC-kibocsátás az ablak ­
ban [g] (  1 ) 
CO-kibocsátás az ablakban  [g]  (  1 ) 
CO  2 -kibocsátás az ablakban  [g]  (  1 ) 
NO  x -kibocsátás az ablakban  [g]  (  1 ) 
NO-kibocsátás az ablakban  [g]  (  1 ) 
NO  2 -kibocsátás az ablakban  [g]  (  1 ) 
O 2 -kibocsátás az ablakban  [g]  (  1 ) 
PN-kibocsátás az ablakban  [#]  (  1 ) 
THC-kibocsátás az ablakban  [mg/km]  (  1 ) 
CH  4 -kibocsátás az ablakban  [mg/km]  (  1 ) 
NMHC-kibocsátás az ablak ­
ban [mg/km]  (  1 ) 
CO-kibocsátás az ablakban  [mg/km]  (  1 ) 
CO  2 -kibocsátás az ablakban  [g/km]  (  1 ) 
NO  x -kibocsátás az ablakban  [mg/km]  (  1 ) 
NO-kibocsátás az ablakban  [mg/km]  (  1 ) 
NO  2 -kibocsátás az ablakban  [mg/km]  (  1 ) 
O 2 -kibocsátás az ablakban  [mg/km]  (  1 ) 
PN-kibocsátás az ablakban  [#/km]  (  1 ) 
Az ablak távolsága a  h j CO  2 - 
jelleggörbét ől [%] (  1 ) 
Az ablak  w j súlyozó tényez ője [—]  (  1 ) 
Átlagos járm űsebesség az 
ablakban  Forrás (1=GPS, 2=ECU, 3=érzékel ő) [km/h]  (  1 ) 
… (  2 ) … (  2 ) … (  2 ) (  1 ), (  2 ) 
( 1 ) A tényleges értékeket az 501. sortól kezdve kell megadni az adatok végéig. 
( 2 ) Az ablak tulajdonságainak jellemzése céljából további paraméterek is hozzáadhatók a táblázathoz.  
7. táblázat  
A 3. jegyz őkönyvfájl fejléce – A 6. függelék szerinti adatértékelési módszer számítási adatai  
Sor Paraméter  Mértékegység  
1 A kerekekre jutó teljesítmény nyomatékának forrása  Érzékel ő/ECU/»Veline«  
2 A Veline meredeksége  [g/kWh]  
3 A Veline metszete  [g/h]HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/205
 
Sor Paraméter  Mértékegység  
4 Mozgóátlagolás id őtartama  [s]  
5 Referenciasebesség a célminta (az elérend ő normalizált 
teljesítményeloszlás) denormalizálásához  [km/h]  
6 Referenciagyorsulás  [m/s  2 ] 
7 A referenciasebesség és referenciagyorsulás melletti telje ­
sítményigény a járm ű kerékagyánál  [kW]  
8 A P  rated 90 %-át magában foglaló teljesítményosztályok 
száma  - 
9 A célminta elrendezése  (nyújtott/zsugorított)  
10 A számításokhoz használt szoftver neve és verziószáma  (pl. CLEAR 1.8)  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) A számítási adatok jellemzése céljából a 95. sorig további paraméterek is hozzáadhatók a táblázathoz.  
8 a. táblázat  
A 3. jegyz őkönyvfájl fejléce – A 6. függelék szerinti adatértékelési módszer eredményei  
Sor Paraméter  Mértékegység  
101  A teljesítményosztály lefedettsége (darabszám >5)  (1=igen, 0=nem)  
102  A teljesítményosztály normalitása  (1=igen, 0=nem)  
103  Teljes vizsgálati út – A THC-kibocsátás súlyozott átlaga  [g/s]  
104  Teljes vizsgálati út – A CH  4 -kibocsátás súlyozott átlaga  [g/s]  
105  Teljes vizsgálati út – Az NMHC-kibocsátás súlyozott 
átlaga  [g/s]  
106  Teljes vizsgálati út – A CO-kibocsátás súlyozott átlaga  [g/s]  
107  Teljes vizsgálati út – A CO  2 -kibocsátás súlyozott átlaga  [g/s]  
108  Teljes vizsgálati út – Az NO  x -kibocsátás súlyozott átlaga  [g/s]  
109  Teljes vizsgálati út – Az NO-kibocsátás súlyozott átlaga  [g/s]  
110  Teljes vizsgálati út – Az NO  2 -kibocsátás súlyozott átlaga  [g/s]  
111  Teljes vizsgálati út – Az O  2 -kibocsátás súlyozott átlaga  [g/s]  
112  Teljes vizsgálati út – A PN-kibocsátás súlyozott átlaga  [#/s]  
113  Teljes vizsgálati út – A járm űsebesség súlyozott átlaga  [km/h]  
114  Városi szakasz – A THC-kibocsátás súlyozott átlaga  [g/s]  
115  Városi szakasz – A CH  4 -kibocsátás súlyozott átlaga  [g/s]  
116  Városi szakasz – Az NMHC-kibocsátás súlyozott átlaga  [g/s]  
117  Városi szakasz – A CO-kibocsátás súlyozott átlaga  [g/s]  
118  Városi szakasz – A CO  2 -kibocsátás súlyozott átlaga  [g/s]  
119  Városi szakasz – Az NO  x -kibocsátás súlyozott átlaga  [g/s]  
120  Városi szakasz – Az NO-kibocsátás súlyozott s átlaga  [g/s]HU L 175/206 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Sor Paraméter  Mértékegység  
121  Városi szakasz – Az NO  2 -kibocsátás súlyozott átlaga  [g/s]  
122  Városi szakasz – Az O  2 -kibocsátás súlyozott átlaga  [g/s]  
123  Városi szakasz – A PN-kibocsátás súlyozott átlaga  [#/s]  
124  Városi szakasz – A járm űsebesség súlyozott átlaga  [km/h]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) A 195. sorig további paraméterek is hozzáadhatók a táblázathoz.  
8b. táblázat  
A 3. jegyz őkönyvfájl fejléce – A 6. függelék szerinti végs ő kibocsátási eredmények  
Sor Paraméter  Mértékegység  
201  Teljes vizsgálati út – THC-kibocsátás  [mg/km]  
202  Teljes vizsgálati út – CH  4 -kibocsátás  [mg/km]  
203  Teljes vizsgálati út – NMHC-kibocsátás  [mg/km]  
204  Teljes vizsgálati út – CO-kibocsátás  [mg/km]  
205  Teljes vizsgálati út – NO  x -kibocsátás  [mg/km]  
206  Teljes vizsgálati út – PN-kibocsátás  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) A táblázathoz további paraméterek is hozzáadhatók.  
9. táblázat  
A 3. jegyz őkönyvfájl törzse – A 6. függelék szerinti adatértékelési módszer részletes eredményei; az alábbi 
táblázat sorait és oszlopait át kell emelni a jegyz őkönyvfájl törzsébe  
Sor 498  499  500  501  
Teljes vizsgálati út – A teljesítményosz ­
tály száma (  1 ) — 
Teljes vizsgálati út – A teljesítményosz ­
tály alsó határa (  1 ) [kW]  
Teljes vizsgálati út – A teljesítményosz ­
tály fels ő határa (  1 ) [kW]  
Teljes vizsgálati út – Az alkalmazott 
célminta (eloszlás) (  1 ) [%] (  2 ) 
Teljes vizsgálati út – A teljesítményosz ­
tály el őfordulása (  1 ) — (  2 ) 
Teljes vizsgálati út – A teljesítményosz ­
tály lefedettsége >5 darabszám (  1 ) — (1=igen, 
0=nem) (  2 ) 
Teljes vizsgálati út – A teljesítményosz ­
tály normalitása (  1 ) — (1=igen, 
0=nem) (  2 ) 
Teljes vizsgálati út – Átlagos THC-kibo ­
csátás a teljesítményosztályban (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Teljes vizsgálati út – Átlagos CH  4 -kibo ­
csátás a teljesítményosztályban (  1 ) [g/s]  (  2 )HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/207
 
Sor 498  499  500  501  
Teljes vizsgálati út – Átlagos NMHC- 
kibocsátás a teljesítményosztályban (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Teljes vizsgálati út – Átlagos CO-kibo ­
csátás a teljesítményosztályban (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Teljes vizsgálati út – Átlagos CO  2 -kibo ­
csátás a teljesítményosztályban (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Teljes vizsgálati út – Átlagos NO  x -kibo ­
csátás a teljesítményosztályban (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Teljes vizsgálati út – Átlagos NO-kibo ­
csátás a teljesítményosztályban (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Teljes vizsgálati út – Átlagos NO  2 -kibo ­
csátás a teljesítményosztályban (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Teljes vizsgálati út – Átlagos O  2 -kibo ­
csátás a teljesítményosztályban (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Teljes vizsgálati út – Átlagos PN-kibo ­
csátás a teljesítményosztályban (  1 ) [#/s]  (  2 ) 
Teljes vizsgálati út – Átlagos járm űse ­
besség a teljesítményosztályban (  1 ) Forrás (1=GPS, 
2=ECU, 3=érzékel ő) [km/h]  (  2 ) 
Városi szakasz – A teljesítményosztály 
száma (  1 ) — 
Városi szakasz – A teljesítményosztály 
alsó határa (  1 ) [kW]  
Városi szakasz – A teljesítményosztály 
fels ő határa (  1 ) [kW]  
Városi szakasz – Az alkalmazott 
célminta (eloszlás) (  1 ) [%] (  2 ) 
Városi szakasz – A teljesítményosztály 
előfordulása (  1 ) — (  2 ) 
Városi szakasz – A teljesítményosztály 
lefedettsége >5 darabszám (  3 ) — (1=igen, 
0=nem) (  2 ) 
Városi szakasz – A teljesítményosztály 
normalitása (  1 ) — (1=igen, 
0=nem) (  2 ) 
Városi szakasz – Átlagos THC-kibocsátás 
a teljesítményosztályban (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Városi szakasz – Átlagos CH  4 -kibocsátás 
a teljesítményosztályban (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Városi szakasz – Átlagos NMHC-kibo ­
csátás a teljesítményosztályban (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Városi szakasz – Átlagos CO-kibocsátás a 
teljesítményosztályban (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Városi szakasz – Átlagos CO  2 -kibocsátás 
a teljesítményosztályban (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Városi szakasz – Átlagos NO  x -kibocsátás 
a teljesítményosztályban (  1 ) [g/s]  (  2 )HU L 175/208 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Sor 498  499  500  501  
Városi szakasz – Átlagos NO-kibocsátás 
a teljesítményosztályban (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Városi szakasz – Átlagos NO  2 -kibocsátás 
a teljesítményosztályban (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Városi szakasz – Átlagos O  2 -kibocsátás a 
teljesítményosztályban (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Városi szakasz – Átlagos PN-kibocsátás a 
teljesítményosztályban (  1 ) [#/s]  (  2 ) 
Városi szakasz – Átlagos járm űsebesség a 
teljesítményosztályban (  1 ) Forrás (1=GPS, 
2=ECU, 3=érzékel ő) [km/h]  (  2 ) 
… (  4 ) … (  4 ) … (  4 ) (  2 ), (  4 ) 
( 1 ) Az egyes teljesítményosztályokra vonatkozóan jelentett eredmények az 1. teljesítményosztálytól addig a teljesítményosztályig,  
amely magában foglalja a P  rated 90 %-át 
( 2 ) A tényleges értékeket az 501. sortól kezdve kell megadni az adatok végéig. 
( 3 ) Az egyes teljesítményosztályokra vonatkozóan jelentett eredmények az 1. teljesítményosztálytól az 5. teljesítményosztályig. 
( 4 ) A táblázathoz további paraméterek is hozzáadhatók.  
4.3. A járm ű és a motor leírása  
A gyártónak rendelkezésre kell bocsátania az I. melléklet 4. függelékének megfelel ő leírást a járm űről és a motor ­
ról.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/209
 
9. függelék  
A gyártó tanúsítványa
HU L 175/210 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
IV. MELLÉKLET  
A KÖZÚTI KÖZLEKEDÉSRE VALÓ ALKALMASSÁG TEKINTETÉBEN TÖRTÉN Ő TÍPUSJÓVÁHAGYÁSHOZ SZÜKSÉGES 
KIBOCSÁTÁSI ADATOKHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/211
 
1. függelék  
(A SZÉN-MONOXID-KIBOCSÁTÁSOK MÉRÉSE ÜRESJÁRATI FORDULATSZÁMOKON)  
(2. TÍPUSÚ VIZSGÁLAT)  
1. BEVEZETÉS  
1.1. Ez a függelék a 2. típusú vizsgálat eljárását írja le, amely a szén-monoxid-kibocsátásokat méri üresjárati fordulat ­
számokon (normál és nagy üresjárati fordulatszám).  
2. ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK  
2.1. Az általános követelmények megegyeznek a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 5.3.2., valamint 5.3.7.1–5.3.7.6. szakaszában 
foglalt követelményekkel, a 2.2. pontban meghatározott kivétellel.  
2.2. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 5.3.7.5. szakaszában említett táblázat e rendelet I. melléklete 4. függeléke kiegészítésének 
2.1. pontjában említett 2. típusú vizsgálat céljaira szolgáló táblázatként értend ő. 
3. M ŰSZAKI KÖVETELMÉNYEK  
3.1. A m űszaki követelmények megegyeznek a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 5. mellékletében foglalt követelményekkel, a 
3.2. és a 3.3. pontban felsorolt kivételekkel.  
3.2. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 5. mellékletének 2.1. szakaszában említett referenciatüzel őanyag-specifikációk az e 
rendelet IX. mellékletében foglalt megfelel ő referenciatüzel őanyag-specifikációkra való hivatkozásként értend ők. 
3.3. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 5. mellékletének 2.2.1. szakaszában említett I. típusú vizsgálatra való hivatkozás az e 
rendelet XXI. mellékletében foglalt 1. típusú vizsgálatra való hivatkozásként értend ő.HU L 175/212 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
2. függelék  
A FÜST OPACITÁSÁNAK MÉRÉSE  
1. BEVEZETÉS  
1.1. Ez a függelék a kibocsátott kipufogógáz opacitásának mérésére vonatkozó követelményeket írja le.  
2. A KORRIGÁLT FÉNYELNYELÉSI EGYÜTTHATÓ JELE  
2.1. A korrigált fényelnyelési együttható jelét minden olyan járm űvön el kell helyezni, amely megfelel annak a járm ű­
típusnak, amelyre ez a vizsgálat vonatkozik. A jel egy téglalapban elhelyezett szám, amely a jóváhagyáskor a 
terhelés nélküli gyorsítással végzett vizsgálattal kapott korrigált fényelnyelési együttható m  –1 -ben kifejezve. A 
vizsgálati módszert a 4. szakasz írja le.  
2.2. A jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie. A jelet szembet űnő és könnyen hozzáférhet ő helyen 
kell rögzíteni, amelyet az I. melléklet 4. függelékében bemutatott típusjóváhagyási tanúsítványhoz f űzött kiegészí ­
tésben fel kell tüntetni.  
2.3. A IV.2.1. ábrán példa látható a fényelnyelési együttható jelére.  
IV.2.1. ábra
  
A fenti jel azt mutatja, hogy a korrigált fényelnyelési együttható 1,30 m  –1 . 
3. EL ŐÍRÁSOK ÉS VIZSGÁLATOK  
3.1. Az el őírások és vizsgálatok megegyeznek a 24. sz. ENSZ EGB-el őírás (  1 ) III. részének 24. szakaszában leírtakkal, az 
ezen eljárások alól a 3.2. pontban megadott kivétellel.  
3.2. A 24. ENSZ EGB-el őírás 24.1. szakaszában a 2. mellékletre való hivatkozás az e rendelet I. mellékletének 4. 
függelékére való hivatkozásként értend ő. 
4. M ŰSZAKI KÖVETELMÉNYEK  
4.1. A m űszaki követelmények megegyeznek a 24. sz. ENSZ EGB-el őírás 4., 5., 7., 8., 9. és 10. mellékletében foglalt 
követelményekkel, a 4.2., a 4.3. és a 4.4. pontban felsorolt kivételekkel.  
4.2. Vizsgálat állandósult motorfordulatszámok mellett, a teljes terhelési görbe mentén  
4.2.1. A 24. sz. ENSZ EGB-el őírás 4. mellékletének 3.1. szakaszában az 1. mellékletre való hivatkozás az e rendelet I. 
mellékletének 3. függelékére való hivatkozásként értend ő. 
4.2.2. A 24. sz. ENSZ EGB-el őírás 4. mellékletének 3.2. szakaszában ismertetett referencia-tüzel őanyag az e rendelet IX. 
mellékletében ismertetett azon referencia-tüzel őanyagra való hivatkozásként értend ő, amely megfelel ő a járm ű 
típusjóváhagyásának alapját képez ő kibocsátási határértékek szempontjából.  
4.3. Vizsgálat terhelés nélküli gyorsítással  
4.3.1. A 24. sz. ENSZ EGB-el őírás 5. mellékletének 2.2. szakaszában a 2. melléklet 2. táblázatára való hivatkozások az e 
rendelet I. melléklete 4. függelékének 2.4.2.1. pontja alatti táblázatra való hivatkozásként értend ők.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/213  
( 1 ) HL L 326., 2006.11.24.
 4.3.2. A 24. sz. ENSZ EGB-el őírás 5. mellékletének 2.3. szakaszában az 1. melléklet 7.3. szakaszára való hivatkozások az 
e rendelet I. mellékletének 3. függelékére való hivatkozásokként értend ők. 
4.4.  A kompressziós gyújtású motorok hasznos teljesítményének mérésére szolgáló EGB-módszer  
4.4.1. A 24. sz. ENSZ EGB-el őírás 10. mellékletének 7. szakaszában az „e melléklet függeléke” hivatkozások és a 24. sz. 
ENSZ EGB-el őírás 10. mellékletének 7. és 8. szakaszában az „1. melléklet” hivatkozások az e rendelet I. mellék ­
letének 3. függelékére való hivatkozásokként értend ők.HU L 175/214 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
V. MELLÉKLET  
A KARTERGÁZ-KIBOCSÁTÁS VIZSGÁLATA  
(3. TÍPUSÚ VIZSGÁLAT)  
1. BEVEZETÉS  
1.1. Ez a melléklet a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 5.3.3. szakaszában leírt, a kartergáz-kibocsátások vizsgálatára szolgáló 3. 
típusú vizsgálati eljárást ismerteti.  
2. ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK  
2.1. A 3. típusú vizsgálat elvégzésre vonatkozó általános követelmények megegyeznek a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 6. 
mellékletének 1. és 2. szakaszában szerepl ő követelményekkel, a lenti 2.2. és 2.3. pontban felsorolt kivételekkel.  
2.2. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 6. mellékletének 2.1. szakaszában említett I. típusú vizsgálatra való hivatkozás az e 
rendelet XXI. mellékletében foglalt 1. típusú vizsgálatra való hivatkozásként értend ő. 
2.3. A VL járm űre meghatározott kigurulási menetellenállási együtthatókat kell használni. Ezek hiányában a VH kigurulási 
menetellenállási együtthatókat kell alkalmazni.  
3. M ŰSZAKI KÖVETELMÉNYEK  
3.1. A m űszaki el őírások megegyeznek a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 6. mellékletének 3–6. szakaszában szerepl ő el őírá ­
sokkal, az alábbi 3.2. pontban meghatározott kivétellel.  
3.2. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 6. mellékletének 3.2. szakaszában említett I. típusú vizsgálatra való hivatkozás az e 
rendelet XXI. mellékletében foglalt 1. típusú vizsgálatra való hivatkozásként értend ő.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/215
 
VI. MELLÉKLET  
A PÁROLGÁSI KIBOCSÁTÁSOK MEGHATÁROZÁSA  
(4. TÍPUSÚ VIZSGÁLAT)  
1. BEVEZETÉS  
1.1. Ez a melléklet a szikragyújtású motorral felszerelt járm űvek tüzel őanyag-rendszeréb ől párolgás révén távozó 
szénhidrogén-kibocsátások meghatározására szolgáló 4. típusú vizsgálati eljárást ismerteti.  
2. M ŰSZAKI KÖVETELMÉNYEK  
2.1. Bevezetés  
Az eljárás a párolgási kibocsátások vizsgálatából és két kiegészít ő vizsgálatból áll, melyek közül az egyik az 
5.1. pontnak megfelel ően az aktívszéntartály öregítésére, a másik az 5.2. pontnak megfelel ően a tüzel őanyag- 
tároló rendszer áteresztésére irányul.  
A párolgási kibocsátások vizsgálata (VI.1. ábra) a napi h őmérséklet-változás, a járm ű parkolás közbeni 
átforrósodása, illetve a városi közlekedés sajátosságai miatt bekövetkez ő párolgási szénhidrogén-kibocsátások 
meghatározására szolgál.  
2.2. A párolgási kibocsátások vizsgálata a következ őkb ől áll:  
a) egy városi (els ő rész), egy országúti (második rész), majd két újabb városi vezetési ciklusból (els ő rész) 
összetev ődő vizsgálati út;  
b) a járm ű átforrósodása okozta veszteség meghatározása;  
c) a napi párolgási veszteség meghatározása.  
A vizsgálat végeredményének kiszámításához összesíteni kell az átforrósodáskor felszabaduló és a napi 
párolgási szénhidrogén-kibocsátásokat, valamint az áteresztési tényez őt. 
3. JÁRM Ű ÉS TÜZEL ŐANYAG  
3.1. A járm ű 
3.1.1. A járm űvet jó m űszaki állapotban, bejáratva kell a vizsgálatra átadni, és a vizsgálat id őpontjáig legalább 3 000 
km-t kell futnia. A párolgási kibocsátások meghatározásának céljára használt járm ű kilométerórájának állását 
és a járm ű korát fel kell jegyezni. A bejáratás alatt a párolgási kibocsátást szabályozó rendszernek csatlakoz ­
tatva kell lennie és kifogástalanul kell m űködnie. Az aktívszén-tartály(oka)t a szokásos módon kell használni, 
és nem szabad kitenni a normálistól eltér ő átöblítési m űveletnek vagy töltésnek. Az 5.1. pontban meghatá ­
rozott eljárásnak megfelel ően öregített aktívszéntartály(oka)t a VI.1. ábrának megfelel ően kell bekötni.  
3.2. Tüzel őanyag  
3.2.1. Az 1. típusú vizsgálatokhoz e rendelet IX. mellékletében meghatározott E10 referencia-tüzel őanyagot kell 
használni. E rendelet alkalmazásában az 1. típusú vizsgálatok referencia-tüzel őanyaga az E10 referencia- 
tüzel őanyag, kivéve az aktívszéntartály öregítésének céljára az 5.1. pontnak megfelel ően. 
4. A PÁROLGÁSI KIBOCSÁTÁS VIZSGÁLATÁRA HASZNÁLT BERENDEZÉS  
4.1. Görg ős fékpad  
A görg ős fékpadnak meg kell felelnie a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 4a. mellékletének 1. függelékében meghatá ­
rozott követelményeknek.  
4.2. A párolgási kibocsátás mérésére szolgáló kamra  
A párolgási kibocsátás mérésére szolgáló kamrának meg kell felelnie a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 7. mellék ­
letének 4.2. szakaszában meghatározott követelményeknek.HU L 175/216 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
VI.1. ábra  
A párolgási kibocsátások meghatározása  
3 000 km-es bejáratási id őszak (nincs a normálistól eltér ő átöblítés vagy töltés)  
Öregített tartály(ok) használata  
A járm ű g őztisztítása (ha szükséges)  
A tüzel őanyagtól eltér ő háttérkibocsátási források korlátozása vagy eltávolítása (megállapodás függvényében)
  
Megjegyzések : 
1. Párolgási kibocsátást szabályozó rendszer szerinti családok – az I. melléklet 3.2. pontjának megfelel ően 
2. A kipufogógáz-kibocsátás mérhet ő az 1. típusú vizsgálat alatt, de a jogszabályi rendelkezéseknek való 
megfelelés ellen őrzésére ez nem használható. A kipufogógáz-kibocsátásra jogszabályilag el őírt vizsgálat 
külön kezelend ő. 
4.3. Elemz ő rendszerek  
Az elemz ő rendszereknek meg kell felelniük a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 7. mellékletének 4.3. szakaszában 
meghatározott követelményeknek.  
4.4. A h őmérsékleti adatok rögzítése  
A h őmérsékleti adatok rögzítésének a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 7. mellékletének 4.5. szakaszában meghatá ­
rozott követelményeknek megfelel ően kell történnie.  
4.5. A nyomásértékek rögzítése  
A nyomásértékek rögzítésének a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 7. mellékletének 4.6. szakaszában meghatározott 
követelményeknek megfelel ően kell történnie.  
4.6. Ventilátorok  
A ventilátoroknak meg kell felelniük a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 7. mellékletének 4.7. szakaszában meghatá ­
rozott követelményeknek.  
4.7. Gázok  
A gázoknak meg kell felelniük a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 7. mellékletének 4.8. szakaszában meghatározott 
követelményeknek.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/217
 
4.8. Egyéb berendezések  
Az egyéb berendezéseknek meg kell felelniük a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 7. mellékletének 4.9. szakaszában 
meghatározott követelményeknek.  
5. A VIZSGÁLAT MENETE  
5.1. Az aktívszéntartály(ok) öregítése  
Az átforrósodási veszteség és a napi veszteség vizsgálata el őtt az aktívszéntartály(oka)t öregíteni kell az alábbi 
VI.2. ábrán ismertetett eljárással.  
VI.2. ábra  
Az aktívszéntartály öregítése
HU L 175/218 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
5.1.1. H őkondicionálás  
A tartály(oka)t egy erre a célra kialakított h őkamrában többször – 15 °C-ról 60 °C-ra melegítik, majd leh űtik, 
a végpontokon 30 percig tartva. Az egyes ciklusok hossza 210 perc a 3. ábrának megfelel ően. A h őmérséklet- 
gradiensnek a lehet ő legjobban meg kell közelítenie az 1 °C/percet. A tartály(ok)on nem szabad átfújatni a 
leveg őt. 
A ciklust 50 egymást követ ő alkalommal kell megismételni. A m űvelet teljes hossza 175 óra.  
VI.3. ábra  
Hőkondicionálási ciklus
  
5.1.2. Az aktívszéntartály rezgési kondicionálása  
A h őkondicionálást követ ően a tartály(oka)t függ őleges tengelyük mentén, a gépjárm űben elfoglalt helyzetbe 
állítva 30 ± 10 Hz frekvencián összesen több mint 1,5 m/sec  2 Grms-nek (  1 ) kell kitenni. A m űvelet hossza 12 
óra. 
5.1.3. Az aktívszéntartály tüzel őanyaggal való öregítése  
5.1.3.1. Tüzel őanyaggal való öregítés 300 cikluson keresztül  
5.1.3.1.1. A h őkondicionálás és a rezgési kondicionálás után a tartály(oka)t az alábbi 5.1.3.1.1.1. pontban leírt, 1. típusú 
vizsgálatokhoz használt E10 kereskedelmi tüzel őanyag és nitrogén vagy leveg ő 50 ± 15 % tüzel őanyagg őz- 
térfogatarányú keverékében kell öregíteni. A keverék tüzel őanyagg őzzel való telítettségének arányát 60 ± 20 
g/órán kell tartani.  
A tartály(oka)t a megfelel ő abszorpciós küszöb eléréséig kell tölteni. Az abszorpciós küszöb elérésér ől akkor 
beszélünk, amikor a kibocsátott szénhidrogének halmozott mennyisége eléri a 2 grammot. Ehelyett a töltés 
végpontja lehet az is, amikor a szell őzőnyílásnál az egyenérték ű koncentráció eléri a 3 000 ppm-t.  
5.1.3.1.1.1. A vizsgálathoz használt E10 kereskedelmi tüzel őanyagnak az alábbiak tekintetében ugyanazon követelmé ­
nyeknek kell megfelelnie, mint az E10 referencia-tüzel őanyagnak:  
Sűrűség 15 °C-on  
— g őznyomás (DVPE),  
— desztilláció (csak párolgás),HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/219  
( 1 ) Grms: a rezgés négyzetes középértéke, amelyet az egyes pontokon mért er ősség négyzetének középértéke, majd a középérték gyöke 
kiszámításával kell meghatározni. Az így kapott eredmény a Grms értéke.
 — szénhidrogén-elemzés (csak olefinek, aromás vegyületek, benzol),  
— oxigéntartalom,  
— etanoltartalom.  
5.1.3.1.2. A tartály(ok) tisztítását a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 7. mellékletének 5.1.3.8. szakaszában ismertetett eljárásnak 
megfelel ően kell végezni.  
A tisztítást a töltést követ ő 5 perc és legkés őbb 1 óra között kell végezni.  
5.1.3.1.3. Az eljárás 5.1.3.1.1. és 5.1.3.1.2. pontban leírt lépéseit 50 alkalommal kell megismételni, ezután 5 bután ­
cikluson keresztül az alábbi 5.1.3.1.4. pontnak megfelel ően meg kell mérni a bután-feldolgozási kapacitást 
(BWC), ami az aktivált széntartály képessége a száraz leveg őben található bután abszorpciójára és deszorp ­
ciójára meghatározott körülmények között. A tüzel őanyaggal való öregítést folytatni kell a 300. ciklus végéig. 
300 ciklus után az 5.1.3.1.4. pontnak megfelel ően 5 butáncikluson keresztül ismét meg kell mérni a BWC-t.  
5.1.3.1.4. A tüzel őanyaggal való öregítés 50. és 300. ciklusa után meg kell mérni a BWC-t. A méréshez addig kell 
tölteni a tartályt a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 7. melléklete 5.1.6.3. szakaszának megfelel ően, amíg el nem éri 
az abszorpciós küszöböt. Ekkor fel kell jegyezni a BWC értékét.  
Ezután el kell végezni a tartály(ok) tisztítását a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 7. mellékletének 5.1.3.8. szakaszában 
ismertetett eljárásnak megfelel ően. 
A tisztítást a töltést követ ő 5 perc és legkés őbb 1 óra között kell végezni.  
A butánterhelést öt alkalommal kell megismételni. A BWC értékét minden alkalom után fel kell jegyezni. A 
BWC  50 értékét az öt terhelési eredmény átlagaként kell kiszámítani és fel kell jegyezni.  
A tartályok összesen 300 tüzel őanyaggal való öregítési cikluson és 10 butáncikluson mennek keresztül, 
ezután stabilizáltnak tekinthet ők. 
5.1.3.2. Amennyiben a tartály(oka)t a beszállító adja, a gyártó err ől el őzetesen tájékoztatja a típusjóváhagyó hatóságot, 
hogy az megtekinthesse a beszállító létesítményében végzett öregítési eljárás bármely szakaszát.  
5.1.3.3. A gyártó eljuttatja a típusjóváhagyó hatósághoz a vizsgálati jegyz őkönyvet, amely legalább a következ őket 
tartalmazza:  
— az aktív szén típusa,  
— a töltés sebessége,  
— a tüzel őanyag specifikációi,  
— a BWC-mérések eredményei.  
5.2. A tüzel őanyag-rendszer áteresztési tényez őjének meghatározása (VI.4. ábra)HU L 175/220 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
VI.4. ábra  
Az áteresztési tényez ő meghatározása
  
A vizsgálathoz a családra jellemz ő tüzel őanyag-tároló rendszert kell kiválasztani, próbapadra kell er ősíteni, 
majd E10 referencia-tüzel őanyaggal feltöltve 20 héten át 40 °C ± 2 °C-on kell tartani. A tüzel őanyag-tároló 
rendszert a járm űben elfoglalt szokásos helyzetéhez hasonlóan kell elhelyezni a próbapadon.  
5.2.1. A tartályt friss E10 referencia-tüzel őanyaggal kell feltölteni, 18 °C ± 8 °C-on, névleges űrtartalmának 
40 ± 2 %-áig. A tüzel őanyag-rendszert tartó próbapadot egy biztonságos, erre a célra kialakított, szabályozott 
hőmérséklet ű helyiségben 40 °C ± 2 °C-on kell tartani 3 héten át.  
5.2.2. A harmadik hét végén a tartályt ki kell üríteni, és 18 °C ± 8 °C-on friss E10 referencia-tüzel őanyaggal újra kell 
tölteni névleges űrtartalmának 40 ± 2 %-áig.  
6–36 órán belül (melynek utolsó hat órájában a h őmérséklet 20 °C ± 2 °C) a tüzel őanyag-rendszert tartó 
próbapadot változtatható h őmérséklet ű SHED-kamrába kell helyezni, és a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 7. 
melléklete 5.7. szakaszának megfelel ően 24 órás napi vizsgálatnak kell alávetni. A tüzel őanyag-rendszer 
szell őzését ki kell vezetni a változtatható h őmérséklet ű SHED-kamrán kívülre, kizárva ezzel, hogy a tartály 
szell őzési kibocsátását áteresztésnek mérjék. A szénhidrogén-kibocsátást meg kell mérni, és értékét HC  3W -ként 
kell feljegyezni.  
5.2.3. A tüzel őanyag-rendszert tartó próbapadot ismét egy biztonságos, erre a célra kialakított szabályozott h őmér ­
séklet ű helyiségbe kell helyezni, és ott 40 °C ± 2 °C-on kell tartani a fennmaradó 17 héten át.  
5.2.4. A 17. hét végén a tartályt ki kell üríteni, és 18 °C ± 8 °C-on friss referencia-tüzel őanyaggal újra kell tölteni 
névleges űrtartalmának 40 ± 2 %-áig.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/221
 
6–36 órán belül (melynek utolsó hat órájában a h őmérséklet 20 °C ± 2 °C) a tüzel őanyag-rendszert tartó 
próbapadot változtatható h őmérséklet ű SHED-kamrába kell helyezni, és a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 7. 
melléklete 5.7. szakaszának megfelel ően 24 órás napi vizsgálatnak kell alávetni. A tüzel őanyag-rendszer 
szell őzését ki kell vezetni a változtatható h őmérséklet ű SHED-kamrán kívülre, kizárva ezzel, hogy a tartály 
szell őzési kibocsátását áteresztésnek mérjék. A szénhidrogén-kibocsátást meg kell mérni, és értékét HC  20W - 
ként kell feljegyezni.  
5.2.5. Az áteresztési tényez ő a HC  20W és a HC  3W különbsége g/24 órában, 3 helyértékben megadva.  
5.2.6. Amennyiben az áteresztési tényez őt a beszállító állapítja meg, a gyártó err ől el őzetesen tájékoztatja a típus ­
jóváhagyó hatóságot, hogy az megtekinthesse a beszállító létesítményében végzett eljárást.  
5.2.7. A gyártó eljuttatja a típusjóváhagyó hatósághoz a vizsgálati jegyz őkönyvet, amely legalább a következ őket 
tartalmazza:  
a) a vizsgált tüzel őanyag-tároló rendszer teljes leírása, beleértve a vizsgált tartály típusát, hogy az egy- vagy 
többréteg ű-e, valamint hogy milyen anyagból készült a tartály és a rendszer többi eleme,  
b) az öregítés során mért heti átlagh őmérsékletek,  
c) a harmadik héten mért HC-érték (HC  3W ), 
d) a huszadik héten mért HC-érték (HC  20W ), 
e) az eredményül kapott áteresztési tényez ő (PF).  
5.2.8. A fenti 5.2.1–5.2.7. pontoktól eltérve a többréteg ű tartályokat használó gyártók a fent leírt teljes mérési 
eljárás elvégzése helyett használhatják a következ ő rögzített áteresztési tényez őt (APF):  
többréteg ű tartály APF-je = 120 mg/24 óra.  
5.2.8.1. Amennyiben egy gyártó a rögzített áteresztési tényez ő használata mellett dönt, a típusjóváhagyó hatósághoz 
nyilatkozatot nyújt be a tartály típusának és az ahhoz felhasznált anyagoknak a pontos megjelölésével.  
5.3. Az átforrósodási és a napi veszteség mérésének menete  
A járm űvet a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 7. melléklete 5.1.1. és 5.1.2. szakaszának megfelel ően el ő kell 
készíteni. A gyártó kérésére és a jóváhagyó hatóság jóváhagyásával a tüzel őanyagtól eltér ő háttérkibocsátási 
forrásokat a vizsgálat el őtt el lehet távolítani vagy korlátozni lehet (pl. a gumiabroncsok vagy a járm ű 
hevítése, az ablakmosó folyadék eltávolítása).  
5.3.1. Temperálás  
A járm űvet legalább 12, de legfeljebb 36 órára le kell állítani és temperálni kell a pihentet ő területen. Ennek 
az id őtartamnak a végére a motorolajnak és a h űtőközegnek ± 3 °C-os pontossággal fel kell vennie a 
környezet h őmérsékletét.  
5.3.2. A tüzel őanyag leeresztése és feltöltése  
A tüzel őanyagot a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 7. melléklete 5.1.7. szakaszának megfelel ően ki kell üríteni és 
újra kell tölteni.  
5.3.3. El őkondicionáló menetciklus  
A tüzel őanyag leeresztését és feltöltését követ ő egy órán belül görg ős fékpadra kell állítani a járm űvet, és alá 
kell vetni a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 4a. melléklete szerinti I. típusú próbaút els ő része szerinti egy menet ­
ciklusnak és második része szerinti két menetciklusnak.  
E m űvelet alatt a kipufogógáz-kibocsátásból nem kell mintát venni.HU L 175/222 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
5.3.4. Temperálás  
Az el őkondicionálás végét követ ő öt percen belül a járm űvet legalább 12, de legfeljebb 36 órára le kell állítani 
és temperálni kell a pihentet ő területen. Ennek az id őtartamnak a végére a motorolajnak és a h űtőközegnek 
± 3 °C-os pontossággal fel kell vennie a környezet h őmérsékletét.  
5.3.5. A tartály töltése az abszorpciós küszöbig  
Az 5.1. pontnak megfelel ően öregített tartály(oka)t a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 7. mellékletének 5.1.4. 
szakaszában ismertetett eljárásnak megfelel ően az abszorpciós küszöb eléréséig kell tölteni.  
5.3.6. Vizsgálat fékpadon  
5.3.6.1. A tartály feltöltését követ ő egy órán belül görg ős fékpadra kell állítani a járm űvet, és alá kell vetni a 83. sz. 
ENSZ EGB-el őírás 4a. melléklete szerinti I. típusú próbaút els ő része szerinti egy menetciklusnak és második 
része szerinti két menetciklusnak. Ezután a motort le kell állítani. A m űvelet során mintát lehet venni a 
kipufogógáz-kibocsátásból, de az eredmények a kipufogógáz-kibocsátás tekintetében történ ő típusjóváhagyás 
céljára nem használhatók.  
5.3.6.2. Az 5.3.6.1. pont szerinti I. típusú próbaút végét ől számított két percen belül a járm űvel újabb kondicionáló 
menetciklust kell megtenni, amely az I. típusú próbaút els ő részének (melegindítás) kétszeri ismétléséb ől áll. 
Ezután a motort ismét le kell állítani. Ez alatt a m űvelet alatt nem szükséges mintát venni a kipufogógáz- 
kibocsátásból.  
5.3.7. Átforrósodás  
A görg ős fékpadon végzett vizsgálat után a járm űvet alá kell vetni az átforrósodáskor keletkez ő párolgási 
kibocsátások vizsgálatának a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 7. mellékletének 5.5. szakasza szerint. Az átforrósodási 
veszteségeket a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 7. mellékletének 6. szakaszával összhangban kell kiszámítani, és 
M HS -ként kell feljegyezni.  
5.3.8. Temperálás  
Az átforrósodáskor keletkez ő párolgási kibocsátások vizsgálata után a járm űvet a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 7. 
melléklete 5.6. szakaszának megfelel ően temperálni kell.  
5.3.9. Napi vizsgálat  
5.3.9.1. A temperálás után el kell végezni a napi veszteség els ő 24 órás mérését a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 7. 
melléklete 5.7. szakaszának megfelel ően. A kibocsátásokat a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 7. mellékletének 6. 
szakaszában meghatározott módon kell kiszámítani. A kapott értéket M  D1 -ként kell feljegyezni.  
5.3.9.2. A napi kibocsátások els ő 24 órás mérése után el kell végezni a napi kibocsátások második 24 órás mérését a 
83. sz. ENSZ EGB-el őírás 7. mellékletének 5.7. szakaszával összhangban. A kibocsátásokat a 83. sz. ENSZ 
EGB-el őírás 7. mellékletének 6. szakaszában meghatározott módon kell kiszámítani. A kapott értéket M  D2 - 
ként kell feljegyezni.  
5.3.10. Számítás  
Az M  HS + M  D1 + M  D2 + 2PF képlettel kapott eredmény nem érheti el a 715/2007/EK rendelet I. mellékletének 
3. táblázatában meghatározott határértéket.  
5.3.11. A gyártó eljuttatja a típusjóváhagyó hatósághoz a vizsgálati jegyz őkönyvet, amely legalább a következ őket 
tartalmazza:  
a) a temperálási id őszakok ismertetése, megadva hosszukat és az elért átlagh őmérsékleteket,  
b) a használt öregített tartály leírása és a részletes öregítési jegyz őkönyv hivatkozási adatai,  
c) az átforrósodási vizsgálatkor alkalmazott átlagh őmérséklet,  
d) az átforrósodási vizsgálat során mért érték, HSL,  
e) az els ő napi kibocsátási érték, DL  1st day  , 
f) a második napi kibocsátási érték, DL  2nd day  , 
g) a párolgási kibocsátások végeredménye, amelyet az „M  HS + M  D1 + M  D2 + 2PF” képlet használatával kell 
kiszámítani.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/223
 
VII. MELLÉKLET  
A KIBOCSÁTÁSCSÖKKENT Ő RENSZEREK TARTÓSSÁGÁNAK ELLEN ŐRZÉSE  
(5. TÍPUSÚ VIZSGÁLAT)  
1. BEVEZETÉS  
1.1. Ez a melléklet a kibocsátáscsökkent ő rendszerek tartósságának ellen őrzésére szolgáló vizsgálatokat írja le.  
2. ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK  
2.1. Az 5. típusú vizsgálat elvégzésre vonatkozó általános követelmények megegyeznek a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 
5.3.6. szakaszában szerepl ő követelményekkel, a lenti 2.2. és 2.3. pontban felsorolt kivételekkel.  
2.2. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 5.3.6.2. szakaszában megadott táblázatot és az 5.3.6.4. szakasz szövegét az alábbi 
módon kell érteni:  
Motorkategória  Rögzített romlási tényez ők 
CO THC  NMHC  NO  x HC + NO  x PM P  
Szikragyújtás  1,5  1,3  1,3  1,6  —  1,0  1,0  
Kompressziós gyújtás  Mivel nincsenek kompressziós gyújtású járm űvekre rögzített romlási tényez ők, a 
gyártónak a teljes járm ű tartóssági vizsgálatával vagy a próbapadi öregítési tartós ­
sági vizsgálattal kell meghatároznia a romlási tényez őket. 
2.3. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 5.3.6.5. szakaszában az 5.3.1. és a 8.2. szakaszra való hivatkozás a járm űvek hasznos 
élettartama alatt az e rendelet XXI. mellékletében és I. mellékletének 4.2. táblázatában foglalt követelményekre való 
hivatkozásként értend ő. 
2.4. Miel őtt a 715/2007/EK rendelet I. mellékletének 2. táblázatában megállapított kibocsátási határértéket a 83. sz. 
ENSZ EGB-el őírás 5.3.6.5. szakaszában említett követelményeknek való megfelelés ellen őrzésére használják, ki kell 
számolni és alkalmazni kell a romlási tényez őket a XXI. melléklet 7. almellékletének A7/1. táblázatában és 8. 
almellékletének A8/5. táblázatában található leírás szerint.  
3. M ŰSZAKI KÖVETELMÉNYEK  
3.1. A m űszaki követelmények és specifikációk megegyeznek a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 9. mellékletének 1–7. szaka ­
szában, valamint 1., 2. és 3. függelékében megállapítottakkal, a 3.2–3.10. pontban meghatározott kivételekkel.  
3.2. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 9. mellékletének 1.5. szakaszában a 2. mellékletre való hivatkozás az e rendelet I. 
mellékletének 4. függelékére való hivatkozásként értend ő. 
3.3. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 9. mellékletének 1.6. szakaszában található 1. táblázatban megállapított kibocsátási 
határértékekre való hivatkozás a 715/2007/EK rendelet I. mellékletének 2. táblázatában megállapított kibocsátási 
határértékekre való hivatkozásként értend ő. 
3.4. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 9. mellékletének 2.3.1.7. szakaszában említett I. típusú vizsgálatra való hivatkozás az e 
rendelet XXI. mellékletében foglalt 1. típusú vizsgálatra való hivatkozásként értend ő. 
3.5. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 9. mellékletének 2.3.2.6. szakaszában említett I. típusú vizsgálatra való hivatkozás az e 
rendelet XXI. mellékletében foglalt 1. típusú vizsgálatra való hivatkozásként értend ő. 
3.6. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 9. mellékletének 3.1. szakaszában említett I. típusú vizsgálatra való hivatkozás az e 
rendelet XXI. mellékletében foglalt 1. típusú vizsgálatra való hivatkozásként értend ő.HU L 175/224 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.7. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 9. mellékletének 7. szakaszában az 5.3.1.4. szakaszra való hivatkozás a 715/2007/EK 
rendelet I. mellékletének 2. táblázatára való hivatkozásként értend ő. 
3.8. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 9. mellékletének 6.3.1.2. szakaszában a 4a. melléklet 7. függelékében említett módsze ­
rekre való hivatkozás az e rendelet XXI. mellékletének 4. almellékletére való hivatkozásként értend ő. 
3.9. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 9. mellékletének 6.3.1.4. szakaszában a 4a. mellékletre való hivatkozás az e rendelet 
XXI. mellékletének 4. almellékletére való hivatkozásként értend ő. 
3.10. A VL járm űre meghatározott kigurulási menetellenállási együtthatókat kell használni. Ezek hiányában a VH kigu ­
rulási menetellenállási együtthatókat kell alkalmazni.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/225
 
VIII. MELLÉKLET  
AZ ÁTLAGOS KIBOCSÁTÁS ELLEN ŐRZÉSE ALACSONY KÖRNYEZETI H ŐMÉRSÉKLETEN  
(6. TÍPUSÚ VIZSGÁLAT)  
1. BEVEZETÉS  
1.1. Ez a melléklet az alacsony környezeti h őmérséklet melletti átlagos kibocsátások ellen őrzésére szolgáló 6. típusú 
vizsgálati eljárást és az ahhoz szükséges berendezéseket írja le.  
2. ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK  
2.1. A 6. típusú vizsgálat elvégzésre vonatkozó általános követelmények megegyeznek a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 5.3.5. 
szakaszában szerepl ő követelményekkel, a lenti 2.2. pontban felsorolt kivételekkel.  
2.2. A 83. sz. ENSZ EGB el őírás 5.3.5.2. szakaszában említett határértékek a 715/2007/EK rendelet 1. mellékletének 4. 
táblázatában megállapított határértékekként értend ők. 
3. M ŰSZAKI KÖVETELMÉNYEK  
3.1. A m űszaki követelmények és specifikációk megegyeznek a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 8. mellékletének 2–6. szaka ­
szában megállapítottakkal, az alábbi 3.2. pontban meghatározott kivétellel.  
3.2. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 8. mellékletének 3.4.1. szakaszában a 10. melléklet 2. szakaszára való hivatkozás az e 
rendelet IX. mellékletének B. szakaszára való hivatkozásként értend ő. 
3.3. A VL járm űre meghatározott kigurulási menetellenállási együtthatókat kell használni. Ezek hiányában a VH kigurulási 
menetellenállási együtthatókat kell alkalmazni.HU L 175/226 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
IX. MELLÉKLET  
A REFERENCIA-TÜZEL ŐANYAGOK SPECIFIKÁCIÓI  
A. REFERENCIA-TÜZEL ŐANYAGOK  
1. A szikragyújtású motorral felszerelt járm űvek vizsgálatához használandó referencia-tüzel őanyagok m űszaki 
adatai  
Típus: Benzin (E10):  
Paraméter  Mértékegység  Határértékek (  1 ) 
Vizsgálati módszer  
alsó  fels ő 
Kísérleti oktánszám, RON (  2 ) 95,0  98,0  EN ISO 5164  
Motoroktánszám, MON (  3 ) 85,0  89,0  EN ISO 5163  
Sűrűség 15 °C-on  kg/m  3 743,0  756,0  EN ISO 12185  
Gőznyomás (DVPE)  kPa  56,0  60,0  EN 13016-1  
Víztartalom  térf. %  0,05  EN 12937  
Megjelenés –7 °C-on  tiszta és átlátszó  
Desztilláció:  
– 70 °C-ig átdesztillált  térf. %  34,0  46,0  EN ISO 3405  
– 100 °C-ig átdesztillált  térf. %  54,0  62,0  EN ISO 3405  
– 150 °C-ig átdesztillált  térf. %  86,0  94,0  EN ISO 3405  
– végs ő forráspont  °C  170  195  EN ISO 3405  
Maradék  térf. %  —  2,0  EN ISO 3405  
Szénhidrogén-elemzés:  
– olefinek  térf. %  6,0  13,0  EN 22854  
– aromás vegyületek  térf. %  25,0  32,0  EN 22854  
– benzol  térf. %  —  1,00  EN 22854 
EN 238  
– telített szénhidrogének  térf. %  jegyz őkönyv  EN 22854  
Szén–hidrogén arány  jegyz őkönyv  
Szén–oxigén arány  jegyz őkönyv  
Indukciós periódus (  4 ) perc  480  —  EN ISO 7536  
Oxigéntartalom (  5 ) tömeg%  3,3  3,7  EN 22854  
Oldószerrel kimosott gyanta 
(Gyantamaradvány)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  
Kéntartalom (  6 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/227
 
Paraméter  Mértékegység  Határértékek (  1 ) 
Vizsgálati módszer  
alsó  fels ő 
Rézkorrózió, 3 óra, 50 °C  —  1. osztály  EN ISO 2160  
Ólomtartalom  mg/l  —  5  EN 237  
Foszfortartalom (  7 ) mg/l  —  1,3  ASTM D 3231  
Etanol (  8 ) térf. %  9,0  10,0  EN 22854  
( 1 ) A specifikációban szerepl ő értékek „valós értékek”. A határértékek megállapításánál az „Olajtermékek – Pontossági adatok meghatá ­
rozása és alkalmazása a vizsgálati módszerek viszonylatában” cím ű ISO 4259 szabvány el őírásait alkalmazzák, és a legkisebb érték 
meghatározásához a nulla érték feletti 2R legkisebb különbséget, a fels ő és alsó határérték meghatározásához pedig a 4R 
(R = reprodukálhatóság) legkisebb különbséget veszik figyelembe. E m űszaki okokból szükséges megoldástól függetlenül a tüzel ő­
anyag gyártójának a nulla értékre kell törekednie, ha a megadott legnagyobb érték 2R, illetve az átlagértékre, ha fels ő és alsó 
határértékek vannak megadva. Ha nem egyértelm ű, hogy egy tüzel őanyag megfelel-e a specifikációknak, akkor az ISO 4259 
szabvány el őírásait kell alkalmazni. 
( 2 ) A motoroktánszámra és a kísérleti oktánszámra vonatkozó végs ő eredmény kiszámításakor 0,2 korrekciós tényez őt ki kell vonni 
az EN 228:2008 szabványnak megfelel ően. 
( 3 ) A motoroktánszámra és a kísérleti oktánszámra vonatkozó végs ő eredmény kiszámításakor 0,2 korrekciós tényez őt ki kell vonni 
az EN 228:2008 szabványnak megfelel ően. 
( 4 ) A tüzel őanyag tartalmazhat rendes körülmények között a finomítókban a benzin stabilizálására használt antioxidánsokat és 
fémdezaktivátorokat, de detergens/diszpergáló adalékokat és oldó olajokat tilos hozzáadni. 
( 5 ) Az etanol az egyetlen olyan oxigéntartalmú vegyület, amelyet szándékosan hozzá szabad adni a referencia-tüzel őanyaghoz. A 
felhasznált etanolnak meg kell felelnie az EN 15376 szabványnak. 
( 6 ) Az 1. típusú vizsgálathoz használt tüzel őanyag tényleges kéntartalmát kell megadni. 
( 7 ) Ehhez a referencia-tüzel őanyaghoz tilos szándékosan olyan vegyületeket adni, amelyek foszfort, vasat, mangánt vagy ólmot 
tartalmaznak. 
( 8 ) Az etanol az egyetlen olyan oxigéntartalmú vegyület, amelyet szándékosan hozzá szabad adni a referencia-tüzel őanyaghoz. A 
felhasznált etanolnak meg kell felelnie az EN 15376 szabványnak.  
( 2 ) Amint a fenti tulajdonságokra egyenérték ű EN/ISO-módszereket tesznek közzé, ezeket át fogjuk venni.  
Típus: Etanol (E85)  
Paraméter  Mértékegység  Határértékek (  1 ) 
Vizsgálati módszer (  2 ) 
alsó  fels ő 
Kísérleti oktánszám, RON  95  —  EN ISO 5164  
Motoroktánszám, MON  85  —  EN ISO 5163  
Sűrűség 15 °C-on  kg/m  3 jegyz őkönyv  ISO 3675  
Gőznyomás  kPa  40  60  EN ISO 13016-1 
(DVPE)  
Kéntartalom (  3 ) ( 4 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846, EN 
ISO 20884  
Oxidációs stabilitás  perc  360  EN ISO 7536  
Gyantamaradvány (oldószerrel kimosva)  mg/100 ml  —  5  EN-ISO 6246  
Megjelenés Környezeti h őmérsékleten, 
illetve 15 °C h őmérsékleten (amelyik 
nagyobb) kell meghatározni.  tiszta és átlátszó, lebeg ő vagy 
lecsapódott szennyez ő anyagoktól 
szemmel láthatóan mentes  Szemrevételezés  
Etanol és nagyobb szénatomszámú 
alkoholok (  5 ) térf. %  83  85  EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  
Nagyobb szénatomszámú alkoholok 
(C 3 –C 8 ) térf. %  —  2  
Metanol  térf. %  0,5  
Benzin (  6 ) térf. %  a többi  EN 228HU L 175/228 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Paraméter  Mértékegység  Határértékek (  1 ) 
Vizsgálati módszer (  2 ) 
alsó  fels ő 
Foszfor  mg/l  0,3 (  7 ) ASTM D 3231  
Víztartalom  térf. %  0,3  ASTM E 1064  
Szervetlenklorid-tartalom  mg/l  1  ISO 6227  
pHe  6,5  9  ASTM D 6423  
Rézszalagos korrózió (3 óra 50 °C-on)  besorolás  1. osztály  EN ISO 2160  
Savasság (ecetsavban kifejezve – 
CH  3 COOH)  tömeg%  —  0,005  ASTM D 1613  
(mg/l)  —  40  
Szén–hidrogén arány  jegyz őkönyv  
Szén–oxigén arány  jegyz őkönyv  
( 1 ) A specifikációban szerepl ő értékek „valós értékek”. A határértékek megállapításánál az „Olajtermékek – Pontossági adatok meghatá ­
rozása és alkalmazása a vizsgálati módszerek viszonylatában” cím ű ISO 4259 szabvány el őírásait alkalmazzák, és a legkisebb érték 
meghatározásához a nulla érték feletti 2R legkisebb különbséget, a fels ő és alsó határérték meghatározásához pedig a 4R 
(R = reprodukálhatóság) legkisebb különbséget veszik figyelembe. E m űszaki okokból szükséges megoldástól függetlenül a tüzel ő­
anyag gyártójának a nulla értékre kell törekednie, ha a megadott legnagyobb érték 2R, illetve az átlagértékre, ha fels ő és alsó 
határértékek vannak megadva. Ha nem egyértelm ű, hogy egy tüzel őanyag megfelel-e a specifikációknak, akkor az ISO 4259 
szabvány el őírásait kell alkalmazni. 
( 2 ) Vita esetén a vita rendezésére és az eredményeknek a vizsgálati módszer pontossága alapján való értelmezésére az EN ISO 4259 
szabványban leírt eljárások alkalmazandóak. 
( 3 ) A kéntartalmat illet ő nemzeti viták esetében az EN 228 szabvány nemzeti mellékletében szerepl ő hivatkozáshoz hasonlóan az EN 
ISO 20846 szabványt vagy az EN ISO 20884 szabványt kell alkalmazni. 
( 4 ) Az 1. típusú vizsgálathoz használt tüzel őanyag tényleges kéntartalmát kell megadni. 
( 5 ) Az EN 15376 szabvány specifikációinak megfelel ő etanol az egyetlen olyan oxigéntartalmú vegyület, amelyet szándékosan hozzá 
szabad adni a referencia-tüzel őanyaghoz. 
( 6 ) Az ólmozatlan benzin részarányának meghatározásához 100-ból ki kell vonni a víz és az alkoholok százalékos részarányának 
összegét 
( 7 ) Ehhez a referencia-tüzel őanyaghoz tilos szándékosan olyan vegyületeket adni, amelyek foszfort, vasat, mangánt vagy ólmot 
tartalmaznak.  
Típus: Cseppfolyósított szénhidrogéngáz (LPG)  
Paraméter  Mértékegység  „A” tüzel őanyag  „B” tüzel őanyag  Vizsgálati módszer  
Összetétel:  ISO 7941  
C 3 -tartalom  térfogat%  30 ± 2  85 ± 2  
C 4 -tartalom  térfogat%  a többi  a többi  
< C  3 , > C  4 térfogat%  legfeljebb 2  legfeljebb 2  
Olefinek  térfogat%  legfeljebb 12  legfeljebb 15  
Bepárlás utáni maradék  mg/kg  legfeljebb 50  legfeljebb 50  prEN 15470  
Víz 0 °C  nincs  nincs  prEN 15469  
Összes kéntartalom  mg/kg  legfeljebb 10  legfeljebb 10  ASTM 6667  
Hidrogén-szulfid  nincs  nincs  ISO 8819  
Rézszalagos korrózió  besorolás  1. osztály  1. osztály  ISO 6251 (  1 ) 
Szag  jellegzetes  jellegzetes  
Motoroktánszám  legalább 89  legalább 89  EN 589 B. melléklet  
( 1 ) El őfordulhat, hogy ez a módszer nem határozza meg pontosan a korrodáló anyagok jelenlétét, ha a minta korróziógátló vagy más 
olyan vegyületet tartalmaz, amely csökkenti a minta rézszalagra gyakorolt korrodáló hatását. Ezért az ilyen vegyületeknek kizár ólag 
a vizsgálati módszer befolyásolása céljából történ ő felhasználása tilos.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/229
 
Típus: Földgáz/biometán  
Jellemz ők Mértékegysé ­
gek Alapérték  Határértékek  
Vizsgálati módszer  
alsó  fels ő 
G20 referencia-tüzel őanyag  
Összetétel:  
Metán  mól%  100  99  100  ISO 6974  
A többi (  1 ) mól%  —  —  1  ISO 6974  
N 2 mól%  ISO 6974  
Kéntartalom  mg/m  3 ( 2 ) —  —  10  ISO 6326-5  
Wobbe-index (nettó)  MJ/m  3 ( 3 ) 48,2  47,2  49,2  
G25 referencia-tüzel őanyag  
Összetétel:  
Metán  mól%  86  84  88  ISO 6974  
A többi (  4 ) mól%  —  —  1  ISO 6974  
N 2 mól%  14  12  16  ISO 6974  
Kéntartalom  mg/m  3 ( 5 ) —  —  10  ISO 6326-5  
Wobbe-index (nettó)  MJ/m  3 ( 6 ) 39,4  38,2  40,6  
( 1 ) Inert gázok (N  2 -től eltér ő)+ C  2 + C  2+ . 
( 2 ) Az értéket 293,2 K (20 °C) h őmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson kell meghatározni. 
( 3 ) Az értéket 273,2 K (0 °C) h őmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson kell meghatározni. 
( 4 ) Inert gázok (N  2 -től eltér ő)+ C  2 + C  2+ . 
( 5 ) Az értéket 293,2 K (20 °C) h őmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson kell meghatározni. 
( 6 ) Az értéket 273,2 K (0 °C) h őmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson kell meghatározni.  
Típus: Hidrogén bels ő égés ű motorokhoz  
Jellemz ők Mértékegységek  Határértékek  
Vizsgálati módszer  
alsó  fels ő 
A hidrogén tisztasága  mól%  98  100  ISO 14687-1  
Összes szénhidrogén  μmól/mól  0  100  ISO 14687-1  
Víz (  1 ) μmól/mól  0  (  2 ) ISO 14687-1  
Oxigén  μmól/mól  0  (  3 ) ISO 14687-1  
Argon  μmól/mól  0  (  4 ) ISO 14687-1  
Nitrogén  μmól/mól  0  (  5 ) ISO 14687-1  
CO μmól/mól  0  1  ISO 14687-1  
Kén  μmól/mól  0  2  ISO 14687-1  
Maradó részecskék (  6 ) ISO 14687-1  
( 1 ) Nem kondenzvíz. 
( 2 ) Víz, oxigén, nitrogén és argon együtt: 1,900 μmól/mól. 
( 3 ) Víz, oxigén, nitrogén és argon együtt: 1,900 μmól/mól. 
( 4 ) Víz, oxigén, nitrogén és argon együtt: 1,900 μmól/mól. 
( 5 ) Víz, oxigén, nitrogén és argon együtt: 1,900 μmól/mól. 
( 6 ) A hidrogén nem tartalmazhat port, homokot, szennyez ődést, gyantát, olajat vagy más anyagokat olyan mennyiségben, amely a 
töltés alatt álló járm ű (motor) tölt őkészülékének sérülését okozhatja.HU L 175/230 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
2. A kompressziós gyújtású motorral felszerelt járm űvek vizsgálatához használandó referencia-tüzel őanyagok 
m űszaki adatai  
Típus: Dízel (B7):  
Paraméter  Mértékegység  Határértékek (  1 ) 
Vizsgálati módszer  
alsó  fels ő 
Cetánindex  46,0  EN ISO 4264  
Cetánszám (  2 ) 52,0  56,0  EN ISO 5165  
Sűrűség 15 °C-on  kg/m  3 833,0  837,0  EN ISO 12185  
Desztilláció:  
– 50 %-os frakció  °C  245,0  —  EN ISO 3405  
– 95 %-os frakció  °C  345,0  360,0  EN ISO 3405  
– végs ő forráspont  °C  —  370,0  EN ISO 3405  
Lobbanáspont  °C  55  —  EN ISO 2719  
Zavarosodási pont  °C  —  – 10  EN 23015  
Viszkozitás 40 °C-on  mm  2 /s 2,30  3,30  EN ISO 3104  
Többgy űrűs aromás szénhidrogének  tömeg%  2,0  4,0  EN 12916  
Kéntartalom  mg/kg  —  10,0  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Rézkorrózió, 3 óra, 50 °C  —  1. osztály  EN ISO 2160  
Conradson-szám (10 % DR)  tömeg%  —  0,20  EN ISO 10370  
Hamutartalom  tömeg%  —  0,010  EN ISO 6245  
Összes szennyez ődés mg/kg  —  24  EN 12662  
Víztartalom  mg/kg  —  200  EN ISO 12937  
Savszám  mg KOH/g  —  0,10  EN ISO 6618  
Ken őképesség (HFRR, kopáskontúr 
átmér ője 60 °C-on)  μm —  400  EN ISO 12156  
Oxidációs stabilitás 110 °C-on (  3 ) h  20,0  EN 15751  
Zsírsav-metil-észter (FAME) (  4 ) térf. %  6,0  7,0  EN 14078  
( 1 ) A specifikációban szerepl ő értékek „valós értékek”. A határértékek megállapításánál az „Olajtermékek – Pontossági adatok meghatá ­
rozása és alkalmazása a vizsgálati módszerek viszonylatában” cím ű ISO 4259 szabvány el őírásait alkalmazzák, és a legkisebb érték 
meghatározásához a nulla érték feletti 2R legkisebb különbséget, a fels ő és alsó határérték meghatározásához pedig a 4R 
(R = reprodukálhatóság) legkisebb különbséget veszik figyelembe. E m űszaki okokból szükséges megoldástól függetlenül a tüzel ő­
anyag gyártójának a nulla értékre kell törekednie, ha a megadott legnagyobb érték 2R, illetve az átlagértékre, ha fels ő és alsó 
határértékek vannak megadva. Ha nem egyértelm ű, hogy egy tüzel őanyag megfelel-e a specifikációknak, akkor az ISO 4259 
szabvány el őírásait kell alkalmazni. 
( 2 ) A cetánszámtartomány nincs összhangban a legkisebb 4R tartományra vonatkozó követelménnyel. A tüzel őanyag szállítója és 
felhasználója közötti viták esetén az ISO 4259 el őírásait lehet használni a viták megoldására, feltéve, hogy egyszeri mérések helyett 
inkább annyi ismételt mérést végeznek, amennyi elegend ő a szükséges pontosság eléréséhez. 
( 3 ) Az eltarthatóság valószín űleg ellen őrzött oxidációs stabilitás mellett is korlátozott. A tárolási körülményekr ől és az eltarthatóságról 
ki kell kérni a szállító véleményét. 
( 4 ) A zsírsav-metil-észter (FAME) részarányának meg kell felelnie az EN 14214 szabvány specifikációjának.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/231
 
3. A tüzel őanyag-cellás járm űvekhez használt hidrogén m űszaki adatai  
Típus: Hidrogén tüzel őanyag-cellás járm űvekhez  
Jellemz ők Mértékegységek  Határértékek  
Vizsgálati módszer  
alsó  fels ő 
Hidrogén tüzel őanyag (  1 ) mól%  99,99  100  ISO 14687-2  
Összes gáz (  2 ) μmól/mól  0  100  
Összes szénhidrogén  μmól/mól  0  2  ISO 14687-2  
Víz μmól/mól  0  5  ISO 14687-2  
Oxigén  μmól/mól  0  5  ISO 14687-2  
Hélium (He), nitrogén (N  2 ), argon (Ar)  μmól/mól  0  100  ISO 14687-2  
CO  2 μmól/mól  0  2  ISO 14687-2  
CO μmól/mól  0  0,2  ISO 14687-2  
Összes kénvegyület  μmól/mól  0  0,004  ISO 14687-2  
Formaldehid (HCHO)  μmól/mól  0  0,01  ISO 14687-2  
Hangyasav (HCOOH)  μmól/mól  0  0,2  ISO 14687-2  
Ammónia (NH  3 ) μmól/mól  0  0,1  ISO 14687-2  
Összes halogénezett vegyület  μmól/mól  0  0,05  ISO 14687-2  
Részecskeméret  μm 0  10  ISO 14687-2  
Részecskekoncentráció  μg/l 0  1  ISO 14687-2  
( 1 ) A hidrogén tüzel őanyag-indexét úgy kell meghatározni, hogy a táblázatban felsorolt, hidrogént ől különböz ő gáznem ű összetev ők 
mólszázalékban megadott összmennyiségét (Összes gáz) kivonjuk 100 mólszázalékból. Ez kevesebb, mint a táblázatban szerepl ő, 
hidrogént ől különböz ő összetev ők legnagyobb megengedett határértékeinek összege. 
( 2 ) Az összes gáz mennyisége a táblázatban felsorolt, hidrogént ől különböz ő összetev ők – kivéve a részecskéket – mennyiségeinek 
összege.  
B. AZ ÁTLAGOS KIBOCSÁTÁSOK ALACSONY KÖRNYEZETI H ŐMÉRSÉKLETEN TÖRTÉN Ő VIZSGÁLATÁHOZ (6. TÍPUSÚ 
VIZSGÁLAT) HASZNÁLANDÓ REFERENCIA-TÜZEL ŐANYAGOK  
Típus: Benzin (E10):  
Paraméter  Mértékegység  Határértékek (  1 ) 
Vizsgálati módszer  
alsó  fels ő 
Kísérleti oktánszám, RON (  2 ) 95,0  98,0  EN ISO 5164  
Motoroktánszám, MON (  3 ) 85,0  89,0  EN ISO 5163  
Sűrűség 15 °C-on  kg/m  3 743,0  756,0  EN ISO 12185  
Gőznyomás (DVPE)  kPa  56,0  95,0  EN 13016-1  
Víztartalom  max. 0,05 térf.% 
Megjelenés –7 °C-on: tiszta és 
átlátszó  EN 12937  
Desztilláció:  
– 70 °C-ig átdesztillált  térf. %  34,0  46,0  EN ISO 3405HU L 175/232 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Paraméter  Mértékegység  Határértékek (  1 ) 
Vizsgálati módszer  
alsó  fels ő 
– 100 °C-ig átdesztillált  térf. %  54,0  62,0  EN ISO 3405  
– 150 °C-ig átdesztillált  térf. %  86,0  94,0  EN ISO 3405  
– végs ő forráspont  °C  170  195  EN ISO 3405  
Maradék  térf. %  —  2,0  EN ISO 3405  
Szénhidrogén-elemzés:  
– olefinek  térf. %  6,0  13,0  EN 22854  
– aromás vegyületek  térf. %  25,0  32,0  EN 22854  
– benzol  térf. %  —  1,00  EN 22854 
EN 238  
– telített szénhidrogének  térf. %  jegyz őkönyv  EN 22854  
Szén–hidrogén arány  jegyz őkönyv  
Szén–oxigén arány  jegyz őkönyv  
Indukciós periódus (  4 ) perc  480  —  EN ISO 7536  
Oxigéntartalom (  5 ) tömeg%  3,3  3,7  EN 22854  
Oldószerrel kimosott gyanta 
(Gyantamaradvány)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  
Kéntartalom (  6 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Rézkorrózió, 3 óra, 50 °C  —  1. osztály  EN ISO 2160  
Ólomtartalom  mg/l  —  5  EN 237  
Foszfortartalom (  7 ) mg/l  —  1,3  ASTM D 3231  
Etanol (  8 ) térf. %  9,0  10,0  EN 22854  
( 1 ) A specifikációban szerepl ő értékek „valós értékek”. A határértékek megállapításánál az „Olajtermékek – Pontossági adatok meghatá ­
rozása és alkalmazása a vizsgálati módszerek viszonylatában” cím ű ISO 4259 szabvány el őírásait alkalmazzák, és a legkisebb érték 
meghatározásához a nulla érték feletti 2R legkisebb különbséget, a fels ő és alsó határérték meghatározásához pedig a 4R 
(R = reprodukálhatóság) legkisebb különbséget veszik figyelembe. E m űszaki okokból szükséges megoldástól függetlenül a tüzel ő­
anyag gyártójának a nulla értékre kell törekednie, ha a megadott legnagyobb érték 2R, illetve az átlagértékre, ha fels ő és alsó 
határértékek vannak megadva. Ha nem egyértelm ű, hogy egy tüzel őanyag megfelel-e a specifikációknak, akkor az ISO 4259 
szabvány el őírásait kell alkalmazni. 
( 2 ) A motoroktánszámra és a kísérleti oktánszámra vonatkozó végs ő eredmény kiszámításakor 0,2 korrekciós tényez őt ki kell vonni 
az EN 228:2008 szabványnak megfelel ően. 
( 3 ) A motoroktánszámra és a kísérleti oktánszámra vonatkozó végs ő eredmény kiszámításakor 0,2 korrekciós tényez őt ki kell vonni 
az EN 228:2008 szabványnak megfelel ően. 
( 4 ) A tüzel őanyag tartalmazhat rendes körülmények között a finomítókban a benzin stabilizálására használt antioxidánsokat és 
fémdezaktivátorokat, de detergens/diszpergáló adalékokat és oldó olajokat tilos hozzáadni. 
( 5 ) Az etanol az egyetlen olyan oxigéntartalmú vegyület, amelyet szándékosan hozzá szabad adni a referencia-tüzel őanyaghoz. A 
felhasznált etanolnak meg kell felelnie az EN 15376 szabványnak. 
( 6 ) A 6. típusú vizsgálathoz használt tüzel őanyag tényleges kéntartalmát kell megadni. 
( 7 ) Ehhez a referencia-tüzel őanyaghoz tilos szándékosan olyan vegyületeket adni, amelyek foszfort, vasat, mangánt vagy ólmot 
tartalmaznak. 
( 8 ) Az etanol az egyetlen olyan oxigéntartalmú vegyület, amelyet szándékosan hozzá szabad adni a referencia-tüzel őanyaghoz. A 
felhasznált etanolnak meg kell felelnie az EN 15376 szabványnak.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/233
 
( 2 ) Amint a fenti tulajdonságokra egyenérték ű EN/ISO-módszereket tesznek közzé, ezeket át fogjuk venni.  
Típus: Etanol (E75)  
Paraméter  Mértékegység  Határértékek (  1 ) 
Vizsgálati módszer (  2 ) 
alsó  fels ő 
Kísérleti oktánszám, RON  95  —  EN ISO 5164  
Motoroktánszám, MON  85  —  EN ISO 5163  
Sűrűség 15 °C-on  kg/m  3 jegyz őkönyv  EN ISO 12185  
Gőznyomás  kPa  50  60  EN ISO 13016-1 
(DVPE)  
Kéntartalom (  3 ) ( 4 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Oxidációs stabilitás  perc  360  —  EN ISO 7536  
Gyantamaradvány (oldószerrel kimosva)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  
Megjelenés: környezeti h őmérsékleten, 
illetve 15 °C h őmérsékleten (amelyik 
nagyobb) kell meghatározni.  Tiszta és átlátszó, lebeg ő vagy 
lecsapódott szennyez ő anyagoktól 
szemmel láthatóan mentes  Szemrevételezés  
Etanol és nagyobb szénatomszámú 
alkoholok (  5 ) térf. %  70  80  EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  
Nagyobb szénatomszámú alkoholok 
(C 3 – C  8 ) térf. %  —  2  
Metanol  —  0,5  
Benzin (  6 ) térf. %  A többi  EN 228  
Foszfor  mg/l  0,30 (  7 ) EN 15487 
ASTM D 3231  
Víztartalom  térf. %  —  0,3  ASTM E 1064 
EN 15489  
Szervetlenklorid-tartalom  mg/l  —  1  ISO 6227 — EN 
15492  
pHe  6,50  9  ASTM D 6423 
EN 15490  
Rézszalagos korrózió (3 óra 50 °C-on)  besorolás  1. osztály  EN ISO 2160  
Savasság (ecetsavban kifejezve – 
CH  3 COOH)  tömeg%  0,005  ASTM D1613 
EN 15491  
mg/l  40HU L 175/234 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Paraméter  Mértékegység  Határértékek (  1 ) 
Vizsgálati módszer (  2 ) 
alsó  fels ő 
Szén-hidrogén arány  jegyz őkönyv  
Szén–oxigén arány  jegyz őkönyv  
( 1 ) A specifikációban szerepl ő értékek „valós értékek”. A határértékek megállapításánál az „Olajtermékek – Pontossági adatok meghatá ­
rozása és alkalmazása a vizsgálati módszerek viszonylatában” cím ű ISO 4259 szabvány el őírásait alkalmazták. A legkisebb érték 
meghatározásához a nulla érték feletti 2R legkisebb különbséget vették figyelembe. A fels ő és alsó érték meghatározásához a 4R 
(R = reprodukálhatóság) legkisebb különbséget használták. E m űszaki okokból szükséges eljárástól függetlenül a tüzel őanyag 
gyártójának a nulla értékre kell törekednie, ha a megadott legnagyobb érték 2R, illetve az átlagértékre, ha fels ő és alsó határértékek 
vannak megadva. Ha nem egyértelm ű, hogy egy tüzel őanyag megfelel-e a specifikációknak, akkor az ISO 4259 szabvány el őírásait 
kell alkalmazni. 
( 2 ) Vita esetén a vita rendezésére és az eredményeknek a vizsgálati módszer pontossága alapján való értelmezésére az EN ISO 4259 
szabványban leírt eljárások alkalmazandóak. 
( 3 ) A kéntartalmat illet ő nemzeti viták esetében az EN 228 szabvány nemzeti mellékletében szerepl ő hivatkozáshoz hasonlóan az EN 
ISO 20846 szabványt vagy az EN ISO 20884 szabványt kell alkalmazni. 
( 4 ) A 6. típusú vizsgálathoz használt tüzel őanyag tényleges kéntartalmát kell megadni. 
( 5 ) Az EN 15376 szabvány specifikációinak megfelel ő etanol az egyetlen olyan oxigéntartalmú vegyület, amelyet szándékosan hozzá 
szabad adni a referencia-tüzel őanyaghoz. 
( 6 ) Az ólmozatlan benzin részarányának meghatározásához 100-ból ki kell vonni a víz és az alkoholok százalékos részarányának 
összegét. 
( 7 ) Ehhez a referencia-tüzel őanyaghoz tilos szándékosan olyan vegyületeket adni, amelyek foszfort, vasat, mangánt vagy ólmot 
tartalmaznak.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/235
 
X. MELLÉKLET  
FenntartvaHU L 175/236 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
XI. MELLÉKLET  
FEDÉLZETI DIAGNOSZTIKAI RENDSZER (OBD) GÉPJÁRM ŰVEKHEZ  
1. BEVEZETÉS  
1.1. Ez a melléklet a gépjárm űvekb ől származó kibocsátások csökkentésére szolgáló fedélzeti diagnosztikai rend ­
szerekre vonatkozó m űködési szempontokat írja le.  
2. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK, KÖVETELMÉNYEK ÉS VIZSGÁLATOK  
2.1. A fedélzeti diagnosztikai rendszerre vonatkozó fogalommeghatározások, követelmények és vizsgálatok 
megegyeznek a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. mellékletének 2. és 3. szakaszában megállapítottakkal. Az e 
követelmények alóli kivételeket az alábbi pontok írják le.  
2.1.1. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. mellékletének 2. szakaszában a bevezet ő szöveg helyébe a következ ő szöveg 
lép: 
„Kizárólag e melléklet alkalmazásában:”  
2.1.2. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. melléklete 2.10. szakasza szövegének helyébe a következ ő szöveg lép:  
„ »menetciklus «: olyan folyamat, amely a gyújtás ráadásából, egy menetüzemmódból – amelynek során észlelhet ő 
az esetleges m űködési hiba (ha van ilyen) – és a gyújtás levételéb ől áll;”  
2.1.3. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. melléklete a következ ő új 3.2.3. szakasszal egészül ki:  
„3.2.3. A funkciócsökkenések vagy m űködési hibák felismerése a menetcikluson kívül (pl. a motor leállítását 
követ ően) is történhet.”  
2.1.4. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. mellékletének 3.3.3.1. szakaszában az „összes szénhidrogén és a NO  x ” 
hivatkozás „a metántól különböz ő szénhidrogének és a NO  x ” hivatkozásként értend ő. 
2.1.5. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. mellékletének 3.3.3.1. és 3.3.4.4. szakaszában a „küszöbértékek” hivatkozás a 
„fedélzeti diagnosztikai küszöbértékekre” való hivatkozásként értend ő. 
2.1.6. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. mellékletének 3.3.5. szakaszában a „kibocsátási küszöbértékek” hivatkozás a 
„fedélzeti diagnosztikai küszöbértékekre” való hivatkozásként értend ő. 
2.1.7. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. mellékletének 3.3.4.9. és 3.3.4.10. szakaszát el kell hagyni.  
2.1.8. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. melléklete az alábbi új 3.3.5.1. és 3.3.5.2. szakasszal egészül ki:  
„3.3.5.1. A következ ő berendezéseket ellen őrizni kell a teljes meghibásodás vagy az eltávolítás szempontjából 
(amennyiben ez utóbbi az ezen el őírás 5.3.1.4. szakaszában megállapított határértékeket meghaladó 
kibocsátást eredményezne):  
a) a kompressziós gyújtású motorokba önálló egységként beszerelt vagy kombinált kibocsátásszabá ­
lyozó berendezés részeként beépített részecskesz űrő; 
b) a kompressziós gyújtású motorokba önálló egységként beszerelt vagy kombinált kibocsátásszabá ­
lyozó berendezés részeként beépített NO  x -utókezel ő rendszer;  
c) a kompressziós gyújtású motorokba önálló egységként beszerelt vagy kombinált kibocsátásszabá ­
lyozó berendezés részeként beépített oxidációs katalizátor.  
3.3.5.2. A 3.3.5.1. szakaszban említett berendezéseket minden olyan meghibásodás szempontjából is ellen ­ 
őrizni kell, amely a vonatkozó fedélzeti diagnosztikai küszöbértékeket meghaladó kibocsátást ered ­
ményezne.”HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/237
 
2.1.9. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. melléklete 3.8.1. szakasza szövegének helyébe a következ ő szöveg lép:  
„Az OBD-rendszer törölheti a hibakódot, a megtett távolságot és az állóképadatokat, ha legalább 40 motorbe ­
melegítési cikluson vagy legalább 40 olyan menetcikluson keresztül nem észleli újból ugyanazt a hibát, 
amelyben a járm ű a 11. melléklet 1. függelékének 7.5.1. szakasza a)–c) pontjában meghatározott feltételek 
szerint m űködik.”  
2.1.10. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. mellékletének 3.9.3.1. szakaszában az ISO DIS 15031-5 szabványra való 
hivatkozás helyébe a következ ő szöveg lép:  
„az ezen el őírás 11. melléklete 1. függelékének 6.5.3.2. szakaszának a) pontjában említett szabvány.”  
2.1.11. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. melléklete a következ ő új 3.10. szakasszal egészül ki:  
„3.10. További rendelkezések a motorleállítási stratégiákat alkalmazó járm űvekre  
3.10.1. Menetciklus  
3.10.1.1. A motor vezérl őrendszere által vezérelt, a motor lefulladását követ ő automatikus újraindításokat új 
menetciklusnak vagy a megkezdett menetciklus folytatásának is lehet tekinteni.”  
2.2. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. mellékletének 3.1. és 3.3.1. szakaszában említett V. típusú tartóssági vizsgálati 
távolságra és V. típusú tartóssági vizsgálatra való hivatkozás az e rendelet VII. mellékletében foglalt követel ­
ményekre való hivatkozásként értend ő. 
2.3. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. mellékletének 3.3.2. szakaszában megadott fedélzeti diagnosztikai küszöb ­
értékek az alábbi 2.3.1. és 2.3.2. pontban foglalt követelményekre való hivatkozásként értend ők: 
2.3.1. A 715/2007/EK rendelet I. mellékletének 2. táblázatában megállapított Euro 6 kibocsátási határértékek alapján 
az említett rendelet 10. cikkének (4) és (5) bekezdésében meghatározott id őpontokat követ ő 3 év elteltével 
jóváhagyott típusú járm űvekre vonatkozó fedélzeti diagnosztikai küszöbértékeket a következ ő táblázat tartal ­
mazza:  
Végleges Euro 6 fedélzeti diagnosztikai küszöbértékek  
Referenci ­
atömeg 
(RM) (kg)  A szén-monoxid 
tömege  A metántól 
különböz ő 
szénhidrogének 
tömege  A nitrogén-oxidok 
tömege  A részecskék 
tömege (  1 ) Részecske ­
szám (  1 ) ( 2 ) 
Kategó ­
ria Osztály  (CO) 
(mg/km)  (NMHC) 
(mg/km)  (NO  x ) 
(mg/km)  (PM) 
(mg/km)  (PN) 
(#/km)  
PI CI  PI  CI  PI  CI  CI  PI  CI  PI  
M —  Mind  1 900  1 750  170  290  90  140  12  12  
N 1 I RM ≤ 
1 305  1 900  1 750  170  290  90  140  12  12  
II 1 305 < 
RM ≤ 
1 760  3 400  2 200  225  320  110  180  12  12  
III 1 760 < 
RM 4 300  2 500  270  350  120  220  12  12  
N 2 — Mind  4 300  2 500  270  350  120  220  12  12  
Jelmagyarázat : PI = szikragyújtás, CI = kompressziós gyújtás 
( 1 ) A szikragyújtású motorokra vonatkozó részecsketömeg- és részecskeszám-határértékek csak a közvetlen befecskendezés ű motorokra 
vonatkoznak. 
( 2 ) A részecskeszámra vonatkozó határértékek bevezetése kés őbbi id őpontban is lehetséges.HU L 175/238 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
2.3.2. A 715/2007/EK rendelet 10. cikkének (4) és (5) bekezdésében az új típusok jóváhagyására, illetve új járm űvekre 
megállapított id őpontokat követ ő három évig a gyártó döntését ől függ ően a következ ő fedélzeti diagnosztikai 
küszöbértékeket kell alkalmazni a 715/2007/EK rendelet I. mellékletének 2. táblázatában megállapított Euro 6 
kibocsátási határértékek alapján jóváhagyott típusú járm űvekre:  
Előzetes Euro 6 fedélzeti diagnosztikai küszöbértékek  
Referencia ­
tömeg 
(RM) (kg)  A szén-monoxid 
tömege  A metántól különböz ő 
szénhidrogének tömege  A nitrogén-oxidok 
tömege  A részecskék 
tömege (  1 ) 
Kategória  Osztály  (CO) 
(mg/km)  (NMHC) 
(mg/km)  (NO  x ) 
(mg/km)  (PM) 
(mg/km)  
PI CI  PI  CI  PI  CI  CI  PI  
M —  Mind  1 900  1 750  170  290  150  180  25  25  
N 1 I RM ≤ 
1 305  1 900  1 750  170  290  150  180  25  25  
II 1 305 < 
RM ≤ 
1 760  3 400  2 200  225  320  190  220  25  25  
III 1 760 < 
RM 4 300  2 500  270  350  210  280  30  30  
N 2 — Mind  4 300  2 500  270  350  210  280  30  30  
Jelmagyarázat : PI = szikragyújtás, CI = kompressziós gyújtás 
( 1 ) A szikragyújtású motorokra vonatkozó részecsketömeg-határértékek csak a közvetlen befecskendezés ű motorokra vonatkoznak.  
2.4. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. mellékletének 3.3.3.1. szakaszában a küszöbértékekre való hivatkozás az e 
melléklet 2.3. pontjában megadott küszöbértékekre való hivatkozásként értend ő. 
2.5. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. mellékletének 3.3.3.2. szakaszában említett I. típusú vizsgálat ugyanolyan 
típusú vizsgálatként értend ő, mint a motor gyújtáskihagyásának el őidézését követ ően a 83. sz. ENSZ EGB- 
előírás 11. melléklete 1. függelékének 6.3.1.2. szakaszának megfelel ően alkalmazott legalább két egymás utáni 
1. típusú ciklus.  
2.6. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. mellékletének 3.3.3.7. szakaszában a 3.3.2. szakasz által a részecskékre 
vonatkozóan megadott küszöbértékekre való hivatkozás az e melléklet 2.3. pontjában a részecskékre megadott 
küszöbértékekre való hivatkozásként értend ő. 
2.7. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. melléklete 1. függelékének 2.1.3. szakaszában említett I. típusú vizsgálati 
ciklusra való hivatkozás a 692/2008/EK rendelete vagy e rendelet XXI. melléklete szerinti 1. típusú vizsgálatra 
való hivatkozásnak értend ő, amelyet a gyártó döntése alapján minden egyes m űködési hiba vonatkozásában 
demonstrálni kell.  
3. A FEDÉLZETI DIAGNOSZTIKAI RENDSZEREK HIÁNYOSSÁGAIRA VONATKOZÓ KÖZIGAZGATÁSI RENDELKEZÉSEK  
3.1. A 6. cikk (2) bekezdésében a fedélzeti diagnosztikai rendszerek hiányosságaira vonatkozóan megállapított 
közigazgatási rendelkezések megegyeznek a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. mellékletének 4. szakaszában 
megállapított rendelkezésekkel, az alábbi kivételekkel.  
3.2. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. mellékletének 4.2.2. szakaszában az OBD-küszöbértékekre való hivatkozás az e 
melléklet 2.3. pontjában megadott fedélzeti diagnosztikai küszöbértékekre való hivatkozásként értend ő. 
3.3. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. mellékletének 4.6. szakaszát a következ őképpen kell érteni:  
„A jóváhagyó hatóságnak a 6. cikk (2) bekezdése szerint értesítést kell küldenie a hiányossági kérelmet elfogadó 
döntésér ől.”HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/239
 
4. HOZZÁFÉRÉS A FEDÉLZETI DIAGNOSZTIKAI INFORMÁCIÓKHOZ  
4.1. A fedélzeti diagnosztikai információkhoz való hozzáférésre vonatkozó követelményeket a 83. sz. ENSZ EGB- 
előírás 11. mellékletének 5. szakasza állapítja meg. Az e követelmények alóli kivételeket az alábbi pontok írják 
le. 
4.2. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 2. mellékletének 1. függelékére való hivatkozások az e rendelet I. mellékletének 5. 
függelékére való hivatkozásokként értend ők. 
4.3. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 1. mellékletének 3.2.12.2.7.6. szakaszára való hivatkozások az e rendelet I. 
melléklete 3. függelékének 3.2.12.2.7.6. pontjára való hivatkozásokként értend ők. 
4.4. A szerz ődő felekre való hivatkozások a tagállamokra való hivatkozásokként értend ők. 
4.5. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás alapján megadott jóváhagyásokra való hivatkozások az e rendelet és a 
715/2007/EK rendelet alapján megadott típusjóváhagyásokra való hivatkozásokként értend ők. 
4.6. Az ENSZ EGB-típusjóváhagyás EK-típusjóváhagyásként értend ő.HU L 175/240 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
1. függelék  
A FEDÉLZETI DIAGNOSZTIKAI RENDSZEREK M ŰKÖDÉSI SZEMPONTJAI  
1. BEVEZETÉS  
1.1. E függelék az e melléklet 2. pontja szerinti vizsgálati eljárást írja le.  
2. M ŰSZAKI KÖVETELMÉNYEK  
2.1. A m űszaki követelmények és specifikációk megegyeznek a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. mellékletének 1. 
függelékében megállapítottakkal, az alábbi pontokban meghatározott kivételekkel és kiegészít ő követelmények ­
kel. 
2.2. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. mellékletének 1. függelékében a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. mellékletének 
3.3.2. szakaszában megállapított OBD-küszöbértékekre való hivatkozások az e melléklet 2.3. pontjában 
megadott fedélzeti diagnosztikai küszöbértékekre való hivatkozásokként értend ők. 
2.3. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. melléklete 1. függelékének 3.2. szakaszában megadott referencia-tüzel őanyagok 
az e rendelet IX. mellékletében foglalt megfelel ő referenciatüzel őanyag-specifikációkra való hivatkozásként érten ­
dők. 
2.4. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. melléklete 1. függelékének 6.5.1.4. szakaszában a 11. mellékletre való hivat ­
kozás az e rendelet XI. mellékletére való hivatkozásként értend ő. 
2.5. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. melléklete 1. függelékének 1. szakaszában a második bekezdés a következ ő új 
zárómondattal egészül ki.  
„Elektromos hibák (rövidzárlat/nyitott áramkör) esetén a kibocsátások több mint húsz százalékkal meghalad ­
hatják a 3.3.2. szakaszban megállapított határértékeket.”  
2.6. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. melléklete 1. függeléke 6.5.3. szakasza szövegének helyébe a következ ő szöveg 
lép: 
„6.5.3. A szennyez őanyag-kibocsátást ellen őrz ő diagnosztikai rendszernek lehet ővé kell tennie az adatokhoz 
való szabványos és korlátlan hozzáférést, és meg kell felelnie az alábbi ISO-szabványoknak és/vagy 
SAE-el őírásoknak. Ha a gyártó úgy ítéli meg, kés őbbi kiadások is használhatók.  
6.5.3.1. A fedélzeti-küls ő kommunikációs kapcsolatra a következ ő szabvány alkalmazandó:  
a) ISO 15765-4:2011: »Közúti járm űvek – A vezérl őegység hálózatának (CAN) diagnosztikája – 4. 
rész: A kibocsátással kapcsolatos rendszerekre vonatkozó követelmények«, 2011. február 1.  
6.5.3.2. A fedélzeti diagnosztikai rendszer számára lényeges információk továbbításához használt szabványok  
a) ISO 15031-5: »Közúti járm űvek – Kommunikáció a járm ű és a küls ő vizsgálóberendezés között a 
kibocsátásokkal kapcsolatos diagnosztika céljára – 5. rész: A kibocsátással kapcsolatos diagnosztikai 
szolgáltatások«, 2011. április 1., vagy SAE J1979, 2012. február 23.;  
b) ISO 15031-4: »Közúti járm űvek – Kommunikáció a járm ű és a küls ő vizsgálóberendezés között a 
kibocsátásokkal kapcsolatos diagnosztika céljára – 4. rész: Küls ő vizsgálóberendezés«, 2005. június 
1., vagy SAE J1978, 2002. április 30.;  
c) ISO 15031-3: »Közúti járm űvek – Kommunikáció a járm ű és a küls ő vizsgálóberendezés között a 
kibocsátásokkal kapcsolatos diagnosztika céljára – 3. rész: Diagnosztikai csatlakozó és a csatlakozó 
elektromos áramkörök«, 2004. július 1., vagy SAE J1962, 2012. július 26.;  
d) ISO 15031-6: »Közúti járm űvek – Kommunikáció a járm ű és a küls ő vizsgálóberendezés között a 
kibocsátásokkal kapcsolatos diagnosztika céljára – 6. rész: Diagnosztikai hibakódok meghatározá ­
sa«, 2010. augusztus 13., vagy SAE J2012, 2013. március 7.;HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/241
 
e) ISO 27145: »Közúti járm űvek – A világszinten harmonizált fedélzeti diagnosztika (WWH-OBD) 
kommunikációs követelményeinek megvalósítása«, 2012. augusztus 15., azzal a megszorítással, 
hogy csak a 6.5.3.1. szakasz a) pontjában említett lehet őséget lehet adatkapcsolatra használni;  
f) ISO 14229:2013: »Közúti járm űvek – Egységes diagnosztika (UDS)«, azzal a megszorítással, hogy 
csak a 6.5.3.1. szakasz a) pontjában említett lehet őséget lehet adatkapcsolatra használni.  
Az a) lehet őség helyett 2019. január 1-jét ől az e) és f) pontban említett szabványokat is lehet 
használni.  
6.5.3.3. Az OBD-rendszerekkel való kommunikációhoz szükséges vizsgálóberendezéseknek és diagnosztikai 
eszközöknek meg kell felelniük az e függelék 6.5.3.2. szakaszának b) pontjában említett szabvá ­
nyokban el őírt funkcionális el őírásoknak, vagy túl is léphetik azokat.  
6.5.3.4. Az alapvet ő diagnosztikai adatokat (lásd a 6.5.1. szakaszt) és a kétirányú vezérlési adatokat az e 
függelék 6.5.3.2. szakaszának a) pontjában említett szabványokban leírt formátumban és mértékegy ­
ségben kell biztosítani, és az e függelék 6.5.3.2. szakaszának b) pontjában említett szabványok köve ­
telményeinek megfelel ő diagnosztikai eszköz használatával kell hozzáférhet ővé tenni.  
A járm ű gyártójának a nemzeti szabványügyi hivatal rendelkezésére kell bocsátania azokat a kibocsá ­
tással kapcsolatos diagnosztikai adatokat (pl. paraméterazonosítók, OBD-ellen őrzési azonosítók, vizs ­
gálatazonosítók), amelyek nem szerepelnek az ezen el őírás 6.5.3.2. szakaszának a) pontjában említett 
szabványokban, de ezen el őíráshoz kapcsolódnak.  
6.5.3.5. A gyártónak a hibát a rögzítéskor az e melléklet 6.5.3.2. szakaszának d) pontjában említett, a 
kibocsátással kapcsolatos rendszer-diagnosztikai kódokra vonatkozó szabványok valamelyikében 
megadott megfelel ő ISO/SAE-hibakóddal kell azonosítania. Ha az ilyen azonosítás nem lehetséges, a 
gyártó ugyanazon szabványnak megfelel ően gyártóspecifikus diagnosztikai hibakódokat is használat. A 
hibakódoknak teljes mértékben hozzáférhet őknek kell lenniük az e melléklet 6.5.3.2. szakaszában 
foglalt rendelkezéseknek megfelel ő szabványos diagnosztikai eszközökkel.  
A járm ű gyártójának a nemzeti szabványügyi hivatal rendelkezésére kell bocsátania azokat a kibocsá ­
tással kapcsolatos diagnosztikai adatokat (pl. paraméterazonosítók, OBD-ellen őrzési azonosítók, vizs ­
gálatazonosítók), amelyek nem szerepelnek az e függelék 6.5.3.2. szakaszának a) pontjában említett 
szabványokban, de ezen el őíráshoz kapcsolódnak.  
6.5.3.6. A járm ű és a küls ő diagnosztikai mér őm űszer közötti interfésznek szabványosnak kell lennie, és meg 
kell felelnie az e függelék 6.5.3.2. szakaszának c) pontjában említett szabványokban meghatározott 
valamennyi követelménynek. A beszerelés helyét a jóváhagyó hatósággal jóvá kell hagyatni, és azt úgy 
kell megválasztani, hogy a szerel ők könnyen hozzáférjenek, de védve legyen a jogosulatlan személyek 
általi illetéktelen beavatkozással szemben.  
6.5.3.7. A gyártó köteles továbbá, indokolt esetben fizetés ellenében, hozzáférhet ővé tenni a gépjárm űvek 
javításához vagy karbantartásához szükséges m űszaki információkat, kivéve, ha azok a szellemitulaj ­
don-jog hatálya alá tartoznak, vagy megfelel ő formában azonosított, titkos, alapvet ő fontosságú know- 
how-t képeznek; a szükséges m űszaki információk azonban ilyen esetben sem tarthatók vissza indo ­
kolatlanul.  
Az ilyen információkhoz bárki jogosult hozzáférni, aki üzletszer űen karbantartással vagy javítással, 
autómentéssel vagy járm űvizsgálattal, illetve csere- vagy utólag beszerelhet ő alkatrészek, diagnosztikai 
eszközök vagy vizsgálóberendezések gyártásával vagy értékesítésével foglalkozik.”  
2.6. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. mellékletének 1. függeléke a következ ő új 6.1.1. szakasszal egészül ki:  
„6.1.1. Az I. típusú vizsgálat elvégzése nem szükséges az elektromos hibák (rövidzárlat/nyitott áramkör) 
demonstrálására. A gyártó úgy is demonstrálhatja ezeket a hibaállapotokat, hogy olyan vezetési körül ­
ményeket biztosít, amikor az érintett alkatrész használatban van, és az ellen őrzési feltételek teljesülnek. 
Ezeket a körülményeket és feltételeket a típusjóváhagyási dokumentációban le kell írni.”  
2.7. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. melléklete 1. függeléke 6.2.2. szakaszának szövege a következ őképpen módosul:  
„A gyártó kérésére alternatív és/vagy kiegészít ő el őkondicionáló eljárásokat is alkalmazhatnak.”  
2.8. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. mellékletének 1. függeléke a következ ő új 6.2.3. szakasszal egészül ki:  
„6.2.3. A kiegészít ő el őkondicionáló ciklusokat, illetve az alternatív el őkondicionáló eljárásokat le kell írni a 
típusjóváhagyási dokumentációban.”HU L 175/242 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
2.9. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. melléklete 1. függeléke 6.3.1.5. szakasza szövegének helyébe a következ ő szöveg 
lép: 
„a párolgási kibocsátás átöblítését vezérl ő elektronikus egység elektromos kapcsolatának megszakítása (ha fel van 
szerelve, és ha engedélyezve van a kiválasztott tüzel őanyag-típushoz).”  
2.10. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. melléklete 1. függeléke 6.4.1.1. szakasza szövegének helyébe a következ ő szöveg 
lép: 
„A hibajelz őnek legkés őbb a vizsgálat vége el őtt be kell kapcsolnia, ha a 6.4.1.2–6.4.1.5. szakaszban leírt 
feltételek bármelyike el őfordul. A hibajelz ő már az el őkondicionálás el őtt is bekapcsolhat. A m űszaki szolgálat 
ezeket a feltételeket a 6.4.1.6. szakasz szerint más feltételekkel is helyettesítheti.”  
2.11. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. melléklete 1. függeléke 6.4.2.1. szakasza szövegének helyébe a következ ő szöveg 
lép: 
„A hibajelz őnek a vizsgálat vége el őtt be kell kapcsolnia, ha a 6.4.2.2–6.4.2.5. szakaszban leírt feltételek 
bármelyike el őfordul. A hibajelz ő már az el őkondicionálás el őtt is bekapcsolódhat. A m űszaki szolgálat ezeket 
a feltételeket a 6.4.2.5. szakasz szerint más feltételekkel is helyettesítheti.”  
3. HASZNÁLAT KÖZBENI M ŰKÖDÉS  
3.1. Általános követelmények  
A m űszaki követelmények és specifikációk megegyeznek a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. mellékletének 1. 
függelékében megállapítottakkal, az alábbi pontokban meghatározott kivételekkel és kiegészít ő követelmények ­
kel. 
3.1.1. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. melléklete 1. függelékének 7.1.5. szakaszában foglalt követelményeket a 
következ őképpen kell érteni:  
Az új típusjóváhagyások és az új járm űvek esetében az ezen melléklet 2.9. szakasza által el őírt ellen őrz ő rutin 
IUPR értékének a 715/2007/EK rendelet 10. cikkének (4) és (5) bekezdésében megállapított id őpontokat követ ő 
3 évig legalább 0,1-nek kell lennie.  
3.1.2. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. melléklete 1. függelékének 7.1.7. szakaszában foglalt követelményeket a 
következ őképpen kell érteni:  
A gyártónak egy fedélzeti diagnosztikai családban a használat közbeni m űködési arány ellen őrzésének funkci ­
ójával ellátott els ő járm űtípus forgalomba hozatala után legkés őbb 18 hónappal, majd azt követ ően 18 havonta 
bizonyítania kell a jóváhagyó hatóságnak és kérésre a Bizottságnak, hogy ezek a statisztikai feltételek a 83. sz. 
ENSZ EGB-el őírás 11. melléklete 1. függelékének 7.6. szakasza szerint a fedélzeti diagnosztikai rendszerbe 
tartozó összes ellen őrz ő rutin tekintetében teljesülnek. E célra az Unióban 1000-nél több regisztrációval rendel ­
kez ő azon fedélzeti diagnosztikai családok esetében, amelyekb ől a mintavételi id őszak alatt mintát kell venni, a 
II. mellékletben leírt eljárást kell követni a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. melléklete 1. függelékének 7.1.9. 
szakaszában foglalt rendelkezések sérelme nélkül.  
A II. mellékletben megállapított követelményeken kívül és a II. melléklet 2. szakaszában leírt ellen őrzés ered ­
ményeit ől függetlenül az engedélyt kiadó jóváhagyó hatóság a II. melléklet 1. függelékében leírt, használat 
közbeni m űködési arány vizsgálatához megfelel ő számú, véletlenszer űen kiválasztott esetben elvégzi a haszná ­
latban lév ő járm űvek megfelel őségének vizsgálatát. A „megfelel ő számú, véletlenszer űen kiválasztott eset” azt 
jelenti, hogy az e melléklet 3. szakaszában megállapított követelmények nem teljesítése és az ellen őrzés céljára 
szolgáló manipulált, hamis vagy nem reprezentatív adatok szolgáltatása tekintetében ez az intézkedés visszatartó 
erővel bír. Amennyiben semmilyen különleges körülmény nem merül fel, és a típusjóváhagyó hatóság sem tud 
ilyet bizonyítani, e követelménynek való megfeleléshez elegend őnek tekintend ő, ha a használat közbeni m űkö ­
dési arányt a típusjóváhagyással rendelkez ő fedélzeti diagnosztikai családok véletlenszer űen kiválasztott 5 %-án 
vizsgálják. Ebb ől a célból a típusjóváhagyó hatóságok megállapodást köthetnek a gyártóval a fedélzeti diagnosz ­
tikai családok kétszeri vizsgálatának csökkentése érdekében, amennyiben ezek a megállapodások nem gyengítik 
az e melléklet 3. szakaszában megállapított követelményeknek való meg nem felelés felderítése érdekében maga 
a típusjóváhagyó hatóság által végrehajtott, a használatban lév ő járm űvek megfelel őségét vizsgáló ellen őrzés 
visszatartó erejét. A tagállamok által a felügyeleti vizsgálati programok során gy űjtött adatok felhasználhatók a 
használatban lév ő járm űvek megfelel őségét vizsgáló ellen őrzéshez. A típusjóváhagyó hatóságok kérésre átadják a 
Bizottságnak és más típusjóváhagyó hatóságoknak az ellen őrzésekre és a használatban lév ő járm űvek megfelel ő­
ségét vizsgáló, véletlenszer űen elvégzett ellen őrzésekre vonatkozó adatokat, beleértve a használatban lév ő 
járm űvek megfelel őségét vizsgáló, véletlenszer űen elvégzett ellen őrzések tárgyát képez ő esetek kiválasztására 
alkalmazott módszertant.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/243
 
3.1.3. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. melléklete 1. függelékének 7.1.6. szakaszában foglalt követelményeknek való 
meg nem felelés, melyet az e függelék 3.1.2. szakaszában vagy a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. melléklete 1. 
függelékének 7.1.9. szakaszában leírt vizsgálatok igazolnak, jogsértésnek tekintend ő, amelyre a 715/2007/EK 
rendelet 13. cikkében megállapított szankciók alkalmazandók. Ez a hivatkozás nem korlátozza az említett 
szankcióknak abban az esetben történ ő alkalmazását, ha a 715/2007/EK rendelet vagy e rendelet egyéb 
olyan rendelkezései sérülnek, amelyek nem hivatkoznak kifejezetten a 715/2007/EK rendelet 13. cikkére.  
3.1.4. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. melléklete 1. függeléke 7.6.1. szakasza szövegének helyébe a következ ő szöveg 
lép: 
„7.6.1. A fedélzeti diagnosztikai rendszernek az e függelék 6.5.3.2. szakaszának a) pontjában említett szabvány 
szerint ki kell adnia a gyújtási ciklusok számlálójának és az általános nevez őnek az értékét, valamint 
külön-külön a következ ő ellen őrz ő rutinok számlálóinak és nevez őinek értékét, ha e melléklet el őírja 
azok meglétét a járm űben:  
a) katalizátorok (mindegyik hengersort külön kell jegyz őkönyvezni);  
b) oxigén-/kipufogógáz-érzékel ők, ideértve a másodlagos oxigénérzékel őket is  
(mindegyik érzékel őt külön kell jegyz őkönyvezni);  
c) párolgási kibocsátásokat csökkent ő rendszer;  
d) kipufogógáz-visszavezet ő rendszer;  
e) állítható szelepvezérl ő rendszer;  
f) másodlagosleveg ő-rendszer;  
g) részecskesz űrő; 
h) NO  x -utókezel ő rendszer (például NO  x -abszorber, NO  x -reagens/katalizátor-rendszer);  
i) feltölt őnyomást szabályozó rendszer.”  
A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. melléklete 1. függeléke 7.6.2. szakasza szövegének helyébe a következ ő szöveg 
lép: 
„7.6.2. Olyan konkrét alkatrészek vagy rendszerek esetében, melyekhez több olyan ellen őrz ő rutin is van, 
amelyek adatait e szakasz szerint jegyz őkönyvezni kell (például az 1. hengersor oxigénérzékel őjének 
lehet több ellen őrz ő rutinja az érzékel ők válaszára vagy az érzékel ők más jellemz őjére), a fedélzeti 
diagnosztikai rendszernek külön kell követnie az egyes ellen őrz ő rutinok számlálóit és nevez őit, és 
csak azon ellen őrz ő rutin megfelel ő számlálójának és nevez őjének értékét kell kiadnia, amelyiknek a 
legkisebb a számaránya. Ha két vagy több ellen őrz ő rutinnak azonosak a számarányai, akkor a fedélzeti 
diagnosztikai rendszernek azon ellen őrz ő rutin megfelel ő számlálójának és nevez őjének az értékét kell 
kiadnia az adott alkatrészre, amelyiknek a legnagyobb a nevez ője.” 
A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. mellékletének 1. függeléke a következ ő új 7.6.2.1. szakasszal egészül ki:  
„7.6.2.1. Azon alkatrészek vagy rendszerek meghatározott ellen őrz ő rutinjainak számlálóiról és nevez őiről, 
amelyek folyamatosan rövidzárlat vagy nyitott áramkör el őfordulását ellen őrzik, nem kell adatokat 
szolgáltatni.  
A »folyamatosan« szó ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy az ellen őrz ő rutin mindig be van 
kapcsolva, és az ellen őrizend ő jel mintavételi gyakorisága legalább két minta/másodperc, valamint a 
rendszernek 15 másodpercen belül meg kell állapítania, hogy fennáll-e az ellen őrz ő rutin szempont ­
jából releváns hiba.  
Ha a számítógép bemeneti alkatrészének az ellen őrzési célú mintavételi gyakorisága ennél kisebb, az 
adott alkatrész jelét ehelyett elegend ő akkor értékelni, amikor mintavétel történik.  
A kimeneti alkatrészt/rendszert nem szükséges csak azért bekapcsolni, hogy el lehessen rajta végezni az 
ellen őrzést.”HU L 175/244 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
2. függelék  
A JÁRM ŰCSALÁD ALAPVET Ő JELLEMZ ŐI 
A járm űcsalád alapvet ő jellemz őinek meg kell egyezniük a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 11. mellékletének 2. függelékében 
leírtakkal.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/245
 
XII. MELLÉKLET  
A CO  2 -KIBOCSÁTÁS, A TÜZEL ŐANYAG-FOGYASZTÁS, AZ ELEKTROMOSENERGIA-FOGYASZTÁS ÉS AZ 
ELEKTROMOS HATÓSUGÁR MEGHATÁROZÁSA  
1. AZ ÖKOINNOVÁCIÓS TECHNOLÓGIÁKKAL FELSZERELT JÁRM ŰVEK TÍPUSJÓVÁHAGYÁSA  
1.1. M1 kategóriájú járm űvek esetében a 725/2011/EU rendelet 11. cikkének (1) bekezdése, illetve N1 kategóriájú 
járm űvek esetében a 427/2014/EU rendelet 11. cikkének (1) bekezdése szerint annak a gyártónak, amely élni 
kíván az átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátásának a járm űbe szerelt egy vagy több ökoinnovációs technológia 
alkalmazásából adódó csökkentésének lehet őségével, EK-típusbizonyítvány iránti kérelmet kell benyújtania valamely 
jóváhagyó hatósághoz az adott ökoinnovációs technológiával felszerelt gépjárm ű vonatkozásában.  
1.2. A járm űbe szerelt ökoinnovációs technológia révén megtakarított szén-dioxid-kibocsátásokat a típusjóváhagyás 
céljára az ökoinnovációs technológiát jóváhagyó bizottsági határozatban meghatározott eljárásnak és vizsgálati 
módszertannak megfelel ően kell meghatározni, M1 kategóriájú járm űvek esetében a 725/2011/EU rendelet 10. cikke, 
N1 kategóriájú járm űvek esetében pedig a 427/2014/EU rendelet 10. cikke szerint.  
1.3. Az ökoinnovációs technológiák révén megtakarított szén-dioxid-kibocsátások meghatározásához szükséges vizs ­
gálatok elvégzése nem érinti azt a kötelezettséget, hogy adott esetben igazolni kell, hogy az ökoinnovációs techno ­
lógiák megfelelnek a 2007/46/EK irányelvben meghatározott m űszaki el őírásoknak.  
1.4. Ha az innovatív technológia nem éri el a 725/2011/EU rendelet 9. cikkében meghatározott 1 g CO  2 /km küszöb ­
értéket, a típusbizonyítványt az ökoinnovációs kód, illetve az innovatív technológia révén megtakarított szén-dioxid- 
kibocsátások feltüntetése nélkül kell kiállítani.  
2. A TÖBBLÉPCS ŐS TÍPUSJÓVÁHAGYÁSRA BENYÚJTOTT N1 KATEGÓRIÁJÚ JÁRM ŰVEK SZÉN-DIOXID-KIBOCSÁTÁSÁNAK ÉS 
TÜZEL ŐANYAG-FOGYASZTÁSÁNAK MEGHATÁROZÁSA  
2.1. A 2007/46/EK irányelv 3. cikkének (7) bekezdése szerinti többlépcs ős típusjóváhagyásra benyújtott járm űvek szén- 
dioxid-kibocsátása és tüzel őanyag-fogyasztása meghatározásának céljára a XXI. mellékletben megállapított eljárások 
alkalmazandók. A többlépcs ős típusjóváhagyásra vonatkozó egyedi rendelkezéseket e melléklet 2.2–2.7. szakasza 
tartalmazza.  
2.2. A kigurulási menetellenállás meghatározásához azt a kigurulási menetellenállási mátrixcsaládot és azokat a paramé ­
tereket kell alkalmazni, amelyeket a XXI. melléklet 4. almellékletének 4.2.1.4. pontja a többlépcs ős jóváhagyásra 
benyújtott járm űvet képvisel ő járm ű vonatkozásában meghatároz.  
2.3. A kigurulási menetellenállást és a menetellenállást a XXI. melléklet 4. almellékletének 5.1. pontjában meghatározott 
kigurulási menetellenállási mátrixcsaládba tartozó járm ű alapján kell kiszámítani.  
2.4. Az alapjárm ű gyártója megvizsgálja a többlépcs ős jóváhagyásra benyújtandó járm űvet képvisel ő járm ű szén-dioxid- 
kibocsátását és tüzel őanyag-fogyasztását, és rendelkezésre bocsát egy, a befejezett járm űvek paraméterein alapuló 
számítási eszközt, hogy ki lehessen számítani a XXI. melléklet 7. almellékletében meghatározott tüzel őanyag-fogyasz ­
tásukat és CO  2 -értékeiket.  
2.5. A végleges tüzel őanyag-fogyasztást és a CO  2 -értékeket az utolsó gyártási lépcs őt végz ő gyártónak kell kiszámítania, a 
XXI. melléklet 7. almellékletének 3.2.4. pontjában a befejezett járm űre meghatározott paraméterek alapján.  
2.6. A befejezett járm ű gyártójának a megfelel őségi nyilatkozatban fel kell tüntetnie a befejezett járm űvekre vonatkozó 
információkat, továbbá a 2007/46/EK irányelv IX. mellékletének megfelel ően az alapjárm űvekre vonatkozó infor ­
mációkat is.  
2.7. Egyedi járm űjóváhagyásra benyújtott járm űvek esetében az egyedi jóváhagyási bizonyítványban a következ ő 
adatoknak kell szerepelniük:  
a) a fenti 2.1–2.6. pontban megadott módszertan szerint mért szén-dioxid-kibocsátási értékek;  
b) a menetkész befejezett járm ű tömege;  
c) az alapjárm ű típusának, változatának és kivitelének megfelel ő azonosító kód;  
d) az alapjárm ű típusjóváhagyási száma, beleértve a kiterjesztés számát is;HU L 175/246 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
e) az alapjárm ű gyártójának neve és címe;  
f) a menetkész alapjárm ű tömege.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/247
 
XIII. MELLÉKLET  
KIBOCSÁTÁSCSÖKKENT Ő CSEREBERENDEZÉSEK ÖNÁLLÓ M ŰSZAKI EGYSÉGKÉNT TÖRTÉN Ő 
EK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁSA  
1. BEVEZETÉS  
1.1. Ez a melléklet a kibocsátáscsökkent ő berendezések önálló m űszaki egységként való EK-típusjóváhagyására 
vonatkozó kiegészít ő követelményeket tartalmazza.  
2. ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK  
2.1. Jelölés  
Az eredeti kibocsátáscsökkent ő csereberendezésen azonosítás céljából fel kell tüntetni legalább a következ őket: 
a) a járm ű gyártójának neve vagy védjegye;  
b) az eredeti kibocsátáscsökkent ő csereberendezés gyártmánya és termékazonosító száma, a 2.3. pontban 
említett információkra vonatkozó adatközlési formában.  
2.2. Dokumentáció  
Az eredeti kibocsátáscsökkent ő csereberendezéseket a következ ő információknak kell kísérniük:  
a) a járm ű gyártójának neve vagy védjegye;  
b) az eredeti kibocsátáscsökkent ő csereberendezés gyártmánya és termékazonosító száma, a 2.3. pontban 
említett információkra vonatkozó adatközlési formában;  
c) azon járm űvek felsorolása, amelyek eredeti kibocsátáscsökkent ő csereberendezése olyan típusú, amelyre az I. 
melléklet 4. függelékéhez f űzött kiegészítés 2.3. pontja kiterjed, valamint adott esetben egy arra vonatkozó 
jelölés is, hogy az eredeti kibocsátáscsökkent ő csereberendezés felszerelhet ő-e fedélzeti diagnosztikai rend ­
szerrel rendelkez ő járm űre; 
d) a berendezés beépítésére vonatkozó utasítások szükség esetén.  
Ezeknek az információknak szerepelniük kell a járm űgyártó által az értékesítési helyekre elküldött termékka ­
talógusokban.  
2.3. A járm ű gyártója elektronikus formában a m űszaki szolgálat, illetve a jóváhagyó hatóság rendelkezésére 
bocsátja az annak azonosításához szükséges információkat, hogy az adott alkatrészszámokra melyik típusjó ­
váhagyási dokumentáció vonatkozik.  
Ezek az információk az alábbiakat tartalmazzák:  
a) a járm ű(vek) gyártmánya és típusa,  
b) az eredeti kibocsátáscsökkent ő csereberendezés(ek) gyártmánya és típusa,  
c) az eredeti kibocsátáscsökkent ő csereberendezés(ek) termékazonosító száma,  
d) a vonatkozó járm űtípus(ok) típusjóváhagyási száma.  
3. ÖNÁLLÓ M ŰSZAKI EGYSÉG EK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁSI JELE  
3.1. Az e rendelet alapján önálló m űszaki egységként jóváhagyott típusnak megfelel ő minden kibocsátáscsökkent ő 
csereberendezést EK-típusjóváhagyási jellel kell ellátni.HU L 175/248 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.2. Ez a jel a következ őkb ől áll: egy téglalap, benne a nyomtatott kis „e” bet ű, amelyet azon tagállam egyedi 
azonosító száma követ, amely az EK-típusjóváhagyását a 2007/46/EK irányelv VII. mellékletében meghatá ­
rozott számozási rendszernek megfelel ően megadta.  
Az EK-típusjóváhagyási jelnek a téglalap közelében a 2007/46/EK irányelv VII. mellékletében említett típusjó ­
váhagyási szám 4. részében található „alapjóváhagyási számot” is tartalmaznia kell, amelyet az EK-típusjóvá ­
hagyás megadása id őpontjához képest a 715/2007/EK rendelet vagy e rendelet legutóbbi jelent ős m űszaki 
módosításának sorszámát jelöl ő két szám el őz meg. E rendelet esetében ez a szám a 00.  
3.3. Az EK-típusjóváhagyási jelet jól olvashatóan és eltávolíthatatlanul kell elhelyezni a kibocsátáscsökkent ő csere ­
berendezésen. Lehet őség szerint láthatónak kell lennie akkor is, ha a kibocsátáscsökkent ő csereberendezést már 
beépítették a járm űbe. 
3.4. E melléklet 3. függeléke példákat tartalmaz az EK-típusjóváhagyási jelekre.  
4. M ŰSZAKI KÖVETELMÉNYEK  
4.1. A kibocsátáscsökkent ő csereberendezésekre vonatkozó követelmények megegyeznek a 103. sz. ENSZ EGB- 
előírás 5. szakaszában megadottakkal, a 4.1.1–4.1.5. pontban felsorolt kivételekkel.  
4.1.1. A 103. sz. ENSZ EGB-el őírás 5. szakaszában említett „vizsgálati ciklus” úgy értend ő, hogy az megegyezik a 
járm ű eredeti típusjóváhagyása során használt I. típusú/1. típusú vizsgálattal, illetve I. típusú/1. típusú vizsgálati 
ciklussal.  
4.1.2. A 103. sz. ENSZ EGB-el őírás 5. szakaszában használt „katalizátor” kifejezés „kibocsátáscsökkent ő berendezés ­
ként” értend ő. 
4.1.3. A 715/2007/EK rendelet alapján típusjóváhagyást kapott járm űvekbe szerelend ő kibocsátáscsökkent ő cserebe ­
rendezések esetében a 103. sz. ENSZ EGB-el őírás 5.2.3. szakaszában többször említett „szabályozott szennyez ő 
anyagok” helyett a 715/2007/EK rendelet 1. és 2. táblázatában megadott összes szennyez ő anyag értend ő. 
4.1.4. A 715/2007/EK rendelet alapján típusjóváhagyást kapott járm űvekbe szerelend ő kibocsátáscsökkent ő cserebe ­
rendezések esetében a 103. sz. ENSZ EGB-el őírás 5. szakaszában meghatározott tartóssági követelmények és a 
kapcsolódó romlási tényez ők az e rendelet VII. mellékletében meghatározott tartóssági el őírásokként és romlási 
tényez őkként értend ők. 
4.1.5. A 103. sz. ENSZ EGB-el őírás 5.5.3. szakaszában a típusjóváhagyási közlemény 1. függelékére való hivatkozás 
az EK-típusbizonyítványhoz f űzött, a járm ű fedélzeti diagnosztikai információira vonatkozó kiegészítésre (I. 
melléklet 5. függeléke) való hivatkozásként értend ő. 
4.2. Szikragyújtású motorral felszerelt járm űvek esetében, ha az új eredeti katalitikus átalakító a 103. sz. ENSZ EGB- 
előírás 5.2.1. szakasza szerinti igazoló mérése során a metántól különböz ő szénhidrogének mért kibocsátásai 
nagyobbak a járm ű típusjóváhagyásakor mért értékeknél, akkor a különbséget hozzá kell adni a fedélzeti 
diagnosztikai küszöbértékekhez. A fedélzeti diagnosztikai küszöbértékeket e rendelet XI. mellékletének 2.3. 
pontja határozza meg.  
4.3. A 103. sz. ENSZ EGB-el őírás 5.5–5.5.5. szakaszában meghatározott OBD-kompatibilitási vizsgálatokra a 
felülvizsgált fedélzeti diagnosztikai küszöbértékek vonatkoznak; különösen ha a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 
11. mellékletének 1. függelékének 1. szakaszában megengedett határérték-túllépésr ől van szó.  
4.4. A csereberendezésként használandó periodikusan regeneráló rendszerekre vonatkozó követelmények  
4.4.1.  Kibocsátási követelmények  
4.4.1.1. A 11. cikk (3) bekezdésében említett járm űveken, amelyek ugyanolyan típusú, csereberendezésként használt 
periodikusan regeneráló rendszerrel vannak felszerelve, mint amelyre a típusjóváhagyást kérik, a 83. sz. ENSZ 
EGB-el őírás 13. mellékletének 3. szakaszában leírt vizsgálatokat el kell végezni, hogy a teljesítményüket össze 
lehessen hasonlítani az eredeti periodikusan regeneráló rendszerrel felszerelt ugyanazon járm ű teljesítményével.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/249
 
4.4.1.2. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 13. mellékletének 3. szakaszában és a 103. sz. ENSZ EGB-el őírás 5. szakaszában 
említett „I. típusú vizsgálat” és „I. típusú vizsgálati ciklus” úgy értend ő, hogy az megegyezik a járm ű eredeti 
típusjóváhagyása során használt I. típusú/1. típusú vizsgálattal, illetve I. típusú/1. típusú vizsgálati ciklussal.  
4.4.2.  Az összehasonlítási alap meghatározása  
4.4.2.1. A járm űvet fel kell szerelni új eredeti periodikusan regeneráló rendszerrel. A rendszer kibocsátáscsökkentési 
teljesítményét a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 13. mellékletének 3. szakaszában leírt vizsgálati eljárással kell 
meghatározni.  
4.4.2.1.1. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 13. mellékletének 3. szakaszában és a 103. sz. ENSZ EGB-el őírás 5. szakaszában 
említett „I. típusú vizsgálat” és „I. típusú vizsgálati ciklus” úgy értend ő, hogy az megegyezik a járm ű eredeti 
típusjóváhagyása során használt I. típusú/1. típusú vizsgálattal, illetve I. típusú/1. típusú vizsgálati ciklussal.  
4.4.2.2. A csereberendezés jóváhagyási kérelmét benyújtó kérelmez ő kérésére a jóváhagyó hatóság megkülönböztetés ­
mentes módon rendelkezésre bocsátja mindegyik vizsgált járm ű tekintetében az e rendelet I. mellékletének 3. 
függelékében szerepl ő adatközl ő lap 3.2.12.2.1.11.1. és 3.2.12.2.6.4.1. pontjában említett információkat.  
4.4.3.  Kipufogógáz-vizsgálat csereberendezésként használandó periodikusan regeneráló rendszerrel  
4.4.3.1. A vizsgált járm ű(vek) eredeti periodikusan regeneráló rendszerét ki kell cserélni a csereberendezésként hasz ­
nálandó periodikusan regeneráló rendszerrel. A rendszer kibocsátáscsökkentési teljesítményét a 83. sz. ENSZ 
EGB-el őírás 13. mellékletének 3. szakaszában leírt vizsgálati eljárással kell meghatározni.  
4.4.3.1.1. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 13. mellékletének 3. szakaszában és a 103. sz. ENSZ EGB-el őírás 5. szakaszában 
említett „I. típusú vizsgálat” és „I. típusú vizsgálati ciklus” úgy értend ő, hogy az megegyezik a járm ű eredeti 
típusjóváhagyása során használt I. típusú/1. típusú vizsgálattal, illetve I. típusú/1. típusú vizsgálati ciklussal.  
4.4.3.2. A csereberendezésként használandó periodikusan regeneráló rendszer romlási tényez őjének meghatározásához 
a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 13. mellékletének 3. szakaszában említett bármelyik motorfékpados módszer 
használható.  
4.4.4.  Egyéb követelmények  
A 103. sz. ENSZ EGB-el őírás 5.2.3., 5.3., 5.4. és 5.5. szakaszának követelményei vonatkoznak a csereberen ­
dezésként használandó periodikusan regeneráló rendszerekre. Az ezekben szakaszokban használt „katalizátor” 
kifejezés „periodikusan regeneráló rendszerként” értend ő. Ezenkívül az e melléklet 4.1. pontjában leírt, az e 
szakaszok alóli kivételek is vonatkoznak a periodikusan regeneráló rendszerekre.  
5. DOKUMENTÁCIÓ  
5.1. Mindegyik kibocsátáscsökkent ő csereberendezésen egyértelm űen és eltávolíthatatlanul fel kell tüntetni a gyártó 
nevét vagy védjegyét, és a következ ő információknak kell kísérniük a berendezést:  
a) azon járm űvek felsorolása (a gyártás évével együtt), amelyekhez a kibocsátáscsökkent ő csereberendezést 
jóváhagyták, valamint adott esetben egy arra vonatkozó jelölés is, hogy az eredeti kibocsátáscsökkent ő 
csereberendezés felszerelhet ő-e fedélzeti diagnosztikai rendszerrel rendelkez ő járm űre; 
b) a berendezés beépítésére vonatkozó utasítások szükség esetén.  
Ezeknek az információknak szerepelniük kell a kibocsátáscsökkent ő csereberendezések gyártója által az érté ­
kesítési helyekre elküldött termékkatalógusokban.  
6. GYÁRTÁSMEGFELEL ŐSÉG 
6.1. A 2007/46/EK irányelv 12. cikkében megállapított rendelkezéseknek megfelel ően intézkedéseket kell hozni a 
gyártásmegfelel őség biztosítására.HU L 175/250 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
6.2. Különleges rendelkezések  
6.2.1. A 2007/46/EK irányelv X. mellékletének 2.2. pontjában említett ellen őrzéseknek ki kell terjedniük az e rendelet 
2. cikkének 8. pontjában meghatározott jellemz őknek való megfelelés vizsgálatára is.  
6.2.2. A 2007/46/EK irányelv 12. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában az e melléklet 4.4.1. pontjában és a 103. 
sz. ENSZ EGB-el őírás 5.2. szakaszában leírt vizsgálatokat (a szennyez őanyag-kibocsátásra vonatkozó követel ­
mények) lehet elvégezni. Ebben az esetben a jóváhagyás jogosultja az eredeti kibocsátáscsökkent ő berendezés 
helyett kérheti a típusjóváhagyási vizsgálat során használt kibocsátáscsökkent ő csereberendezés összehasonlítási 
alapként történ ő figyelembevételét is (vagy más mintáét, amely bizonyítottan megfelelt a jóváhagyott típusnak). 
Ebben az esetben a vizsgált mintával mért kibocsátási értékek átlagban nem haladhatják meg 15 %-nál nagyobb 
mértékben a referenciaként szolgáló mintával mért átlagértékeket.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/251
 
1. függelék  
MINTA  
… sz. adatközl ő lap  
kibocsátáscsökkent ő csereberendezés EK-típusjóváhagyásához  
Az alábbi információkat szükség szerint három példányban, tartalomjegyzékkel együtt kell benyújtani. A rajzokat 
megfelel ő méretben, kell ő részletességgel, A4-es formátumban vagy A4-es formátumra összehajtogatva kell beadni. 
Amennyiben vannak fényképek, azoknak megfelel ően részletesnek kell lenniük.  
Ha a rendszerek, alkatrészek vagy az önálló m űszaki egységek elektromos vezérléssel m űködnek, ezek teljesítményére 
vonatkozóan is kell adatokat szolgáltatni.  
0. ÁLTALÁNOS ADATOK  
0.1. Gyártmány (a gyártó márkaneve): …  
0.2. Típus: …  
0.2.1. Kereskedelmi név vagy nevek, ha van(nak): …  
0.5. A gyártó neve és címe: …  
A gyártó meghatalmazott képvisel őjének (ha van ilyen) neve és címe: …  
0.7. Alkatrészek és önálló m űszaki egységek esetében az EK-típusjóváhagyási jel helye és feler ősítésének módja: …  
0.8. Az összeszerel ő üzem(ek) címe: …  
1. A BERENDEZÉS LEÍRÁSA  
1.1. A kibocsátáscsökkent ő csereberendezés gyártmánya és típusa: …  
1.2. A kibocsátáscsökkent ő csereberendezés rajzai, amelyek részletesen ismertetik az e rendelet 2. cikkének 8. pontjában 
említett összes jellemz őt: …  
1.3. Annak a járm űnek a típusa vagy típusai, amelyhez a kibocsátáscsökkent ő csereberendezést tervezték: …  
1.3.1. A motor- és járm űtípus(oka)t) jelöl ő szám(ok) és/vagy jel(ek): …  
1.3.2. A kibocsátáscsökkent ő csereberendezést úgy tervezték, hogy kompatibilis legyen a fedélzeti diagnosztikával? (Igen/ 
nem) (  1 ) 
1.4. A kibocsátáscsökkent ő csereberendezésnek a motor kipufogó-gy űjtőcsövéhez (csöveihez) viszonyított helyzetét 
megadó leírás és rajzok: …HU L 175/252 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.  
( 1 ) A nem kívánt rész törlend ő.
 2. függelék  
AZ EK-TÍPUSBIZONYÍTVÁNY MINTÁJA  
(Legnagyobb méret: A4 (210 mm × 297 mm))  
EK–TÍPUSBIZONYÍTVÁNY  
A hatóság bélyegz ője 
Értesítés a következ őről: 
— EK-típusjóváhagyás megadása (  1 ), …,  
— EK-típusjóváhagyás kiterjesztése (  2 ), …,  
— EK-típusjóváhagyás elutasítása (  3 ), …,  
— EK-típusjóváhagyás visszavonása (  4 ), …,  
alkatrész/önálló m űszaki egység típusára vonatkozóan (  5 ) 
tekintettel az (EU) 2017/1151 rendelettel végrehajtott 715/2007/EK rendeletre.  
A legutóbb a … módosított 715/2007/EK rendelet vagy (EU) 2017/1151 rendelet.  
EK-típusjóváhagyási szám: …  
A kiterjesztés indoklása: …  
I. SZAKASZ  
0.1. Gyártmány (a gyártó márkaneve): …  
0.2. Típus: …  
0.3. Típusazonosító jelölések, amennyiben vannak, az alkatrészen/önálló m űszaki egységen (  6 ): …  
0.3.1. A jelölés helye: …  
0.5. A gyártó neve és címe: …  
0.7. Alkatrészek és önálló m űszaki egységek esetében az EK-típusjóváhagyási jel helye és feler ősítésének módja: …  
0.8. Az összeszerel ő üzem(ek) neve és címe: …  
0.9. A gyártó képvisel őjének (ha van) neve és címe: …HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/253  
( 1 ) A nem kívánt rész törlend ő. 
( 2 ) A nem kívánt rész törlend ő. 
( 3 ) A nem kívánt rész törlend ő. 
( 4 ) A nem kívánt rész törlend ő. 
( 5 ) A nem kívánt rész törlend ő. 
( 6 ) Ha a típusazonosító jelölés olyan karaktereket is tartalmaz, amelyek nem lényegesek azon járm ű, alkatrész vagy önálló m űszaki 
egység leírása szempontjából, amelyre e típusjóváhagyási tanúsítvány vonatkozik, ezeket a karaktereket a dokumentumban kérd őjellel 
(„?”) kell helyettesíteni (pl. ABC??123??).
 II. SZAKASZ  
1. További információk  
1.1. A kibocsátáscsökkent ő csereberendezés gyártmánya és típusa: …  
1.2. Az(ok) a járm űtípus(ok), amely(ek)hez a kibocsátáscsökkent ő berendezés típusa csereberendezésként min ősítve 
lett: …  
1.3. Az(ok) a járm űtípus(ok), amely(ek)en a kibocsátáscsökkent ő csereberendezést vizsgálták: …  
1.3.1. Igazolták-e a kibocsátáscsökkent ő csereberendezéssel kapcsolatban, hogy kompatibilis a fedélzeti diagnosztikai 
követelményekkel? (igen/nem) (  1 ): …  
2. A vizsgálatok elvégzéséért felel ős m űszaki szolgálat: …  
3. A vizsgálati jegyz őkönyv dátuma: …  
4. A vizsgálati jegyz őkönyv száma: …  
5. Megjegyzések: …  
6. Hely: …  
7. Dátum: …  
8. Aláírás: …  
Mellékletek:  Információs csomag.HU L 175/254 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.  
( 1 ) A nem kívánt rész törlend ő.
 3. függelék  
Példa az EK-típusjóváhagyási jelre  
(lásd e melléklet 3.2. pontját)
  
A kibocsátáscsökkent ő csereberendezés valamely alkatrészén elhelyezett fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott 
típust e rendelet alapján Franciaországban (e 2) hagyták jóvá. A jóváhagyási szám els ő két számjegye (00) azt jelzi, hogy 
ezt az alkatrészt e szerint a rendelet szerint hagyták jóvá. Az ezt követ ő négy számjegy (1234) a jóváhagyó hatóság által a 
kibocsátáscsökkent ő csereberendezéshez rendelt alapjóváhagyási szám.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/255
 
XIV. MELLÉKLET  
Hozzáférés a járm ű fedélzeti diagnosztikai információihoz és a járm űjavítási és -karbantartási információkhoz  
1. BEVEZETÉS  
1.1. Ez a melléklet a járm ű fedélzeti diagnosztikájára és a járm ű javítására és karbantartására vonatkozó információk 
elérhet őségére vonatkozó m űszaki követelményeket állapítja meg.  
2. KÖVETELMÉNYEK  
2.1. A weboldalakon közzétett, a járm ű fedélzeti diagnosztikájára és a járm ű javítására és karbantartására vonatkozó 
információknak meg kell felelniük az OASIS SC2-D5 specifikációjában (  1 ) (Format of Automotive Repair Information 
– Autójavítási információk formátuma, 1.0 változat, 2003. május 28.), valamint az OASIS SC1-D2 specifikációjá ­
nak (  2 ) (Autorepair Requirements Specification – Autójavítási el őírások specifikációja, 6.1. változat, 2003. január 10.) 
3.2., 3.5. (kivéve a 3.5.2. pontot), 3.6, 3.7. és 3.8. pontjában leírt m űszaki specifikációknak, kizárólag nyílt szöveg és 
grafikai formátum, vagy olyan formátum használatával, amely megtekinthet ő és kinyomtatható díjmentesen besze ­
rezhet ő, könnyen telepíthet ő, szabványos beépül ő modulokkal, amelyek képesek az általánosan használt számító ­
gépes operációs rendszerek alatt m űködni. A metaadatok kulcsszavainak lehet őség szerint meg kell felelniük az ISO 
15031-2 szabványnak. Ezeknek az információknak a weboldal karbantartása kivételével mindenkor elérhet őknek kell 
lenniük. Akik jogosultságot kívánnak szerezni az információk másolására vagy újraközlésére, azoknak közvetlenül az 
érintett gyártókkal kell tárgyalniuk. Az oktatási anyagokhoz szánt információknak szintén elérhet őknek kell lenniük, 
ezek azonban a weboldalak helyett más adathordozókon is közzétehet ők. 
Egy, a független gazdasági szerepl ők számára könnyen hozzáférhet ő adatbázisban rendelkezésre kell bocsátani a 
járm ű minden olyan részére vonatkozó információt, amelyet – a járm ű-azonosító szám (vehicle identification 
number, VIN), valamint bármely más kritérium, mint például a tengelytáv, motorteljesítmény, felszereltség vagy 
választható tartozékok alapján meghatározhatóan – a járm űgyártó beépített a járm űbe, és amely a járm űgyártó 
által hivatalos szervizpartnereinek, márkakeresked őinek vagy harmadik feleknek kínált pótalkatrészekkel az eredeti 
alkatrész termékazonosító száma alapján kicserélhet ő. 
Az említett adatbázisban szerepelnie kell a járm ű-azonosító számoknak, az eredeti alkatrészek termékazonosító 
számának, az eredeti alkatrészek hivatalos megnevezésének, az érvényességi adatoknak (az érvényesség kezd ő- és 
záródátuma), a beszerelési adatoknak és adott esetben a szerkezeti jellemz őknek.  
Az adatbázisban tárolt információkat rendszeresen frissíteni kell. A frissítéseknek tartalmazniuk kell az egyes 
járm űvek gyártást követ ő valamennyi módosítását, amennyiben ezek az információk a márkakeresked ők rendelke ­
zésére állnak.  
2.2. A márkakeresked ők és szervizek által használt járm űbiztonsági funkciókhoz való hozzáférést biztonságtechnikai 
védelem mellett biztosítani kell a független gazdasági szerepl ők számára is, a következ ő követelményekkel össz ­
hangban:  
i. az adatcsere során biztosítani kell az adatok bizalmas jellegét, sértetlenségét és illetéktelen hozzáférés elleni 
védelmét;  
ii. a https//ssl-tls (RFC4346) szabványt kell alkalmazni;  
iii. a független gazdasági szerepl ők és a gyártók kölcsönös hitelesítésére az ISO 20828 szabvány szerinti biztonsági 
tanúsítványokat kell alkalmazni;  
iv. a független gazdasági szerepl ő saját kulcsát biztonságos hardverrel kell védeni.  
A 13. cikk (9) bekezdésében említett járm ű-információkhoz való hozzáférés fóruma meghatározza azokat a para ­
métereket, amelyekkel a legkorszer űbben lehet teljesíteni ezeket a követelményeket.  
A független gazdasági szerepl őknek ehhez jóváhagyást és engedélyt kell szerezniük olyan dokumentumok alapján, 
melyek igazolják, hogy legális üzleti tevékenységet végeznek, és e téren büntetlen el őélet űek. 
2.3. A vezérl őegységek átprogramozását az ISO 22900 vagy a SAE J2534 szabványnak megfelel ően kell elvégezni, a 
típusjóváhagyás dátumától függetlenül. A gyártóspecifikus alkalmazás és az ISO 22900 vagy a SAE J2534 szab ­
ványnak megfelel ő járm ű-kommunikációs interfészek (vehicle communication interface, VCI) kompatibilitásának 
igazolására a gyártó vagy felkínálja az egyedi fejlesztés ű VCI-k hitelesítését, vagy rendelkezésre bocsátja a szükséges 
információkat és bérbe adja a különleges hardvert, amellyel a VCI gyártója saját maga el tudja végezni a hitelesítést. A 
hitelesítésért vagy az információkért és hardverért fizetend ő díjakra a 715/2007/EK rendelet 7. cikkének (1) bekez ­
désében megállapított feltételek alkalmazandók.HU L 175/256 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.  
( 1 ) A következ ő címen érhet ő el: http://www.oasis-open.org/committees/download.php/2412/Draft%20Committee%20Specification.pdf  
( 2 ) A következ ő címen érhet ő el: http://lists.oasis-open.org/archives/autorepair/200302/pdf00005.pd f
 2.4. A kibocsátással kapcsolatos összes hibakódnak meg kell felelnie a XI. melléklet 1. függelékének.  
2.5. A járm ű biztonsági területei kivételével a járm ű fedélzeti diagnosztikájára és a járm ű javítására és karbantartására 
vonatkozó információknak az eléréséhez a független gazdasági szerepl őkt ől a gyártók csak annyi információt 
kérhetnek a weboldaluk használatához történ ő bejelentkezés feltételeként, amennyi az információkért való fizetés 
módjának meger ősítéséhez szükséges. A járm ű biztonsági területeire vonatkozó információk esetében a független 
gazdasági szerepl ő bemutat egy, az ISO 20828 szabvány szerinti tanúsítványt, amely igazolja az illet ő személyazo ­
nosságát, és megnevezi azt a szervezetet, amelyhez tartozik; válaszul a gyártó bemutatja a saját, ISO 20828 szabvány 
szerinti tanúsítványát, amely igazolja a független gazdasági szerepl ő számára, hogy az érintett gyártó legális 
weboldalán tartózkodik. Az ilyen ügyletekr ől mindkét fél nyilvántartást vezet, feltüntetve az e rendelkezés alá tartozó 
járm űveket és a rajtuk végzett változtatásokat.  
2.6. Ha a járm ű fedélzeti diagnosztikájára és a járm ű javítására és karbantartására vonatkozó információk, amelyeket a 
gyártó a weboldalán közzé tett, nem tartalmaznak olyan konkrét információkat, melyek lehet ővé tennék alternatív 
tüzel őanyagok használatára utólag alkalmassá tev ő rendszerek megfelel ő tervezését és gyártását, akkor az alternatív 
tüzel őanyagok használatára utólag alkalmassá tev ő rendszerek bármely érdekelt gyártójának a rendelkezésére kell 
bocsátani az I. melléklet 3. függelékének 0., 2. és 3. pontjában el őírt információkat, ha az ilyen kéréssel közvetlenül 
megkeresi a gyártót. Az e célra megadott elérhet őségeket egyértelm űen fel kell tüntetni a gyártó weboldalán, és az 
információkat 30 napon rendelkezésre kell bocsátani. Az ilyen információkat csak azon alternatív tüzel őanyagok 
használatára utólag alkalmassá tev ő rendszerek tekintetében kell megadni, amelyek a 115. sz. ENSZ EGB-el őírás (  1 ) 
hatálya alá tartoznak, vagy pedig az alternatív tüzel őanyagok használatára utólag alkalmassá tev ő olyan alkatrészek 
vonatkozásában, amelyek a 115. sz. ENSZ EGB-el őírás hatálya alá tartozó rendszer részét képezik, és megadásuk 
csak olyan kérésre válaszként kötelez ő, amely egyértelm űen megjelöli azt a járm űmodellt, amelyhez az információra 
szükség van, és kifejezetten meger ősíti, hogy az információkra a 115. sz. ENSZ EGB-el őírás hatálya alá tartozó, 
alternatív tüzel őanyagok használatára utólag alkalmassá tev ő rendszerek vagy alkatrészek fejlesztéséhez van szükség.  
2.7. A gyártó a javítási információkat tartalmazó weboldalán modellenként feltünteti a típusjóváhagyási számot.  
2.8. A gyártónak a javítási és karbantartási információkat tartalmazó weboldalhoz való hozzáférésért méltányos és 
arányos óránkénti, napi, havi, éves és tranzakciónkénti díjat kell megállapítania.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/257  
( 1 ) HL L 323., 2014.11.7., 91. o.
 1. függelék
HU L 175/258 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/259
 
XV. MELLÉKLET  
FenntartvaHU L 175/260 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
XVI. MELLÉKLET  
A KIPUFOGÓGÁZ-UTÓKEZEL Ő RENDSZERÜKBEN REAGENST HASZNÁLÓ JÁRM ŰVEKRE VONATKOZÓ 
KÖVETELMÉNYEK  
1. BEVEZETÉS  
Ez a melléklet azokra a járm űvekre állapít meg követelményeket, amelyek a kibocsátások csökkentése érdekében reagenst 
használnak az utókezel ő rendszerükben.  
A követelmények megegyeznek a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 6. függelékében foglalt követelményekkel, a következ ő 
kivétellel.  
A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 6. függelékének 4.1. szakaszában az 1. mellékletre való hivatkozás az e rendelet I. mellék ­
letének 3. függelékére való hivatkozásként értend ő.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/261
 
XVII. MELLÉKLET  
A 692/2008/EK RENDELET MÓDOSÍTÁSAI  
1. A 692/2008/EK rendelet I. mellékletének 3. függeléke a következ őképpen módosul:  
a) A 3–3.1.1. pont a következ őképpen módosul:  
„3. MEGHAJTÓENERGIA-ÁTALAKÍTÓ  (k) 
3.1. A meghajtóenergia-átalakító(k) gyártója: ............................................................ ..................... .......................................  
3.1.1. A gyártó kódja (a meghajtóenergia-átalakítón feltüntetett jelölés szerint vagy más azonosító jelölés): …”  
b) A 3.2.1.8. pont a következ őképpen módosul:  
„3.2.1.8. Névleges motorteljesítmény (n): ......... kW ......... min  –1 fordulatszámon (a gyártó által megadott érték)”  
c) A 3.2.2.2. pont számozása 3.2.2.1.1. pontra változik, és helyébe a következ ő szöveg lép:  
„3.2.2.1.1. Kísérleti oktánszám (RON), ólmozatlan: ............................................................................ ................................... ”  
d) A 3.2.4.2.1. pont a következ őképpen módosul:  
„3.2.4.2.1. A rendszer leírása (közös nyomócs ő/egyedi befecskendez ők/elosztószivattyú stb.): ................................. ”  
e) A 3.2.4.2.3. pont a következ őképpen módosul:  
„3.2.4.2.3. Befecskendez ő/továbbítószivattyú”  
f) A 3.2.4.2.4. pont a következ őképpen módosul:  
„3.2.4.2.4. Motorfordulatszám-szabályozó”  
g) A 3.2.4.2.9.3. pont a következ őképpen módosul:  
„3.2.4.2.9.3. A rendszer leírása”  
h) A 3.2.4.2.9.3.6–3.2.4.2.9.3.8. pont a következ őképpen módosul:  
„3.2.4.2.9.3.6. A vízh őmérséklet-érzékel ő gyártmánya és típusa vagy m űködési elve: ...................................................  
3.2.4.2.9.3.7. A leveg őhőmérséklet-érzékel ő gyártmánya és típusa vagy m űködési elve: ............................................  
3.2.4.2.9.3.8. A leveg őnyomás-érzékel ő gyártmánya és típusa vagy m űködési elve: ................................................... ”  
i) A 3.2.4.3.4.3. pont a következ őképpen módosul:  
„3.2.4.3.4.3. A leveg őáramlás-érzékel ő gyártmánya és típusa vagy m űködési elve: ...................................................... ”  
j) A 3.2.4.3.4.9–3.2.4.3.4.11. pont a következ őképpen módosul:  
„3.2.4.3.4.9. A vízh őmérséklet-érzékel ő gyártmánya és típusa vagy m űködési elve: ....................................................HU L 175/262 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.2.4.3.4.10. A leveg őhőmérséklet-érzékel ő gyártmánya és típusa vagy m űködési elve: .............................................  
3.2.4.3.4.11. A leveg őnyomás-érzékel ő gyártmánya és típusa vagy m űködési elve: .................................................... ”  
k) A 3.2.4.3.5. pont a következ őképpen módosul:  
„3.2.4.3.5. Befecskendez ő fúvókák”  
l) A 3.2.12.2–3.2.12.2.1. pont a következ őképpen módosul:  
„3.2.12.2. Kibocsátáscsökkent ő berendezések (amennyiben más pontban nem szerepelnek)  
3.2.12.2.1. Katalitikus átalakító”  
m) A 3.2.12.2.1.11–3.2.12.2.1.11.10. pontot el kell hagyni.  
n) A 3.2.12.2.2–3.2.12.2.2.5. pontot el kell hagyni, helyükbe a következ ő szöveg lép:  
„3.2.12.2.2. Érzékel ők 
3.2.12.2.2.1. Oxigénérzékel ő: van/nincs (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1. Gyártmány: .................................................................................................... ........................................................  
3.2.12.2.2.1.2. Hely: ......................................................................................................... ...............................................................  
3.2.12.2.2.1.3. Szabályozási tartomány: ....................................................................................... ..............................................  
3.2.12.2.2.1.4. Típus vagy m űködési elv: ................................................................................................................... ..............  
3.2.12.2.2.1.5. Termékazonosító szám: ......................................................................................... .......................................... ”  
o) A 3.2.12.2.4.1–3.2.12.2.4.2. pont a következ őképpen módosul:  
„3.2.12.2.4.1. Jellemz ők (gyártmány, típus, áramlás, magas nyomás/alacsony nyomás/kett ős nyomás stb.): …  
3.2.12.2.4.2. Vízh űtéses rendszer (minden egyes pl. alacsony nyomású/magas nyomású/kett ős nyomású kipufo ­
gógáz-visszavezetési rendszerre meg kell adni): van/nincs (  1 )” 
p) A 3.2.12.2.5–3.2.12.2.5.6. pont a következ őképpen módosul:  
„3.2.12.2.5. Párolgási kibocsátást csökkent ő rendszer (csak benzinnel és etanollal m űköd ő motorok esetében): 
van/nincs (  1 ) 
3.2.12.2.5.1. A berendezések részletes leírása: ............................................................................... ..........................................  
3.2.12.2.5.2. A párolgási kibocsátást csökkent ő rendszer rajza: .........................................................................................  
3.2.12.2.5.3. Az aktívszéntartály rajza: ...................................................................................... ................................................  
3.2.12.2.5.4. A száraz aktív szén tömege: ..................................................................................... ...................................... gHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/263
 
3.2.12.2.5.5. A tüzel őanyag-tartály vázlatos rajza, a befogadóképesség és a tartályanyag feltüntetésével (csak 
benzinnel és etanollal m űköd ő motorok esetében): ......................................................................................  
3.2.12.2.5.6. A tüzel őanyag-tartály és a kipufogórendszer közötti h őpajzs leírása és vázlatos rajza: .................... ”  
q) A 3.2.12.2.6.4–3.2.12.2.6.4.4. pontot el kell hagyni.  
r) A 3.2.12.2.6.5. és a 3.2.12.2.6.6. pontot a következ őképpen át kell számozni:  
„3.2.12.2.6.4. A részecskesz űrő gyártmánya: .................................................................................................................. ...........  
3.2.12.2.6.5. Termékazonosító szám: ........................................................................................... ............................................ ”  
s) A 3.2.12.2.8. pont a következ őképpen módosul:  
„3.2.12.2.8. Egyéb rendszer: .................................................................................................. ....................................................... ”  
t) A szöveg a következ ő új, 3.2.12.2.10–3.2.12.2.11.8. ponttal egészül ki:  
„3.2.12.2.10. Periodikusan regeneráló rendszer: (az alábbi adatokat meg kell adni minden önálló egységre)  
3.2.12.2.10.1. A regenerálás módja vagy rendszere, leírás és/vagy rajz: ....................................................... ............  
3.2.12.2.10.2. Az 1. típusú m űködési ciklusok vagy hasonló próbapadi ciklusok száma, amelyek két olyan 
ciklus között játszódnak le, amelyek alatt regenerálás történik az 1. típusú vizsgálatnak 
megfelel ő körülmények között (a »D« távolság az (EU) 2017/1151 rendelet XXI. melléklet 
6. almelléklete 1. függelékének A6.App1/1. ábráján vagy (adott esetben) a 83. sz. ENSZ EGB- 
előírás 13. mellékletének A13/1. ábráján): ....................................................................................... ...... 
3.2.12.2.10.2.1. Az alkalmazandó 1. típusú ciklus: (adja meg az alkalmazandó eljárást: a 83. sz. ENSZ EGB- 
előírás XXI. mellékletének 4. almelléklete): …  
3.2.12.2.10.3. A regenerálási fázist tartalmazó két ciklus közötti ciklusok számának megállapítására használt 
módszer leírása: .............................................................................................................. ................................  
3.2.12.2.10.4. Azok a paraméterek, amelyek meghatározzák a regenerálás kiváltásához szükséges terhelés 
mértékét (azaz h őmérséklet, nyomás stb.): .............................................................................................  
3.2.12.2.10.5. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 13. mellékletének 3.1. szakasza szerinti vizsgálati eljárásban a 
rendszer terhelésére alkalmazott módszer leírása: ............................................................................. .... 
3.2.12.2.11. Fogyó reagenseket használó katalitikus átalakító rendszerek (az információkat az alábbiakban 
minden egységre külön meg kell adni): vannak/nincsenek (  1 ) 
3.2.12.2.11.1. A szükséges reagens típusa és koncentrációja: …  
3.2.12.2.11.2. A reagens szokásos üzemi h őmérsékleti tartománya: …  
3.2.12.2.11.3. Nemzetközi szabvány: …  
3.2.12.2.11.4. A reagens újratöltési gyakorisága: folyamatos/karbantartáskor (adott esetben):  
3.2.12.2.11.5. Reagenskijelz ő: (leírás és elhelyezkedés)  
3.2.12.2.11.6. ReagenstartályHU L 175/264 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.2.12.2.11.6.1. Befogadóképesség: …  
3.2.12.2.11.6.2. F űtési rendszer: van/nincs (  1 ) 
3.2.12.2.11.6.2.1. Leírás vagy rajz  
3.2.12.2.11.7. Reagensadagoló egység: van/nincs (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1. Gyártmány: …  
3.2.12.2.11.7.2. Típus: …  
3.2.12.2.11.8. Reagensbefecskendez ő (gyártmány, típus és elhelyezkedés): …”  
u) A 3.2.15.1. pont a következ őképpen módosul:  
„3.2.15.1. Típusjóváhagyási szám a 661/2009/EK rendelet szerint (HL L 200., 2009.7.31., 1. o.)”  
v) A 3.2.16.1. pont a következ őképpen módosul:  
„3.2.16.1. Típusjóváhagyási szám a 661/2009/EK rendelet szerint (HL L 200., 2009.7.31., 1. o.)”  
w) A 3.3. pont a következ őképpen módosul:  
„3.3. Elektromos gép”  
x) A 3.3.2. pont a következ őképpen módosul:  
„3.3.2. REESS”  
y) A 3.4. pont a következ őképpen módosul:  
„3.4. Meghajtóenergia-átalakítók kombinációi”  
z) A 3.4.4. pont a következ őképpen módosul:  
„3.4.4. Az energiatároló eszköz leírása: (REESS, kondenzátor, lendkerék/generátor)”  
aa) A 3.4.4.5. pont a következ őképpen módosul:  
„3.4.4.5. Energia: ...... (REESS esetében: feszültség és kapacitás, amperóra 2 órára, kondenzátor esetében: J, ..... )”  
bb) A 3.4.5. pont a következ őképpen módosul:  
„3.4.5. Villamos gép (külön részletezze az egyes villamos gépek típusát)”  
cc) A 3.5. pont a következ őképpen módosul:  
„3.5. A szén-dioxid-kibocsátás/tüzel őanyag-fogyasztás/elektromos fogyasztás/elektromos hatósugár meghatározá ­
sához a gyártó által megadott értékek és (adott esetben) az ökoinnovációk adatai (  o )”HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/265
 
dd) A 4.4. pont a következ őképpen módosul:  
„4.4. Tengelykapcsoló(k)”  
ee) A 4.6. pont a következ őképpen módosul:  
„4.6. Áttételi viszonyszámok  
Sebességfokozat  Bels ő áttételi 
viszonyszámok (a 
sebességváltó 
kimen őtengelyének 
fordulatszáma a 
motoréhoz viszonyítva)  Végáttételi arány(ok) (a 
sebességváltó 
kimen őtengelyének 
fordulatszáma a hajtott 
kerék fordulatszámához 
viszonyítva)  Összáttételi viszonyszám  
CVT váltó esetében a legna ­
gyobb érték  
1 
2 
3 
… 
CVT váltó esetében a legkisebb 
érték”  
ff) A 6.6–6.6.3. pont helyébe a következ ő szöveg lép:  
„6.6. Gumiabroncsok és kerekek  
6.6.1. Gumiabroncs/keréktárcsa kombináció(k)  
6.6.1.1. Tengelyek  
6.6.1.1.1. 1. tengely: ........................................................................................................ ............................................................  
6.6.1.1.1.1. Gumiabroncs méretjelölése  
6.6.1.1.2. 2. tengely: ........................................................................................................ ............................................................  
6.6.1.1.2.1. Gumiabroncs méretjelölése  
stb. 
6.6.2. A gördülési sugarak alsó és fels ő határértékei  
6.6.2.1. 1. tengely: .......................................................................................................... ..........................................................  
6.6.2.2. 2. tengely: .......................................................................................................... ..........................................................  
stb. 
6.6.3. A járm ű gyártója által ajánlott abroncsnyomásérték(ek): ...................................................................... kPa”  
gg) A 9.1. pont a következ őképpen módosul:  
„9.1. A felépítmény típusa a 2007/46/EK irányelv II. mellékletének C. részében meghatározott kódok szerint: ... ”HU L 175/266 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
2. A 692/2008/EK rendelet I. melléklete 6. függeléke 1. táblázatának ZD–ZL, valamint ZX és ZY sora a következ őképpen 
módosul: 
„ZD  Euro 6c  Euro 6-2  M, N1 I. 
osztály  PI, CI  2018.8.31.  
ZE Euro 6c  Euro 6-2  N1 II. osztály  PI, CI  2019.8.31.  
ZF Euro 6c  Euro 6-2  N1 III. osztály, 
N2 PI, CI  2019.8.31.  
ZG Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  M, N1 I. 
osztály  PI, CI  2018.8.31.  
ZH Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  N1 II. osztály  PI, CI  2019.8.31.  
ZI Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  N1 III. osztály, 
N2 PI, CI  2019.8.31.  
ZJ Euro 6d  Euro 6-2  M, N1 I. 
osztály  PI, CI  2018.8.31.  
ZK Euro 6d  Euro 6-2  N1 II. osztály  PI, CI  2019.8.31.  
ZL Euro 6d  Euro 6-2  N1 III. osztály, 
N2 PI, CI  2019.8.31.  
ZX n. a.  n. a.  Összes járm ű Akkumu ­
látor – 
teljesen 
elektro ­
mos  2009.9.1.  2011.1.1.  2019.8.31.  
ZY n. a.  n. a.  Összes járm ű Akkumu ­
látor – 
teljesen 
elektro ­
mos  2009.9.1.  2011.1.1.  2019.8.31.  
ZZ n. a.  n. a.  Az I. melléklet 
2.1.1. pontja 
szerinti tanúsít ­
vánnyal rendel ­
kez ő összes 
járm ű PI, CI  2009.9.1.  2011.1.1.  2019.8.31.”HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/267
 
XVIII. MELLÉKLET  
A 2007/46/EK IRÁNYELV I., II., III., VIII. ÉS IX. MELLÉKLETÉRE VONATKOZÓ KÜLÖNLEGES RENDELKEZÉSEK  
A 2007/46/EK irányelv I. mellékletének módosításai  
1. A 2007/46/EK irányelv I. melléklete a következ őképpen módosul:  
a) A 2.6.1. pont a következ őképpen módosul:  
„2.6.1. E tömeg tengelyek közötti megoszlása, valamint félpótkocsi, merev vonórudas pótkocsi vagy közép ­
tengelyes pótkocsi esetében a kapcsolási pontra es ő tömeg:  
a) a legnagyobb és a legkisebb érték mindegyik változat esetében: ............................................................. . 
b) az egyes kivitelek tömege (táblázatban): ................................................................................... ...................... ”  
b) A 3–3.1.1. pont a következ őképpen módosul:  
„3. MEGHAJTÓENERGIA-ÁTALAKÍTÓ  (k) 
3.1. A meghajtóenergia-átalakító(k) gyártója: ................................................................................. ................................  
3.1.1. A gyártó kódja (a meghajtóenergia-átalakítón feltüntetett jelölés szerint vagy más azonosító jelölés): ... ”  
c) A 3.2.1.8. pont a következ őképpen módosul:  
„3.2.1.8. Névleges motorteljesítmény (n): ...... kW ...... min  –1 fordulatszámon (a gyártó által megadott érték)”  
d) A szöveg a következ ő új, 3.2.2.1.1. ponttal egészül ki:  
„3.2.2.1.1. Kísérleti oktánszám (RON), ólmozatlan: ............................................................................ ............................ ”  
e) A 3.2.4.2.1. pont a következ őképpen módosul:  
„3.2.4.2.1. A rendszer leírása (közös nyomócs ő/egyedi befecskendez ők/elosztószivattyú stb.): ...........................”  
f) A 3.2.4.2.3. pont a következ őképpen módosul:  
„3.2.4.2.3. Befecskendez ő/továbbítószivattyú”  
g) A 3.2.4.2.4. pont a következ őképpen módosul:  
„3.2.4.2.4. Motorfordulatszám-szabályozó”  
h) A 3.2.4.2.9.3. pont a következ őképpen módosul:  
„3.2.4.2.9.3. A rendszer leírása”  
i) A szöveg a következ ő új, 3.2.4.2.9.3.1.1. ponttal egészül ki:  
„3.2.4.2.9.3.1.1. A motorvezérl ő egység szoftververziója: ............................................................................................. ”HU L 175/268 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
j) A 3.2.4.2.9.3.6–3.2.4.2.9.3.8. pont a következ őképpen módosul:  
„3.2.4.2.9.3.6. A vízh őmérséklet-érzékel ő gyártmánya és típusa vagy m űködési elve: ............................................  
3.2.4.2.9.3.7. A leveg őhőmérséklet-érzékel ő gyártmánya és típusa vagy m űködési elve: .....................................  
3.2.4.2.9.3.8. A leveg őnyomás-érzékel ő gyártmánya és típusa vagy m űködési elve: ................... ..........................”  
k) A szöveg a következ ő új, 3.2.4.3.4.1.1. ponttal egészül ki:  
„3.2.4.3.4.1.1. A motorvezérl ő egység szoftververziója: ................................................................................................ ”  
l) A 3.2.4.3.4.3. pont a következ őképpen módosul:  
„3.2.4.3.4.3. A leveg őáramlás-érzékel ő gyártmánya és típusa vagy m űködési elve: ............................................... ”  
m) A 3.2.4.3.4.9–3.2.4.3.4.11. pont a következ őképpen módosul:  
„3.2.4.3.4.9. A vízh őmérséklet-érzékel ő gyártmánya és típusa vagy m űködési elve: .............................................  
3.2.4.3.4.10. A leveg őhőmérséklet-érzékel ő gyártmánya és típusa vagy m űködési elve: ......................................  
3.2.4.3.4.11. A leveg őnyomás-érzékel ő gyártmánya és típusa vagy m űködési elve: ............................................. ”  
n) A 3.2.4.3.5. pont a következ őképpen módosul:  
„3.2.4.3.5. Befecskendez ő fúvókák”  
o) A szöveg a következ ő új, 3.2.4.4.2. és 3.2.4.4.3. ponttal egészül ki:  
„3.2.4.4.2. Gyártmány(ok): .................................................................................................... ....................................................  
3.2.4.4.3. Típus(ok): ......................................................................................................... ....................................................... ”  
p) A 3.2.12.2–3.2.12.2.1. pont a következ őképpen módosul:  
„3.2.12.2. Kibocsátáscsökkent ő berendezések (amennyiben más cím alatt nem szerepelnek)  
3.2.12.2.1. Katalizátor”  
q) A 3.2.12.2.1.11–3.2.12.2.1.11.10. pontot el kell hagyni, helyükbe a következ ő szöveg lép:  
„3.2.12.2.1.11. Szokásos üzemi h őmérsékleti tartomány: ........................................................................................ °C”  
r) A 3.2.12.2.2–3.2.12.2.2.5. pontot el kell hagyni, helyükbe a következ ő szöveg lép:  
„3.2.12.2.2. Érzékel ők 
3.2.12.2.2.1. Oxigénérzékel ő: van/nincs (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1. Gyártmány: .................................................................................................... ..................................................  
3.2.12.2.2.1.2. Helye: ................... ..................................................................................... ........................................................HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/269
 
3.2.12.2.2.1.3. Szabályozási tartomány: ....................................................................................... .......................................  
3.2.12.2.2.1.4. Típus vagy m űködési elv: ................................................................................................................... ........  
3.2.12.2.2.1.5. Termékazonosító szám: ......................................................................................... .....................................  
3.2.12.2.2.2. NOx-érzékel ő: van/nincs (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1. Gyártmány: .................................................................................................... ..................................................  
3.2.12.2.2.2.2. Típus: ................... ..................................................................................... ........................................................  
3.2.12.2.2.2.3. Helye: ................... ..................................................................................... ........................................................  
3.2.12.2.2.3. Részecskeérzékel ő: van/nincs (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1. Gyártmány: .................................................................................................... ..................................................  
3.2.12.2.2.3.2. Típus: ................... ..................................................................................... ........................................................  
3.2.12.2.2.3.3. Helye: ................... ..................................................................................... ...................................................... ”  
s) A 3.2.12.2.4.1–3.2.12.2.4.2. pont a következ őképpen módosul:  
„3.2.12.2.4.1. Jellemz ők (gyártmány, típus, áramlás, magas nyomás/alacsony nyomás/kett ős nyomás stb.): ....  
3.2.12.2.4.2. Vízh űtéses rendszer (minden egyes pl. alacsony nyomású/magas nyomású/kett ős nyomású kipu ­
fogógáz-visszavezetési rendszerre meg kell adni): van/nincs (  1 )” 
t) A 3.2.12.2.5–3.2.12.2.5.6. pont a következ őképpen módosul:  
„3.2.12.2.5. Párolgási kibocsátást csökkent ő rendszer (csak benzinnel és etanollal m űköd ő motorok eseté ­
ben): van/nincs (  1 ) 
3.2.12.2.5.1. A berendezések részletes leírása: ............................................................................... ...................................  
3.2.12.2.5.2. A párolgási kibocsátást csökkent ő rendszer rajza: ..................................................................................  
3.2.12.2.5.3. Az aktívszéntartály rajza: ...................................................................................... .........................................  
3.2.12.2.5.4. A száraz aktív szén tömege: ..................................................................................... ................................ g  
3.2.12.2.5.5. A tüzel őanyag-tartály vázlatos rajza, a befogadóképesség és a tartályanyag feltüntetésével (csak 
benzinnel és etanollal m űköd ő motorok esetében): ................... ............................................................  
3.2.12.2.5.6. A tüzel őanyag-tartály és a kipufogórendszer közötti h őpajzs leírása és vázlatos rajza: ............. ”  
u) A 3.2.12.2.6.4–3.2.12.2.6.4.4. pontot el kell hagyni.  
v) A 3.2.12.2.6.5. és a 3.2.12.2.6.6. pontot a következ őképpen át kell számozni:  
„3.2.12.2.6.4. A részecskesz űrő gyártmánya: .................................................................................................................. .....HU L 175/270 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.2.12.2.6.5. Termékazonosító szám: ........................................................................................... ..................................... ”  
w) A 3.2.12.2.7–3.2.12.2.7.0.6. pont a következ őképpen módosul:  
„3.2.12.2.7. Fedélzeti diagnosztikai (OBD-) rendszer: van/nincs (  1 ): ......................................................................  
3.2.12.2.7.0.1. (Csak az Euro VI esetében) Az OBD szerinti motorcsaládok száma a motorcsaládon belül  
3.2.12.2.7.0.2. (Csak az Euro VI esetében) Az OBD szerinti motorcsaládok jegyzéke (adott esetben)  
3.2.12.2.7.0.3. (Csak az Euro VI esetében) Az OBD szerinti azon motorcsalád száma, amelybe az alapmotor/a 
motorcsalád tagja tartozik: ................................................................................................... .......................  
3.2.12.2.7.0.4. (Csak az Euro VI esetében) A gyártó hivatkozásai az 582/2011/EU rendelet 5. cikke (4) 
bekezdésének c) pontjában és 9. cikkének (4) bekezdésében el őírt, az említett rendelet X. 
mellékletében a fedélzeti diagnosztikai rendszer jóváhagyása céljából meghatározott fedélzeti 
diagnosztikai dokumentációra  
3.2.12.2.7.0.5. (Csak az Euro VI esetében) Adott esetben a gyártó hivatkozása a fedélzeti diagnosztikai 
rendszerrel ellátott motorrendszer járm űbe történ ő beépítésének dokumentációjára  
3.2.12.2.7.0.6. (Csak az Euro VI esetében) Adott esetben a gyártó hivatkozása a jóváhagyott motor fedélzeti 
diagnosztikai rendszerének járm űbe történ ő beépítésével kapcsolatos dokumentációcsomagra”  
x) A 3.2.12.2.7.6.4.1. pontban a „Könny ű haszongépjárm űvek” cím helyébe a „Könny ű személy- és haszongép ­
járm űvek” cím lép.  
y) A 3.2.12.2.8. pont a következ őképpen módosul:  
„3.2.12.2.8. Egyéb rendszer: .................................................................................................. ................................................. ”  
z) A szöveg a következ ő új, 3.2.12.2.8.2.3–3.2.12.2.8.2.5. ponttal egészül ki:  
„3.2.12.2.8.2.3. A használatkorlátozó rendszer típusa: visszaszámlálás után nincs motor-újraindítás/a motor 
tankolás 
után nem indul/tüzel őanyag-kizárás/teljesítménykorlátozás  
3.2.12.2.8.2.4. A használatkorlátozó rendszer leírása  
3.2.12.2.8.2.5. Annak az átlagos távolságnak megfelel ő szint, amelyet a járm ű teli tankkal meg tud tenni, 
azaz: ......................................................................................................................... ............................... km”  
aa) A szöveg a következ ő új, 3.2.12.2.8.4. ponttal egészül ki:  
„3.2.12.2.8.4. (Csak az Euro VI esetében) Az OBD szerinti motorcsaládok jegyzéke (adott esetben): …”  
bb) A szöveg a következ ő új, 3.2.12.2.10–3.2.12.2.11.8. ponttal egészül ki:  
„3.2.12.2.10. Periodikusan regeneráló rendszer: (az alábbi adatokat meg kell adni minden önálló 
egységre)  
3.2.12.2.10.1. A regenerálás módja vagy rendszere, leírás és/vagy rajz: …  
3.2.12.2.10.2. Az 1. típusú üzemi ciklusok vagy hasonló próbapadi ciklusok száma, amelyek két olyan 
ciklus között játszódnak le, amelyek alatt regenerálás történik az 1. típusú vizsgálatnak 
megfelel ő körülmények között (a »D« távolság az (EU) 2017/1151 rendelet XXI. melléklet 
6. almelléklete 1. függelékének A6.App1/1. ábráján vagy (adott esetben) a 83. sz. ENSZ 
EGB-el őírás 13. mellékletének A13/1. ábráján): …HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/271
 
3.2.12.2.10.2.1. Az alkalmazandó 1. típusú ciklus (adja meg az alkalmazandó eljárást: a XXI. melléklet 4. 
almelléklete vagy a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás): ..............................................................................  
3.2.12.2.10.3. A regenerálási fázist tartalmazó két ciklus közötti ciklusok számának megállapítására 
használt módszer leírása: ..................................................................................................... ..................  
3.2.12.2.10.4. A regenerálás kiváltásához szükséges terhelés mértékét meghatározó paraméterek (azaz 
hőmérséklet, nyomás stb.): ...................................................................................................... .............  
3.2.12.2.10.5. A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 13. mellékletének 3.1. szakasza szerinti vizsgálati eljárásban a 
rendszer terhelésére alkalmazott módszer leírása: ..........................................................................  
3.2.12.2.11. Fogyó reagenseket használó katalizátorrendszerek (az információkat az alábbiakban 
minden egységre külön meg kell adni): vannak/nincsenek (  1 ) 
3.2.12.2.11.1. A szükséges reagens típusa és koncentrációja: …  
3.2.12.2.11.2. A reagens szokásos üzemi h őmérsékleti tartománya: …  
3.2.12.2.11.3. Nemzetközi szabvány: …  
3.2.12.2.11.4. A reagens újratöltési gyakorisága: folyamatos/karbantartáskor (adott esetben):  
3.2.12.2.11.5. Reagenskijelz ő (leírás és elhelyezkedés): …  
3.2.12.2.11.6. Reagenstartály  
3.2.12.2.11.6.1. Űrtartalom: …  
3.2.12.2.11.6.2. F űtési rendszer: van/nincs  
3.2.12.2.11.6.2.1. Leírás vagy rajz: …  
3.2.12.2.11.7. Reagensadagoló egység: van/nincs (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1. Gyártmány: …  
3.2.12.2.11.7.2. Típus: …  
3.2.12.2.11.8. Reagensbefecskendez ő (gyártmány, típus és elhelyezkedés): …”  
cc) A 3.2.15.1. pont a következ őképpen módosul:  
„3.2.15.1. Típusjóváhagyási szám a 661/2009/EK rendelet (HL L 200., 2009.7.31., 1. o.) szerint: ................... ”  
dd) A 3.2.16.1. pont a következ őképpen módosul:  
„3.2.16.1. Típusjóváhagyási szám a 661/2009/EK rendelet (HL L 200., 2009.7.31., 1. o.) szerint: ................... ”  
ee) A szöveg a következ ő új, 3.2.20–3.2.20.2.4. ponttal egészül ki:  
„3.2.20. H őtárolásra vonatkozó információHU L 175/272 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.2.20.1. Aktív h őtároló berendezés: van/nincs  
3.2.20.1.1. Entalpia: … (J)  
3.2.20.2. Szigetel őanyagok  
3.2.20.2.1. Szigetel őanyag: …  
3.2.20.2.2. Szigetelés térfogata: …  
3.2.20.2.3. Szigetelés tömege: …  
3.2.20.2.4. Szigetelés helye: …”  
ff) A 3.3. pont a következ őképpen módosul:  
„3.3. Elektromos gép”  
gg) A 3.3.2. pont a következ őképpen módosul:  
„3.3.2. REESS”  
hh) A 3.4. pont a következ őképpen módosul:  
„3.4. Meghajtóenergia-átalakítók kombinációi”  
ii) A 3.4.4. pont a következ őképpen módosul:  
„3.4.4. Az energiatároló eszköz leírása: (REESS, kondenzátor, lendkerék/generátor)”  
jj) A 3.4.4.5. pont a következ őképpen módosul:  
„3.4.4.5. Energia: ... (REESS esetében: feszültség és kapacitás, amperóra 2 órára, kondenzátor esetében: J, ... )”  
kk) A 3.4.5. pont a következ őképpen módosul:  
„3.4.5. Elektromos gép (külön részletezze az egyes elektromos gépek típusát)”  
ll) A 3.5. pont a következ őképpen módosul:  
„3.5. A szén-dioxid-kibocsátás/tüzel őanyag-fogyasztás/elektromos fogyasztás/elektromos hatósugár meghatá ­
rozásához a gyártó által megadott értékek és (adott esetben) az ökoinnovációk adatai (  o )” 
mm) A szöveg a következ ő új, 3.5.7–3.5.8.3. ponttal egészül ki:  
„3.5.7. A gyártó által megadott értékek  
3.5.7.1. A vizsgálati járm ű paraméterei  
3.5.7.1.1. Magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű 
3.5.7.1.1.1. A ciklus energiaigénye: … JHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/273
 
3.5.7.1.1.2. Kigurulási menetellenállási együtthatók  
3.5.7.1.1.2.1. f0: ......... N  
3.5.7.1.1.2.2. f1: ......... N/(km/h)  
3.5.7.1.1.2.3. f2: ......... N/(km/h)  2 
3.5.7.1.2. Alacsony szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VL) (adott esetben)  
3.5.7.1.2.1. A ciklus energiaigénye: … J  
3.5.7.1.2.2. Kigurulási menetellenállási együtthatók  
3.5.7.1.2.2.1. f0: ......... N  
3.5.7.1.2.2.2. f1: ......... N/(km/h)  
3.5.7.1.2.2.3. f2: ......... N/(km/h)  2 
3.5.7.1.3. Közepes szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VM) (adott esetben)  
3.5.7.1.3.1. A ciklus energiaigénye: … J  
3.5.7.1.3.2. Kigurulási menetellenállási együtthatók  
3.5.7.1.3.2.1. f0: ......... N  
3.5.7.1.3.2.2. f1: ......... N/(km/h)  
3.5.7.1.3.2.3. f2: ......... N/(km/h)  2 
3.5.7.2. A vegyes CO  2 -kibocsátás tömege  
3.5.7.2.1. Bels ő égés ű motor CO  2 -kibocsátásának tömege  
3.5.7.2.1.1. Magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VH): ................................ g/km  
3.5.7.2.1.2. Alacsony szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VL) (adott esetben): ................................. g/km  
3.5.7.2.2. Küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek (OVC-HEV) és nem küls ő feltöltés ű hibrid elekt ­
romos járm űvek (NOVC-HEV) CO  2 -kibocsátásának tömege a töltést fenntartó üzemmódban  
3.5.7.2.2.1. Magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VH): ................................ g/km  
3.5.7.2.2.2. Alacsony szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VL) (adott esetben): ................................. g/km  
3.5.7.2.2.3. Közepes szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VM) (adott esetben): ................................ g/km  
3.5.7.2.3. Küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek (OVC-HEV) CO  2 -kibocsátásának tömege a töltést 
fogyasztó üzemmódban  
3.5.7.2.3.1. Magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VH): ................................ g/km  
3.5.7.2.3.2. Alacsony szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VL) (adott esetben): ................................. g/kmHU L 175/274 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.5.7.2.3.3. Közepes szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VM) (adott esetben): ................................ g/km  
3.5.7.3. Elektromos járm űvek elektromos hatósugara  
3.5.7.3.1. Tisztán elektromos járm űvek hatósugara tisztán elektromos hajtással  
3.5.7.3.1.1. Magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VH): ................................ km  
3.5.7.3.1.2. Alacsony szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VL) (adott esetben): ................................. km  
3.5.7.3.2. Küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek (OVC-HEV) teljes elektromos hatósugara (All 
Electric Range, AER)  
3.5.7.3.2.1. Magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VH): ................................ km  
3.5.7.3.2.2. Alacsony szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VL) (adott esetben): ................................. km  
3.5.7.3.2.3. Közepes szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VM) (adott esetben): ................................ km  
3.5.7.4. Tüzel őanyag-cellás hibrid járm űvek (FCHV) tüzel őanyag-fogyasztása a töltést fenntartó üzem ­
módban  
3.5.7.4.1. Magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VH): ................................ kg/100 km  
3.5.7.4.2. Alacsony szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VL) (adott esetben): ................................. kg/100 km  
3.5.7.4.3. Közepes szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VM) (adott esetben): ................................ kg/100 km  
3.5.7.5. Elektromos járm űvek elektromosenergia-fogyasztása  
3.5.7.5.1. Tisztán elektromos járm űvek vegyes elektromosenergia-fogyasztása (ECWLTC)  
3.5.7.5.1.1. Magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VH): ................................ Wh/km  
3.5.7.5.1.2. Alacsony szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VL) (adott esetben): ................................. Wh/km  
3.5.7.5.2. Használati tényez ővel súlyozott elektromosenergia-fogyasztás a töltést fogyasztó üzemmódban, 
ECAC,CD (vegyes)  
3.5.7.5.2.1. Magas szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VH): ................................ Wh/km  
3.5.7.5.2.2. Alacsony szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VL) (adott esetben): ................................. Wh/km  
3.5.7.5.2.3. Közepes szén-dioxid-kibocsátású járm ű (VM) (adott esetben): ................................ Wh/km  
3.5.8. M1 kategóriájú járm űvek esetében a 443/2009/EK rendelet 12. cikke, illetve N1 kategóriájú 
járm űvek esetében az 510/2011/EU rendelet 12. cikke szerinti ökoinnovációs technológiával 
felszerelt járm ű: igen/nem (  1 ) 
3.5.8.1. M1 kategóriájú járm űvek esetében a 725/2011/EU rendelet 5. cikkében, illetve N1 kategóriájú 
járm űvek esetében a 427/2014/EU rendelet 5. cikkében említett, viszonyítási alapul vett 
gépjárm ű típusa/változata/kivitele (adott esetben): ................................  
3.5.8.2. Kölcsönhatások a különböz ő ökoinnovációs technológiák között: vannak/nincsenek (  1 )HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/275
 
3.5.8.3. Az ökoinnovációs technológiák használatával kapcsolatos kibocsátási adatok (a táblázatot 
mindegyik vizsgált referencia-tüzel őanyagra vonatkozóan meg kell ismételni) (w1)  
Az ökoin ­
novációs 
technológiát 
jóváhagyó 
határozat 
( w2 ) Az ökoin ­
novációs 
techno ­
lógia kódja 
( w3 ) 1. A 
viszonyí ­
tási alapul 
vett járm ű 
CO  2 -kibo ­
csátása 
(g/km)  2. Az 
ökoinnová ­
ciós tech ­
nológiával 
felszerelt 
járm ű 
CO  2 -kibo ­
csátása 
(g/km)  3. A viszo ­
nyítási 
alapul vett 
járm ű CO  2 - 
kibocsátása 
az 1. típusú 
vizsgálati 
ciklusban 
( w4 ) 4. Az 
ökoinnová ­
ciós tech ­
nológiával 
felszerelt 
járm ű 
CO  2 -kibo ­
csátása az 
1. típusú 
vizsgálati 
ciklusban  5. Használati 
tényez ő 
(usage factor, 
UF), azaz a 
technológia 
használatának 
időbeli rész ­
aránya a 
szokásos 
üzemeltetési 
körülmények 
között  A 
megtakarí ­
tott CO  2 - 
kibocsá ­
tások 
((1 – 2) – 
(3 – 4))*5  
xxxx/201x  
A megtakarított CO  2 -kibocsátás összesen (g/km) (  w5 )” 
nn) A 4.4. pont a következ őképpen módosul:  
„4.4. Tengelykapcsoló(k): ..................................................................................................... ....................................................”  
oo) A szöveg a következ ő új, 4.5.1.1–4.5.1.5. ponttal egészül ki:  
„4.5.1.1. Uralkodó jelleg ű üzemmód: van/nincs (  1 ) 
4.5.1.2. Legjobb üzemmód (ha nincs uralkodó jelleg ű üzemmód): …  
4.5.1.3. Legrosszabb üzemmód (ha nincs uralkodó jelleg ű üzemmód): …  
4.5.1.4. Névleges nyomaték: .........  
4.5.1.5. A tengelykapcsolók száma: ......... ”  
pp) A 4.6. pont a következ őképpen módosul:  
„4.6. Áttételi viszonyszámok  
Sebességfokozat  Bels ő áttételi viszony ­
számok (a sebességváltó 
kimen őtengelyének fordu ­
latszáma a motoréhoz 
viszonyítva)  Végs ő áttételi viszony ­
szám(ok) (a sebességváltó 
kimen őtengelyének fordu ­
latszáma a hajtott kerék 
fordulatszámához viszo ­
nyítva)  Összáttételi viszonyszám  
CVT (fokozatmentes 
sebességváltó) esetében 
a legnagyobb érték  
1 
2 
3 
… 
CVT (fokozatmentes 
sebességváltó) esetében 
a legkisebb érték 
Hátramenet”HU L 175/276 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
qq) A 6.6–6.6.5. pont helyébe a következ ő szöveg lép:  
„6.6. Gumiabroncsok és keréktárcsák  
6.6.1. Gumiabroncs/keréktárcsa kombináció(k)  
6.6.1.1. Tengelyek  
6.6.1.1.1. 1. tengely: ............................  
6.6.1.1.1.1. Gumiabroncs méretjelölése: ...........  
6.6.1.1.1.2. Terhelhet őségi jelz őszám: ............  
6.6.1.1.1.3. Sebességkategória-jel (  r ): ............  
6.6.1.1.1.4. Kerékpánt mérete(i): ...........  
6.6.1.1.1.5. Besajtolási mélység(ek): ............  
6.6.1.1.2. 2. tengely: ............................  
6.6.1.1.2.1. Gumiabroncs méretjelölése: ...........  
6.6.1.1.2.2. Terhelhet őségi jelz őszám: ............  
6.6.1.1.2.3. Sebességkategória-jel: ............  
6.6.1.1.2.4. Kerékpánt mérete(i): ...........  
6.6.1.1.2.5. Besajtolási mélység(ek): ............  
stb. 
6.6.1.2. Tartalékkerék, ha van: ...........  
6.6.2. A gördülési sugarak alsó és fels ő határértékei  
6.6.2.1. 1. tengely: ........................................... mm  
6.6.2.2. 2. tengely: ........................................... mm  
6.6.2.3. 3. tengely: ........................................... mm  
6.6.2.4. 4. tengely: ........................................... mm  
stb. 
6.6.3. A járm ű gyártója által ajánlott abroncsnyomásérték(ek): ................................................................ kPa  
6.6.4. Az els ő és/vagy hátsó tengelyen a gyártó ajánlása szerint a járm űtípushoz alkalmazható lánc/ 
abroncs/keréktárcsa-kombináció: ............................................................................................... ......................HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/277
 
6.6.5. Az ideiglenes használatra szánt tartalék kerék rövid ismertetése (amennyiben van ilyen): .......... ”  
rr) A 9.1. pont a következ őképpen módosul:  
„9.1. A felépítmény típusa a 2007/46/EK irányelv II. mellékletének C. részében meghatározott kódok 
szerint: .........”  
ss) A 9.9.2.1. pont a következ őképpen módosul:  
„9.9.2.1. A berendezés típusa és leírása: …”  
A 2007/46/EK irányelv II. mellékletének módosításai  
2. A II. melléklet a következ őképpen módosul:  
a) A II. melléklet B. részének 1.3.1. és 3.3.1. pontja, amelyek az M1, illetve az N1 kategóriájú járm űvek „járm űvál ­
tozataira” vonatkozó kritériumokat határozzák meg, a következ ő szöveggel egészülnek ki:  
„A h), i) és j) kritériumok alternatívájaként az ugyanazon változatba besorolt járm űvek CO  2 -kibocsátásának, elektromos ­
energia-fogyasztásának és tüzel őanyag-fogyasztásának kiszámítására valamennyi vizsgálatot az (EU) 2017/1151 rendelet 
XXI. melléklete 6. almellékletének rendelkezései szerint kell elvégezni. ” 
b) A II. melléklet B. részének 3.3.1. pontja a végén a következ ő szöveggel egészül ki:  
„k) az 510/2011/EU rendelet (*) 12. cikkében meghatározott, innovatív technológiák egyedi kombinációjának 
megléte.”  
___________  
(*) HL L 145., 2011.5.31., 1. o.  
A 2007/46/EK irányelv III. mellékletének módosításai  
3. A 2007/46/EK irányelv III. melléklete a következ őképpen módosul:  
a) A 3–3.1.1. pont a következ őképpen módosul:  
„3. MEGHAJTÓENERGIA-ÁTALAKÍTÓ  (k) 
3.1. A meghajtóenergia-átalakító(k) gyártója: ................................................................................. ....................................  
3.1.1. A gyártó kódja (a meghajtóenergia-átalakítón feltüntetett jelölés szerint vagy más azonosító jelölés): ... ”  
b) A 3.2.1.8. pont a következ őképpen módosul:  
„3.2.1.8. Névleges motorteljesítmény (n): ........ kW ........ min  –1 fordulatszámon (a gyártó által megadott érték)”  
c) A 3.2.12.2–3.2.12.2.1. pont a következ őképpen módosul:  
„3.2.12.2. Kibocsátáscsökkent ő berendezések (amennyiben más cím alatt nem szerepelnek)  
3.2.12.2.1. Katalizátor”  
d) A 3.2.12.2.1.11. pontot el kell hagyni.  
e) A 3.2.12.2.1.11.6–3.2.12.2.1.11.7. pontot el kell hagyni.HU L 175/278 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
f) A 3.2.12.2.2. pontot el kell hagyni, helyébe a következ ő új pont lép:  
„3.2.12.2.2.1. Oxigénérzékel ő: van/nincs (  1 )” 
g) A 3.2.12.2.5. pont a következ őképpen módosul:  
„3.2.12.2.5. Párolgási kibocsátást csökkent ő rendszer (csak benzinnel és etanollal m űköd ő motorok esetében): 
van/nincs (  1 )” 
h) A 3.2.12.2.8. pont a következ őképpen módosul:  
„3.2.12.2.8. Egyéb rendszer”  
i) A szöveg a következ ő új, 3.2.12.2.10–3.2.12.2.10.1. ponttal egészül ki:  
„3.2.12.2.10. Periodikusan regeneráló rendszer: (az alábbi adatokat meg kell adni minden önálló egységre)  
3.2.12.2.10.1. A regenerálás módja vagy rendszere, leírás és/vagy rajz: ....................................................... .............. ”  
j) A szöveg a következ ő új, 3.2.12.2.11.1. ponttal egészül ki:  
„3.2.12.2.11.1. A szükséges reagens típusa és koncentrációja: ................................................................. .......................”  
k) A 3.3. pont a következ őképpen módosul:  
„3.3. Elektromos gép”  
l) A 3.3.2. pont a következ őképpen módosul:  
„3.3.2. REESS”  
m) A 3.4. pont a következ őképpen módosul:  
„3.4. Meghajtóenergia-átalakítók kombinációi”  
n) A 3.5.4–3.5.5.6. pontot el kell hagyni.  
o) A 4.6. pont a következ őképpen módosul:  
„4.6. Áttételi viszonyszámok  
Sebességfokozat  Bels ő áttételi viszonyszámok 
(a sebességváltó kimen őten ­
gelyének fordulatszáma a 
motoréhoz viszonyítva)  Végs ő áttételi viszony ­
szám(ok) (a sebességváltó 
kimen őtengelyének fordu ­
latszáma a hajtott kerék 
fordulatszámához viszonyít ­
va) Összáttételi viszonyszám  
CVT (fokozatmentes 
sebességváltó) esetében a 
legnagyobb érték  
1 
2 
3 
… 
CVT (fokozatmentes 
sebességváltó) esetében a 
legkisebb érték 
Hátramenet”HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/279
 
p) A 6.6.1. pont a következ őképpen módosul:  
„6.6.1. Gumiabroncs/keréktárcsa kombináció(k)”  
q) A 9.1. pont a következ őképpen módosul:  
„9.1. A felépítmény típusa a 2007/46/EK irányelv II. mellékletének C. részében meghatározott kódok szerint: ... ”  
A 2007/46/EK irányelv VIII. mellékletének módosításai  
4. A 2007/46/EK irányelv VIII. melléklete a következ őképpen módosul:  
„VIII. MELLÉKLET  
VIZSGÁLATI EREDMÉNYEK  
(A típusjóváhagyó hatóságnak kell kitöltenie és a járm ű EK-típusbizonyítványához mellékelnie)  
Minden esetben világosan meg kell adni, hogy az adatok melyik változatra és kivitelre vonatkoznak. Egy adott kivitel 
tekintetében nem adható meg több eredmény. Azonban több eredmény kombinációját is meg lehet adni egy 
kivitelhez abban az esetben, ha jelölik, hogy az eredmények közül melyik a legkedvez őtlenebb. Ez utóbbi esetben 
megjegyzésben kell utalni arra, hogy a (*)-gal jelölt jellemz ők tekintetében csak a legkedvez őtlenebb esetre vonatkozó 
eredmények vannak feltüntetve.  
1. A zajszintvizsgálatok eredményei  
A jóváhagyás tekintetében alkalmazandó szabályozási alapaktus és a legutolsó módosító szabályozási aktus 
száma. Több szakaszban történ ő végrehajtást el őíró szabályozási aktus esetében meg kell adni a végrehajtási 
szakaszt is: .................................................................................................................. ................................................................. 
Változat/kivitel:  …  …  …  
Mozgó járm ű (dB(A)/E):  …  …  …  
Álló járm ű (dB(A)/E):  …  …  …  
fordulatszám (min  –1 ): …  …  …  
2. A kipufogógáz-kibocsátási vizsgálatok eredményei  
2.1.  A könny ű személy- és haszongépjárm űvekre vonatkozó vizsgálati eljárás szerint vizsgált gépjárm űvek kibocsátása  
Adja meg a jóváhagyás tekintetében alkalmazandó legutolsó módosító szabályozási aktus számát. Több 
szakaszban történ ő végrehajtást el őíró szabályozási aktus esetében meg kell adni a végrehajtási szakaszt is: ...  
Tüzel őanyag(ok) (  1 ) … (gázolaj, benzin, LPG, földgáz; kett ős tüzel őanyag-felhasználás: benzin/földgáz, LPG, 
földgáz/biometán; rugalmas tüzel őanyag-felhasználás: benzin/etanol…)  
2.1.1. 1. típusú vizsgálat (  2 ), (  3 ) (a járm ű hidegindítása utáni vizsgálati ciklusban mért kibocsátások)  
Az új európai menetciklus (NEDC) szerinti átlagos értékek, a könny űgépjárm űvekre vonatkozó, 
világszinten harmonizált vizsgálati eljárás (WLTP) szerinti legmagasabb értékek  
Változat/kivitel:  …  …  …  
CO (mg/km)  …  …  …  
Összes szénhidrogén (mg/km)  …  …  …HU L 175/280 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.  
( 1 ) Amennyiben a tüzel őanyagra korlátozások vonatkoznak, ezen korlátozások feltüntetése (pl. földgáz esetében az L tartomány vagy a H 
tartomány).  
( 2 ) Kétfajta tüzel őanyaggal üzemel ő járm űvek esetében a táblázatot mindkét tüzel őanyagra vonatkozóan meg kell ismételni.  
( 3 ) A rugalmas tüzel őanyag-felhasználású járm űvek esetében, ahol a vizsgálatot mindkét tüzel őanyag tekintetében el kell végezni az (EU) 
2017/1151 rendelet I. mellékletének I.2.4. ábrája szerint, valamint az LPG-vel vagy földgázzal/biometánnal (akár egy, akár kétf ajta 
tüzel őanyaggal) üzemel ő járm űvek esetében a táblázatot meg kell ismételni a vizsgálathoz használt különböz ő referenciagázok 
tekintetében, és a legrosszabb eredményeket egy külön táblázatban kell bemutatni. Adott esetben a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 12. 
melléklete 3.1.4. szakaszának megfelel ően azt is meg kell adni, hogy az eredmények mérésen vagy számításon alapulnak-e.
 Nem metán szénhidrogének (mg/km)  …  …  …  
NO  x (mg/km)  …  …  …  
Összes szénhidrogén + NO  x (mg/km)  …  …  …  
Részecskék tömege (PM) (mg/km)  …  …  …  
Részecskék száma (PN) (#/km) (  1 ) …  …  …  
Környezetih őmérséklet-korrekcióval végzett vizsgálat (ATCT)  
ATCT szerinti család  Interpolációs család  Kigurulási menetellenállási mátrix szerinti 
család  
… …  …  
… …  …  
Családi korrekciós tényez ők 
ATCT szerinti család  Családi korrekciós tényez ő 
… …  
… …  
2.1.2. 2. típusú vizsgálat (  1 ), (  2 ) (a közúti közlekedésre való alkalmasság tekintetében történ ő típusjóváhagyáshoz 
szükséges kibocsátási adatok)  
2. típusú vizsgálat, alapjáraton, alacsony fordulatszámon: 
Változat/kivitel:  …  …  …  
CO (térfogat%)  …  …  …  
Motorfordulatszám (min  –1 ) …  …  …  
A motorolaj h őmérséklete (°C)  …  …  …  
2. típusú vizsgálat, alapjáraton, magas fordulatszámon: 
Változat/kivitel:  …  …  …  
CO (térfogat%)  …  …  …  
Lambda érték  …  …  …  
Motorfordulatszám (min  –1 ) …  …  …  
A motorolaj h őmérséklete (°C)  …  …  …HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/281  
( 1 ) Kétfajta tüzel őanyaggal üzemel ő járm űvek esetében a táblázatot mindkét tüzel őanyagra vonatkozóan meg kell ismételni.  
( 2 ) A rugalmas tüzel őanyag-felhasználású járm űvek esetében, ahol a vizsgálatot mindkét tüzel őanyag tekintetében el kell végezni az (EU) 
2017/1151 rendelet I. mellékletének I.2.4. ábrája szerint, valamint az LPG-vel vagy földgázzal/biometánnal (akár egy, akár kétf ajta 
tüzel őanyaggal) üzemel ő járm űvek esetében a táblázatot meg kell ismételni a vizsgálathoz használt különböz ő referenciagázok 
tekintetében, és a legrosszabb eredményeket egy külön táblázatban kell bemutatni. Adott esetben a 83. sz. ENSZ EGB-el őírás 12. 
melléklete 3.1.4. szakaszának megfelel ően azt is meg kell adni, hogy az eredmények mérésen vagy számításon alapulnak-e.
 2.1.3. 3. típusú vizsgálat (kartergáz-kibocsátás): …  
2.1.4. 4. típusú vizsgálat (párolgási kibocsátások): … g/vizsgálat  
2.1.5. 5. típusú vizsgálat (a kibocsátáscsökkent ő berendezések tartóssága):  
— Lefutott távolság (km) (pl. 160 000 km): …  
— Romlási tényez ő (DF): számított/rögzített (  1 ) 
— Értékek: 
Változat/kivitel:  …  …  …  
CO …  …  …  
Összes szénhidrogén  …  …  …  
Nem metán szénhidrogének  …  …  …  
NO  x … …  …  
Összes szénhidrogén + NO  x … …  …  
Részecskék tömege (PM)  …  …  …  
Részecskék száma (PN) (  1 ) …  …  …  
2.1.6. 6. típusú vizsgálat (átlagos kibocsátás alacsony környezeti h őmérsékleten): 
Változat/kivitel:  …  …  …  
CO (g/km)  …  …  …  
Összes szénhidrogén (g/km)  …  …  …  
2.1.7. OBD: van/nincs (  2 ) 
2.2.  A nehéz haszongépjárm űvekre vonatkozó vizsgálati eljárás szerint vizsgált motorok kibocsátása.  
Adja meg a jóváhagyás tekintetében alkalmazandó legutolsó módosító szabályozási aktus számát. Több 
szakaszban történ ő végrehajtást el őíró szabályozási aktus esetében meg kell adni a végrehajtási szakaszt is: …  
Tüzel őanyag(ok) (  3 ): … (gázolaj, benzin, LPG, földgáz, etanol …)  
2.2.1. Az ESC-vizsgálat eredményei (  4 ), (  5 ), (  6 ) 
Változat/kivitel:  …  …  …  
CO (mg/kWh)  …  …  …  
Összes szénhidrogén (mg/kWh)  …  …  …HU L 175/282 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.  
( 1 ) A nem kívánt rész törlend ő. 
( 2 ) A nem kívánt rész törlend ő. 
( 3 ) Amennyiben a tüzel őanyagra korlátozások vonatkoznak, ezen korlátozások feltüntetése (pl. földgáz esetében az L tartomány vagy a H 
tartomány).  
( 4 ) Adott esetben.  
( 5 ) Az Euro VI esetében az ESC WHSC-nek, az ETC pedig WHTC-nek értend ő. 
( 6 ) Az Euro VI esetében, ha a s űrített földgázzal vagy LPG-vel üzemel ő motorokat különböz ő referencia-tüzel őanyagokkal vizsgálják, a 
táblázatot mindegyik vizsgált referencia-tüzel őanyag tekintetében meg kell ismételni.
 NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  
Részecskék tömege (mg/kWh)  …  …  …  
Részecskék száma (#/kWh) (  1 ) …  …  …  
2.2.2. Az ELR-vizsgálat eredménye (  1 ) 
Változat/kivitel:  …  …  …  
Füstérték: … m  –1 … …  …  
2.2.3. Az ETC-vizsgálat eredménye (  2 ), (  3 ) 
Változat/kivitel:  …  …  …  
CO (mg/kWh)  …  …  …  
Összes szénhidrogén (mg/kWh)  …  …  …  
Nem metán szénhidrogének (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
CH  4 (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  
Részecskék tömege (mg/kWh)  …  …  …  
Részecskék száma (#/kWh) (  1 ) …  …  …  
2.2.4. Alapjárati vizsgálat (  4 ) 
Változat/kivitel:  …  …  …  
CO (térfogat%)  …  …  …  
Lambda érték (  1 ) …  …  …  
Motorfordulatszám (min  –1 ) …  …  …  
A motorolaj h őmérséklete (K)  …  …  …  
2.3. Dízelfüst  
Adja meg a jóváhagyás tekintetében alkalmazandó legutolsó módosító szabályozási aktus számát. Több 
szakaszban történ ő végrehajtást el őíró szabályozási aktus esetében meg kell adni a végrehajtási szakaszt 
is: ........................................................................................................................... ........................................................................  
2.3.1. A szabadgyorsítási vizsgálat eredményei 
Változat/kivitel:  …  …  …HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/283  
( 1 ) Adott esetben.  
( 2 ) Az Euro VI esetében az ESC WHSC-nek, az ETC pedig WHTC-nek értend ő. 
( 3 ) Az Euro VI esetében, ha a s űrített földgázzal vagy LPG-vel üzemel ő motorokat különböz ő referencia-tüzel őanyagokkal vizsgálják, a 
táblázatot mindegyik vizsgált referencia-tüzel őanyag tekintetében meg kell ismételni.  
( 4 ) Adott esetben.
 Az elnyelési együttható korrigált értéke (m  –1 ) …  …  …  
A motor rendes alapjárati fordulatszáma  …  …  …  
A motor legnagyobb fordulatszáma  …  …  …  
Olajh őmérséklet (min./max.)  …  …  …  
3. A CO  2 -kibocsátási vizsgálat, a tüzel őanyag-/elektromosenergia-fogyasztási vizsgálat és a járm ű ható ­
sugarára (elektromos hajtás esetében) vonatkozó vizsgálat eredményei  
A jóváhagyás tekintetében alkalmazandó szabályozási alapaktus és a legutolsó módosító szabályozási aktus 
száma: ........................................................................................................................ ..................................................................  
3.1.  Bels ő égés ű motorok, ideértve a nem küls ő feltöltés ű, hibrid hajtású elektromos járm űveket (NOVC)  ( 1 ) ( 2 ) 
Változat/kivitel:  …  …  …  
A kibocsátott CO  2 tömege (városi körülmények) (g/km)  …  …  …  
A kibocsátott CO  2 tömege (városon kívüli körülmények) (g/km)  …  …  …  
A kibocsátott CO  2 tömege (vegyes) (g/km)  …  …  …  
Tüzel őanyag-fogyasztás (városi körülmények) (l/100 km) (  1 ) …  …  …  
Tüzel őanyag-fogyasztás (városon kívüli körülmények) (l/100 
km) (  2 ) … …  …  
Tüzel őanyag-fogyasztás (vegyes) (l/100 km) (  3 ) …  …  …  
( 1 ) A földgázzal, illetve hidrogén-földgáz keverékkel üzemel ő járm űvek esetében a »l/100 km« mértékegység helyébe a 
»m 3 /100 km« mértékegység, a hidrogénnel üzemel ő járm űvek esetében pedig a »kg/100 km« mértékegység lép. 
( 2 ) A földgázzal, illetve hidrogén-földgáz keverékkel üzemel ő járm űvek esetében a »l/100 km« mértékegység helyébe a 
»m 3 /100 km« mértékegység, a hidrogénnel üzemel ő járm űvek esetében pedig a »kg/100 km« mértékegység lép. 
( 3 ) A földgázzal, illetve hidrogén-földgáz keverékkel üzemel ő járm űvek esetében a »l/100 km« mértékegység helyébe a 
»m 3 /100 km« mértékegység, a hidrogénnel üzemel ő járm űvek esetében pedig a »kg/100 km« mértékegység lép.  
Interpolációscsalád-azonosító (  1 ) Változat/kivitelek  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Az interpolációscsalád-azonosító formátuma a könny ű személygépjárm űvek és haszongépjárm űvek (Euro 5 és Euro 6) 
kibocsátás tekintetében történ ő típusjóváhagyásáról és a járm űjavítási és -karbantartási információk elérhet őségér ől szóló 
715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítésér ől, a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, 
a 692/2008/EK bizottsági rendelet és az 1230/2012/EU bizottsági rendelet módosításáról, valamint a 692/2008/EK 
bizottsági rendelet hatályon kívül helyezésér ől szóló, 2017. június 1-jei (EU) 2017/1151 bizottsági rendelet XXI. 
mellékletének 5.0. pontjában van megadva.  
Kigurulási menetellenállási mátrix szerinti család azonosító ­
ja (  1 ) Változat/kivitelek  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) A kigurulási menetellenállási mátrix szerinti család azonosítójának formátuma az (EU) 2017/1151 rendelet XXI. mellék ­
letének 5.0. pontjában van megadva.HU L 175/284 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.  
( 1 ) Adott esetben.  
( 2 ) A táblázatot mindegyik vizsgált referencia-tüzel őanyagra vonatkozóan meg kell ismételni.
 Eredmények:  Interpolációscsalád-azonosító  Kigurulási 
menetellen ­
állási mátrix 
szerinti 
család 
azonosítója  
VH VM (adott 
esetben)  VL (adott 
esetben)  V reprezen ­
tatív  
A LOW fázisban kibocsátott CO  2 tömege (g/km)  …  …  …  
A MID fázisban kibocsátott CO  2 tömege (g/km)  …  …  …  
A HIGH fázisban kibocsátott CO  2 tömege (g/km)  …  …  …  
Az EXTRA-HIGH fázisban kibocsátott CO  2 tömege 
(g/km)  … …  …  
A kibocsátott CO  2 tömege (vegyes) (g/km)  …  …  …  
Tüzel őanyag-fogyasztás a LOW fázisban (l/100 km vagy 
m 3 /100 km vagy kg/100 km)  … …  …  
Tüzel őanyag-fogyasztás a MID fázisban (l/100 km vagy 
m 3 /100 km vagy kg/100 km)  … …  …  
Tüzel őanyag-fogyasztás a HIGH fázisban (l/100 km vagy 
m 3 /100 km vagy kg/100 km)  … …  …  
Tüzel őanyag-fogyasztás az EXTRA-HIGH fázisban (l/100 
km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km)  … …  …  
Tüzel őanyag-fogyasztás (vegyes) (l/100 km vagy m  3 /100 
km vagy kg/100 km)  … …  …  
f0 …  …  …  
f1 …  …  …  
f2 …  …  …  
RR …  …  …  
Delta Cd*A (a VL esetében (adott esetben), a VH-val 
összehasonlítva)  … …  …  
Vizsgálati tömeg  …  …  …  
A táblázatot mindegyik interpolációs és kigurulási menetellenállási mátrix szerinti családra vonatkozóan meg 
kell ismételni.  
3.2.  Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek (OVC)  ( 1 ) 
Változat/kivitel:  …  …  …  
A kibocsátott CO  2 tömege (A feltétel, vegyes) (g/km)  …  …  …  
A kibocsátott CO  2 tömege (B feltétel, vegyes) (g/km)  …  …  …  
A kibocsátott CO  2 tömege (súlyozott, vegyes) (g/km)  …  …  …  
Tüzel őanyag-fogyasztás (A feltétel, vegyes) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Tüzel őanyag-fogyasztás (B feltétel, vegyes) (l/100 km) (  g ) …  …  …HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/285  
( 1 ) Adott esetben.
 Tüzel őanyag-fogyasztás (súlyozott, vegyes) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Elektromosenergia-fogyasztás (A feltétel, vegyes) (Wh/km)  …  …  …  
Elektromosenergia-fogyasztás (B feltétel, vegyes) (Wh/km)  …  …  …  
Elektromosenergia-fogyasztás (súlyozott és vegyes) (Wh/km)  …  …  …  
Hatósugár tisztán elektromos hajtással (km)  …  …  …  
Interpolációs család száma  Változat/kivitelek  
… …  
… …  
… …  
Kigurulási menetellenállási mátrix szerinti család azonosítója  Változat/kivitelek  
… …  
… …  
… …  
Eredmények:  Interpolációscsalád-azonosító  Kigurulási 
menetellen ­
állási mátrix 
szerinti 
család 
azonosítója  
VH VM (adott 
esetben)  VL (adott 
esetben)  V reprezen ­
tatív  
A LOW fázisban kibocsátott CO  2 tömege a töltést fenn ­
tartó üzemmódban (g/km)  … …  
A MID fázisban kibocsátott CO  2 tömege a töltést fenn ­
tartó üzemmódban (g/km)  … …  
A HIGH fázisban kibocsátott CO  2 tömege a töltést fenn ­
tartó üzemmódban (g/km)  … …  
Az EXTRA-HIGH fázisban kibocsátott CO  2 tömege a 
töltést fenntartó üzemmódban (g/km)  … …  
A kibocsátott CO  2 tömege a töltést fenntartó üzem ­
módban (vegyes) (g/km)  … …  
A kibocsátott CO  2 tömege a töltést fogyasztó üzem ­
módban (vegyes) (g/km)  
A kibocsátott CO  2 tömege (súlyozott, vegyes) (g/km)  
Tüzel őanyag-fogyasztás a LOW fázisban a töltést fenn ­
tartó üzemmódban (l/100 km)  … …  
Tüzel őanyag-fogyasztás a MID fázisban a töltést fenntartó 
üzemmódban (l/100 km)  … …  
Tüzel őanyag-fogyasztás a HIGH fázisban a töltést fenn ­
tartó üzemmódban (l/100 km)  … …  
Tüzel őanyag-fogyasztás az EXTRA-HIGH fázisban a 
töltést fenntartó üzemmódban (l/100 km)  … …  
Tüzel őanyag-fogyasztás a töltést fenntartó üzemmódban 
(vegyes) (l/100 km)  … …HU L 175/286 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Eredmények:  Interpolációscsalád-azonosító  Kigurulási 
menetellen ­
állási mátrix 
szerinti 
család 
azonosítója  
VH VM (adott 
esetben)  VL (adott 
esetben)  V reprezen ­
tatív  
Tüzel őanyag-fogyasztás a töltést fogyasztó üzemmódban 
(vegyes) (l/100 km)  … …  
Tüzel őanyag-fogyasztás (súlyozott, vegyes) (l/100 km)  …  …  
EF AC,weighted  … …  
EAER (vegyes)  …  …  
EAER  city … …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Delta Cd*A (a VL vagy VM esetében, a VH-val összeha ­
sonlítva)  … …  
Vizsgálati tömeg  …  …  
A reprezentatív járm ű homlokfelülete (m  2 ) 
A táblázatot mindegyik interpolációs családra vonatkozóan meg kell ismételni.  
3.3. Tisztán elektromos járm űvek ( 1 ) 
Változat/kivitel:  …  …  …  
Elektromosenergia-fogyasztás (Wh/km)  …  …  …  
Hatósugár (km)  …  …  …  
Interpolációs család száma  Változat/kivitelek  
… …  
… …  
… …  
Kigurulási menetellenállási mátrix szerinti család azonosítója  Változat/kivitelek  
… …  
… …  
… …HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/287  
( 1 ) Adott esetben.
 Eredmények:  Interpolációscsalád-azonosító  Mátrix szerinti család 
azonosítója  
VH VL  V reprezentatív  
Elektromosenergia-fogyasztás (vegyes) (Wh/km)  …  …  
Hatósugár tisztán elektromos hajtással (vegyes) (km)  …  …  
Hatósugár tisztán elektromos hajtással (város) (km)  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Delta Cd*A (a VL esetében, a VH-val összehasonlítva)  …  …  
Vizsgálati tömeg  …  …  
A reprezentatív járm ű homlokfelülete (m  2 ) 
3.4. Hidrogénalapú tüzel őanyag-cellával m űköd ő járm űvek ( 1 ) 
Változat/kivitel:  …  …  …  
Tüzel őanyag-fogyasztás (kg/100 km)  …  …  …  
Változat/kivitel:  Változat/kivitel:  
Tüzel őanyag-fogyasztás (vegyes) (kg/100 km)  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Vizsgálati tömeg  …  
3.5. A korrelációs eszközzel az (EU) 2017/1152 végrehajtási rendelet szerint a teljesítményr ől készített jegyz őkönyv(ek)  
A táblázatot mindegyik interpolációs és kigurulási menetellenállási mátrix szerinti családra vonatkozóan meg 
kell ismételni.  
Interpolációscsalád-azonosító vagy kigurulási menetellenállási mátrix szerinti család [Lábjegyzet: »Típusjóvá ­
hagyási szám + Interpolációscsalád-azonosító sorszám«]: …  
VH jegyz őkönyv: …  
VL jegyz őkönyv (adott esetben): …  
V reprezentatív: …HU L 175/288 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.  
( 1 ) Adott esetben.
 4. Az ökoinnovációs technológiával (technológiákkal) felszerelt járm űveken végzett vizsgálatok ered ­
ményei  ( 1 ) ( 2 ) ( 3 ) 
A 83. sz. ENSZ EGB-el őírás szerint (adott esetben)  
Változat/kivitel …  
Az ökoin ­
novációs 
technoló ­
giát jóvá ­
hagyó 
határo ­
zat (  1 ) Az ökoin ­
novációs 
technológia 
kódja (  2 ) 1. típus/I. 
ciklus 
(NEDC/ 
WLTP)  1. A viszo ­
nyítási 
alapul vett 
járm ű CO  2 - 
kibocsátása 
(g/km)  2. Az 
ökoinnová ­
ciós tech ­
nológiával 
felszerelt 
járm ű CO  2 - 
kibocsátása 
(g/km)  3. A viszo ­
nyítási 
alapul vett 
járm ű CO  2 - 
kibocsátása 
az 1. típusú 
vizsgálati 
ciklusban (  3 ) 4. Az ökoin ­
novációs tech ­
nológiával 
felszerelt 
járm ű CO  2 - 
kibocsátása az 
1. típusú vizs ­
gálati 
ciklusban (= 
az I. melléklet 
3.5.1.3. pont ­
ja) 5. Haszná ­
lati tényez ő 
(usage factor, 
UF), azaz a 
technológia 
használa ­
tának id őbeli 
részaránya a 
szokásos 
üzemeltetési 
körülmények 
között  Megtakarí ­
tott CO  2 - 
kibocsátás 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
(EU) xxx/ 
201x  … …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Az új európai menetciklusban (NEDC) megtakarított CO  2 -kibocsátás összesen 
(g/km) (  4 ) … 
( 1 ) ( h4 ) Az ökoinnovációs technológiát jóváhagyó bizottsági határozat száma 
( 2 ) ( h5 ) Az ökoinnovációs technológiát jóváhagyó bizottsági határozatban a technológiához rendelt kód 
( 3 ) ( h6 ) Ha az 1. típusú vizsgálati ciklus helyett a modellezés módszerét választják, ez az érték a modellezéssel kapott érték. 
( 4 ) ( h7 ) Az I. típusú vizsgálat során az egyes ökoinnovációs technológiák révén megtakarított CO  2 -kibocsátások összege a 
83. sz. ENSZ EGB-el őírás szerint.  
Az (EU) 2017/1151 rendelet XXI. melléklete szerint (adott esetben)  
Változat/kivitel …  
Az ökoin ­
novációs 
technoló ­
giát jóvá ­
hagyó 
határo ­
zat (  1 ) Az ökoin ­
novációs 
technológia 
kódja (  2 ) 1. típus/I. 
ciklus 
(NEDC/ 
WLTP)  1. A viszo ­
nyítási 
alapul vett 
járm ű CO  2 - 
kibocsátása 
(g/km)  2. Az 
ökoinnová ­
ciós tech ­
nológiával 
felszerelt 
járm ű CO  2 - 
kibocsátása 
(g/km)  3. A viszo ­
nyítási 
alapul vett 
járm ű CO  2 - 
kibocsátása 
az 1. típusú 
vizsgálati 
ciklusban (  3 ) 4. Az ökoin ­
novációs tech ­
nológiával 
felszerelt 
járm ű CO  2 - 
kibocsátása az 
1. típusú vizs ­
gálati ciklus ­
ban 5. Haszná ­
lati tényez ő 
(usage factor, 
UF), azaz a 
technológia 
használa ­
tának id őbeli 
részaránya a 
szokásos 
üzemeltetési 
körülmények 
között  Megtakarí ­
tott CO  2 - 
kibocsátás 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
(EU) xxx/ 
201x  … …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
A könny űgépjárm űvekre vonatkozó, világszinten harmonizált vizsgálati eljárásban 
(WLTP) megtakarított CO  2 -kibocsátás összesen (g/km) (  4 ) 
( 1 ) ( h4 ) Az ökoinnovációs technológiát jóváhagyó bizottsági határozat száma 
( 2 ) ( h5 ) Az ökoinnovációs technológiát jóváhagyó bizottsági határozatban a technológiához rendelt kód 
( 3 ) ( h6 ) Ha az 1. típusú vizsgálati ciklus helyett a modellezés módszerét választják, ez az érték a modellezéssel kapott érték. 
( 4 ) ( h7 ) Az I. típusú vizsgálat során az egyes ökoinnovációs technológiák révén megtakarított CO  2 -kibocsátások összege az 
(EU) 2017/1151 rendelet XXI. mellékletének 4. almelléklete szerint.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/289  
( 1 ) ( h1 ) A táblázatot mindegyik változatra/kivitelre vonatkozóan meg kell ismételni.  
( 2 ) ( h2 ) A táblázatot mindegyik vizsgált referencia-tüzel őanyagra vonatkozóan meg kell ismételni.  
( 3 ) ( h3 ) A táblázatot szükség esetén ökoinnovációs technológiánként egy-egy sorral ki kell egészíteni.
 4.1. Az ökoinnovációs technológia (technológiák) általános kódja  ( 1 ): ...........................................................................................  
Magyarázó megjegyzések  
( h ) Ökoinnovációs technológiák.  
___________  
( 1 ) ( h8 ) Az ökoinnovációs technológia (technológiák) általános kódjának a következ ő, szóközzel elválasztott 
elemekb ől kell állnia:  
— a jóváhagyó hatóság kódja a VII. melléklet szerint, 
— a járm űbe szerelt egyes ökoinnovációs technológiák kódja külön-külön, a Bizottság jóváhagyó hatá ­
rozatainak id őrendi sorrendjében megadva. 
(Pl. az id őrendi sorrendben 10, 15 és 16 számon jóváhagyott, a német típusjóváhagyó hatóság által 
min ősített járm űbe szerelt három ökoinnovációs technológia általános kódja: »e1 10 15 16«.)”  
A 2007/46/EK irányelv IX. mellékletének módosításai  
5. A 2007/46/EK irányelv IX. mellékletének helyébe a következ ő szöveg lép:  
„IX. MELLÉKLET  
EK-MEGFELEL ŐSÉGI NYILATKOZAT  
0. CÉLKIT ŰZÉSEK  
A megfelel őségi nyilatkozat a járm ű gyártója által a vásárlónak átadott nyilatkozat, melyben biztosítja a vásárlót 
arról, hogy az általa vásárolt járm ű megfelel a gyártása id őpontjában hatályos uniós jogszabályoknak.  
A megfelel őségi nyilatkozat azt a célt is szolgálja, hogy lehet ővé tegye a tagállami illetékes hatóságok számára a 
járm űvek nyilvántartásba vételét anélkül, hogy a kérelmez ő számára kiegészít ő m űszaki dokumentáció benyúj ­
tását kellene el őírniuk.  
E célból a megfelel őségi nyilatkozatnak a következ őket kell tartalmaznia:  
a) járm ű-azonosító szám;  
b) a járm ű pontos m űszaki jellemz ői (azaz a különböz ő rovatokban értéktartományok feltüntetése nem 
megengedett).  
1. ÁLTALÁNOS LEÍRÁS  
1.1. A megfelel őségi nyilatkozat két részb ől áll.  
a) 1. OLDAL, amely a gyártó megfelel őségi nyilatkozatát tartalmazza. Ez a sablon ugyanaz minden járm ű- 
kategóriára.  
b) 2. OLDAL, amely a járm ű fő jellemz őinek m űszaki leírása. A 2. oldalon szerepl ő sablon az egyes járm ű- 
kategóriákhoz igazodik.  
1.2. A megfelel őségi nyilatkozatot legfeljebb A4-es formátumban (210 × 297 mm) vagy legfeljebb A4-esre hajto ­
gatható formátumban kell kiállítani.  
1.3. Az O. szakasz b) pontjában foglalt rendelkezések sérelme nélkül, a második részben feltüntetett értékeknek és 
mértékegységeknek a vonatkozó szabályozási aktusok típusjóváhagyási dokumentációjában megadott érté ­
keknek és mértékegységeknek kell lenniük. A gyártás megfelel őségének ellen őrzése esetén az értékeket a 
vonatkozó szabályozási aktusokban megállapított módszereknek megfelel ően kell ellen őrizni. Az említett szabá ­
lyozási aktusokban megengedett t űréshatárokat figyelembe kell venni.HU L 175/290 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
2. KÜLÖNLEGES RENDELKEZÉSEK  
2.1. A megfelel őségi nyilatkozat A. mintája (teljes járm ű) olyan járm űvekre vonatkozik, amelyek a közúton anélkül 
használhatók, hogy a jóváhagyásukhoz további gyártási lépcs őt igényelnének.  
2.2. A megfelel őségi nyilatkozat B. mintája (befejezett járm űvek) olyan járm űvekre vonatkozik, amelyek jóváhagyá ­
sukhoz további lépcs őn mentek át.  
Ez a többlépcs ős jóváhagyási folyamat szokásos eredménye (pl. járm űgyártó által épített alvázra második lépcs ős 
gyártó által épített busz).  
A többlépcs ős folyamat során hozzáadott további jellemz őket röviden ismertetni kell.  
2.3. A megfelel őségi nyilatkozat C. mintája (nem teljes járm űvek) olyan járm űvekre vonatkozik, amelyek jóváha ­
gyásához további gyártási lépcs ő szükséges (pl. tehergépkocsi-alváz).  
A félpótkocsikhoz tartozó vontatók kivételével az N kategóriájú, járóképes alvázzal ellátott járm űvekre vonat ­
kozó megfelel őségi nyilatkozatokat a C. minta szerint kell kiállítani.  
I. RÉSZ  
TELJES ÉS BEFEJEZETT JÁRM ŰVEK  
A1. MINTA – 1. OLDAL  
TELJES JÁRM ŰVEK  
EK-MEGFELEL ŐSÉGI NYILATKOZAT  
1. oldal  
Alulírott [… ( teljes név és beosztás )] ezúton igazolom, hogy a járm ű: 
0.1. Gyártmány (a gyártó márkaneve): …  
0.2. Típus: …  
— Változat (  a ): …  
— Kivitel (  a ): …  
0.2.1. Kereskedelmi név: …  
0.4. Járm ű-kategória: …  
0.5. A gyártó vállalat neve és címe: …  
0.6. A hatóságilag el őírt táblák helye és rögzítésük módja: …  
A járm ű-azonosító szám helye: …  
0.9. A gyártó képvisel őjének (ha van) neve és címe: …  
0.10. Járm ű-azonosító szám: …  
minden tekintetben megfelel a(z) …-án/-én kiadott, … ( kiterjesztési számot is tartalmazó típusjóváhagyási szám ) számú 
jóváhagyásban leírt típusnak, és  
állandó nyilvántartásba vehet ő a jobb oldali/bal oldali (  b ) közlekedési rend ű, metrikus/angolszász (  c ) mértékegységet 
használó sebességmér őt és (adott esetben) metrikus/angolszász (  c ) mértékegységet használó kilométer-számlálót (  d ) 
alkalmazó tagállamokban.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/291
 
(Hely) (Dátum): …  (Aláírás): …  
A2. MINTA – 1. OLDAL  
KIS SOROZATBAN KIADOTT TÍPUSJÓVÁHAGYÁSSAL RENDELKEZ Ő TELJES JÁRM ŰVEK 
[Év]  [Sorszám]  
EK-MEGFELEL ŐSÉGI NYILATKOZAT  
1. oldal  
Alulírott [… ( teljes név és beosztás )] ezúton igazolom, hogy a járm ű: 
0.1. Gyártmány (a gyártó márkaneve): …  
0.2. Típus: …  
— Változat (  a ): …  
— Kivitel (  a ): …  
0.2.1. Kereskedelmi név: …  
0.4. Járm ű-kategória: …  
0.5. A gyártó vállalat neve és címe: …  
0.6. A hatóságilag el őírt táblák helye és rögzítésük módja: …  
A járm ű-azonosító szám helye: …  
0.9. A gyártó képvisel őjének (ha van) neve és címe: …  
0.10. Járm ű-azonosító szám: …  
minden tekintetben megfelel a(z) …-án/-én kiadott, … ( kiterjesztési számot is tartalmazó típusjóváhagyási szám ) számú 
jóváhagyásban leírt típusnak, és  
állandó nyilvántartásba vehet ő a jobb oldali/bal oldali (  b ) közlekedési rend ű, metrikus/angolszász (  c ) mértékegységet 
használó sebességmér őt és (adott esetben) metrikus/angolszász (  c ) mértékegységet használó kilométer-számlálót (  d ) 
alkalmazó tagállamokban. 
(Hely) (Dátum): …  (Aláírás): …  
B. MINTA – 1. OLDAL  
BEFEJEZETT JÁRM ŰVEK  
EK-MEGFELEL ŐSÉGI NYILATKOZAT  
1. oldal  
Alulírott [… ( teljes név és beosztás )] ezúton igazolom, hogy a járm ű: 
0.1. Gyártmány (a gyártó márkaneve): …  
0.2. Típus: …  
— Változat (  a ): …HU L 175/292 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
— Kivitel (  a ): …  
0.2.1. Kereskedelmi név: …  
0.2.2. A több lépcs őben jóváhagyott járm űvek esetében az alapjárm ű/el őző lépcs őkben jóváhagyott járm ű típusjó ­
váhagyására vonatkozó információk (az egyes lépcs őkre vonatkozó információk felsorolása):  
— Típus: …  
— Változat (  a ): …  
— Kivitel (  a ): …  
Típusjóváhagyási szám, kiterjesztés száma …  
0.4. Járm ű-kategória: …  
0.5. A gyártó vállalat neve és címe: …  
0.5.1. A több lépcs őben jóváhagyott járm űvek esetében az alapjárm ű/el őző lépcs ő(k)ben jóváhagyott járm ű gyár ­
tójának cégneve és címe…  
0.6. A hatóságilag el őírt táblák helye és rögzítésük módja: …  
A járm ű-azonosító szám helye: …  
0.9. A gyártó képvisel őjének (ha van) neve és címe: …  
0.10. Járm ű-azonosító szám: …  
a) az alábbiak szerint fejezték be és módosították (  1 ): … és  
b) minden tekintetben megfelel a(z) …-án/-én kiadott, … ( kiterjesztési számot is tartalmazó típusjóváhagyási szám ) 
számú jóváhagyásban leírt típusnak, és  
c) állandó nyilvántartásba vehet ő a jobb oldali/bal oldali (  b ) közlekedési rend ű, metrikus/angolszász (  c ) mérték ­
egységet használó sebességmér őt és (adott esetben) metrikus/angolszász (  c ) mértékegységet használó kilomé ­
ter-számlálót (  d ) alkalmazó tagállamokban. 
(Hely) (Dátum): …  (Aláírás): …  
Csatolmányok: Az egyes korábbi gyártási szakaszokban kiadott megfelel őségi nyilatkozat.  
2. OLDAL  
M1 JÁRM Ű-KATEGÓRIA  
(teljes és befejezett járm űvek) 
2. oldal  
Általános szerkezeti jellemz ők 
1. Tengelyek száma: … és kerekek száma: …  
3. Hajtott tengelyek (száma, helyzete, összekapcsolása): … …  
Fő méretek  
4. Tengelytáv (  e ): … mmHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/293
 
4.1. Tengelytávolság:  
1–2.: … mm  
2–3.: … mm  
3–4.: … mm  
5. Hosszúság: … mm  
6. Szélesség: … mm  
7. Magasság: … mm  
Tömegek  
13. Menetkész tömeg: … kg  
13.2. A járm ű tényleges tömege: … kg  
16. M űszakilag megengedett legnagyobb tömegek  
16.1. M űszakilag megengedett legnagyobb terhelt tömeg: … kg  
16.2. Az egyes tengelyekre jutó, m űszakilag megengedett tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg stb.  
16.4. A járm űszerelvény m űszakilag megengedett legnagyobb tömege: … kg  
18. M űszakilag megengedett legnagyobb vontatható tömeg a következ ők esetében:  
18.1. Vonórudas pótkocsi: … kg  
18.3. Középtengelyes pótkocsi: … kg  
18.4. Fékezetlen pótkocsi: … kg  
19. A kapcsolási pontra es ő, m űszakilag megengedett legnagyobb statikus függ őleges terhelés: … kg  
Motor  
20. A motor gyártója: …  
21. Motorkód a motoron feltüntetett jelölés szerint: …  
22. M űködési elv: …  
23. Tisztán elektromos: igen/nem (  1 ) 
23.1. Hibrid [elektromos] járm ű osztálya: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. A hengerek száma és elrendezése: …  
25. Motor henger űrtartalma: … cm  3HU L 175/294 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
26. Tüzel őanyag: Gázolaj/benzin/LPG/s űrített földgáz-biometán/LNG/etanol/biodízel/hidrogén (  1 ) 
26.1. Egyfajta tüzel őanyag/kétfajta tüzel őanyag/rugalmas felhasználás/vegyes üzem (  1 ) 
26.2. (Csak vegyes üzem esetében) 1A típus/1B típus/2A típus/2B típus/3B típus (  1 ) 
27. Legnagyobb teljesítmény  
27.1. Legnagyobb hasznos teljesítmény (  g ): … kW … min  –1 fordulatszámon (bels ő égés ű motor) (  1 ) 
27.2. Legnagyobb óránkénti teljesítmény: … kW (elektromos motor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Legnagyobb hasznos teljesítmény: … kW (elektromos motor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Legnagyobb 30 perces teljesítmény: … kW (elektromos motor) (  1 ) ( s ) 
Legnagyobb sebesség  
29. Legnagyobb sebesség: … km/h  
Tengelyek és felfüggesztés  
30. Nyomtáv(ok):  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Gumiabroncs/kerék kombinációja/gördülési ellenállási osztály (adott esetben) (  h ): …  
Fékek  
36. Pótkocsihoz csatlakozó fékkapcsolatok: mechanikus/elektromos/pneumatikus/hidraulikus (  1 ) 
Felépítmény  
38. Felépítmény kódja (  i ): …  
40. A járm ű színe (  j ): …  
41. Az ajtók száma és kialakítása: …  
42. Az ül őhelyek száma (beleértve a vezet őülést is) (  k ): …  
42.1. Kizárólag a járm ű álló helyzetében használható ülés(ek): …  
42.3. A kerekes széket használó személyek által megközelíthet ő ül őhelyek száma: …  
Környezetvédelmi jellemz ők 
46. Zajszint  
— Álló helyzetben: … dB(A) … min  –1 motorfordulatszámon  
— Elhaladási zaj: … dB(A)  
47. Kipufogógáz-kibocsátási szint (  l ): Euro …  
47.1. Kibocsátásvizsgálati paraméterekHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/295
 
47.1.1. Vizsgálati tömeg, kg: …  
47.1.2. Homlokfelület, m  2 : …  
47.1.3. Kigurulási menetellenállási együtthatók  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Kipufogógáz-kibocsátás (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Az alkalmazandó szabályozási alapaktus és a legutolsó módosító szabályozási aktus száma: …  
1.1. vizsgálati eljárás: I. vagy ESC típusú (  1 ) 
CO: …. CH: ….. NOx: …. CH + NOx: …. Részecskék: …..  
Füstopacitás (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. vizsgálati eljárás: 1. típus (NEDC szerinti átlagos értékek, WLTP szerinti legmagasabb értékek) vagy 
WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … Összes szénhidrogén: … Nem metán szénhidrogének: … NO  x : … Összes szénhidrogén + 
NO  x : … NH  3 : … Részecskék (tömeg): …  
Részecskék (darabszám): …  
2.1. vizsgálati eljárás: ETC (adott esetben)  
CO: … NO  x : … Nem metán szénhidrogének: … Összes szénhidrogén: … CH  4 : … Részecskék: …  
2.2. vizsgálati eljárás: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … Nem metán szénhidrogének: … Összes szénhidrogén: … CH  4 : … NH  3 : … 
Részecskék (tömeg): … Részecskék (darabszám): …  
48.1. Füst (az elnyelési együttható korrigált értéke): … (m  –1 ) 
49. CO  2 -kibocsátás/tüzel őanyag-fogyasztás/elektromosenergia-fogyasztás (  m ) ( r ): 
1. Minden er őátviteli rendszer, kivéve a tisztán elektromos járm űveket (adott esetben)  
NEDC szerinti értékek  CO  2 -kibocsátás  Tüzel őanyag-fogyasztás a 692/2008/EK rendelet szerinti 
kibocsátásvizsgálat esetében  
Városi körülmények (  1 ): … g/km  … l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km (  1 ) 
Városon kívüli körülmények (  1 ): … g/km  l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km (  1 ) 
Vegyes (  1 ): … g/km  … l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km (  1 ) 
Súlyozott (  1 ), vegyes  … g/km  … l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km  
Eltérési tényez ő (adott esetben)  
Ellen őrzési tényez ő (adott eset ­
ben)  »1« vagy »0«HU L 175/296 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
2. Tisztán elektromos járm űvek és küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek (adott esetben) 
Elektromosenergia-fogyasztás 
(súlyozott, vegyes (  1 )) … Wh/km  
Elektromos hatósugár:  … km  
3. Ökoinnovációs technológiával (technológiákkal) felszerelt járm ű: van/nincs (  1 ) 
3.1. Az ökoinnovációs technológia (technológiák) általános kódja (  p1 ): …  
3.2. Az ökoinnovációs technológia (technológiák) révén megtakarított CO  2 -kibocsátás összesen (  p2 ) (mind ­
egyik vizsgált referencia-tüzel őanyagra vonatkozóan meg kell ismételni):  
3.2.1. NEDC szerinti megtakarítás: …g/km (adott esetben)  
3.2.2. WLTP szerinti megtakarítás: …g/km (adott esetben)  
4. Minden er őátviteli rendszer, kivéve a tisztán elektromos járm űveket, az (EU) 2017/1151 rendelet 
szerint (adott esetben)  
WLTP szerinti értékek  CO  2 -kibocsátás  Tüzel őanyag-fogyasztás  
Alacsony (  1 ): … g/km  … l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km (  1 ) 
Közepes (  1 ): … g/km  … l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km (  1 ) 
Magas (  1 ): … g/km  … l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km (  1 ) 
Rendkívül magas (  1 ): … g/km  … l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km (  1 ) 
Vegyes:  … g/km  … l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km (  1 ) 
Súlyozott, vegyes (  1 ) … g/km  … l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km (  1 ) 
5. Tisztán elektromos járm űvek és küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek az (EU) 2017/1151 
rendelet szerint (adott esetben)  
5.1. Tisztán elektromos járm űvek 
Elektromosenergia-fogyasztás  … Wh/km  
Elektromos hatósugár:  … km  
Elektromos hatósugár városban  … km  
5.2. Küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek 
Elektromosenergia-fogyasztás 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Elektromos hatósugár (EAER)  … km  
Elektromos hatósugár városban 
(EAER város)  … km  
Egyéb  
51. Különleges rendeltetés ű járm űvek esetében: a II. melléklet 5. szakaszának megfelel ő megnevezés: …HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/297
 
52. Megjegyzések (  n ): …  
További gumiabroncs/kerék kombinációk: m űszaki paraméterek (nincs hivatkozás az RR-re)  
2. OLDAL  
M2 JÁRM Ű-KATEGÓRIA  
(teljes és befejezett járm űvek) 
2. oldal  
Általános szerkezeti jellemz ők 
1. Tengelyek száma: … és kerekek száma: …  
1.1. Az ikerkerekekkel felszerelt tengelyek száma és helyzete: …  
2. Kormányzott tengelyek (száma, helyzete): …  
3. Hajtott tengelyek (száma, helyzete, összekapcsolása): … …  
Fő méretek  
4. Tengelytáv (  e ): … mm  
4.1. Tengelytávolság:  
1–2.: … mm  
2–3.: … mm  
3–4.: … mm  
5. Hosszúság: … mm  
6. Szélesség: … mm  
7. Magasság: … mm  
9. A járm ű eleje és a vonószerkezet középpontja közötti távolság: … mm  
12. Hátsó túlnyúlás: … mm  
Tömegek  
13. Menetkész tömeg: … kg  
13.1. E tömeg tengelyek közötti megoszlása:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg stb.  
13.2. A járm ű tényleges tömege: … kg  
16. M űszakilag megengedett legnagyobb tömegek  
16.1. M űszakilag megengedett legnagyobb terhelt tömeg: … kgHU L 175/298 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
16.2. Az egyes tengelyekre jutó, m űszakilag megengedett tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg stb.  
16.3. Az egyes tengelycsoportokra jutó, m űszakilag megengedett tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg stb.  
16.4. A járm űszerelvény m űszakilag megengedett legnagyobb tömege: … kg  
17. Tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb tömegek nemzeti/nemzetközi 
forgalomban (  1 ) ( o ) 
17.1. Tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb terhelt tömeg: … kg  
17.2. Az egyes tengelyekre jutó, tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb terhelt 
tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg stb.  
17.3. Az egyes tengelycsoportokra jutó, tervezett nyilvántartásbavételi/ forgalombahelyezési megengedett legnagyobb 
terhelt tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg stb.  
17.4. A járm űszerelvény tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb tömege: … kg  
18. M űszakilag megengedett legnagyobb vontatható tömeg a következ ők esetében:  
18.1. Vonórudas pótkocsi: … kg  
18.3. Középtengelyes pótkocsi: … kg  
18.4. Fékezetlen pótkocsi: … kg  
19. A kapcsolási pontra es ő, m űszakilag megengedett legnagyobb statikus terhelés: … kg  
Motor  
20. A motor gyártója: …  
21. Motorkód a motoron feltüntetett jelölés szerint: …  
22. M űködési elv: …HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/299
 
23. Tisztán elektromos: igen/nem (  1 ) 
23.1. Hibrid [elektromos] járm ű osztálya: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. A hengerek száma és elrendezése: …  
25. Motor henger űrtartalma: … cm  3 
26. Tüzel őanyag: Gázolaj/benzin/LPG/s űrített földgáz-biometán/LNG/etanol/biodízel/hidrogén (  1 ) 
26.1. Egyfajta tüzel őanyag/kétfajta tüzel őanyag/rugalmas felhasználás/vegyes üzem (  1 ) 
26.2. (Csak vegyes üzem esetében) 1A típus/1B típus/2A típus/2B típus/3B típus (  1 ) 
27. Legnagyobb teljesítmény  
27.1. Legnagyobb hasznos teljesítmény (  g ): … kW … min  –1 fordulatszámon (bels ő égés ű motor) (  1 ) 
27.2. Legnagyobb óránkénti teljesítmény: … kW (elektromos motor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Legnagyobb hasznos teljesítmény: … kW (elektromos motor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Legnagyobb 30 perces teljesítmény: … kW (elektromos motor) (  1 ) ( s ) 
28. Sebességváltó (típus): …  
Legnagyobb sebesség  
29. Legnagyobb sebesség: … km/h  
Tengelyek és felfüggesztés  
30. Nyomtáv(ok):  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm stb.  
33. Légrugózással vagy azzal egyenérték ű felfüggesztéssel ellátott hajtott tengely(ek): van/nincs (  1 ) 
35. Gumiabroncs/kerék kombinációja/gördülési ellenállási osztály (adott esetben) (  h ): …  
Fékek  
36. Pótkocsihoz csatlakozó fékkapcsolatok: mechanikus/elektromos/pneumatikus/hidraulikus (  1 ) 
37. Nyomás a pótkocsi fékrendszerének tápvezetékében: … bar  
Felépítmény  
38. Felépítmény kódja (  i ): …  
39. Járm űosztály: I. osztály/II. osztály/III. osztály/A osztály/B osztály (  1 ) 
41. Az ajtók száma és kialakítása: …  
42. Az ül őhelyek száma (beleértve a vezet őülést is) (  k ): …HU L 175/300 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
42.1. Kizárólag a járm ű álló helyzetében használható ülés(ek): …  
42.3. A kerekes széket használó személyek által megközelíthet ő ül őhelyek száma: …  
43. Az állóhelyek száma: …  
Vonószerkezet  
44. Vonószerkezet (ha van) jóváhagyási száma vagy jóváhagyási jele: …  
45.1. Jellemz ő értékek (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Környezetvédelmi jellemz ők 
46. Zajszint  
Álló helyzetben: … dB(A) … min  –1 motorfordulatszámon  
Elhaladási zaj: … dB(A)  
47. Kipufogógáz-kibocsátási szint (  l ): Euro …  
47.1. Kibocsátásvizsgálati paraméterek  
47.1.1. Vizsgálati tömeg, kg: …  
47.1.2. Homlokfelület, m  2 : …  
47.1.3. Kigurulási menetellenállási együtthatók  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Kipufogógáz-kibocsátás (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Az alkalmazandó szabályozási alapaktus és a legutolsó módosító szabályozási aktus száma: …  
1.1. vizsgálati eljárás: 1. vagy ESC típusú (  1 ) 
CO: …. CH: ….. NOx: …. CH + NOx: …. Részecskék: …..  
Füstopacitás (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. vizsgálati eljárás: 1. típus (NEDC szerinti átlagos értékek, WLTP szerinti legmagasabb értékek) vagy 
WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … Összes szénhidrogén: … Nem metán szénhidrogének: … NO  x : … Összes szénhidrogén + 
NO  x : … NH  3 : … Részecskék (tömeg): …  
Részecskék (darabszám): …  
2.1. vizsgálati eljárás: ETC (adott esetben)  
CO: … NO  x : … Nem metán szénhidrogének: … Összes szénhidrogén: … CH  4 : … Részecskék: …  
2.2. vizsgálati eljárás: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … Nem metán szénhidrogének: … Összes szénhidrogén: … CH  4 : … NH  3 : … 
Részecskék (tömeg): … Részecskék (darabszám): …HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/301
 
48.1. Füst (az elnyelési együttható korrigált értéke): … (m  –1 ) 
49. CO  2 -kibocsátás/tüzel őanyag-fogyasztás/elektromosenergia-fogyasztás (  m ) ( r ): 
1. Minden er őátviteli rendszer, kivéve a tisztán elektromos járm űveket (adott esetben)  
NEDC szerinti értékek  CO  2 -kibocsá ­
tás Tüzel őanyag-fogyasztás az új európai menetciklusban 
(NEDC), a 692/2008/EK rendelet szerinti kibocsátásvizs ­
gálat esetében  
Városi körülmények (  1 ): … g/km  … l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km (  1 ) 
Városon kívüli körülmények (  1 ): … g/km  l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km (  1 ) 
Vegyes (  1 ): … g/km  … l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km (  1 ) 
Súlyozott (  1 ), vegyes  … g/km  … l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km  
Eltérési tényez ő (adott esetben)  
Ellen őrzési tényez ő (adott eset ­
ben)  »1« vagy »0«  
2. Tisztán elektromos járm űvek és küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek (adott esetben) 
Elektromosenergia-fogyasztás 
(súlyozott, vegyes (  1 )) … Wh/km  
Elektromos hatósugár:  … km  
3. Ökoinnovációs technológiával (technológiákkal) felszerelt járm ű: van/nincs (  1 ) 
3.1. Az ökoinnovációs technológia (technológiák) általános kódja (  p1 ): …  
3.2. Az ökoinnovációs technológia (technológiák) révén megtakarított CO  2 -kibocsátás összesen (  p2 ) 
(mindegyik vizsgált referencia-tüzel őanyagra vonatkozóan meg kell ismételni):  
3.2.1. NEDC szerinti megtakarítás: …g/km (adott esetben)  
3.2.2. WLTP szerinti megtakarítás: …g/km (adott esetben)  
4. Minden er őátviteli rendszer, kivéve a tisztán elektromos járm űveket, az (EU) 2017/1151 rendelet 
szerint (adott esetben)  
WLTP szerinti értékek  CO  2 -kibocsátás  Tüzel őanyag-fogyasztás  
Alacsony (  1 ): … g/km  … l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km (  1 ) 
Közepes (  1 ): … g/km  … l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km (  1 ) 
Magas (  1 ): … g/km  … l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km (  1 ) 
Rendkívül magas (  1 ): … g/km  … l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km (  1 ) 
Vegyes:  … g/km  … l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km (  1 ) 
Súlyozott, vegyes (  1 ) … g/km  … l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km (  1 )HU L 175/302 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
5. Tisztán elektromos járm űvek és küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek az (EU) 2017/1151 
rendelet szerint (adott esetben)  
5.1. Tisztán elektromos járm űvek 
Elektromosenergia-fogyasztás  … Wh/km  
Elektromos hatósugár:  … km  
Elektromos hatósugár városban  … km  
5.2. Küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek 
Elektromosenergia-fogyasztás 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Elektromos hatósugár (EAER)  … km  
Elektromos hatósugár városban 
(EAER város)  … km  
Egyéb  
51. Különleges rendeltetés ű járm űvek esetében: a II. melléklet 5. szakaszának megfelel ő megnevezés: …  
52. Megjegyzések (  n ): …  
2. OLDAL  
M3 JÁRM Ű-KATEGÓRIA  
(teljes és befejezett járm űvek) 
2. oldal  
Általános szerkezeti jellemz ők 
1. Tengelyek száma: … és kerekek száma: …  
1.1. Az ikerkerekekkel felszerelt tengelyek száma és helyzete: …  
2. Kormányzott tengelyek (száma, helyzete): …  
3. Hajtott tengelyek (száma, helyzete, összekapcsolása): … …  
Fő méretek  
4. Tengelytáv (  e ): … mm  
4.1. Tengelytávolság:  
1–2.: … mm  
2–3.: … mm  
3–4.: … mm  
5. Hosszúság: … mm  
6. Szélesség: … mm  
7. Magasság: … mm  
9. A járm ű eleje és a vonószerkezet középpontja közötti távolság: … mmHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/303
 
12. Hátsó túlnyúlás: … mm  
Tömegek  
13. Menetkész tömeg: … kg  
13.1. E tömeg tengelyek közötti megoszlása:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg stb.  
13.2. A járm ű tényleges tömege: … kg  
16. M űszakilag megengedett legnagyobb tömegek  
16.1. M űszakilag megengedett legnagyobb terhelt tömeg: … kg  
16.2. Az egyes tengelyekre jutó, m űszakilag megengedett tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg stb.  
16.3. Az egyes tengelycsoportokra jutó, m űszakilag megengedett tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg stb.  
16.4. A járm űszerelvény m űszakilag megengedett legnagyobb tömege: … kg  
17. Tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb tömegek nemzeti/nemzetközi 
forgalomban (  1 ) ( o ) 
17.1. Tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb terhelt tömeg: … kg  
17.2. Az egyes tengelyekre jutó, tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb terhelt 
tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Az egyes tengelycsoportokra jutó, tervezett nyilvántartásbavételi/ forgalombahelyezési megengedett legnagyobb 
terhelt tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. A járm űszerelvény tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb tömege: … kgHU L 175/304 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
18. M űszakilag megengedett legnagyobb vontatható tömeg a következ ők esetében:  
18.1. Vonórudas pótkocsi: … kg  
18.3. Középtengelyes pótkocsi: … kg  
18.4. Fékezetlen pótkocsi: … kg  
19. A kapcsolási pontra es ő, m űszakilag megengedett legnagyobb statikus terhelés: … kg  
Motor  
20. A motor gyártója: …  
21. Motorkód a motoron feltüntetett jelölés szerint: …  
22. M űködési elv: …  
23. Tisztán elektromos: igen/nem (  1 ) 
23.1. Hibrid [elektromos] járm ű: van/nincs (  1 ) 
24. A hengerek száma és elrendezése: …  
25. Motor henger űrtartalma: … cm  3 
26. Tüzel őanyag: Gázolaj/benzin/LPG/s űrített földgáz-biometán/LNG/etanol/biodízel/hidrogén (  1 ) 
26.1. Egyfajta tüzel őanyag/kétfajta tüzel őanyag/rugalmas felhasználás/vegyes üzem (  1 ) 
26.2. (Csak vegyes üzem esetében) 1A típus/1B típus/2A típus/2B típus/3B típus (  1 ) 
27. Legnagyobb teljesítmény  
27.1. Legnagyobb hasznos teljesítmény (  g ): … kW … min  –1 fordulatszámon (bels ő égés ű motor) (  1 ) 
27.2. Legnagyobb óránkénti teljesítmény: … kW (elektromos motor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Legnagyobb hasznos teljesítmény: … kW (elektromos motor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Legnagyobb 30 perces teljesítmény: … kW (elektromos motor) (  1 ) ( s ) 
28. Sebességváltó (típus): …  
Legnagyobb sebesség  
29. Legnagyobb sebesség: … km/h  
Tengelyek és felfüggesztés  
30.1. Az egyes kormányzott tengelyek nyomtávja: … mm  
30.2. Az összes többi tengely nyomtávja: … mm  
32. A terhelhet ő tengely(ek) helyzete: …  
33. Légrugózással vagy azzal egyenérték ű felfüggesztéssel ellátott hajtott tengely(ek): van/nincs (  1 )HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/305
 
35. Gumiabroncs/kerék kombinációja (  h ): …  
Fékek  
36. Pótkocsihoz csatlakozó fékkapcsolatok: mechanikus/elektromos/pneumatikus/hidraulikus (  1 ) 
37. Nyomás a pótkocsi fékrendszerének tápvezetékében: … bar  
Felépítmény  
38. Felépítmény kódja (  i ): …  
39. Járm űosztály: I. osztály/II. osztály/III. osztály/A osztály/B osztály (  1 ) 
41. Az ajtók száma és kialakítása: …  
42. Az ül őhelyek száma (beleértve a vezet őülést is) (  k ): …  
42.1. Kizárólag a járm ű álló helyzetében használható ülés(ek): …  
42.2. Ül őhelyek száma: … (alsó szint) … (fels ő szint) (beleértve a vezet őülést is)  
42.3. A kerekes széket használó személyek által megközelíthet ő ül őhelyek száma: …  
43. Az állóhelyek száma: …  
Vonószerkezet  
44. Vonószerkezet (ha van) jóváhagyási száma vagy jóváhagyási jele: …  
45.1. Jellemz ő értékek (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Környezetvédelmi jellemz ők 
46. Zajszint  
Álló helyzetben: … dB(A) … min  –1 motorfordulatszámon  
Elhaladási zaj: … dB(A)  
47. Kipufogógáz-kibocsátási szint (  l ): Euro …  
47.1. Kibocsátásvizsgálati paraméterek  
47.1.1. Vizsgálati tömeg, kg: …  
47.1.2. Homlokfelület, m  2 : …  
47.1.3. Kigurulási menetellenállási együtthatók  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Kipufogógáz-kibocsátás (  m ) ( m1 ) ( m2 ):HU L 175/306 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Az alkalmazandó szabályozási alapaktus és a legutolsó módosító szabályozási aktus száma: …  
1.1. vizsgálati eljárás: ESC  
CO: … CH: … NO  x : … CH + NO  x : … Részecskék: …  
Füstopacitás (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. vizsgálati eljárás: WHSC (EURO VI)  
CO: … Összes szénhidrogén: … Nem metán szénhidrogének: … NO  x : … Összes szénhidrogén + NO  x : … 
NH  3 : … Részecskék (tömeg): … Részecskék (darabszám): …  
2.1. vizsgálati eljárás: ETC (adott esetben)  
CO: … NO  x : … Nem metán szénhidrogének: … Összes szénhidrogén: … CH  4 : … Részecskék: …  
2.2. vizsgálati eljárás: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … Nem metán szénhidrogének: … Összes szénhidrogén: … CH  4 : … NH  3 : … Részecskék 
(tömeg): … Részecskék (darabszám): …  
48.1. Füst (az elnyelési együttható korrigált értéke): … (m  –1 ) 
Egyéb  
51. Különleges rendeltetés ű járm űvek esetében: a II. melléklet 5. szakaszának megfelel ő megnevezés: …  
52. Megjegyzések (  n ): …  
2. OLDAL  
N1 JÁRM Ű-KATEGÓRIA  
(teljes és befejezett járm űvek) 
2. oldal  
Általános szerkezeti jellemz ők 
1. Tengelyek száma: … és kerekek száma: …  
1.1. Az ikerkerekekkel felszerelt tengelyek száma és helyzete: …  
3. Hajtott tengelyek (száma, helyzete, összekapcsolása): … …  
Fő méretek  
4. Tengelytáv (  e ): … mm  
4.1. Tengelytávolság:  
1–2.: … mm  
2–3.: … mm  
3–4.: … mm  
5. Hosszúság: … mm  
6. Szélesség: … mm  
7. Magasság: … mmHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/307
 
8. Nyeregpont távolsága a járm ű leghátsó tengelyét ől (legnagyobb és legkisebb): … mm  
9. A járm ű eleje és a vonószerkezet középpontja közötti távolság: … mm  
11. A rakfelület hosszúsága: … mm  
Tömegek  
13. Menetkész tömeg: … kg  
13.1. E tömeg tengelyek közötti megoszlása:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. A járm ű tényleges tömege: … kg  
14. Az alapjárm ű menetkész tömege: … kg (  1 ) ( q ) 
16. M űszakilag megengedett legnagyobb tömegek  
16.1. M űszakilag megengedett legnagyobb terhelt tömeg: … kg  
16.2. Az egyes tengelyekre jutó, m űszakilag megengedett tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg stb.  
16.4. A járm űszerelvény m űszakilag megengedett legnagyobb tömege: … kg  
18. M űszakilag megengedett legnagyobb vontatható tömeg a következ ők esetében:  
18.1. Vonórudas pótkocsi: … kg  
18.2. Félpótkocsi: … kg  
18.3. Középtengelyes pótkocsi: … kg  
18.4. Fékezetlen pótkocsi: … kg  
19. A kapcsolási pontra es ő, m űszakilag megengedett legnagyobb statikus terhelés: … kg  
Motor  
20. A motor gyártója: …  
21. Motorkód a motoron feltüntetett jelölés szerint: …  
22. M űködési elv: …  
23. Tisztán elektromos: igen/nem (  1 ) 
23.1. Hibrid [elektromos] járm ű osztálya: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 )HU L 175/308 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
24. A hengerek száma és elrendezése: …  
25. Motor henger űrtartalma: … cm  3 
26. Tüzel őanyag: Gázolaj/benzin/LPG/s űrített földgáz-biometán/LNG/etanol/biodízel/hidrogén (  1 ) 
26.1. Egyfajta tüzel őanyag/kétfajta tüzel őanyag/rugalmas felhasználás/vegyes üzem (  1 ) 
26.2. (Csak vegyes üzem esetében) 1A típus/1B típus/2A típus/2B típus/3B típus (  1 ) 
27. Legnagyobb teljesítmény  
27.1. Legnagyobb hasznos teljesítmény (  g ): … kW … min  –1 fordulatszámon (bels ő égés ű motor) (  1 ) 
27.2. Legnagyobb óránkénti teljesítmény: … kW (elektromos motor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Legnagyobb hasznos teljesítmény: … kW (elektromos motor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Legnagyobb 30 perces teljesítmény: … kW (elektromos motor) (  1 ) ( s ) 
28. Sebességváltó (típus): …  
Legnagyobb sebesség  
29. Legnagyobb sebesség: … km/h  
Tengelyek és felfüggesztés  
30. Nyomtáv(ok):  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Gumiabroncs/kerék kombinációja/gördülési ellenállási osztály (adott esetben) (  h ): …  
Fékek  
36. Pótkocsihoz csatlakozó fékkapcsolatok: mechanikus/elektromos/pneumatikus/hidraulikus (  1 ) 
37. Nyomás a pótkocsi fékrendszerének tápvezetékében: … bar  
Felépítmény  
38. Felépítmény kódja (  i ): …  
40. A járm ű színe (  j ): …  
41. Az ajtók száma és kialakítása: …  
42. Az ül őhelyek száma (beleértve a vezet őülést is) (  k ): …  
Vonószerkezet  
44. Vonószerkezet (ha van) jóváhagyási száma vagy jóváhagyási jele: …  
45.1. Jellemz ő értékek (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/309
 
Környezetvédelmi jellemz ők 
46. Zajszint  
Álló helyzetben: … dB(A) … min  –1 motorfordulatszámon  
Elhaladási zaj: … dB(A)  
47. Kipufogógáz-kibocsátási szint (  l ): Euro …  
47.1. Kibocsátásvizsgálati paraméterek  
47.1.1. Vizsgálati tömeg, kg: …  
47.1.2. Homlokfelület, m  2 : …  
47.1.3. Kigurulási menetellenállási együtthatók  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Kipufogógáz-kibocsátás (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Az alkalmazandó szabályozási alapaktus és a legutolsó módosító szabályozási aktus száma: …  
1.1. vizsgálati eljárás: 1. vagy ESC típusú (  1 ) 
CO: … CH: … NO  x : … CH + NO  x : … Részecskék: …  
Füstopacitás (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. vizsgálati eljárás: 1. típus (NEDC szerinti átlagos értékek, WLTP szerinti legmagasabb értékek) vagy 
WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … Összes szénhidrogén: … Nem metán szénhidrogének: … NO  x : … Összes szénhidrogén + 
NO  x : … NH  3 : … Részecskék (tömeg): … Részecskék (darabszám): …  
2.1. vizsgálati eljárás: ETC (adott esetben)  
CO: … NO  x : … Nem metán szénhidrogének: … Összes szénhidrogén: … CH  4 : … Részecskék: …  
2.2. vizsgálati eljárás: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … Nem metán szénhidrogének: … Összes szénhidrogén: … CH  4 : … NH  3 : … 
Részecskék (tömeg): … Részecskék (darabszám): …  
48.1. Füst (az elnyelési együttható korrigált értéke): … (m  –1 ) 
49. CO  2 -kibocsátás/tüzel őanyag-fogyasztás/elektromosenergia-fogyasztás (  m ) ( r ): 
1. Minden er őátviteli rendszer, kivéve a tisztán elektromos járm űveket (adott esetben)  
NEDC szerinti értékek  CO  2 -kibocsá ­
tás Tüzel őanyag-fogyasztás a 692/2008/EK rendelet szerinti 
kibocsátásvizsgálat esetében  
Városi körülmények (  1 ): … g/km  … l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km (  1 )HU L 175/310 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
NEDC szerinti értékek  CO  2 -kibocsá ­
tás Tüzel őanyag-fogyasztás a 692/2008/EK rendelet szerinti 
kibocsátásvizsgálat esetében  
Városon kívüli körülmények (  1 ): … g/km  l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km (  1 ) 
Vegyes (  1 ): … g/km  … l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km (  1 ) 
Súlyozott (  1 ), vegyes  … g/km  … l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km  
Eltérési tényez ő (adott esetben)  
2. Tisztán elektromos járm űvek és küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek (adott esetben) 
Elektromosenergia-fogyasztás 
(súlyozott, vegyes (  1 )) … Wh/km  
Elektromos hatósugár:  … km  
3. Ökoinnovációs technológiával (technológiákkal) felszerelt járm ű: van/nincs (  1 ) 
3.1. Az ökoinnovációs technológia (technológiák) általános kódja (  p1 ): …  
3.2. Az ökoinnovációs technológia (technológiák) révén megtakarított CO  2 -kibocsátás összesen (  p2 ) 
(mindegyik vizsgált referencia-tüzel őanyagra vonatkozóan meg kell ismételni):  
3.2.1. NEDC szerinti megtakarítás:…g/km (adott esetben)  
3.2.2. WLTP szerinti megtakarítás:…g/km (adott esetben)  
4. Minden er őátviteli rendszer, kivéve a tisztán elektromos járm űveket, az (EU) 2017/1151 rendelet 
szerint  
WLTP szerinti értékek  CO  2 -kibocsátás  Tüzel őanyag-fogyasztás  
Alacsony (  1 ): … g/km  … l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km (  1 ) 
Közepes (  1 ): … g/km  … l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km (  1 ) 
Magas (  1 ): … g/km  … l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km (  1 ) 
Rendkívül magas (  1 ): … g/km  … l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km (  1 ) 
Vegyes:  … g/km  … l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km (  1 ) 
Súlyozott, vegyes (  1 ) … g/km  … l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km (  1 ) 
5. Tisztán elektromos járm űvek és küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek az (EU) 2017/1151 
rendelet szerint (adott esetben)  
5.1. Tisztán elektromos járm űvek (  1 ) (adott esetben) 
Elektromosenergia-fogyasztás  … Wh/km  
Elektromos hatósugár:  … km  
Elektromos hatósugár városban  … kmHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/311
 
5.2. Küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek (  1 ) (adott esetben) 
Elektromosenergia-fogyasztás 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Elektromos hatósugár (EAER)  … km  
Elektromos hatósugár városban 
(EAER város)  … km  
Egyéb  
50. A veszélyes áruk szállítására vonatkozó tervezési követelmények szerint megadott típusjóváhagyás: igen/osz ­
tály(ok): …/nem (  l ): 
51. Különleges rendeltetés ű járm űvek esetében: a II. melléklet 5. szakaszának megfelel ő megnevezés: …  
52. Megjegyzések (  n ): …  
Gumiabroncsok listája: m űszaki paraméterek (nincs hivatkozás az RR-re)  
2. OLDAL  
N2 JÁRM Ű-KATEGÓRIA  
(teljes és befejezett járm űvek) 
2. oldal  
Általános szerkezeti jellemz ők 
1. Tengelyek száma: … és kerekek száma: …  
1.1. Az ikerkerekekkel felszerelt tengelyek száma és helyzete: …  
2. Kormányzott tengelyek (száma, helyzete): …  
3. Hajtott tengelyek (száma, helyzete, összekapcsolása): … …  
Fő méretek  
4. Tengelytáv (  e ): … mm  
4.1. Tengelytávolság:  
1–2.: … mm  
2–3.: … mm  
3–4.: … mm  
5. Hosszúság: … mm  
6. Szélesség: … mm  
7. Magasság: … mm  
8. Nyeregpont távolsága a járm ű leghátsó tengelyét ől (legnagyobb és legkisebb): … mm  
9. A járm ű eleje és a vonószerkezet középpontja közötti távolság: … mm  
11. A rakfelület hosszúsága: … mm  
12. Hátsó túlnyúlás: … mmHU L 175/312 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Tömegek  
13. Menetkész tömeg: … kg  
13.1. E tömeg tengelyek közötti megoszlása:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. A járm ű tényleges tömege: … kg  
16. M űszakilag megengedett legnagyobb tömegek  
16.1. M űszakilag megengedett legnagyobb terhelt tömeg: … kg  
16.2. Az egyes tengelyekre jutó, m űszakilag megengedett tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg stb.  
16.3. Az egyes tengelycsoportokra jutó, m űszakilag megengedett tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg stb.  
16.4. A járm űszerelvény m űszakilag megengedett legnagyobb tömege: … kg  
17. Tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb tömegek nemzeti/nemzetközi 
forgalomban (  1 ) ( o ) 
17.1. Tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb terhelt tömeg: … kg  
17.2. Az egyes tengelyekre jutó, tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb terhelt 
tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Az egyes tengelycsoportokra jutó, tervezett nyilvántartásbavételi/ forgalombahelyezési megengedett legnagyobb 
terhelt tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. A járm űszerelvény tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb tömege: … kg  
18. M űszakilag megengedett legnagyobb vontatható tömeg a következ ők esetében:HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/313
 
18.1. Vonórudas pótkocsi: … kg  
18.2. Félpótkocsi: … kg  
18.3. Középtengelyes pótkocsi: … kg  
18.4. Fékezetlen pótkocsi: … kg  
19. A kapcsolási pontra es ő, m űszakilag megengedett legnagyobb statikus terhelés: … kg  
Motor  
20. A motor gyártója: …  
21. Motorkód a motoron feltüntetett jelölés szerint: …  
22. M űködési elv: …  
23. Tisztán elektromos: igen/nem (  1 ) 
23.1. Hibrid [elektromos] járm ű osztálya: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. A hengerek száma és elrendezése: …  
25. Motor henger űrtartalma: … cm  3 
26. Tüzel őanyag: Gázolaj/benzin/LPG/s űrített földgáz-biometán/LNG/etanol/biodízel/hidrogén (  1 ) 
26.1. Egyfajta tüzel őanyag/kétfajta tüzel őanyag/rugalmas felhasználás/vegyes üzem (  1 ) 
26.2. (Csak vegyes üzem esetében) 1A típus/1B típus/2A típus/2B típus/3B típus (  1 ) 
27. Legnagyobb teljesítmény  
27.1. Legnagyobb hasznos teljesítmény (  g ): … kW … min  –1 fordulatszámon (bels ő égés ű motor) (  1 ) 
27.2. Legnagyobb óránkénti teljesítmény: … kW (elektromos motor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Legnagyobb hasznos teljesítmény: … kW (elektromos motor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Legnagyobb 30 perces teljesítmény: … kW (elektromos motor) (  1 ) ( s ) 
28. Sebességváltó (típus): …  
Legnagyobb sebesség  
29. Legnagyobb sebesség: … km/h  
Tengelyek és felfüggesztés  
31. A felemelhet ő tengely(ek) helyzete: …  
32. A terhelhet ő tengely(ek) helyzete: …  
33. Légrugózással vagy azzal egyenérték ű felfüggesztéssel ellátott hajtott tengely(ek): van/nincs (  1 ) 
35. Gumiabroncs/kerék kombinációja/gördülési ellenállási osztály (adott esetben) (  h ): …  
Fékek  
36. Pótkocsihoz csatlakozó fékkapcsolatok: mechanikus/elektromos/pneumatikus/hidraulikus (  1 )HU L 175/314 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
37. Nyomás a pótkocsi fékrendszerének tápvezetékében: … bar  
Felépítmény  
38. Felépítmény kódja (  i ): …  
41. Az ajtók száma és kialakítása: …  
42. Az ül őhelyek száma (beleértve a vezet őülést is) (  k ): …  
Vonószerkezet  
44. Vonószerkezet (ha van) jóváhagyási száma vagy jóváhagyási jele: …  
45.1. Jellemz ő értékek (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Környezetvédelmi jellemz ők 
46. Zajszint  
Álló helyzetben: … dB(A) … min  –1 motorfordulatszámon  
Elhaladási zaj: … dB(A)  
47. Kipufogógáz-kibocsátási szint (  l ): Euro …  
47.1. Kibocsátásvizsgálati paraméterek  
47.1.1. Vizsgálati tömeg, kg: …  
47.1.2. Homlokfelület, m  2 : …  
47.1.3. Kigurulási menetellenállási együtthatók  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Kipufogógáz-kibocsátás (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Az alkalmazandó szabályozási alapaktus és a legutolsó módosító szabályozási aktus száma: …  
1.1. vizsgálati eljárás: 1. vagy ESC típusú (  1 ) 
CO: … CH: … NO  x : … CH + NO  x : … Részecskék: …  
Füstopacitás (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. vizsgálati eljárás: 1. típus (NEDC szerinti átlagos értékek, WLTP szerinti legmagasabb értékek) vagy 
WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … Összes szénhidrogén: … Nem metán szénhidrogének: … NO  x : … Összes szénhidrogén + 
NO  x : … NH  3 : … Részecskék (tömeg): … Részecskék (darabszám): …  
2.1. vizsgálati eljárás: ETC (adott esetben)  
CO: … NO  x : … Nem metán szénhidrogének: … Összes szénhidrogén: … CH  4 : … Részecskék: …  
2.2. vizsgálati eljárás: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … Nem metán szénhidrogének: … Összes szénhidrogén: … CH  4 : … NH  3 : … 
Részecskék (tömeg): … Részecskék (darabszám): …HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/315
 
48.1. Füst (az elnyelési együttható korrigált értéke): … (m  –1 ) 
49. CO  2 -kibocsátás/tüzel őanyag-fogyasztás/elektromosenergia-fogyasztás (  m ) ( r ): 
1. Minden er őátviteli rendszer, kivéve a tisztán elektromos járm űveket (adott esetben)  
NEDC szerinti értékek  CO  2 -kibocsá ­
tás Tüzel őanyag-fogyasztás a 692/2008/EK rendelet szerinti 
kibocsátásvizsgálat esetében  
Városi körülmények (  1 ): … g/km  … l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km (  1 ) 
Városon kívüli körülmények (  1 ): … g/km  l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km (  1 ) 
Vegyes (  1 ): … g/km  … l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km (  1 ) 
Súlyozott (  1 ), vegyes  … g/km  … l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km  
Eltérési tényez ő (adott esetben)  
2. Tisztán elektromos járm űvek és küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek (adott esetben) 
Elektromosenergia-fogyasztás 
(súlyozott, vegyes (  1 )) … Wh/km  
Elektromos hatósugár:  … km  
3. Ökoinnovációs technológiával (technológiákkal) felszerelt járm ű: van/nincs (  1 ) 
3.1. Az ökoinnovációs technológia (technológiák) általános kódja (  p1 ): …  
3.2. Az ökoinnovációs technológia (technológiák) révén megtakarított CO  2 -kibocsátás összesen (  p2 ) 
(mindegyik vizsgált referencia-tüzel őanyagra vonatkozóan meg kell ismételni):  
3.2.1. NEDC szerinti megtakarítás:…g/km (adott esetben)  
3.2.2. WLTP szerinti megtakarítás:…g/km (adott esetben)  
4. Minden er őátviteli rendszer, kivéve a tisztán elektromos járm űveket, az (EU) 2017/1151 rendelet 
szerint  
WLTP szerinti értékek  CO  2 -kibocsátás  Tüzel őanyag-fogyasztás  
Alacsony (  1 ): … g/km  … l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km (  1 ) 
Közepes (  1 ): … g/km  … l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km (  1 ) 
Magas (  1 ): … g/km  … l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km (  1 ) 
Rendkívül magas (  1 ): … g/km  … l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km (  1 ) 
Vegyes:  … g/km  … l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km (  1 ) 
Súlyozott, vegyes (  1 ) … g/km  … l/100 km vagy m  3 /100 km vagy kg/100 km (  1 )HU L 175/316 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
5. Tisztán elektromos járm űvek és küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek az (EU) 2017/1151 
rendelet szerint (adott esetben)  
5.1. Tisztán elektromos járm űvek (  1 ) (adott esetben) 
Elektromosenergia-fogyasztás  … Wh/km  
Elektromos hatósugár:  … km  
Elektromos hatósugár városban  … km  
5.2. Küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek (  1 ) (adott esetben) 
Elektromosenergia-fogyasztás 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Elektromos hatósugár (EAER)  … km  
Elektromos hatósugár városban 
(EAER város)  … km  
Egyéb  
50. A veszélyes áruk szállítására vonatkozó tervezési követelmények szerint megadott típusjóváhagyás: igen/osz ­
tály(ok): …/nem (  l ): 
51. Különleges rendeltetés ű járm űvek esetében: a II. melléklet 5. szakaszának megfelel ő megnevezés: …  
52. Megjegyzések (  n ): …  
2. OLDAL  
N3 JÁRM Ű-KATEGÓRIA  
(teljes és befejezett járm űvek) 
2. oldal  
Általános szerkezeti jellemz ők 
1. Tengelyek száma: … és kerekek száma: …  
1.1. Az ikerkerekekkel felszerelt tengelyek száma és helyzete: …  
2. Kormányzott tengelyek (száma, helyzete): …  
3. Hajtott tengelyek (száma, helyzete, összekapcsolása): … …  
Fő méretek  
4. Tengelytáv (  e ): … mm  
4.1. Tengelytávolság:  
1–2.: … mm  
2–3.: … mm  
3–4.: … mm  
5. Hosszúság: … mm  
6. Szélesség: … mmHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/317
 
7. Magasság: … mm  
8. Nyeregpont távolsága a járm ű leghátsó tengelyét ől (legnagyobb és legkisebb): … mm  
9. A járm ű eleje és a vonószerkezet középpontja közötti távolság: … mm  
11. A rakfelület hosszúsága: … mm  
12. Hátsó túlnyúlás: … mm  
Tömegek  
13. Menetkész tömeg: … kg  
13.1. E tömeg tengelyek közötti megoszlása:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. A járm ű tényleges tömege: … kg  
16. M űszakilag megengedett legnagyobb tömegek  
16.1. M űszakilag megengedett legnagyobb terhelt tömeg: … kg  
16.2. Az egyes tengelyekre jutó, m űszakilag megengedett tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg stb.  
16.3. Az egyes tengelycsoportokra jutó, m űszakilag megengedett tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg stb.  
16.4. A járm űszerelvény m űszakilag megengedett legnagyobb tömege: … kg  
17. Tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb tömegek nemzeti/nemzetközi 
forgalomban (  1 ) ( o ) 
17.1. Tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb terhelt tömeg: … kg  
17.2. Az egyes tengelyekre jutó, tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb terhelt 
tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Az egyes tengelycsoportokra jutó, tervezett nyilvántartásbavételi/ forgalombahelyezési megengedett legnagyobb 
terhelt tömeg:  
1. … kgHU L 175/318 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
2. … kg  
3. … kg  
17.4. A járm űszerelvény tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb tömege: … kg  
18. M űszakilag megengedett legnagyobb vontatható tömeg a következ ők esetében:  
18.1. Vonórudas pótkocsi: … kg  
18.2. Félpótkocsi: … kg  
18.3. Középtengelyes pótkocsi: … kg  
18.4. Fékezetlen pótkocsi: … kg  
19. A kapcsolási pontra es ő, m űszakilag megengedett legnagyobb statikus terhelés: … kg  
Motor  
20. A motor gyártója: …  
21. Motorkód a motoron feltüntetett jelölés szerint: …  
22. M űködési elv: …  
23. Tisztán elektromos: igen/nem (  1 ) 
23.1. Hibrid [elektromos] járm ű: igen/nem (  1 ) 
24. A hengerek száma és elrendezése: …  
25. Motor henger űrtartalma: … cm  3 
26. Tüzel őanyag: Gázolaj/benzin/LPG/s űrített földgáz-biometán/LNG/etanol/biodízel/hidrogén (  1 ) 
26.1. Egyfajta tüzel őanyag/kétfajta tüzel őanyag/rugalmas felhasználás/vegyes üzem (  1 ) 
26.2. (Csak vegyes üzem esetében) 1A típus/1B típus/2A típus/2B típus/3B típus (  1 ) 
27. Legnagyobb teljesítmény  
27.1. Legnagyobb hasznos teljesítmény (  g ): … kW … min  –1 fordulatszámon (bels ő égés ű motor) (  1 ) 
27.2. Legnagyobb óránkénti teljesítmény: … kW (elektromos motor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Legnagyobb hasznos teljesítmény: … kW (elektromos motor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Legnagyobb 30 perces teljesítmény: … kW (elektromos motor) (  1 ) ( s ) 
28. Sebességváltó (típus): …  
Legnagyobb sebesség  
29. Legnagyobb sebesség: … km/h  
Tengelyek és felfüggesztés  
31. A felemelhet ő tengely(ek) helyzete: …HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/319
 
32. A terhelhet ő tengely(ek) helyzete: …  
33. Légrugózással vagy azzal egyenérték ű felfüggesztéssel ellátott hajtott tengely(ek): van/nincs (  1 ) 
35. Gumiabroncs/kerék kombinációja (  h ): …  
Fékek  
36. Pótkocsihoz csatlakozó fékkapcsolatok: mechanikus/elektromos/pneumatikus/hidraulikus (  1 ) 
37. Nyomás a pótkocsi fékrendszerének tápvezetékében: … bar  
Felépítmény  
38. Felépítmény kódja (  i ): …  
41. Az ajtók száma és kialakítása: …  
42. Az ül őhelyek száma (beleértve a vezet őülést is) (  k ): …  
Vonószerkezet  
44. Vonószerkezet (ha van) jóváhagyási száma vagy jóváhagyási jele: …  
45.1. Jellemz ő értékek (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Környezetvédelmi jellemz ők 
46. Zajszint  
Álló helyzetben: … dB(A) … min  –1 motorfordulatszámon  
Elhaladási zaj: … dB(A)  
47. Kipufogógáz-kibocsátási szint (  l ): Euro …  
47.1. Kibocsátásvizsgálati paraméterek  
47.1.1. Vizsgálati tömeg, kg: …  
47.1.2. Homlokfelület, m  2 : …  
47.1.3. Kigurulási menetellenállási együtthatók  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Kipufogógáz-kibocsátás (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Az alkalmazandó szabályozási alapaktus és a legutolsó módosító szabályozási aktus száma: …  
1.1. vizsgálati eljárás: ESC  
CO: … CH: … NO  x : … CH + NO  x : … Részecskék: …  
Füstopacitás (ELR): … (m  –1 )HU L 175/320 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
1.2. vizsgálati eljárás: WHSC (EURO VI)  
CO: … Összes szénhidrogén: … Nem metán szénhidrogének: … NO  x : … Összes szénhidrogén + 
NO  x : … NH  3 : … Részecskék (tömeg): … Részecskék (darabszám): …  
2.1. vizsgálati eljárás: ETC (adott esetben)  
CO: … NO  x : … Nem metán szénhidrogének: … Összes szénhidrogén: … CH  4 : … Részecskék: …  
2.2. vizsgálati eljárás: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … Nem metán szénhidrogének: … Összes szénhidrogén: … CH  4 : … NH  3 : … 
Részecskék (tömeg): … Részecskék (darabszám): …  
48.1. Füst (az elnyelési együttható korrigált értéke): … (m  –1 ) 
Egyéb  
50. A veszélyes áruk szállítására vonatkozó tervezési követelmények szerint megadott típusjóváhagyás: igen/osz ­
tály(ok): …/nem (  l ): 
51. Különleges rendeltetés ű járm űvek esetében: a II. melléklet 5. szakaszának megfelel ő megnevezés: …  
52. Megjegyzések (  n ): …  
2. OLDAL  
O1 ÉS O2 JÁRM Ű-KATEGÓRIA  
(teljes és befejezett járm űvek) 
2. oldal  
Általános szerkezeti jellemz ők 
1. Tengelyek száma: … és kerekek száma: …  
1.1. Az ikerkerekekkel felszerelt tengelyek száma és helyzete: …  
Fő méretek  
4. Tengelytáv (  e ): … mm  
4.1. Tengelytávolság:  
1–2.: … mm  
2–3.: … mm  
3–4.: … mm  
5. Hosszúság: … mm  
6. Szélesség: … mm  
7. Magasság: … mm  
10. A vonószerkezet központja és a járm ű hátulja közötti távolság: … mm  
11. A rakfelület hosszúsága: … mm  
12. Hátsó túlnyúlás: … mm  
Tömegek  
13. Menetkész tömeg: … kgHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/321
 
13.1. E tömeg tengelyek közötti megoszlása:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. A járm ű tényleges tömege: … kg  
16. M űszakilag megengedett legnagyobb tömegek  
16.1. M űszakilag megengedett legnagyobb terhelt tömeg: … kg  
16.2. Az egyes tengelyekre jutó, m űszakilag megengedett tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg stb.  
16.3. Az egyes tengelycsoportokra jutó, m űszakilag megengedett tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg stb.  
19. A félpótkocsi vagy a középtengelyes pótkocsi kapcsolási pontjára es ő, m űszakilag megengedett legnagyobb 
statikus terhelés: … kg  
Legnagyobb sebesség  
29. Legnagyobb sebesség: … km/h  
Tengelyek és felfüggesztés  
30.1. Az egyes kormányzott tengelyek nyomtávja: … mm  
30.2. Az összes többi tengely nyomtávja: … mm  
31. A felemelhet ő tengely(ek) helyzete: …  
32. A terhelhet ő tengely(ek) helyzete: …  
34. Légrugózással vagy azzal egyenérték ű felfüggesztéssel ellátott tengely(ek): van/nincs (  1 ) 
35. Gumiabroncs/kerék kombinációja (  h ): …  
Fékek  
36. Pótkocsihoz csatlakozó fékkapcsolatok: mechanikus/elektromos/pneumatikus/hidraulikus (  1 ) 
Felépítmény  
38. Felépítmény kódja (  i ): …  
Vonószerkezet  
44. Vonószerkezet (ha van) jóváhagyási száma vagy jóváhagyási jele: …HU L 175/322 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
45.1. Jellemz ő értékek (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Egyéb  
50. A veszélyes áruk szállítására vonatkozó tervezési követelmények szerint megadott típusjóváhagyás: igen/osz ­
tály(ok): …/nem (  l ): 
51. Különleges rendeltetés ű járm űvek esetében: a II. melléklet 5. szakaszának megfelel ő megnevezés: …  
52. Megjegyzések (  n ): …  
2. OLDAL  
O3 ÉS O4 JÁRM Ű-KATEGÓRIA  
(teljes és befejezett járm űvek) 
2. oldal  
Általános szerkezeti jellemz ők 
1. Tengelyek száma: … és kerekek száma: …  
1.1. Az ikerkerekekkel felszerelt tengelyek száma és helyzete: …  
2. Kormányzott tengelyek (száma, helyzete): …  
Fő méretek  
4. Tengelytáv (  e ): … mm  
4.1. Tengelytávolság:  
1–2.: … mm  
2–3.: … mm  
3–4.: … mm  
5. Hosszúság: … mm  
6. Szélesség: … mm  
7. Magasság: … mm  
10. A vonószerkezet központja és a járm ű hátulja közötti távolság: … mm  
11. A rakfelület hosszúsága: … mm  
12. Hátsó túlnyúlás: … mm  
Tömegek  
13. Menetkész tömeg: … kg  
13.1. E tömeg tengelyek közötti megoszlása:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. A járm ű tényleges tömege: kgHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/323
 
16. M űszakilag megengedett legnagyobb tömegek  
16.1. M űszakilag megengedett legnagyobb terhelt tömeg: … kg  
16.2. Az egyes tengelyekre jutó, m űszakilag megengedett tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg stb.  
16.3. Az egyes tengelycsoportokra jutó, m űszakilag megengedett tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg stb.  
17. Tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb tömegek nemzeti/nemzetközi 
forgalomban (  1 ) ( o ) 
17.1. Tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb terhelt tömeg: … kg  
17.2. Az egyes tengelyekre jutó, tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb terhelt 
tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Az egyes tengelycsoportokra jutó, tervezett nyilvántartásbavételi/ forgalombahelyezési megengedett legnagyobb 
terhelt tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
19. A félpótkocsi vagy a középtengelyes pótkocsi kapcsolási pontjára es ő, m űszakilag megengedett legnagyobb 
statikus terhelés: … kg  
Legnagyobb sebesség  
29. Legnagyobb sebesség: … km/h  
Tengelyek és felfüggesztés  
31. A felemelhet ő tengely(ek) helyzete: …  
32. A terhelhet ő tengely(ek) helyzete: …  
34. Légrugózással vagy azzal egyenérték ű felfüggesztéssel ellátott tengely(ek): van/nincs (  1 ) 
35. Gumiabroncs/kerék kombinációja (  h ): …  
Fékek  
36. Pótkocsihoz csatlakozó fékkapcsolatok: mechanikus/elektromos/pneumatikus/hidraulikus (  1 )HU L 175/324 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Felépítmény  
38. Felépítmény kódja (  i ): …  
Vonószerkezet  
44. Vonószerkezet (ha van) jóváhagyási száma vagy jóváhagyási jele: …  
45.1. Jellemz ő értékek (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Egyéb  
50. A veszélyes áruk szállítására vonatkozó tervezési követelmények szerint megadott típusjóváhagyás: igen/osz ­
tály(ok): …/nem (  l ): 
51. Különleges rendeltetés ű járm űvek esetében: a II. melléklet 5. szakaszának megfelel ő megnevezés: …  
52. Megjegyzések (  n ): …  
II. RÉSZ  
NEM TELJES JÁRM ŰVEK  
C1. MINTA – 1. OLDAL  
NEM TELJES JÁRM ŰVEK  
EK-MEGFELEL ŐSÉGI NYILATKOZAT  
1. oldal  
Alulírott [… ( teljes név és beosztás )] ezúton igazolom, hogy a járm ű: 
0.1. Gyártmány (a gyártó márkaneve): …  
0.2. Típus: …  
Változat (  a ): …  
Kivitel (  a ): …  
0.2.1. Kereskedelmi név: …  
0.2.2. A több lépcs őben jóváhagyott járm űvek esetében az alapjárm ű/el őző lépcs őkben jóváhagyott járm ű típusjó ­
váhagyására vonatkozó információk  
(az egyes lépcs őkre vonatkozó információk felsorolása):  
Típus: …  
Változat (  a ): …  
Kivitel (  a ): …  
Típusjóváhagyási szám, kiterjesztés száma  
0.4. Járm ű-kategória: …  
0.5. A gyártó vállalat neve és címe: …  
0.5.1. A több lépcs őben jóváhagyott járm űvek esetében az alapjárm ű/el őző lépcs ő(k)ben jóváhagyott járm ű gyár ­
tójának cégneve és címeHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/325
 
0.6. A hatóságilag el őírt táblák helye és rögzítésük módja: …  
A járm ű-azonosító szám helye: …  
0.9. A gyártó képvisel őjének (ha van) neve és címe: …  
0.10. Járm ű-azonosító szám: …  
minden tekintetben megfelel a(z) …-án/-én kiadott, … ( kiterjesztési számot is tartalmazó típusjóváhagyási szám ) számú 
jóváhagyásban leírt típusnak, és  
további jóváhagyás nélkül állandó nyilvántartásba nem vehet ő. 
(Hely) (Dátum): …  (Aláírás): …  
C2. MINTA – 1. OLDAL  
KIS SOROZATBAN KIADOTT TÍPUSJÓVÁHAGYÁSSAL RENDELKEZ Ő NEM TELJES JÁRM ŰVEK  
[Év]  [Sorszám]  
EK-MEGFELEL ŐSÉGI NYILATKOZAT  
1. oldal  
Alulírott [… ( teljes név és beosztás )] ezúton igazolom, hogy a járm ű: 
0.1. Gyártmány (a gyártó márkaneve): …  
0.2. Típus: …  
Változat (  a ): …  
Kivitel (  a ): …  
0.2.1. Kereskedelmi név: …  
0.4. Járm ű-kategória: …  
0.5. A gyártó vállalat neve és címe: …  
0.6. A hatóságilag el őírt táblák helye és rögzítésük módja: …  
A járm ű-azonosító szám helye: …  
0.9. A gyártó képvisel őjének (ha van) neve és címe: …  
0.10. Járm ű-azonosító szám: …  
minden tekintetben megfelel a(z) …-án/-én kiadott, … ( kiterjesztési számot is tartalmazó típusjóváhagyási szám ) számú 
jóváhagyásban leírt típusnak, és  
további jóváhagyás nélkül állandó nyilvántartásba nem vehet ő. 
(Hely) (Dátum): …  (Aláírás): …HU L 175/326 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
2. OLDAL  
M1 JÁRM Ű-KATEGÓRIA  
(nem teljes járm űvek) 
2. oldal  
Általános szerkezeti jellemz ők 
1. Tengelyek száma: … és kerekek száma: …  
3. Hajtott tengelyek (száma, helyzete, összekapcsolása): … …  
Fő méretek  
4. Tengelytáv (  e ): … mm  
4.1. Tengelytávolság:  
1–2.: … mm  
2–3.: … mm  
3–4.: … mm  
5.1. Legnagyobb megengedett hosszúság: … mm  
6.1. Legnagyobb megengedett szélesség: … mm  
7.1. Legnagyobb megengedett magasság: … mm  
12.1. Legnagyobb megengedett hátsó túlnyúlás: … mm  
Tömegek  
14. A nem teljes járm ű menetkész tömege: … kg  
14.1. E tömeg tengelyek közötti megoszlása:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
15. A járm ű befejezéskori legkisebb tömege: … kg  
15.1. E tömeg tengelyek közötti megoszlása:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. M űszakilag megengedett legnagyobb tömegek  
16.1. M űszakilag megengedett legnagyobb terhelt tömeg: … kg  
16.2. Az egyes tengelyekre jutó, m űszakilag megengedett tömeg:  
1. … kgHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/327
 
2. … kg  
3. … kg stb.  
16.4. A járm űszerelvény m űszakilag megengedett legnagyobb tömege: … kg  
18. M űszakilag megengedett legnagyobb vontatható tömeg a következ ők esetében:  
18.1. Vonórudas pótkocsi: … kg  
18.3. Középtengelyes pótkocsi: … kg  
18.4. Fékezetlen pótkocsi: … kg  
19. A kapcsolási pontra es ő, m űszakilag megengedett legnagyobb statikus függ őleges terhelés: … kg  
Motor  
20. A motor gyártója: …  
21. Motorkód a motoron feltüntetett jelölés szerint: …  
22. M űködési elv: …  
23. Tisztán elektromos: igen/nem (  1 ) 
23.1. Hibrid [elektromos] járm ű: igen/nem (  1 ) 
24. A hengerek száma és elrendezése: …  
25. Motor henger űrtartalma: … cm  3 
26. Tüzel őanyag: Gázolaj/benzin/LPG/s űrített földgáz-biometán/LNG/etanol/biodízel/hidrogén (  1 ) 
26.1. Egyfajta tüzel őanyag/kétfajta tüzel őanyag/rugalmas felhasználás/vegyes üzem (  1 ) 
26.2. (Csak vegyes üzem esetében) 1A típus/1B típus/2A típus/2B típus/3B típus (  1 ) 
27. Legnagyobb teljesítmény  
27.1. Legnagyobb hasznos teljesítmény (  g ): … kW … min  –1 fordulatszámon (bels ő égés ű motor) (  1 ) 
27.2. Legnagyobb óránkénti teljesítmény: … kW (elektromos motor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Legnagyobb hasznos teljesítmény: … kW (elektromos motor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Legnagyobb 30 perces teljesítmény: … kW (elektromos motor) (  1 ) ( s ) 
Legnagyobb sebesség  
29. Legnagyobb sebesség: … km/h  
Tengelyek és felfüggesztés  
30. Nyomtáv(ok):  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mmHU L 175/328 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
35. Gumiabroncs/kerék kombinációja (  h ): …  
Fékek  
36. Pótkocsihoz csatlakozó fékkapcsolatok: mechanikus/elektromos/pneumatikus/hidraulikus (  1 ) 
Felépítmény  
41. Az ajtók száma és kialakítása: …  
42. Az ül őhelyek száma (beleértve a vezet őülést is) (  k ): …  
Környezetvédelmi jellemz ők 
46. Zajszint  
Álló helyzetben: … dB(A) … min  –1 motorfordulatszámon  
Elhaladási zaj: … dB(A)  
47. Kipufogógáz-kibocsátási szint (  l ): Euro …  
47.1. Kibocsátásvizsgálati paraméterek  
47.1.1. Vizsgálati tömeg, kg: …  
47.1.2. Homlokfelület, m  2 : …  
47.1.3. Kigurulási menetellenállási együtthatók  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Kipufogógáz-kibocsátás (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Az alkalmazandó szabályozási alapaktus és a legutolsó módosító szabályozási aktus száma: …  
1.1. vizsgálati eljárás: 1. vagy ESC típusú (  1 ) 
CO: … CH: … NO  x : … CH + NO  x : … Részecskék: …  
Füstopacitás (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. vizsgálati eljárás: 1. típus (NEDC szerinti átlagos értékek, WLTP szerinti legmagasabb értékek) vagy 
WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … Összes szénhidrogén: … Nem metán szénhidrogének: … NO  x : … Összes szénhidrogén + 
NO  x : … NH  3 : … Részecskék (tömeg): … Részecskék (darabszám): …  
2.1. vizsgálati eljárás: ETC (adott esetben)  
CO: … NO  x : … Nem metán szénhidrogének: … Összes szénhidrogén: … CH  4 : … Részecskék: …  
2.2. vizsgálati eljárás: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … Nem metán szénhidrogének: … Összes szénhidrogén: … CH  4 : … NH  3 : … 
Részecskék (tömeg): … Részecskék (darabszám): …  
48.1. Füst (az elnyelési együttható korrigált értéke): … (m  –1 ) 
49. CO  2 -kibocsátás/tüzel őanyag-fogyasztás/elektromosenergia-fogyasztás (  m ) ( r ):HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/329
 
1. Minden er őátviteli rendszer, kivéve a tisztán elektromos járm űveket, az (EU) 2017/1151 rendelet 
szerint  
CO  2 -kibocsátás  Tüzel őanyag-fogyasztás  
Városi körülmények:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Városon kívüli körülmények:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Vegyes:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Súlyozott, vegyes  … g/km  … l/100 km  
2. Tisztán elektromos járm űvek és küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek 
Elektromosenergia-fogyasztás (súlyo ­
zott, vegyes (  1 )) … Wh/km  
Elektromos hatósugár:  … km  
Egyéb  
52. Megjegyzések (  n ): …  
2. OLDAL  
M2 JÁRM Ű-KATEGÓRIA  
(nem teljes járm űvek) 
2. oldal  
Általános szerkezeti jellemz ők 
1. Tengelyek száma: … és kerekek száma: …  
1.1. Az ikerkerekekkel felszerelt tengelyek száma és helyzete: …  
2. Kormányzott tengelyek (száma, helyzete): …  
3. Hajtott tengelyek (száma, helyzete, összekapcsolása): … …  
Fő méretek  
4. Tengelytáv (  e ): … mm  
4.1. Tengelytávolság:  
1–2.: … mm  
2–3.: … mm  
3–4.: … mm  
5.1. Legnagyobb megengedett hosszúság: … mm  
6.1. Legnagyobb megengedett szélesség: … mm  
7.1. Legnagyobb megengedett magasság: … mm  
12.1. Legnagyobb megengedett hátsó túlnyúlás: … mmHU L 175/330 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Tömegek  
14. A nem teljes járm ű menetkész tömege: … kg  
14.1. E tömeg tengelyek közötti megoszlása:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg stb.  
15. A járm ű befejezéskori legkisebb tömege: … kg  
15.1. E tömeg tengelyek közötti megoszlása:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. M űszakilag megengedett legnagyobb tömegek  
16.1. M űszakilag megengedett legnagyobb terhelt tömeg: … kg  
16.2. Az egyes tengelyekre jutó, m űszakilag megengedett tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg stb.  
16.3. Az egyes tengelycsoportokra jutó, m űszakilag megengedett tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg stb.  
16.4. A járm űszerelvény m űszakilag megengedett legnagyobb tömege: … kg  
17. Tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb tömegek nemzeti/nemzetközi 
forgalomban (  1 ) ( o ) 
17.1. Tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb terhelt tömeg: … kg  
17.2. Az egyes tengelyekre jutó, tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb terhelt 
tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Az egyes tengelycsoportokra jutó, tervezett nyilvántartásbavételi/ forgalombahelyezési megengedett legnagyobb 
terhelt tömeg:  
1. … kgHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/331
 
2. … kg  
3. … kg  
17.4. A járm űszerelvény tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb tömege: … kg  
18. M űszakilag megengedett legnagyobb vontatható tömeg a következ ők esetében:  
18.1. Vonórudas pótkocsi: … kg  
18.3. Középtengelyes pótkocsi: … kg  
18.4. Fékezetlen pótkocsi: … kg  
19. A kapcsolási pontra es ő, m űszakilag megengedett legnagyobb statikus terhelés: … kg  
Motor  
20. A motor gyártója: …  
21. Motorkód a motoron feltüntetett jelölés szerint: …  
22. M űködési elv: …  
23. Tisztán elektromos: igen/nem (  1 ) 
23.1. Hibrid [elektromos] járm ű: igen/nem (  1 ) 
24. A hengerek száma és elrendezése: …  
25. Motor henger űrtartalma: … cm  3 
26. Tüzel őanyag: Gázolaj/benzin/LPG/s űrített földgáz-biometán/LNG/etanol/biodízel/hidrogén (  1 ) 
26.1. Egyfajta tüzel őanyag/kétfajta tüzel őanyag/rugalmas felhasználás/vegyes üzem (  1 ) 
26.2. (Csak vegyes üzem esetében) 1A típus/1B típus/2A típus/2B típus/3B típus (  1 ) 
27. Legnagyobb teljesítmény  
27.1. Legnagyobb hasznos teljesítmény (  g ): … kW … min  –1 fordulatszámon (bels ő égés ű motor) (  1 ) 
27.2. Legnagyobb óránkénti teljesítmény: … kW (elektromos motor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Legnagyobb hasznos teljesítmény: … kW (elektromos motor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Legnagyobb 30 perces teljesítmény: … kW (elektromos motor) (  1 ) ( s ) 
28. Sebességváltó (típus): …  
Legnagyobb sebesség  
29. Legnagyobb sebesség: … km/h  
Tengelyek és felfüggesztés  
30. Nyomtáv(ok):  
1. … mmHU L 175/332 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
2. … mm  
3. … mm  
33. Légrugózással vagy azzal egyenérték ű felfüggesztéssel ellátott hajtott tengely(ek): van/nincs (  1 ) 
35. Gumiabroncs/kerék kombinációja (  h ): …  
Fékek  
36. Pótkocsihoz csatlakozó fékkapcsolatok: mechanikus/elektromos/pneumatikus/hidraulikus (  1 ) 
37. Nyomás a pótkocsi fékrendszerének tápvezetékében: … bar  
Vonószerkezet  
44. Vonószerkezet (ha van) jóváhagyási száma vagy jóváhagyási jele: …  
45. A felszerelhet ő vonószerkezetek típusai vagy osztályai: …  
45.1. Jellemz ő értékek (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Környezetvédelmi jellemz ők 
46. Zajszint  
Álló helyzetben: … dB(A) … min  –1 motorfordulatszámon  
Elhaladási zaj: … dB(A)  
47. Kipufogógáz-kibocsátási szint (  l ): Euro …  
47.1. Kibocsátásvizsgálati paraméterek  
47.1.1. Vizsgálati tömeg, kg: …  
47.1.2. Homlokfelület, m  2 : …  
47.1.3. Kigurulási menetellenállási együtthatók  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Kipufogógáz-kibocsátás (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Az alkalmazandó szabályozási alapaktus és a legutolsó módosító szabályozási aktus száma: …  
1.1. vizsgálati eljárás: 1. vagy ESC típusú (  1 ) 
CO: … CH: … NO  x : … CH + NO  x : … Részecskék: …  
Füstopacitás (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. vizsgálati eljárás: 1. típus (NEDC szerinti átlagos értékek, WLTP szerinti legmagasabb értékek) vagy 
WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … Összes szénhidrogén: … Nem metán szénhidrogének: … NO  x : … Összes szénhidrogén + 
NO  x : … NH  3 : … Részecskék (tömeg): … Részecskék (darabszám): …HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/333
 
2.1. vizsgálati eljárás: ETC (adott esetben)  
CO: … NO  x : … Nem metán szénhidrogének: … Összes szénhidrogén: … CH  4 : … Részecskék: …  
2.2. vizsgálati eljárás: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … Nem metán szénhidrogének: … Összes szénhidrogén: … CH  4 : … NH  3 : … 
Részecskék (tömeg): … Részecskék (darabszám): …  
48.1. Füst (az elnyelési együttható korrigált értéke): … (m  –1 ) 
Egyéb  
52. Megjegyzések (  n ): …  
2. OLDAL  
M3 JÁRM Ű-KATEGÓRIA  
(nem teljes járm űvek) 
2. oldal  
Általános szerkezeti jellemz ők 
1. Tengelyek száma: … és kerekek száma: …  
1.1. Az ikerkerekekkel felszerelt tengelyek száma és helyzete: …  
2. Kormányzott tengelyek (száma, helyzete): …  
3. Hajtott tengelyek (száma, helyzete, összekapcsolása): … …  
Fő méretek  
4. Tengelytáv (  e ): … mm  
4.1. Tengelytávolság:  
1–2.: … mm  
2–3.: … mm  
3–4.: … mm  
5.1. Legnagyobb megengedett hosszúság: … mm  
6.1. Legnagyobb megengedett szélesség: … mm  
7.1. Legnagyobb megengedett magasság: … mm  
12.1. Legnagyobb megengedett hátsó túlnyúlás: … mm  
Tömegek  
14. A nem teljes járm ű menetkész tömege: … kg  
14.1. E tömeg tengelyek közötti megoszlása:  
1. … kg  
2. … kgHU L 175/334 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3. … kg stb.  
15. A járm ű befejezéskori legkisebb tömege: … kg  
15.1. E tömeg tengelyek közötti megoszlása:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. M űszakilag megengedett legnagyobb tömegek  
16.1. M űszakilag megengedett legnagyobb terhelt tömeg: … kg  
16.2. Az egyes tengelyekre jutó, m űszakilag megengedett tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg stb.  
16.3. Az egyes tengelycsoportokra jutó, m űszakilag megengedett tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg stb.  
16.4. A járm űszerelvény m űszakilag megengedett legnagyobb tömege: … kg  
17. Tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb tömegek nemzeti/nemzetközi 
forgalomban (  1 ) ( o ) 
17.1. Tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb terhelt tömeg: … kg  
17.2. Az egyes tengelyekre jutó, tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb terhelt 
tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Az egyes tengelycsoportokra jutó, tervezett nyilvántartásbavételi/ forgalombahelyezési megengedett legnagyobb 
terhelt tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. A járm űszerelvény tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb tömege: … kg  
18. M űszakilag megengedett legnagyobb vontatható tömeg a következ ők esetében:  
18.1. Vonórudas pótkocsi: … kgHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/335
 
18.3. Középtengelyes pótkocsi: … kg  
18.4. Fékezetlen pótkocsi: … kg  
19. A kapcsolási pontra es ő, m űszakilag megengedett legnagyobb statikus terhelés: … kg  
Motor  
20. A motor gyártója: …  
21. Motorkód a motoron feltüntetett jelölés szerint: …  
22. M űködési elv: …  
23. Tisztán elektromos: igen/nem (  1 ) 
23.1. Hibrid [elektromos] járm ű: igen/nem (  1 ) 
24. A hengerek száma és elrendezése: …  
25. Motor henger űrtartalma: … cm  3 
26. Tüzel őanyag: Gázolaj/benzin/LPG/s űrített földgáz-biometán/LNG/etanol/biodízel/hidrogén (  1 ) 
26.1. Egyfajta tüzel őanyag/kétfajta tüzel őanyag/rugalmas felhasználás/vegyes üzem (  1 ) 
26.2. (Csak vegyes üzem esetében) 1A típus/1B típus/2A típus/2B típus/3B típus (  1 ) 
27. Legnagyobb teljesítmény  
27.1. Legnagyobb hasznos teljesítmény (  g ): … kW … min  –1 fordulatszámon (bels ő égés ű motor) (  1 ) 
27.2. Legnagyobb óránkénti teljesítmény: … kW (elektromos motor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Legnagyobb hasznos teljesítmény: … kW (elektromos motor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Legnagyobb 30 perces teljesítmény: … kW (elektromos motor) (  1 ) ( s ) 
28. Sebességváltó (típus): …  
Legnagyobb sebesség  
29. Legnagyobb sebesség: … km/h  
Tengelyek és felfüggesztés  
30.1. Az egyes kormányzott tengelyek nyomtávja: … mm  
30.2. Az összes többi tengely nyomtávja: … mm  
32. A terhelhet ő tengely(ek) helyzete: …  
33. Légrugózással vagy azzal egyenérték ű felfüggesztéssel ellátott hajtott tengely(ek): van/nincs (  1 ) 
35. Gumiabroncs/kerék kombinációja (  h ): …  
Fékek  
36. Pótkocsihoz csatlakozó fékkapcsolatok: mechanikus/elektromos/pneumatikus/hidraulikus (  1 ) 
37. Nyomás a pótkocsi fékrendszerének tápvezetékében: … barHU L 175/336 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Vonószerkezet  
44. Vonószerkezet (ha van) jóváhagyási száma vagy jóváhagyási jele: …  
45. A felszerelhet ő vonószerkezetek típusai vagy osztályai: …  
45.1. Jellemz ő értékek (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Környezetvédelmi jellemz ők 
46. Zajszint  
Álló helyzetben: … dB(A) … min  –1 motorfordulatszámon  
Elhaladási zaj: … dB(A)  
47. Kipufogógáz-kibocsátási szint (  l ): Euro …  
47.1. Kibocsátásvizsgálati paraméterek  
47.1.1. Vizsgálati tömeg, kg: …  
47.1.2. Homlokfelület, m  2 : …  
47.1.3. Kigurulási menetellenállási együtthatók  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Kipufogógáz-kibocsátás (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Az alkalmazandó szabályozási alapaktus és a legutolsó módosító szabályozási aktus száma: …  
1.1. vizsgálati eljárás: ESC  
CO: … CH: … NO  x : … CH + NO  x : … Részecskék: …  
Füstopacitás (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. vizsgálati eljárás: WHSC (EURO VI)  
CO: … Összes szénhidrogén: … Nem metán szénhidrogének: … NO  x : … Összes szénhidrogén + 
NO  x : … NH  3 : … Részecskék (tömeg): … Részecskék (darabszám): …  
2.1. vizsgálati eljárás: ETC (adott esetben)  
CO: … NO  x : … Nem metán szénhidrogének: … Összes szénhidrogén: … CH  4 : … Részecskék: …  
2.2. vizsgálati eljárás: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … Nem metán szénhidrogének: … Összes szénhidrogén: … CH  4 : … NH  3 : … 
Részecskék (tömeg): … Részecskék (darabszám): …  
48.1. Füst (az elnyelési együttható korrigált értéke): … (m  –1 ) 
Egyéb  
52. Megjegyzések (  n ): …HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/337
 
2. OLDAL  
N1 JÁRM Ű-KATEGÓRIA  
(nem teljes járm űvek) 
2. oldal  
Általános szerkezeti jellemz ők 
1. Tengelyek száma: … és kerekek száma: …  
1.1. Az ikerkerekekkel felszerelt tengelyek száma és helyzete: …  
3. Hajtott tengelyek (száma, helyzete, összekapcsolása): … …  
Fő méretek  
4. Tengelytáv (  e ): … mm  
4.1. Tengelytávolság:  
1–2.: … mm  
2–3.: … mm  
3–4.: … mm  
5.1. Legnagyobb megengedett hosszúság: … mm  
6.1. Legnagyobb megengedett szélesség: … mm  
7.1. Legnagyobb megengedett magasság: … mm  
8. Nyeregpont távolsága a járm ű leghátsó tengelyét ől (legnagyobb és legkisebb): … mm  
12.1. Legnagyobb megengedett hátsó túlnyúlás: … mm  
Tömegek  
14. A nem teljes járm ű menetkész tömege: … kg  
14.1. E tömeg tengelyek közötti megoszlása:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg stb.  
15. A járm ű befejezéskori legkisebb tömege: … kg  
15.1. E tömeg tengelyek közötti megoszlása:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. M űszakilag megengedett legnagyobb tömegekHU L 175/338 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
16.1. M űszakilag megengedett legnagyobb terhelt tömeg: … kg  
16.2. Az egyes tengelyekre jutó, m űszakilag megengedett tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg stb.  
16.4. A járm űszerelvény m űszakilag megengedett legnagyobb tömege: … kg  
18. M űszakilag megengedett legnagyobb vontatható tömeg a következ ők esetében:  
18.1. Vonórudas pótkocsi: … kg  
18.2. Félpótkocsi: … kg  
18.3. Középtengelyes pótkocsi: … kg  
18.4. Fékezetlen pótkocsi: … kg  
19. A kapcsolási pontra es ő, m űszakilag megengedett legnagyobb statikus terhelés: … kg  
Motor  
20. A motor gyártója: …  
21. Motorkód a motoron feltüntetett jelölés szerint: …  
22. M űködési elv: …  
23. Tisztán elektromos: igen/nem (  1 ) 
23.1. Hibrid [elektromos] járm ű: igen/nem (  1 ) 
24. A hengerek száma és elrendezése: …  
25. Motor henger űrtartalma: … cm  3 
26. Tüzel őanyag: Gázolaj/benzin/LPG/s űrített földgáz-biometán/LNG/etanol/biodízel/hidrogén (  1 ) 
26.1. Egyfajta tüzel őanyag/kétfajta tüzel őanyag/rugalmas felhasználás/vegyes üzem (  1 ) 
26.2. (Csak vegyes üzem esetében) 1A típus/1B típus/2A típus/2B típus/3B típus (  1 ) 
27. Legnagyobb teljesítmény  
27.1. Legnagyobb hasznos teljesítmény (  g ): … kW … min  –1 fordulatszámon (bels ő égés ű motor) (  1 ) 
27.2. Legnagyobb óránkénti teljesítmény: … kW (elektromos motor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Legnagyobb hasznos teljesítmény: … kW (elektromos motor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Legnagyobb 30 perces teljesítmény: … kW (elektromos motor) (  1 ) ( s ) 
28. Sebességváltó (típus): …  
Legnagyobb sebesség  
29. Legnagyobb sebesség: … km/hHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/339
 
Tengelyek és felfüggesztés  
30. Nyomtáv(ok):  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Gumiabroncs/kerék kombinációja (  h ): …  
Fékek  
36. Pótkocsihoz csatlakozó fékkapcsolatok: mechanikus/elektromos/pneumatikus/hidraulikus (  1 ) 
37. Nyomás a pótkocsi fékrendszerének tápvezetékében: … bar  
Vonószerkezet  
44. Vonószerkezet (ha van) jóváhagyási száma vagy jóváhagyási jele: …  
45. A felszerelhet ő vonószerkezetek típusai vagy osztályai: …  
45.1. Jellemz ő értékek (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Környezetvédelmi jellemz ők 
46. Zajszint  
Álló helyzetben: … dB(A) … min  –1 motorfordulatszámon  
Elhaladási zaj: … dB(A)  
47. Kipufogógáz-kibocsátási szint (  l ): Euro …  
47.1. Kibocsátásvizsgálati paraméterek  
47.1.1. Vizsgálati tömeg, kg: …  
47.1.2. Homlokfelület, m  2 : …  
47.1.3. Kigurulási menetellenállási együtthatók  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Kipufogógáz-kibocsátás (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Az alkalmazandó szabályozási alapaktus és a legutolsó módosító szabályozási aktus száma: …  
1.1. vizsgálati eljárás: 1. vagy ESC típusú (  1 ) 
CO: … CH: … NO  x : … CH + NO  x : … Részecskék: …  
Füstopacitás (ELR): … (m  –1 )HU L 175/340 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
1.2. vizsgálati eljárás: 1. típus (NEDC szerinti átlagos értékek, WLTP szerinti legmagasabb értékek) vagy 
WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … Összes szénhidrogén: … Nem metán szénhidrogének: … NO  x : … Összes szénhidrogén + 
NO  x : … NH  3 : … Részecskék (tömeg): … Részecskék (darabszám): …  
2.1. vizsgálati eljárás: ETC (adott esetben)  
CO: … NO  x : … Nem metán szénhidrogének: … Összes szénhidrogén: … CH  4 : … Részecskék:  
2.2. vizsgálati eljárás: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … Nem metán szénhidrogének: … Összes szénhidrogén: … CH  4 : … NH  3 : … 
Részecskék (tömeg): … Részecskék (darabszám):  
48.1. Füst (az elnyelési együttható korrigált értéke): … (m  –1 ) 
49. CO  2 -kibocsátás/tüzel őanyag-fogyasztás/elektromosenergia-fogyasztás (  m ) ( r ): 
1. Minden er őátviteli rendszer, kivéve a tisztán elektromos járm űveket, az (EU) 2017/1151 rendelet 
szerint  
CO  2 -kibocsátás  Tüzel őanyag-fogyasztás  
Városi körülmények:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Városon kívüli körülmények:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Vegyes:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Súlyozott, vegyes  … g/km  … l/100 km  
2. Tisztán elektromos járm űvek és küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek 
Elektromosenergia-fogyasztás (súlyo ­
zott, vegyes (  1 )) … Wh/km  
Elektromos hatósugár:  … km  
3. Ökoinnovációs technológiával (technológiákkal) felszerelt járm ű: van/nincs (  1 ) 
3.1. Az ökoinnovációs technológia (technológiák) általános kódja (  p1 ): …  
3.2. Az ökoinnovációs technológia (technológiák) révén megtakarított CO  2 -kibocsátás összesen (  p2 ) (mind ­
egyik vizsgált referencia-tüzel őanyagra vonatkozóan meg kell ismételni): …  
Egyéb  
52. Megjegyzések (  n ): …  
2. OLDAL  
N2 JÁRM Ű-KATEGÓRIA  
(nem teljes járm űvek) 
2. oldal  
Általános szerkezeti jellemz ők 
1. Tengelyek száma: … és kerekek száma: …  
1.1. Az ikerkerekekkel felszerelt tengelyek száma és helyzete: …  
2. Kormányzott tengelyek (száma, helyzete): …HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/341
 
3. Hajtott tengelyek (száma, helyzete, összekapcsolása): … …  
Fő méretek  
4. Tengelytáv (  e ): … mm  
4.1. Tengelytávolság:  
1–2.: … mm  
2–3.: … mm  
3–4.: … mm  
5.1. Legnagyobb megengedett hosszúság: … mm  
6.1. Legnagyobb megengedett szélesség: … mm  
8. Nyeregpont távolsága a járm ű leghátsó tengelyét ől (legnagyobb és legkisebb): … mm  
12.1. Legnagyobb megengedett hátsó túlnyúlás: … mm  
Tömegek  
14. A nem teljes járm ű menetkész tömege: … kg  
14.1. E tömeg tengelyek közötti megoszlása:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg stb.  
15. A járm ű befejezéskori legkisebb tömege: … kg  
15.1. E tömeg tengelyek közötti megoszlása:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. M űszakilag megengedett legnagyobb tömegek  
16.1. M űszakilag megengedett legnagyobb terhelt tömeg: … kg  
16.2. Az egyes tengelyekre jutó, m űszakilag megengedett tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg stb.  
16.3. Az egyes tengelycsoportokra jutó, m űszakilag megengedett tömeg:  
1. … kgHU L 175/342 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
2. … kg  
3. … kg stb.  
16.4. A járm űszerelvény m űszakilag megengedett legnagyobb tömege: … kg  
17. Tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb tömegek nemzeti/nemzetközi 
forgalomban (  1 ) ( o ) 
17.1. Tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb terhelt tömeg: … kg  
17.2. Az egyes tengelyekre jutó, tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb terhelt 
tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Az egyes tengelycsoportokra jutó, tervezett nyilvántartásbavételi/ forgalombahelyezési megengedett legnagyobb 
terhelt tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. A járm űszerelvény tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb tömege: … kg  
18. M űszakilag megengedett legnagyobb vontatható tömeg a következ ők esetében:  
18.1. Vonórudas pótkocsi: … kg  
18.2. Félpótkocsi: … kg  
18.3. Középtengelyes pótkocsi: … kg  
18.4. Fékezetlen pótkocsi: … kg  
19. A kapcsolási pontra es ő, m űszakilag megengedett legnagyobb statikus terhelés: … kg  
Motor  
20. A motor gyártója: …  
21. Motorkód a motoron feltüntetett jelölés szerint: …  
22. M űködési elv: …  
23. Tisztán elektromos: igen/nem (  1 ) 
23.1. Hibrid [elektromos] járm ű: igen/nem (  1 ) 
24. A hengerek száma és elrendezése: …  
25. Motor henger űrtartalma: … cm  3 
26. Tüzel őanyag: Gázolaj/benzin/LPG/s űrített földgáz-biometán/LNG/etanol/biodízel/hidrogén (  1 ) 
26.1. Egyfajta tüzel őanyag/kétfajta tüzel őanyag/rugalmas felhasználás/vegyes üzem (  1 )HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/343
 
26.2. (Csak vegyes üzem esetében) 1A típus/1B típus/2A típus/2B típus/3B típus (  1 ) 
27. Legnagyobb teljesítmény  
27.1. Legnagyobb hasznos teljesítmény (  g ): … kW … min  –1 fordulatszámon (bels ő égés ű motor) (  1 ) 
27.2. Legnagyobb óránkénti teljesítmény: … kW (elektromos motor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Legnagyobb hasznos teljesítmény: … kW (elektromos motor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Legnagyobb 30 perces teljesítmény: … kW (elektromos motor) (  1 ) ( s ) 
28. Sebességváltó (típus): …  
Legnagyobb sebesség  
29. Legnagyobb sebesség: … km/h  
Tengelyek és felfüggesztés  
31. A felemelhet ő tengely(ek) helyzete: …  
32. A terhelhet ő tengely(ek) helyzete: …  
33. Légrugózással vagy azzal egyenérték ű felfüggesztéssel ellátott hajtott tengely(ek): van/nincs (  1 ) 
35. Gumiabroncs/kerék kombinációja (  h ): …  
Fékek  
36. Pótkocsihoz csatlakozó fékkapcsolatok: mechanikus/elektromos/pneumatikus/hidraulikus (  1 ) 
37. Nyomás a pótkocsi fékrendszerének tápvezetékében: … bar  
Vonószerkezet  
44. Vonószerkezet (ha van) jóváhagyási száma vagy jóváhagyási jele: …  
45. A felszerelhet ő vonószerkezetek típusai vagy osztályai: …  
45.1. Jellemz ő értékek (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Környezetvédelmi jellemz ők 
46. Zajszint  
Álló helyzetben: … dB(A) … min  –1 motorfordulatszámon  
Elhaladási zaj: … dB(A)  
47. Kipufogógáz-kibocsátási szint (  l ): Euro …  
47.1. Kibocsátásvizsgálati paraméterek  
47.1.1. Vizsgálati tömeg, kg: …  
47.1.2. Homlokfelület, m  2 : …  
47.1.3. Kigurulási menetellenállási együtthatók  
47.1.3.0. f0, N:HU L 175/344 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Kipufogógáz-kibocsátás (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Az alkalmazandó szabályozási alapaktus és a legutolsó módosító szabályozási aktus száma: …  
1.1. vizsgálati eljárás: 1. vagy ESC típusú (  1 ) 
CO: … CH: … NO  x : … CH + NO  x : … Részecskék: …  
Füstopacitás (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. vizsgálati eljárás: 1. típus (NEDC szerinti átlagos értékek, WLTP szerinti legmagasabb értékek) vagy 
WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … Összes szénhidrogén: … Nem metán szénhidrogének: … NO  x : … Összes szénhidrogén + 
NO  x : … NH  3 : … Részecskék (tömeg): … Részecskék (darabszám): …  
2.1. vizsgálati eljárás: ETC (adott esetben)  
CO: … NO  x : … Nem metán szénhidrogének: … Összes szénhidrogén: … CH  4 : … Részecskék:  
2.2. vizsgálati eljárás: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … Nem metán szénhidrogének: … Összes szénhidrogén: … CH  4 : … NH  3 : … 
Részecskék (tömeg): … Részecskék (darabszám): …  
48.1. Füst (az elnyelési együttható korrigált értéke): … (m  –1 ) 
Egyéb  
52. Megjegyzések (  n ): …  
2. OLDAL  
N3 JÁRM Ű-KATEGÓRIA  
(nem teljes járm űvek) 
2. oldal  
Általános szerkezeti jellemz ők 
1. Tengelyek száma: … és kerekek száma: …  
1.1. Az ikerkerekekkel felszerelt tengelyek száma és helyzete: …  
2. Kormányzott tengelyek (száma, helyzete): …  
3. Hajtott tengelyek (száma, helyzete, összekapcsolása): … …  
Fő méretek  
4. Tengelytáv (  e ): … mm  
4.1. Tengelytávolság:  
1–2.: … mm  
2–3.: … mm  
3–4.: … mmHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/345
 
5.1. Legnagyobb megengedett hosszúság: … mm  
6.1. Legnagyobb megengedett szélesség: … mm  
8. Nyeregpont távolsága a járm ű leghátsó tengelyét ől (legnagyobb és legkisebb): … mm  
12.1. Legnagyobb megengedett hátsó túlnyúlás: … mm  
Tömegek  
14. A nem teljes járm ű menetkész tömege: … kg  
14.1. E tömeg tengelyek közötti megoszlása:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg stb.  
15. A járm ű befejezéskori legkisebb tömege: … kg  
15.1. E tömeg tengelyek közötti megoszlása:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. M űszakilag megengedett legnagyobb tömegek  
16.1. M űszakilag megengedett legnagyobb terhelt tömeg: … kg  
16.2. Az egyes tengelyekre jutó, m űszakilag megengedett tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg stb.  
16.3. Az egyes tengelycsoportokra jutó, m űszakilag megengedett tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg stb.  
16.4. A járm űszerelvény m űszakilag megengedett legnagyobb tömege: … kg  
17. Tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb tömegek nemzeti/nemzetközi 
forgalomban (  1 ) ( o ) 
17.1. Tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb terhelt tömeg: … kg  
17.2. Az egyes tengelyekre jutó, tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb terhelt 
tömeg:  
1. … kgHU L 175/346 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Az egyes tengelycsoportokra jutó, tervezett nyilvántartásbavételi/ forgalombahelyezési megengedett legnagyobb 
terhelt tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. A járm űszerelvény tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb tömege: … kg  
18. M űszakilag megengedett legnagyobb vontatható tömeg a következ ők esetében:  
18.1. Vonórudas pótkocsi: … kg  
18.2. Félpótkocsi: … kg  
18.3. Középtengelyes pótkocsi: … kg  
18.4. Fékezetlen pótkocsi: … kg  
19. A kapcsolási pontra es ő, m űszakilag megengedett legnagyobb statikus terhelés: … kg  
Motor  
20. A motor gyártója: …  
21. Motorkód a motoron feltüntetett jelölés szerint: …  
22. M űködési elv: …  
23. Tisztán elektromos: igen/nem (  1 ) 
23.1. Hibrid [elektromos] járm ű: igen/nem (  1 ) 
24. A hengerek száma és elrendezése: …  
25. Motor henger űrtartalma: … cm  3 
26. Tüzel őanyag: Gázolaj/benzin/LPG/s űrített földgáz-biometán/LNG/etanol/biodízel/hidrogén (  1 ) 
26.1. Egyfajta tüzel őanyag/kétfajta tüzel őanyag/rugalmas felhasználás/vegyes üzem (  1 ) 
26.2. (Csak vegyes üzem esetében) 1A típus/1B típus/2A típus/2B típus/3B típus (  1 ) 
27. Legnagyobb teljesítmény  
27.1. Legnagyobb hasznos teljesítmény (  g ): … kW … min  –1 fordulatszámon (bels ő égés ű motor) (  1 ) 
27.2. Legnagyobb óránkénti teljesítmény: … kW (elektromos motor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Legnagyobb hasznos teljesítmény: … kW (elektromos motor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Legnagyobb 30 perces teljesítmény: … kW (elektromos motor) (  1 ) ( s )HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/347
 
28. Sebességváltó (típus): …  
Legnagyobb sebesség  
29. Legnagyobb sebesség: … km/h  
Tengelyek és felfüggesztés  
31. A felemelhet ő tengely(ek) helyzete: …  
32. A terhelhet ő tengely(ek) helyzete: …  
33. Légrugózással vagy azzal egyenérték ű felfüggesztéssel ellátott hajtott tengely(ek): van/nincs (  1 ) 
35. Gumiabroncs/kerék kombinációja (  h ): …  
Fékek  
36. Pótkocsihoz csatlakozó fékkapcsolatok: mechanikus/elektromos/pneumatikus/hidraulikus (  1 ) 
37. Nyomás a pótkocsi fékrendszerének tápvezetékében: … bar  
Vonószerkezet  
44. Vonószerkezet (ha van) jóváhagyási száma vagy jóváhagyási jele: …  
45. A felszerelhet ő vonószerkezetek típusai vagy osztályai: …  
45.1. Jellemz ő értékek (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Környezetvédelmi jellemz ők 
46. Zajszint  
Álló helyzetben: … dB(A) … min  –1 motorfordulatszámon  
Elhaladási zaj: … dB(A)  
47. Kipufogógáz-kibocsátási szint (  l ): Euro …  
47.1. Kibocsátásvizsgálati paraméterek  
47.1.1. Vizsgálati tömeg, kg: …  
47.1.2. Homlokfelület, m  2 : …  
47.1.3. Kigurulási menetellenállási együtthatók  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Kipufogógáz-kibocsátás (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Az alkalmazandó szabályozási alapaktus és a legutolsó módosító szabályozási aktus száma: …  
1.1. vizsgálati eljárás: ESC  
CO: … CH: … NO  x : … CH + NO  x : … Részecskék: …HU L 175/348 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Füstopacitás (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. vizsgálati eljárás: WHSC (EURO VI)  
CO: … Összes szénhidrogén: … Nem metán szénhidrogének: … NO  x : … Összes szénhidrogén + 
NO  x : … NH  3 : … Részecskék (tömeg): … Részecskék (darabszám): …  
2.1. vizsgálati eljárás: ETC (adott esetben)  
CO: … NO  x : … Nem metán szénhidrogének: … Összes szénhidrogén: … CH  4 : … Részecskék:  
2.2. vizsgálati eljárás: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … Nem metán szénhidrogének: … Összes szénhidrogén: … CH  4 : … NH  3 : … 
Részecskék (tömeg): … Részecskék (darabszám): …  
48.1. Füst (az elnyelési együttható korrigált értéke): … (m  –1 ) 
Egyéb  
52. Megjegyzések (  n ): …  
2. OLDAL  
O1 ÉS O2 JÁRM Ű-KATEGÓRIA  
(nem teljes járm űvek) 
2. oldal  
Általános szerkezeti jellemz ők 
1. Tengelyek száma: … és kerekek száma: …  
1.1. Az ikerkerekekkel felszerelt tengelyek száma és helyzete: …  
Fő méretek  
4. Tengelytáv (  e ): … mm  
4.1. Tengelytávolság:  
1–2.: … mm  
2–3.: … mm  
3–4.: … mm  
5.1. Legnagyobb megengedett hosszúság: … mm  
6.1. Legnagyobb megengedett szélesség: … mm  
7.1. Legnagyobb megengedett magasság: … mm  
10. A vonószerkezet központja és a járm ű hátulja közötti távolság: … mm  
12.1. Legnagyobb megengedett hátsó túlnyúlás: … mm  
Tömegek  
14. A nem teljes járm ű menetkész tömege: … kg  
14.1. E tömeg tengelyek közötti megoszlása:  
1. … kgHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/349
 
2. … kg  
3. … kg  
15. A járm ű befejezéskori legkisebb tömege: … kg  
15.1. E tömeg tengelyek közötti megoszlása:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. M űszakilag megengedett legnagyobb tömegek  
16.1. M űszakilag megengedett legnagyobb terhelt tömeg: … kg  
16.2. Az egyes tengelyekre jutó, m űszakilag megengedett tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg stb.  
16.3. Az egyes tengelycsoportokra jutó, m űszakilag megengedett tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg stb.  
19.1. A félpótkocsi vagy a középtengelyes pótkocsi kapcsolási pontjára es ő, m űszakilag megengedett legnagyobb 
statikus terhelés: … kg  
Legnagyobb sebesség  
29. Legnagyobb sebesség: … km/h  
Tengelyek és felfüggesztés  
30.1. Az egyes kormányzott tengelyek nyomtávja: … mm  
30.2. Az összes többi tengely nyomtávja: … mm  
31. A felemelhet ő tengely(ek) helyzete: …  
32. A terhelhet ő tengely(ek) helyzete: …  
34. Légrugózással vagy azzal egyenérték ű felfüggesztéssel ellátott tengely(ek): van/nincs (  1 ) 
35. Gumiabroncs/kerék kombinációja (  h ): …  
Vonószerkezet  
44. Vonószerkezet (ha van) jóváhagyási száma vagy jóváhagyási jele: …  
45. A felszerelhet ő vonószerkezetek típusai vagy osztályai: …HU L 175/350 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
45.1. Jellemz ő értékek (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Egyéb  
52. Megjegyzések (  n ): …  
2. OLDAL  
O3 ÉS O4 JÁRM Ű-KATEGÓRIA  
(nem teljes járm űvek) 
2. oldal  
Általános szerkezeti jellemz ők 
1. Tengelyek száma: … és kerekek száma: …  
1.1. Az ikerkerekekkel felszerelt tengelyek száma és helyzete: …  
2. Kormányzott tengelyek (száma, helyzete): …  
Fő méretek  
4. Tengelytáv (  e ): … mm  
4.1. Tengelytávolság:  
1–2.: … mm  
2–3.: … mm  
3–4.: … mm  
5.1. Legnagyobb megengedett hosszúság: … mm  
6.1. Legnagyobb megengedett szélesség: … mm  
7.1. Legnagyobb megengedett magasság: … mm  
10. A vonószerkezet központja és a járm ű hátulja közötti távolság: … mm  
12.1. Legnagyobb megengedett hátsó túlnyúlás: … mm  
Tömegek  
14. A nem teljes járm ű menetkész tömege: … kg  
14.1. E tömeg tengelyek közötti megoszlása:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg stb.  
15. A járm ű befejezéskori legkisebb tömege: … kg  
15.1. E tömeg tengelyek közötti megoszlása:  
1. … kgHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/351
 
2. … kg  
3. … kg  
16. M űszakilag megengedett legnagyobb tömegek  
16.1. M űszakilag megengedett legnagyobb terhelt tömeg: … kg  
16.2. Az egyes tengelyekre jutó, m űszakilag megengedett tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg stb.  
16.3. Az egyes tengelycsoportokra jutó, m űszakilag megengedett tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg stb.  
17. Tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb tömegek nemzeti/nemzetközi 
forgalomban (  1 ) ( o ) 
17.1. Tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb terhelt tömeg: … kg  
17.2. Az egyes tengelyekre jutó, tervezett nyilvántartásbavételi/forgalombahelyezési megengedett legnagyobb terhelt 
tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Az egyes tengelycsoportokra jutó, tervezett nyilvántartásbavételi/ forgalombahelyezési megengedett legnagyobb 
terhelt tömeg:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
19.1. A félpótkocsi vagy a középtengelyes pótkocsi kapcsolási pontjára es ő, m űszakilag megengedett legnagyobb 
statikus terhelés: … kg  
Legnagyobb sebesség  
29. Legnagyobb sebesség: … km/h  
Tengelyek és felfüggesztés  
31. A felemelhet ő tengely(ek) helyzete: …  
32. A terhelhet ő tengely(ek) helyzete: …  
34. Légrugózással vagy azzal egyenérték ű felfüggesztéssel ellátott tengely(ek): van/nincs (  1 ) 
35. Gumiabroncs/kerék kombinációja (  h ): …HU L 175/352 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Vonószerkezet  
44. Vonószerkezet (ha van) jóváhagyási száma vagy jóváhagyási jele: …  
45. A felszerelhet ő vonószerkezetek típusai vagy osztályai: …  
45.1. Jellemz ő értékek (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Egyéb  
52. Megjegyzések (  n ): …  
A IX. melléklethez kapcsolódó magyarázó megjegyzések  
( 1 ) A nem kívánt rész törlend ő. 
( a ) Meg kell adni az azonosító kódot.  
( b ) Meg kell adni, hogy a járm ű jobb vagy bal oldali közlekedésre alkalmas-e, vagy jobb és bal oldali közlekedésre egyaránt alkalmas.  
( c ) Meg kell adni, hogy a beszerelt sebességmér őnek és/vagy kilométer-számlálónak metrikus vagy angolszász mértékegységei vannak-e.  
( d ) Ez a nyilatkozat nem korlátozza a tagállamok azon jogát, hogy m űszaki átalakításokat írjanak el ő valamely járm űnek a rendeltetési 
helye szerinti tagállamtól eltér ő tagállamban történ ő nyilvántartásba vételéhez, ha ott a forgalom az út ellenkez ő oldalán halad.  
( e ) A 4. és a 4.1. pontot az 1230/2012/EU rendelet 25. fogalommeghatározásának (tengelytáv) és 26. fogalommeghatározásának 
(tengelytávolság) megfelel ően kell kitölteni.  
— —  
( g ) Hibrid elektromos járm űvek esetében mindkét teljesítményt meg kell adni.  
( h ) Az e bet űjelzés alá tartozó nem kötelez ő berendezések a »Megjegyzések« rovatba vehet ők fel.  
( i ) A II. melléklet C. részében ismertetett kódokat kell használni.  
( j ) Csak a következ ő alapszín(ek) adható(k) meg: fehér, sárga, narancssárga, piros, bíbor/lila, kék, zöld, szürke, barna, fekete.  
( k ) Kivéve a kizárólag a járm ű álló helyzetében használható üléseket és a kerekes székek helyének számát. 
Az M  3 kategóriájú távolsági autóbuszok esetében a személyzet tagjainak száma beleértend ő az utaslétszámba.  
( l ) Egészítse ki az Euro szint számával és a típusjóváhagyás során alkalmazott el őírásokhoz tartozó karakterrel.  
( m ) A különböz ő használható tüzel őanyagok esetében meg kell ismételni. Azok a járm űvek, amelyek benzinnel vagy gáz-halmazálla ­
potú tüzel őanyaggal egyaránt üzemeltethet őek, de olyan, csak vészhelyzet esetén vagy csak indításhoz használható benzinüzem ű 
rendszerrel vannak felszerelve, amelyhez egy legfeljebb 15 literes benzintartály tartozik, olyan járm űveknek min ősülnek, amelyek 
csak gáz-halmazállapotú tüzel őanyaggal m űködtethet ők. 
( m1 ) Az EURO VI vegyes üzem ű motorok és járm űvek esetében szükség szerint meg kell ismételni.  
( m2 ) Kizárólag a vonatkozó szabályozási aktus(ok) szerint értékelt kibocsátások tüntethet ők fel.  
( n ) Amennyiben a járm ű a 2005/50/EK bizottsági határozattal (HL L 21., 2005.1.25., 15. o.) összhangban fel van szerelve 24 GHz-es, 
rövid hatótávolságú radarkészülékkel, a gyártónak fel kell tüntetnie a következ őt: »24 GHz-es, rövid hatótávolságú radarkészülékkel 
felszerelt járm ű«. 
( o ) A gyártó ezeket a rovatokat kitöltheti csak a nemzetközi forgalom, csak a nemzeti forgalom, vagy mindkett ő vonatkozásában. 
A nemzeti forgalom esetében fel kell tüntetni a járm ű tervezett nyilvántartásba vételi helye szerinti ország kódját. A kódnak 
összhangban kell lennie az ISO 3166-1:2006 szabvánnyal. 
A nemzetközi forgalom esetében hivatkozni kell az irányelv számára (pl. a 96/53/EK tanácsi irányelv esetében ez a szám »96/53/ 
EK«).  
( p ) Ökoinnovációs technológiák.  
( p1 ) Az ökoinnovációs technológia (technológiák) általános kódjának a következ ő, szóközzel elválasztott elemekb ől kell állnia: 
— a jóváhagyó hatóság kódja a VII. melléklet szerint, 
— a járm űbe szerelt egyes ökoinnovációs technológiák kódja külön-külön, a Bizottság jóváhagyó határozatainak id őrendi sorrend ­
jében megadva. 
(Pl. az id őrendi sorrendben 10, 15 és 16 számon jóváhagyott, a német típusjóváhagyó hatóság által min ősített járm űbe szerelt 
három ökoinnovációs technológia általános kódja: »e1 10 15 16«.)  
( p2 ) Az egyes ökoinnovációs technológiák révén megtakarított CO  2 -kibocsátások összege  
( q ) A 715/2007/EK rendelet hatálya alá tartozó, N  1 kategóriájú befejezett járm űvek esetében.  
( r ) Csak akkor alkalmazandó, ha a járm ű jóváhagyása a 715/2007/EK rendelet alapján történik.  
( s ) Több elektromos motor megléte esetén adja meg a motorok együttes hatását.”HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/353
 
XIX. MELLÉKLET  
AZ 1230/2012/EU RENDELET MÓDOSÍTÁSA  
Az 1230/2012/EU rendelet a következ őképpen módosul:  
1. A 2. cikk 5. pontjának helyébe a következ ő szöveg lép:  
„ »nem kötelez ő felszerelés tömege«: az alapfelszerelésen kívül a gyártó el őírásai szerint a járm űbe beszerelhet ő nem 
kötelez ő felszereléskombinációk megengedett legnagyobb tömege;”.HU L 175/354 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
XX. MELLÉKLET  
A HASZNOS TELJESÍTMÉNY ÉS AZ ELEKTROMOS HAJTÁSLÁNCOK 30 PERCES LEGNAGYOBB TELJESÍTMÉNYÉNEK 
MÉRÉSE  
1. BEVEZETÉS  
E melléklet az elektromos hajtásláncok hasznos motorteljesítményének, hasznos teljesítményének és legnagyobb 30 
perces teljesítményének mérésére vonatkozó követelményeket határozza meg.  
2. ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK  
2.1. A vizsgálatok lefolytatására és az eredmények értelmezésére vonatkozó általános el őírások megegyeznek a 85. sz. 
ENSZ EGB-el őírás (  1 ) 5. szakaszában leírtakkal, az e mellékletben felsorolt kivételekkel.  
2.2. A vizsgálati tüzel őanyag  
A 85. sz. ENSZ EGB-el őírás 5.2.3.1., 5.2.3.2.1., 5.2.3.3.1. és 5.2.3.4. szakasza a következ őképpen értend ő: 
kereskedelmi forgalomban beszerezhet ő tüzel őanyagot kell használni. Vitás esetben a tüzel őanyagnak az e rendelet 
IX. mellékletében meghatározott, megfelel ő referencia-tüzel őanyagnak kell lennie.  
2.3. Teljesítménykorrekciós tényez ők 
Abban az esetben, ha a turbófeltölt ős motort olyan rendszerrel szerelik fel, amely lehet ővé teszi a környezeti 
viszonyok (h őmérséklet és magasság) ellensúlyozását, akkor a gyártó kérésére a 85. sz. ENSZ EGB-el őírás 5. mellék ­
letének 5.1. szakaszától eltérve az α a vagy α d korrekciós tényez ő értéke 1 lesz.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/355  
( 1 ) HL L 326., 2006.11.24., 55. o.
 XXI. MELLÉKLET  
1. TÍPUSÚ KIBOCSÁTÁSVIZSGÁLATI ELJÁRÁSOK  
1. BEVEZETÉS  
E melléklet a könny ű személy- és haszongépjárm űvek által kibocsátott gáz-halmazállapotú vegyületek és szilárd 
részecskék szintjeinek, részecskék számának, CO  2 -nek, valamint e járm űvek tüzel őanyag-fogyasztásának, elekt ­
romosenergia-fogyasztásának és elektromos hatósugarának meghatározására szolgáló eljárást írja le.  
2. FENNTARTVA  
3. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK  
3.1. A vizsgálóberendezés  
3.1.1. „ Pontosság ”: a mért érték és a nemzeti szabványra visszavezethet ő referenciaérték közötti eltérés, és az eredmény 
helyességét írja le. Lásd az 1. ábrát.  
3.1.2. „ Kalibrálás ”: mér őrendszerek válaszainak beállítási eljárása, azzal a céllal, hogy a kimeneti jel megegyezzen a 
referenciajelek tartományával.  
3.1.3. „ Kalibrálógáz ”: a gázelemz ők kalibrálására használt gázkeverék.  
3.1.4. „ Kett ős hígítási módszer ”: a hígított kipufogógáz-áramból egy rész leválasztása, majd összekeverése megfelel ő 
mennyiség ű hígítóleveg ővel a részecske-mintavev ő sz űrő el őtt. 
3.1.5. „ Teljes áramú kipufogógáz-hígító rendszer ”: a gépjárm ű teljes kipufogógázának környezeti leveg ővel történ ő, ellen ­ 
őrzött módon, állandó térfogatú mintavételi alagút segítségével végzett, folyamatos hígítása.  
3.1.6. „ Linearizálás ”: koncentrációk vagy anyagok tartományának felhasználása a koncentráció és a rendszer válasza 
közötti matematikai kapcsolat felállítása érdekében.  
3.1.7. „ Jelent ős karbantartás ”: olyan részegység vagy modul módosítása, javítása vagy cseréje, amely befolyásolhatja a 
mérések pontosságát.  
3.1.8. „ Metántól különböz ő szénhidrogének ” (NMHC): az összes szénhidrogénb ől (THC) levonva a metántartalom (CH  4 ). 
3.1.9. „ Ismételhet őség”: annak foka, hogy a változatlan körülmények között megismételt mérések eredményei mennyire 
azonosak (1. ábra), és ebben a mellékletben mindig egy szórásra utal.  
3.1.10. „ Referenciaérték ”: nemzeti szabványra visszavezethet ő érték. Lásd az 1. ábrát.  
3.1.11. „ Beállítási érték ”: az a célérték, amelyet a vezérl őrendszer megpróbál elérni.  
3.1.12. „ Mérési tartomány ”: a mér őkészülék oly módon történ ő beállítása, hogy megfelel ő választ adjon a készülék 
mérési tartománya vagy várt használati tartománya legnagyobb értékének 75–100 %-át képvisel ő hitelesít ő 
etalonra.  
3.1.13. „ Összes szénhidrogén ” (THC): a lángionizációs detektorral (FID) mérhet ő összes illékony anyag.  
3.1.14. „ Hitelesítés ”: annak értékelése, hogy egy mér őrendszer kimeneti jele egy vagy több el őre meghatározott elfoga ­
dási küszöbértéken belül megegyezik-e az alkalmazott referenciajelekkel.  
3.1.15. „ Nullázó gáz ”: olyan gáz, amely nem tartalmaz elemzend ő anyagokat, és amely az elemz ő készülék nulla ­
ponthoz tartozó válaszának beállítására szolgál.HU L 175/356 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
1. ábra  
A pontosság, az ismételhet őség és a referenciaérték meghatározása
  
3.2. A kigurulási menetellenállás és a teljesítménymér ő fékpad beállítása  
3.2.1. „ Aerodinamikus légellenállás ”: a járm űre a haladási irányával ellentétes irányban a leveg ő által kifejtett er ő. 
3.2.2. „ Aerodinamikus stagnálási pont ”: a gépjárm ű felületén lév ő olyan pont, ahol a szélsebesség nullával egyenl ő. 
3.2.3. „ Anemométer akadályozása ”: az anemométerrel végzett mérésre a járm ű jelenléte által gyakorolt hatás, melynek 
során a látszólagos leveg ősebesség eltér a járm ű sebességének és a szél földhöz viszonyított sebességének 
összegét ől. 
3.2.4. „ Korlátozott elemzés ”: azt jelenti, hogy a járm ű homlokfelülete és aerodinamikus légellenállási együtthatója 
egymástól függetlenül került meghatározásra, és ezeket az értékeket kell használni a mozgási egyenletben.  
3.2.5. „ Menetkész tömeg ”: a járm ű tömege a legalább a térfogata (térfogatuk) 90 %-áig feltöltött tüzel őanyag-tartály(ok), 
valamint a járm űvezet ő, a tüzel őanyag, a folyadékok és a gyártó el őírásai szerinti alapfelszerelés tömegével 
együtt, és adott esetben a felépítmény, a vezet őfülke, a csatlakozó-alkatrész és a pótkerék (pótkerekek) és a 
szerszámok tömegét is beleértve.  
3.2.6. „ Járm űvezet ő tömege ”: a vezet őülés vonatkoztatási pontjában egységesen 75 kg-ban meghatározott tömeg.  
3.2.7. „ Járm ű legnagyobb megengedett terhelése ”: a m űszakilag megengedett legnagyobb terhelt tömegb ől levonva a 
menetkész tömeget, 25 kg-ot és a 3.2.8. pontban meghatározott nem kötelez ő felszerelés tömegét.  
3.2.8. „ Nem kötelez ő felszerelés tömege ”: az alapfelszerelésen kívül a gyártó el őírásai szerint a járm űbe beszerelhet ő 
választható felszerelések kombinációinak legnagyobb tömege.  
3.2.9. „ Nem kötelez ő felszerelés ”: az alapfelszerelésnek nem részét képez ő elemek, amelyeket a gyártó felel ősségére 
szerelnek be a járm űbe, és amelyeket a vásárló megrendelhet.  
3.2.10. „ Légköri referenciaviszonyok (kigurulási menetellenállás mérése esetén) ”: azok a légköri viszonyok, amelyekhez ezeket a 
mérési eredményeket igazítani kell:  
a) légköri nyomás: p  0 = 100 kPa;  
b) légköri h őmérséklet: T  0 = 20 °C;HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/357
 
c) száraz leveg ő s űrűsége: ρ 0 = 1,189 kg/m  3 ; 
d) szélsebesség: 0 m/s.  
3.2.11. „ Vonatkoztatási sebesség ”: a járm űnek az a sebessége, amelynél a kigurulási menetellenállás meghatározásra, 
illetve a fékpad terhelése hitelesítésre kerül.  
3.2.12. „ Kigurulási menetellenállás ”: a járm ű haladó mozgásának ellenálló er ő, amely kigurulási módszerrel vagy a 
hajtáslánc súrlódási veszteségének tekintetében azzal egyenérték ű módszerekkel kerül mérésre.  
3.2.13. „ Gördülési ellenállás ”: a gumiabroncsokra a járm ű haladási irányával ellentétes irányba ható er ők. 
3.2.14. „ Menetellenállás ”: a járm ű haladó mozgásának ellenálló nyomaték, amelyet a járm ű hajtott kerekeire szerelt 
nyomatékmér őkkel mérnek meg.  
3.2.15. „ Szimulált kigurulási menetellenállás ”: a fékpadra helyezett járm űre ható kigurulási menetellenállás, melynek célja a 
közúton mért kigurulási menetellenállás el őállítása, és amely a fékpad által kifejtett er őből és a járm űnek a 
fékpadon való haladása közben ellenálló er őkb ől tev ődik össze, és amelyet egy másodrend ű polinom három 
együtthatójával közelítenek meg.  
3.2.16. „ Szimulált menetellenállás ”: a fékpadra helyezett járm űre ható menetellenállás, melynek célja a közúton mért 
menetellenállás el őállítása, és amely a fékpad által kifejtett nyomatékból és a járm űnek a fékpadon való 
haladása közben ellenálló nyomatékból tev ődik össze, és amelyet egy másodrend ű polinom három együtt ­
hatójával közelítenek meg.  
3.2.17. „ Álló helyzet ű szélmérés ”: a szél sebességének és irányának anemométerrel történ ő mérése a vizsgálati útpálya 
mellett olyan helyen és az út szintje felett olyan magasságban, ahol a legjellemz őbb szélviszonyok tapasztal ­
hatók.  
3.2.18. „ Alapfelszerelés ”: a járm ű alapkonfigurációja, amely fel van szerelve valamennyi, a 2007/46/EK irányelv IV. és XI. 
mellékletében meghatározott jogi aktus szerinti kötelez ő elemmel, beleértve minden olyan jellemz őt, amelynek 
felszerelése esetén a konfiguráció vagy a berendezések szintjén nincs szükség további m űszaki adatok megadá ­
sára.  
3.2.19. „ A kigurulási menetellenállás célértéke ”: az el őállítani kívánt kigurulási menetellenállás.  
3.2.20. „A  menetellenállás célértéke ”: a fékpadon el őállítani kívánt menetellenállás.  
3.2.21. Fenntartva  
3.2.22. „ Szélkorrekció ”: a szél kigurulási menetellenállásra kifejtett hatásának korrekciója az álló helyzet ű és a fedélzeti 
anemométerb ől származó bemeneti jelek alapján.  
3.2.23. „ M űszakilag megengedett legnagyobb terhelt tömeg ”: a járm űhöz szerkezeti jellemz ői és tervezési teljesítménye 
alapján hozzárendelt megengedett össztömeg.  
3.2.24. „ Járm ű tényleges tömege ”: az adott járm űbe beszerelt nem kötelez ő felszerelés tömegével megnövelt menetkész 
tömeg.  
3.2.25. „ Járm ű vizsgálati tömege ”: a járm ű tényleges tömegének, továbbá 25 kg és a járm ű terhelését helyettesít ő töme ­
gének összege.  
3.2.26. „ Járm ű terhelését helyettesít ő tömeg ”: a járm ű legnagyobb megengedett terhelésének x százaléka, ahol x értéke M 
kategóriájú járm űvek esetében 15 százalék, míg N kategóriájú járm űvek esetében 28 százalék.HU L 175/358 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.2.27. „ Járm űszerelvény m űszakilag megengedett legnagyobb terhelt tömege ” (MC): szerkezeti jellemz ői és tervezési teljesít ­
ménye alapján a gépjárm ű és egy vagy több pótkocsi alkotta szerelvényhez rendelt megengedett legnagyobb 
össztömeg, vagy a vontatóegység és félpótkocsi alkotta szerelvényhez rendelt megengedett legnagyobb össz ­
tömeg.  
3.3. Tiszta elektromos, hibrid hajtású elektromos és tüzel őanyag-cellás járm űvek  
3.3.1. „ Teljesen elektromos hatósugár ” (AER): a küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm ű által a töltéslemerítési 
vizsgálat kezdetét ől a vizsgálat során addig az id őpontig megtett teljes távolság, amikor a bels ő égés ű motor 
elkezd tüzel őanyagot fogyasztani.  
3.3.2. „ Tisztán elektromos hatósugár ” (PER): a tiszta elektromos hajtású járm ű által a töltéslemerítési vizsgálat kezdetét ől 
a megszakadási feltétel eléréséig megtett teljes távolság.  
3.3.3. „ Tényleges töltéslemerítési hatósugár ” (R  CDA ): töltéslemerítési üzemállapotban, WLTC ciklusokban addig megtett 
távolság, míg az újratölthet ő energiatároló rendszer (REESS) le nem merül.  
3.3.4. „ Töltéslemerítési ciklus hatósugara ” (R  CDC ): a töltéslemerítési vizsgálat kezdetét ől a megszakadási feltételt kielégít ő 
ciklus vagy ciklusok el őtti utolsó ciklus végéig megtett távolság, azt az átmeneti ciklust is beleértve, ahol a 
járm ű töltéslemerít ő vagy töltésfenntartó állapotban egyaránt üzemeltethet ő. 
3.3.5. „ Töltéslemerít ő üzemállapot ”: olyan üzemállapot, melynél az újratölthet ő energiatároló rendszerben tárolt energia 
ingadozhat, de átlagértékében csökken, míg a járm ű a töltésfenntartó állapotba történ ő átmenetig halad.  
3.3.6. „ Töltésfenntartó üzemállapot ”: olyan üzemállapot, melynél az újratölthet ő energiatároló rendszerben tárolt energia 
ingadozhat, de átlagértékében semleges töltési egyensúlyi szinten marad, míg a járm ű halad.  
3.3.7. „ Használati tényez ők”: a töltéslemerítési állapotban elért hatósugártól függ ő járm űhasználati statisztikákon 
alapuló hányadosok, amelyek a küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek töltéslemerítési és töltés ­
fenntartási üzemállapotához tartozó kipufogógáz-kibocsátási vegyületeinek, CO  2 -kibocsátásainak és tüzel ő­
anyag-fogyasztásának súlyozásához használatosak.  
3.3.8. „ Elektromos gép ”: olyan energiaátalakító, amely elektromos energiát mechanikus energiává alakítja át.  
3.3.9. „ Energiaátalakító ”: olyan rendszer, ahol a kimeneti energiaforma eltér a bemeneti energiaformától.  
3.3.9.1. „ Meghajtóenergia-átalakító ”: az er őátviteli rendszer olyan energiaátalakítója, amely nem periférikus berendezés, és 
amelynek kimeneti energiája közvetlenül vagy közvetve a járm ű el őrehaladására fordítódik.  
3.3.9.2. „ Meghajtóenergia-átalakító kategóriái ”: i. bels ő égés ű motor vagy ii. elektromos gép vagy iii. tüzel őanyag-cella.  
3.3.10. „ Energiatároló rendszer ”: olyan rendszer, amely energiát tárol és azt a bemen ővel megegyez ő energiaformában 
adja le.  
3.3.10.1. „ Meghajtóenergia-tároló rendszer ”: az er őátviteli rendszer olyan energiatároló rendszere, amely nem periférikus 
berendezés, és amelynek kimeneti energiája közvetlenül vagy közvetve a járm ű el őrehaladására fordítódik.  
3.3.10.2. „ Meghajtóenergia-tároló rendszer kategóriái ”: i. tüzel őanyag-tároló rendszer vagy ii. újratölthet ő energiatároló rend ­
szer vagy iii. újratölthet ő mechanikai energiatároló rendszer.  
3.3.10.3. „ Energiaforma ”: i. elektromos energia vagy ii. mechanikai energia vagy iii. kémiai energia (a tüzel őanyagokat is 
ideértve).  
3.3.10.4. „ Tüzel őanyag-tároló rendszer ”: olyan meghajtóenergia-tároló rendszer, amely a kémiai energiát folyékony vagy 
gáz-halmazállapotú tüzel őanyag formájában tárolja.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/359
 
3.3.11. „ Egyenérték ű teljesen elektromos hatósugár ” (EAER): a teljes tényleges töltéslemerítési hatósugárnak (R  CDA ) az a 
része, amely a töltéslemerítési vizsgálat során az újratölthet ő energiatároló rendszerb ől származó elektromosság 
felhasználásának tulajdonítható.  
3.3.12. „ Hibrid hajtású elektromos járm ű” (HEV): olyan hibrid járm ű, amelynek egyik meghajtóenergia-átalakítója elekt ­
romos gép.  
3.3.13. „ Hibrid hajtású járm ű” (HV): olyan járm ű, amelynek er őátviteli rendszere legalább két különböz ő kategóriájú 
meghajtóenergia-átalakítót és legalább két különböz ő kategóriájú meghajtóenergia-tároló rendszert tartalmaz.  
3.3.14. „ Nettó energiaváltozás ”: az újratölthet ő energiatároló rendszer energiaváltozásának a vizsgálati járm ű ciklus- 
energiaigényével elosztott hányadosa.  
3.3.15. „ Nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm ű” (NOVC-HEV): olyan hibrid hajtású elektromos járm ű, 
amelyik nem tölthet ő fel küls ő forrásról.  
3.3.16. „ Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm ű” (OVC-HEV): olyan hibrid hajtású elektromos járm ű, amelyik küls ő 
forrásról feltölthet ő. 
3.3.17. „ Tisztán elektromos járm ű” (PEV): olyan járm ű, amely er őátviteli rendszerének meghajtóenergia-átalakítói kizá ­
rólag elektromos gépek, és meghajtóenergia-tároló rendszerként kizárólag újratölthet ő energiatároló rendsze ­
reket alkalmaz.  
3.3.18. „ Tüzel őanyag-cella ”: olyan energiaátalakító, amely a (bemen ő) kémiai energiát (kimen ő) elektromos energiává 
alakítja át, vagy fordítva.  
3.3.19. „ Tüzel őanyag-cellás járm ű” (FCV): olyan járm ű, amelynek er őátviteli rendszerének meghajtóenergia-átalakítója 
(energiaátalakítói) kizárólag tüzel őanyag-cella (cellák) és elektromos gép(ek).  
3.3.20. „ Tüzel őanyag-cellás hibrid hajtású járm ű” (FCHV): olyan tüzel őanyag-cellás járm ű, amelynek er őátviteli rendsze ­
rében legalább egy tüzel őanyag-tároló rendszer és legalább egy újratölthet ő energiatároló rendszer üzemel 
meghajtóenergia-tároló rendszerként.  
3.4. Er őátviteli rendszer  
3.4.1. „ Er őátviteli rendszer ”: a járm ű meghajtóenergia-tároló rendszerének (rendszereinek), meghajtóenergia-átalakító ­
jának (átalakítóinak) és hajtásláncának (láncainak) összessége, amelyek mechanikai energiát juttatnak a kere ­
kekhez a járm ű meghajtása céljából, továbbá a periférikus berendezések.  
3.4.2. „ Kiegészít ő berendezések ”: olyan nem periférikus energiafogyasztó, -átalakító, -tároló vagy -ellátó berendezések 
vagy rendszerek, amelyek a járm űbe nem a járm ű meghajtásának céljából kerültek beépítésre, és emiatt nem 
számítanak az er őátviteli rendszer részének.  
3.4.3. „ Periférikus berendezések ”: olyan energiafogyasztó, -átalakító, -tároló vagy -ellátó berendezések, amelyeknél az 
energia nem els ődlegesen a járm ű meghajtására fordítódik, illetve olyan más alkatrészek, rendszerek és vezérl ő­
egységek, amelyek lényegesek az er őátviteli rendszer üzemeltetéséhez.  
3.4.4. „ Hajtáslánc ”: az er őátviteli rendszer azon összekapcsolt elemeib ől áll, amelyek a mechanikai energiának a 
meghajtóenergia-átalakító(k) és a kerekek közötti átvitelére szolgálnak.  
3.4.5. „ Kézi sebességváltó ”: olyan sebességváltó, ahol a sebességfokozatok közötti váltást kizárólag a járm űvezet ő 
kezdeményezheti.  
3.5. Általános rész  
3.5.1. „ Kritikus kibocsátások ”: azok a kibocsátott összetev ők, amelyekre vonatkozóan határértékeket határoz meg ez a 
rendelet.HU L 175/360 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.5.2. Fenntartva  
3.5.3. Fenntartva  
3.5.4. Fenntartva  
3.5.5. Fenntartva  
3.5.6. „ Ciklus energiaigénye ”: az a számított pozitív energiamennyiség, amely a járm ű számára szükséges az el őírt ciklus 
teljesítéséhez.  
3.5.7. Fenntartva  
3.5.8. „ Vezet ő által választható üzemmódok ”: olyan különböz ő, a vezet ő által kiválasztható feltételek, amelyek hatással 
lehetnek a kibocsátásra, vagy a tüzel őanyag- és/vagy az energiafogyasztásra.  
3.5.9. „ Els ődleges üzemmód ”: a jelen melléklet szempontjából az az egyedüli üzemmód, amely a járm ű beindításakor 
mindig kiválasztásra kerül, függetlenül attól, hogy az el őző leállítás pillanatában melyik üzemmód volt kivá ­
lasztva  
3.5.10. „ Referenciafeltételek (a kibocsátott tömeg számítása szempontjából) ”: azok a feltételek, amelyek a gáz-s űrűségértékek 
alapjául szolgálnak, pontosan 101,325 kPa és 273,15 K (0 °C).  
3.5.11. „ Kipufogógáz-kibocsátás ”: gáz-halmazállapotú, szilárd és folyékony vegyületek kibocsátása.  
3.6.  PM/PN  
A „részecskék” kifejezést hagyományosan a leveg őben szálló fázisban lév ő jellemzett (mért) anyagra használják, 
míg a „részecske tömege” kifejezés a lerakódott anyagra vonatkozik.  
3.6.1. „ Kibocsátott részecskék száma ” (PN): a járm ű füstgázával kibocsátott szilárd részecskék teljes számát jelenti, 
mennyiségileg az e mellékletben meghatározott hígítási, mintavételi és mérési eljárások alapján meghatározva.  
3.6.2. „ Kibocsátott részecskék tömege ” (PM): a járm ű füstgázával kibocsátott valamennyi szilárd részecske tömege, 
mennyiségileg az e mellékletben meghatározott hígítási, mintavételi és mérési eljárások alapján meghatározva.  
3.7.  WLTC  
3.7.1. „ Névleges motorteljesítmény ”: a motor legnagyobb teljesítménye kW-ban az e rendelet XX. mellékletében meghatá ­
rozott követelményeknek megfelel ően. 
3.7.2. „ Végsebesség ”: a járm űnek a gyártó által megadott legnagyobb sebessége.  
3.8. Eljárás  
3.8.1. „ Periodikusan regeneráló rendszer ”: olyan, a kipufogógáz-kibocsátást szabályozó berendezés (pl. katalitikus átala ­
kító, részecskesz űrő), amely szabályos id őközönként – miel őtt a járm ű szokásos üzemmódban 4 000 km utat 
tenne meg – regenerálást igényel.  
3.9. Környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálat (6a. almelléklet)  
3.9.1 „ Aktív h őtároló berendezés ”: olyan technológia, amely a járm ű bármely berendezésében h őt tárol, és a h őt az 
erőátviteli rendszer valamely részegységének adja le egy adott id őtartamon át a járm ű beindítása során. A 
rendszerben tárolt entalpiával és az er őátviteli rendszer részegységei felé történ ő h őleadás id őtartamával jelle ­
mezhet ő. 
3.9.2. „ Hőszigetel ő anyagok ”: a motortérben a motorhoz és/vagy az alvázhoz rögzített h őszigetel ő hatású anyagok, 
amelyek h ővezetési tényez ője legfeljebb 0,1 W/(mK) érték ű.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/361
 
4. RÖVIDÍTÉSEK  
4.1. Általános rövidítések  
AC váltakozó áram  
CFV kritikus áramlású Venturi-cs ő 
CFO kritikus áramlású mér őperemes áramlásmér ő 
CLD kemilumineszcens detektor  
INS kemilumineszcens elemz ő készülék  
CVS állandó térfogatú mintavev ő rendszer  
DC egyenáram  
ET elpárologtató cs ő 
Extra High  2 a WLTC ciklus rendkívül nagy sebesség ű szakasza 2. osztályú járm űveknél  
Extra High  3 a WLTC ciklus rendkívül nagy sebesség ű szakasza 3. osztályú járm űveknél  
FCHV tüzel őanyag-cellás hibrid hajtású járm ű 
FID lángionizációs detektor  
FSD teljes kitérés  
GC gázkromatográf  
HEPA nagy hatásfokú részecskesz űrő 
HFID f űtött lángionizációs detektor  
High  2 a WLTC ciklus nagy sebesség ű szakasza 2. osztályú járm űveknél  
High  3-1 a WLTC ciklus nagy sebesség ű szakasza 3. osztályú járm űveknél v  max < 120 km/h sebes ­
séggel  
High  3-2 a WLTC ciklus nagy sebesség ű szakasza 3. osztályú járm űveknél v  max ≥ 120 km/h sebes ­
séggel  
ICE bels ő égés ű motor  
LoD kimutatási határ  
LoQ a mennyiségi meghatározás határértéke  
Low  1 a WLTC ciklus alacsony sebesség ű szakasza 1. osztályú járm űveknél  
Low  2 a WLTC ciklus alacsony sebesség ű szakasza 2. osztályú járm űveknél  
Low  3 a WLTC ciklus alacsony sebesség ű szakasza 3. osztályú járm űveknélHU L 175/362 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Medium  1 a WLTC ciklus közepes sebesség ű szakasza 1. osztályú járm űveknél  
Medium  2 a WLTC ciklus közepes sebesség ű szakasza 2. osztályú járm űveknél  
Medium  3-1 a WLTC ciklus közepes sebesség ű szakasza 3. osztályú járm űveknél v  max < 120 km/h sebes ­
séggel  
Medium  3-2 a WLTC ciklus közepes sebesség ű szakasza 3. osztályú járm űveknél v  max ≥ 120 km/h sebes ­
séggel  
LC folyadékkromatográfia  
LPG cseppfolyósított propán-bután gáz  
NDIR nem diszperzív infravörös-abszorpció elvén m űköd ő (gázelemz ő készülék)  
NDUV nem diszperzív ultraibolya (elemz őkészülék)  
NG/biometán földgáz/biometán  
NMC metánkiválasztó  
NOVC-FCHV nem küls ő feltöltés ű, tüzel őanyag-cellás hibrid hajtású járm ű 
NOVC nem küls ő feltöltés ű 
NOVC-HEV nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm ű 
OVC-HEV küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm ű 
P a a háttérsz űrőn összegy űjtött részecsketömeg  
P e a mintavev ő sz űrőn összegy űjtött részecsketömeg  
PAO polialfaolefin  
PCF részecske-el őosztályozó  
PCRF részecskekoncentráció-csökkentési tényez ő 
PDP térfogat-kiszorításos szivattyú  
CRB tisztán elektromos hatósugár  
% FS a teljes skála százaléka  
PM kibocsátott részecskék tömege  
PN a kibocsátott részecskék száma  
PNC részecskeszámláló  
PND  1 els ő részecskeszám-hígító készülék  
PND  2 második részecskeszám-hígító készülékHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/363
 
PTS részecskeátvezet ő rendszer  
PTT részecskeátvezet ő cs ő 
QCL-IR infravörös kvantum-kaszkád lézer  
R CDA tényleges töltéslemerítési hatósugár  
RCB az újratölthet ő energiatároló rendszer töltési egyensúlya  
REESS újratölthet ő energiatároló rendszer  
SSV hangsebesség alatti áramlású Venturi-cs ő 
USFM ultrahangos áramlásmér ő 
VPR illékonyrészecske-eltávolító  
WLTC könny űgépjárm űvekre vonatkozó, világszinten harmonizált vizsgálati ciklus  
4.2. Vegyjelek és kémiai rövidítések  
C 1 szén 1 egyenérték ű szénhidrogén  
CH  4 metán  
C 2 H 6 etán  
C 2 H 5 OH etanol  
C 3 H 8 propán  
CO szén-monoxid  
CO  2 szén-dioxid  
DOP di-oktilftalát  
H 2 O víz  
NH  3 ammónia  
NMHC metántól különböz ő szénhidrogének  
NO  x nitrogén-oxidok  
NO nitrogén-monoxid  
NO  2 nitrogén-dioxid  
N 2 O dinitrogén-oxid  
THC összes szénhidrogénHU L 175/364 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
5. ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK  
5.0 Az 5.6 és az 5.9 szakasz között meghatározott valamennyi járm űcsaládot az alábbi formátumú egyedi 
azonosító jelöli:  
FT-TA-WMI-yyyy-nnnn  
ahol:  
— FT a járm űcsalád fajtája:  
— IP = interpolációs járm űcsalád az 5.6. pontban meghatározottak szerint  
— RL = kigurulási menetellenállási járm űcsalád az 5.7. pontban meghatározottak szerint  
— RM = a kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járm űcsalád az 5.8. pontban meghatározottak szerint  
— PR = periodikusan regeneráló rendszerek (K  i ) szerinti járm űcsalád az 5.9. pontban meghatározottak 
szerint  
— TA a járm űcsalád jóváhagyásáért felel ős hatóság egyedi azonosítószáma a 2007/46/EK irányelv VII. mellék ­
lete 1. pontjának 1. szakaszában meghatározottak szerint  
— WMI (a gyártó világazonosítója) a gyártót egyedileg azonosító kód, az ISO 3780:2009 szabványban 
meghatározottak szerint. Egyazon gyártó esetében több WMI kód is létezhet.  
— yyyy az az év, amelyben a járm űcsalád vizsgálata végrehajtásra került  
— nnnn egy négyjegy ű sorszám  
5.1. A járm űvet és a gáz-halmazállapotú vegyületek kibocsátását, a kibocsátott részecskék tömegét és a kibocsátott 
részecskék számát befolyásoló alkatrészeket úgy kell megtervezni, legyártani és összeszerelni, hogy a járm ű 
rendeltetésszer ű használati körülmények, úgymint páratartalom, es ő, hó, h őség, hideg, homok, por, rezgések, 
kopás stb. között, a teljes élettartama alatt megfeleljen e melléklet rendelkezéseinek.  
5.1.1. Ebbe beletartozik a kibocsátáscsökkent ő rendszer valamennyi töml őjének, csuklójának és csatlakozásának 
biztonsága is.  
5.2. A vizsgálati járm űnek a kibocsátást befolyásoló részegységei és funkciói tekintetében reprezentatívnak kell 
lennie a jóváhagyással érintett, sorozatban gyártani kívánt járm űvet illet ően. A gyártónak és a jóváhagyó 
hatóságnak meg kell állapodnia abban, hogy melyik vizsgálati járm űtípus reprezentatív.  
5.3. A járm űvek vizsgálatának feltételei  
5.3.1. A kibocsátásvizsgálat során alkalmazott ken őanyagok és h űtőfolyadék típusának és mennyiségének meg kell 
egyeznie a gyártó által a járm ű normál üzeméhez meghatározottakkal.  
5.3.2. A kibocsátásvizsgálat során használt tüzel őanyag típusának a IX. mellékletben meghatározottnak kell lennie.  
5.3.3. Valamennyi kibocsátáscsökkent ő rendszernek üzemképesnek kell lennie.  
5.3.4. Bármilyen kiiktató eszköz használata tilos a 715/2007/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének rendelkezései 
értelmében.  
5.3.5. A motort úgy kell megtervezni, hogy megakadályozza a kartergáz-kibocsátást.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/365
 
5.3.6. A kibocsátásvizsgálat során használt gumiabroncsoknak meg kell felelniük az e melléklet 6. almellékletének 
1.2.4.5. pontjában meghatározottaknak.  
5.4. Tüzel őanyag-tartály tölt őnyílások  
5.4.1. Az 5.4.2. szakasztól függ ően a benzin- vagy etanoltartály tölt őnyílását úgy kell kialakítani, hogy 23,6 mm vagy 
annál nagyobb küls ő átmér őjű tölt őpisztoly-betölt őcs ővel ne lehessen feltölteni.  
5.4.2. Az 5.4.1. szakasz nem vonatkozik olyan járm űvekre, amelyek teljesítik mind a két következ ő feltételt:  
a) a járm űvet úgy tervezték és alakították ki, hogy a kibocsátásának ellen őrzésére szolgáló egyik berendezést 
sem befolyásolja hátrányosan az ólmozott benzin; valamint  
b) a járm űvet felt űnően, jól olvasható és letörölhetetlen módon megjelölték az ólmozatlan benzin ISO 
2575:2010 „Közúti járm űvek – kezel őszervek, kijelz ők és visszajelz ő lámpák” szabványban el őírt jelével 
olyan helyen, amely azonnal észrevehet ő a benzintartályt feltölt ő személy számára. Kiegészít ő jelölések 
használata megengedett.  
5.5. Az elektronikus rendszer biztonságára vonatkozó rendelkezések  
5.5.1. A kibocsátás ellen őrzésére szolgáló számítógéppel felszerelt járm űnek olyan funkciókkal kell rendelkeznie, 
amelyek meggátolják a módosítást, kivéve, ha azt a gyártó engedélyezi. A gyártónak engedélyeznie kell a 
módosításokat abban az esetben, ha azok a járm ű diagnosztizálásához, karbantartásához és javításához, 
m űszaki ellen őrzéséhez, feljavításához vagy javításához szükségesek. Az átprogramozható számítógépes 
kódoknak és m űködési paramétereknek védetteknek kell lenniük az illetéktelen beavatkozással szemben, és 
legalább az ISO 15031-7 szabvány (2001. március 15.) rendelkezéseinek megfelel ő szint ű védelmet kell 
biztosítaniuk. Minden kivehet ő kalibrálási memóriachipet tokozva, leplombált tartóban kell elhelyezni vagy 
elektronikus algoritmusokkal kell védeni, és biztosítani kell, hogy ezeket csak speciális eszközökkel és külön ­
leges eljárásokkal lehessen kicserélni.  
5.5.2. Gondoskodni kell arról, hogy a motornak a számítógép által kódolt üzemi paramétereit csak speciális eszkö ­
zökkel és eljárásokkal lehessen megváltoztatni (pl. forrasztott vagy zárt számítógép-alkatrészeket, illetve plom ­
bált (vagy forrasztott) gépházat kell használni).  
5.5.3. A gyártók a jóváhagyó hatóságtól kérelmezhetik felmentésüket valamelyik követelmény alól azokra a járm ű­
vekre vonatkozóan, amelyek nem valószín ű, hogy védelmet igényelnek. A felmentés elbírálásakor a jóváhagyó 
hatóság által figyelembe veend ő kritériumok magukban foglalják, többek között, a kereskedelmi forgalomban 
beszerezhet ő chipeket, a járm ű nagyteljesítmény ű kapacitását, valamint a járm ű tervezett eladási mennyiségét.  
5.5.4. A programozható számítógépes kódrendszereket használó gyártóknak meg kell akadályozniuk az illetéktelen 
átprogramozást. A gyártóknak fejlett manipulálás elleni védelmi stratégiákat és olyan írásvédelmi funkciókat 
kell használniuk, amelyekhez a gyártó által kezelt küls ő számítógépen, elektronikusan lehet hozzáférni, és 
amelyekhez független gazdasági szerepl ők számára is hozzáférést kell biztosítani a XIV. melléklet 5.5.1. 
pontjában és 2.2. pontjában említett védelemmel. A manipulálás elleni védelem megfelel ő szintjét nyújtó 
módszereket a jóváhagyó hatóságnak jóvá kell hagynia.  
5.6. Interpolációs járm űcsalád  
5.6.1.  Bels ő égés ű motorral rendelkez ő járm űvek interpolációs járm űcsaládja  
Ugyanabba az interpolációs járm űcsaládba csak azok a járm űvek tartozhatnak, amelyek azonosak a járm űvel, 
erőátviteli rendszerrel, sebességváltóval kapcsolatos alábbi jellemz ők tekintetében:  
a) bels ő égés ű motor fajtája: tüzel őanyag fajtája, égés fajtája, motor űrtartalma, teljes terhelési jellemz ők, 
motortechnológia és feltölt őrendszer, valamint más motoralrendszerek vagy -jellemz ők, amelyek nem elha ­
nyagolható hatással vannak a kibocsátott CO  2 tömegére WLTP körülmények között;  
b) az er őátviteli rendszeren belül a kibocsátott CO  2 tömegére hatással lév ő valamennyi részegység m űködési 
elve;  
c) a sebességváltó fajtája (azaz kézi, automata, fokozatmentes (automata) sebességváltó) és a sebességváltó 
típusa (azaz névleges nyomaték, sebességfokozatok száma, tengelykapcsolók száma stb.);HU L 175/366 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
d) n/v hányadosok (a motor fordulatszáma elosztva a járm ű sebességével). Ez a követelmény akkor tekinthet ő 
teljesültnek, ha az eltérés egyetlen áttétel esetében sem haladja meg a 8 százalékot a leggyakrabban beszerelt 
sebességváltó fajta áttételeihez viszonyítva;  
e) meghajtott tengelyek száma;  
f) ATCT család.  
Járm űvek csak akkor tartozhatnak ugyanabba az interpolációs járm űcsaládba, ha az 1. almelléklet 2. pontja 
értelmében ugyanabba a járm ű-kategóriába tartoznak.  
5.6.2.  Nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek és küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek interpolációs 
járm űcsaládja  
Az 5.6.1. szakasz követelményein felül, csak az alábbi jellemz ők terén azonos nem küls ő feltöltés ű hibrid 
hajtású elektromos járm űvek és küls ő feltöltés ű hibrid elektromos járm űvek tartozhatnak ugyanabba az inter ­
polációs járm űcsaládba:  
a) az elektromos gépek fajtája és darabszáma (felépítése (aszinkron/szinkron stb.), h űtés fajtája (légh űtés, 
folyadékh űtés), valamint más jellemz ők, amelyek nem elhanyagolható hatással vannak a kibocsátott CO  2 
tömegére és az elektromosenergia-fogyasztásra WLTP körülmények között;  
b) az újratölthet ő meghajtóenergia-tároló rendszer fajtája (típus, kapacitás, névleges feszültség, névleges telje ­
sítmény, h űtés fajtája [légh űtés, folyadékh űtés]);  
c) az elektromos gép és az újratölthet ő meghajtóenergia-tároló rendszer közötti, az újratölthet ő meghajtó ­
energia-tároló rendszer és a kisfeszültség ű energiaforrás közötti, valamint a hálózati tölt őcsatlakozás és az 
újratölthet ő meghajtóenergia-tároló rendszer közötti energiaátalakító fajtája, valamint más jellemz ők, 
amelyek nem elhanyagolható hatással vannak a kibocsátott CO  2 tömegére és az elektromosenergia-fogyasz ­
tásra WLTP körülmények között;  
d) a vizsgálat kezdetét ől az átmeneti ciklusig – azt is beleértve – lezajlott töltéslemerítési ciklusok száma 
közötti különbség nem haladhatja meg az egyet.  
5.6.3.  Tisztán elektromos járm űvek interpolációs járm űcsaládja  
Ugyanabba az interpolációs járm űcsaládba csak azok a tisztán elektromos járm űvek tartozhatnak, amelyek 
azonosak az elektromos er őátviteli rendszerrel/ sebességváltóval kapcsolatos alábbi jellemz ők tekintetében:  
a) az elektromos gépek fajtája és darabszáma (felépítése (aszinkron/szinkron stb.), h űtés fajtája (légh űtés, 
folyadékh űtés), valamint más jellemz ők, amelyek nem elhanyagolható hatással vannak az elektromosener ­
gia-fogyasztásra és a hatótávolságra WLTP körülmények között;  
b) az újratölthet ő meghajtóenergia-tároló rendszer fajtája (típus, kapacitás, névleges feszültség, névleges telje ­
sítmény, h űtés fajtája [légh űtés, folyadékh űtés]);  
c) a sebességváltó fajtája (azaz kézi, automata, fokozatmentes [automata] sebességváltó) és a sebességváltó 
típusa (azaz névleges nyomaték, sebességfokozatok száma, tengelykapcsolók száma stb.);  
d) meghajtott tengelyek száma;  
e) az elektromos gép és az újratölthet ő meghajtóenergia-tároló rendszer közötti, az újratölthet ő meghajtó ­
energia-tároló rendszer és a kisfeszültség ű energiaforrás közötti, valamint a hálózati tölt őcsatlakozás és az 
újratölthet ő meghajtóenergia-tároló rendszer közötti elektromos átalakító fajtája, valamint más jellemz ők, 
amelyek nem elhanyagolható hatással vannak az elektromosenergia-fogyasztásra és a hatótávolságra WLTP 
körülmények között;  
f) az er őátviteli rendszeren belüli valamennyi olyan részegység m űködési elve, amely hatással van az elektro ­
mosenergia-fogyasztásra;HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/367
 
g) n/v hányadosok (a motor fordulatszáma elosztva a járm ű sebességével). Ez a követelmény akkor tekinthet ő 
teljesültnek, ha az eltérés egyetlen áttétel esetében sem haladja meg a 8 százalékot a leggyakrabban beszerelt 
sebességváltó fajta és típus áttételeihez viszonyítva.  
5.7. Kigurulási menetellenállási járm űcsalád  
Ugyanabba a kigurulási menetellenállási járm űcsaládba csak azok a járm űvek tartozhatnak, amelyek azonosak 
az alábbi jellemz ők tekintetében:  
a) a sebességváltó fajtája (azaz kézi, automata, fokozatmentes (automata) sebességváltó) és a sebességváltó 
típusa (azaz névleges nyomaték, sebességfokozatok száma, tengelykapcsolók száma stb.); A gyártó kérésére 
és a jóváhagyó hatóság engedélyével, kisebb teljesítményveszteség ű sebességváltó is tartozhat a járm űcsa ­
ládba;  
b) n/v hányadosok (a motor fordulatszáma elosztva a járm ű sebességével). Ez a követelmény akkor tekinthet ő 
teljesültnek, ha az eltérés egyetlen áttétel esetében sem haladja meg a 25 százalékot a leggyakrabban 
beszerelt sebességváltó fajta áttételeihez viszonyítva;  
c) meghajtott tengelyek száma;  
d) ha a sebességváltóhoz legalább egy elektromos gép kapcsolódik üres állásban, és a járm ű nem rendelkezik 
olyan kigurulási üzemmóddal (a 4. almelléklet 4.2.1.8.5. pontja), hogy az elektromos gép ne legyen hatással 
a kigurulási menetellenállásra, akkor az 5.6.2. a) szakasz és az 5.6.3. a) szakasz feltételei alkalmazandók.  
Ha a járm ű tömegén, gördülési ellenállásán és aerodinamikáján kívül bármilyen olyan eltérés fennáll, amely 
nem elhanyagolható hatással van a kigurulási menetellenállásra, akkor a járm ű nem tekinthet ő a járm űcsaládba 
tartozónak, a jóváhagyó hatóság engedélye nélkül.  
5.8. A kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járm űcsalád  
A kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járm űcsalád olyan járm űvekre alkalmazandó, amelyek m űszakilag 
megengedett legnagyobb terhelt tömege ≥ 3 000 kg.  
Ugyanabba a kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járm űcsaládba csak azok a járm űvek tartozhatnak, 
amelyek azonosak az alábbi jellemz ők tekintetében:  
a) a sebességváltó fajtája (azaz kézi, automata, fokozatmentes (automata) sebességváltó);  
b) meghajtott tengelyek száma;  
5.9. Periodikusan regeneráló rendszerek (K  i ) szerinti járm űcsalád  
Ugyanabba a periodikusan regeneráló rendszerek szerinti járm űcsaládba csak azok a járm űvek tartozhatnak, 
amelyek azonosak az alábbi jellemz ők tekintetében:  
5.9.1. bels ő égés ű motor fajtája: tüzel őanyag fajtája, égés fajtája;  
5.9.2. periodikusan regeneráló rendszer (pl. katalizátor, részecskesz űrő); 
a) szerkezeti kialakítás (pl. a burkolat típusa, nemesfém típusa, hordozó típusa, cellas űrűség);  
b) típus és m űködési elv;  
c) térfogat ± 10 százalék;HU L 175/368 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
d) elhelyezkedés (h őmérséklet ± 100 °C a második legnagyobb vonatkoztatási sebességnél);  
e) a járm űcsaládba tartozó egyes járm űvek vizsgálati tömege legfeljebb 250 kg értékkel haladhatja meg a K  i 
igazolási eljáráshoz használt járm ű vizsgálati tömegét.  
6. A TELJESÍTMÉNYRE VONATKOZÓ EL ŐÍRÁSOK  
6.1. Határértékek  
A 715/2007/EK rendelet I. mellékletében meghatározott kibocsátási határértékek érvényesek.  
6.2. Vizsgálatok  
A vizsgálatokat az alábbiak szerint kell elvégezni:  
a) az 1. almelléklet szerinti könny űgépjárm űvekre vonatkozó, világszinten harmonizált vizsgálati ciklusok 
(WLTC-k);  
b) a 2. almelléklet szerinti sebességfokozat-megválasztás és váltási pont meghatározás;  
c) az e rendelet IX. melléklete szerinti megfelel ő tüzel őanyag;  
d) a kigurulási menetellenállás és fékpad beállítása a 4. almelléklet szerint;  
e) az 5. almelléklet szerinti vizsgálóberendezés;  
f) a 6. és a 8. almelléklet szerinti vizsgálati eljárások;  
g) a 7. és a 8. almelléklet szerinti számítási módszerek.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/369
 
1. almelléklet  
Könny űgépjárm űvekre vonatkozó, világszinten harmonizált vizsgálati ciklusok (WLTC)  
1. Általános követelmények  
1.1. A végrehajtandó ciklus a járm ű névleges teljesítményének és menetkész tömegének W/kg mértékegységgel 
kifejezett hányadosától és legnagyobb sebességét ől függ, v  max . 
Az ezen almellékletben meghatározott követelmények alapján megválasztott ciklusra a melléklet többi része 
„megfelel ő ciklus”-ként hivatkozik.  
2. A járm űvek kategorizálása  
2.1. Az 1. osztályú járm űvek teljesítményének és menetkész tömegének hányadosa P  mr ≤ 22 W/kg.  
2.2. A 2. osztályú járm űvek teljesítményének és menetkész tömegének hányadosa > 22 de ≤ 34 W/kg.  
2.3. A 3. osztályú járm űvek teljesítményének és menetkész tömegének hányadosa > 34 W/kg.  
2.3.1. A 8. almelléklet szerint vizsgált valamennyi járm űvet 3. osztályúnak kell tekinteni.  
3. Vizsgálati ciklusok  
3.1. 1. osztályú járm űvek 
3.1.1. Az 1. osztályú járm űvek teljes ciklusa egy alacsony sebesség ű szakaszból (Low  1 ), egy közepes sebesség ű 
szakaszból (Medium  1 ) és egy további alacsony sebesség ű szakaszból (Low  1 ) áll.  
3.1.2. A Low  1 szakasz leírását az A1/1. ábra és az A1/1. táblázat tartalmazza.  
3.1.3. A Medium  1 szakasz leírását az A1/2. ábra és az A1/2. táblázat tartalmazza.  
3.2. 2. osztályú járm űvek 
3.2.1. A 2. osztályú járm űvek teljes ciklusa egy alacsony sebesség ű szakaszból (Low  2 ), egy közepes sebesség ű 
szakaszból (Medium  2 ), egy nagy sebesség ű szakaszból (High  2 ) és egy rendkívül nagy sebesség ű szakaszból 
(Extra High  2 ) áll.  
3.2.2. A Low  2 szakasz leírását az A1/3. ábra és az A1/3. táblázat tartalmazza.  
3.2.3. A Medium  2 szakasz leírását az A1/4. ábra és az A1/4. táblázat tartalmazza.  
3.2.4. A High  2 szakasz leírását az A1/5. ábra és az A1/5. táblázat tartalmazza.  
3.2.5. Az Extra High  2 szakasz leírását az A1/6. ábra és az A1/6. táblázat tartalmazza.  
3.3. 3. osztályú járm űvek 
A 3. osztályú járm űvek két alkategóriába sorolandók a legnagyobb megengedett sebességük alapján, v  max . 
3.3.1. 3a. osztályú járm űvek, legnagyobb megengedett sebességük v  max < 120 km/h  
3.3.1.1. A teljes ciklus egy alacsony sebesség ű szakaszból (Low  3 ), egy közepes sebesség ű szakaszból (Medium  3-1 ), egy 
nagy sebesség ű szakaszból (High  3-1 ) és egy rendkívül nagy sebesség ű szakaszból (Extra High  3 ) áll.  
3.3.1.2. A Low  3 szakasz leírását az A1/7. ábra és az A1/7. táblázat tartalmazza.  
3.3.1.3. A Medium  3-1 szakasz leírását az A1/8. ábra és az A1/8. táblázat tartalmazza.  
3.3.1.4. A High  3-1 szakasz leírását az A1/10. ábra és az A1/10. táblázat tartalmazza.HU L 175/370 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.3.1.5. Az Extra High  3 szakasz leírását az A1/12. ábra és az A1/12. táblázat tartalmazza.  
3.3.2.  3b. osztályú járm űvek, legnagyobb megengedett sebességük v  max ≥ 120 km/h  
3.3.2.1.  A teljes ciklus egy alacsony sebesség ű szakaszból (Low  3 ), egy közepes sebesség ű szakaszból (Medium  3-2 ), egy 
nagy sebesség ű szakaszból (High  3-2 ) és egy rendkívül nagy sebesség ű szakaszból (Extra High  3 ) áll.  
3.3.2.2. A Low  3 szakasz leírását az A1/7. ábra és az A1/7. táblázat tartalmazza.  
3.3.2.3. A Medium  3-2 szakasz leírását az A1/9. ábra és az A1/9. táblázat tartalmazza.  
3.3.2.4. A High  3-2 szakasz leírását az A1/11. ábra és az A1/11. táblázat tartalmazza.  
3.3.2.5. Az Extra High  3 szakasz leírását az A1/12. ábra és az A1/12. táblázat tartalmazza.  
3.4. A szakaszok id őtartama  
3.4.1. Valamennyi alacsony sebesség ű szakasz id őtartama 589 másodperc.  
3.4.2. Valamennyi közepes sebesség ű szakasz id őtartama 433 másodperc.  
3.4.3. Valamennyi nagy sebesség ű szakasz id őtartama 455 másodperc.  
3.4.4. Valamennyi rendkívül nagy sebesség ű szakasz id őtartama 323 másodperc.  
3.5. WLTCcity ciklusok  
A küls ő feltöltés ű hibrid meghajtású elektromos járm űveket és a tisztán elektromos járm űveket a 3a. osztályú 
és a 3b. osztályú járm űvekre vonatkozó WLTC és WLTC city ciklusok (lásd a 8. almellékletet) segítségével kell 
vizsgálni.  
A WLTC city ciklus csak alacsony és közepes sebesség ű szakaszokat tartalmaz.  
4. WLTC, 1. osztályú járm űvek 
A1/1. ábra  
WLTC, 1. járm űosztály, Low  1 szakasz
HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/371
 
A1/2. ábra  
WLTC, 1. járm űosztály, Medium  1 szakasz
  
A1/1. táblázat  
WLTC, 1. járm űosztály, Low  1 szakasz  
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,2  
13 3,1  
14 5,7  
15 8,0  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
16 10,1  
17 12,0  
18 13,8  
19 15,4  
20 16,7  
21 17,7  
22 18,3  
23 18,8  
24 18,9  
25 18,4  
26 16,9  
27 14,3  
28 10,8  
29 7,1  
30 4,0  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
31 0,0  
32 0,0  
33 0,0  
34 0,0  
35 1,5  
36 3,8  
37 5,6  
38 7,5  
39 9,2  
40 10,8  
41 12,4  
42 13,8  
43 15,2  
44 16,3  
45 17,3  
46 18,0  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
47 18,8  
48 19,5  
49 20,2  
50 20,9  
51 21,7  
52 22,4  
53 23,1  
54 23,7  
55 24,4  
56 25,1  
57 25,4  
58 25,2  
59 23,4  
60 21,8  
61 19,7  
62 17,3HU L 175/372 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
63 14,7  
64 12,0  
65 9,4  
66 5,6  
67 3,1  
68 0,0  
69 0,0  
70 0,0  
71 0,0  
72 0,0  
73 0,0  
74 0,0  
75 0,0  
76 0,0  
77 0,0  
78 0,0  
79 0,0  
80 0,0  
81 0,0  
82 0,0  
83 0,0  
84 0,0  
85 0,0  
86 0,0  
87 0,0  
88 0,0  
89 0,0  
90 0,0  
91 0,0  
92 0,0  
93 0,0  
94 0,0  
95 0,0  
96 0,0  
97 0,0  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
98 0,0  
99 0,0  
100  0,0  
101  0,0  
102  0,0  
103  0,0  
104  0,0  
105  0,0  
106  0,0  
107  0,0  
108  0,7  
109  1,1  
110  1,9  
111  2,5  
112  3,5  
113  4,7  
114  6,1  
115  7,5  
116  9,4  
117  11,0  
118  12,9  
119  14,5  
120  16,4  
121  18,0  
122  20,0  
123  21,5  
124  23,5  
125  25,0  
126  26,8  
127  28,2  
128  30,0  
129  31,4  
130  32,5  
131  33,2  
132  33,4  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
133  33,7  
134  33,9  
135  34,2  
136  34,4  
137  34,7  
138  34,9  
139  35,2  
140  35,4  
141  35,7  
142  35,9  
143  36,6  
144  37,5  
145  38,4  
146  39,3  
147  40,0  
148  40,6  
149  41,1  
150  41,4  
151  41,6  
152  41,8  
153  41,8  
154  41,9  
155  41,9  
156  42,0  
157  42,0  
158  42,2  
159  42,3  
160  42,6  
161  43,0  
162  43,3  
163  43,7  
164  44,0  
165  44,3  
166  44,5  
167  44,6  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
168  44,6  
169  44,5  
170  44,4  
171  44,3  
172  44,2  
173  44,1  
174  44,0  
175  43,9  
176  43,8  
177  43,7  
178  43,6  
179  43,5  
180  43,4  
181  43,3  
182  43,1  
183  42,9  
184  42,7  
185  42,5  
186  42,3  
187  42,2  
188  42,2  
189  42,2  
190  42,3  
191  42,4  
192  42,5  
193  42,7  
194  42,9  
195  43,1  
196  43,2  
197  43,3  
198  43,4  
199  43,4  
200  43,2  
201  42,9  
202  42,6HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/373
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
203  42,2  
204  41,9  
205  41,5  
206  41,0  
207  40,5  
208  39,9  
209  39,3  
210  38,7  
211  38,1  
212  37,5  
213  36,9  
214  36,3  
215  35,7  
216  35,1  
217  34,5  
218  33,9  
219  33,6  
220  33,5  
221  33,6  
222  33,9  
223  34,3  
224  34,7  
225  35,1  
226  35,5  
227  35,9  
228  36,4  
229  36,9  
230  37,4  
231  37,9  
232  38,3  
233  38,7  
234  39,1  
235  39,3  
236  39,5  
237  39,7  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
238  39,9  
239  40,0  
240  40,1  
241  40,2  
242  40,3  
243  40,4  
244  40,5  
245  40,5  
246  40,4  
247  40,3  
248  40,2  
249  40,1  
250  39,7  
251  38,8  
252  37,4  
253  35,6  
254  33,4  
255  31,2  
256  29,1  
257  27,6  
258  26,6  
259  26,2  
260  26,3  
261  26,7  
262  27,5  
263  28,4  
264  29,4  
265  30,4  
266  31,2  
267  31,9  
268  32,5  
269  33,0  
270  33,4  
271  33,8  
272  34,1  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
273  34,3  
274  34,3  
275  33,9  
276  33,3  
277  32,6  
278  31,8  
279  30,7  
280  29,6  
281  28,6  
282  27,8  
283  27,0  
284  26,4  
285  25,8  
286  25,3  
287  24,9  
288  24,5  
289  24,2  
290  24,0  
291  23,8  
292  23,6  
293  23,5  
294  23,4  
295  23,3  
296  23,3  
297  23,2  
298  23,1  
299  23,0  
300  22,8  
301  22,5  
302  22,1  
303  21,7  
304  21,1  
305  20,4  
306  19,5  
307  18,5  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
308  17,6  
309  16,6  
310  15,7  
311  14,9  
312  14,3  
313  14,1  
314  14,0  
315  13,9  
316  13,8  
317  13,7  
318  13,6  
319  13,5  
320  13,4  
321  13,3  
322  13,2  
323  13,2  
324  13,2  
325  13,4  
326  13,5  
327  13,7  
328  13,8  
329  14,0  
330  14,1  
331  14,3  
332  14,4  
333  14,4  
334  14,4  
335  14,3  
336  14,3  
337  14,0  
338  13,0  
339  11,4  
340  10,2  
341  8,0  
342  7,0HU L 175/374 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
343  6,0  
344  5,5  
345  5,0  
346  4,5  
347  4,0  
348  3,5  
349  3,0  
350  2,5  
351  2,0  
352  1,5  
353  1,0  
354  0,5  
355  0,0  
356  0,0  
357  0,0  
358  0,0  
359  0,0  
360  0,0  
361  2,2  
362  4,5  
363  6,6  
364  8,6  
365  10,6  
366  12,5  
367  14,4  
368  16,3  
369  17,9  
370  19,1  
371  19,9  
372  20,3  
373  20,5  
374  20,7  
375  21,0  
376  21,6  
377  22,6  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
378  23,7  
379  24,8  
380  25,7  
381  26,2  
382  26,4  
383  26,4  
384  26,4  
385  26,5  
386  26,6  
387  26,8  
388  26,9  
389  27,2  
390  27,5  
391  28,0  
392  28,8  
393  29,9  
394  31,0  
395  31,9  
396  32,5  
397  32,6  
398  32,4  
399  32,0  
400  31,3  
401  30,3  
402  28,0  
403  27,0  
404  24,0  
405  22,5  
406  19,0  
407  17,5  
408  14,0  
409  12,5  
410  9,0  
411  7,5  
412  4,0  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
413  2,9  
414  0,0  
415  0,0  
416  0,0  
417  0,0  
418  0,0  
419  0,0  
420  0,0  
421  0,0  
422  0,0  
423  0,0  
424  0,0  
425  0,0  
426  0,0  
427  0,0  
428  0,0  
429  0,0  
430  0,0  
431  0,0  
432  0,0  
433  0,0  
434  0,0  
435  0,0  
436  0,0  
437  0,0  
438  0,0  
439  0,0  
440  0,0  
441  0,0  
442  0,0  
443  0,0  
444  0,0  
445  0,0  
446  0,0  
447  0,0  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
448  0,0  
449  0,0  
450  0,0  
451  0,0  
452  0,0  
453  0,0  
454  0,0  
455  0,0  
456  0,0  
457  0,0  
458  0,0  
459  0,0  
460  0,0  
461  0,0  
462  0,0  
463  0,0  
464  0,0  
465  0,0  
466  0,0  
467  0,0  
468  0,0  
469  0,0  
470  0,0  
471  0,0  
472  0,0  
473  0,0  
474  0,0  
475  0,0  
476  0,0  
477  0,0  
478  0,0  
479  0,0  
480  0,0  
481  1,6  
482  3,1HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/375
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
483  4,6  
484  6,1  
485  7,8  
486  9,5  
487  11,3  
488  13,2  
489  15,0  
490  16,8  
491  18,4  
492  20,1  
493  21,6  
494  23,1  
495  24,6  
496  26,0  
497  27,5  
498  29,0  
499  30,6  
500  32,1  
501  33,7  
502  35,3  
503  36,8  
504  38,1  
505  39,3  
506  40,4  
507  41,2  
508  41,9  
509  42,6  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
510  43,3  
511  44,0  
512  44,6  
513  45,3  
514  45,5  
515  45,5  
516  45,2  
517  44,7  
518  44,2  
519  43,6  
520  43,1  
521  42,8  
522  42,7  
523  42,8  
524  43,3  
525  43,9  
526  44,6  
527  45,4  
528  46,3  
529  47,2  
530  47,8  
531  48,2  
532  48,5  
533  48,7  
534  48,9  
535  49,1  
536  49,1  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
537  49,0  
538  48,8  
539  48,6  
540  48,5  
541  48,4  
542  48,3  
543  48,2  
544  48,1  
545  47,5  
546  46,7  
547  45,7  
548  44,6  
549  42,9  
550  40,8  
551  38,2  
552  35,3  
553  31,8  
554  28,7  
555  25,8  
556  22,9  
557  20,2  
558  17,3  
559  15,0  
560  12,3  
561  10,3  
562  7,8  
563  6,5  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
564  4,4  
565  3,2  
566  1,2  
567  0,0  
568  0,0  
569  0,0  
570  0,0  
571  0,0  
572  0,0  
573  0,0  
574  0,0  
575  0,0  
576  0,0  
577  0,0  
578  0,0  
579  0,0  
580  0,0  
581  0,0  
582  0,0  
583  0,0  
584  0,0  
585  0,0  
586  0,0  
587  0,0  
588  0,0  
589  0,0  
A1/2. táblázat  
WLTC, 1. járm űosztály, Medium  1 szakasz  
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
594  0,0  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
598  0,0  
599  0,0  
600  0,6  
601  1,9  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
602  2,7  
603  5,2  
604  7,0  
605  9,6HU L 175/376 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
606  11,4  
607  14,1  
608  15,8  
609  18,2  
610  19,7  
611  21,8  
612  23,2  
613  24,7  
614  25,8  
615  26,7  
616  27,2  
617  27,7  
618  28,1  
619  28,4  
620  28,7  
621  29,0  
622  29,2  
623  29,4  
624  29,4  
625  29,3  
626  28,9  
627  28,5  
628  28,1  
629  27,6  
630  26,9  
631  26,0  
632  24,6  
633  22,8  
634  21,0  
635  19,5  
636  18,6  
637  18,4  
638  19,0  
639  20,1  
640  21,5  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
641  23,1  
642  24,9  
643  26,4  
644  27,9  
645  29,2  
646  30,4  
647  31,6  
648  32,8  
649  34,0  
650  35,1  
651  36,3  
652  37,4  
653  38,6  
654  39,6  
655  40,6  
656  41,6  
657  42,4  
658  43,0  
659  43,6  
660  44,0  
661  44,4  
662  44,8  
663  45,2  
664  45,6  
665  46,0  
666  46,5  
667  47,0  
668  47,5  
669  48,0  
670  48,6  
671  49,1  
672  49,7  
673  50,2  
674  50,8  
675  51,3  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
676  51,8  
677  52,3  
678  52,9  
679  53,4  
680  54,0  
681  54,5  
682  55,1  
683  55,6  
684  56,2  
685  56,7  
686  57,3  
687  57,9  
688  58,4  
689  58,8  
690  58,9  
691  58,4  
692  58,1  
693  57,6  
694  56,9  
695  56,3  
696  55,7  
697  55,3  
698  55,0  
699  54,7  
700  54,5  
701  54,4  
702  54,3  
703  54,2  
704  54,1  
705  53,8  
706  53,5  
707  53,0  
708  52,6  
709  52,2  
710  51,9  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
711  51,7  
712  51,7  
713  51,8  
714  52,0  
715  52,3  
716  52,6  
717  52,9  
718  53,1  
719  53,2  
720  53,3  
721  53,3  
722  53,4  
723  53,5  
724  53,7  
725  54,0  
726  54,4  
727  54,9  
728  55,6  
729  56,3  
730  57,1  
731  57,9  
732  58,8  
733  59,6  
734  60,3  
735  60,9  
736  61,3  
737  61,7  
738  61,8  
739  61,8  
740  61,6  
741  61,2  
742  60,8  
743  60,4  
744  59,9  
745  59,4HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/377
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
746  58,9  
747  58,6  
748  58,2  
749  57,9  
750  57,7  
751  57,5  
752  57,2  
753  57,0  
754  56,8  
755  56,6  
756  56,6  
757  56,7  
758  57,1  
759  57,6  
760  58,2  
761  59,0  
762  59,8  
763  60,6  
764  61,4  
765  62,2  
766  62,9  
767  63,5  
768  64,2  
769  64,4  
770  64,4  
771  64,0  
772  63,5  
773  62,9  
774  62,4  
775  62,0  
776  61,6  
777  61,4  
778  61,2  
779  61,0  
780  60,7  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
781  60,2  
782  59,6  
783  58,9  
784  58,1  
785  57,2  
786  56,3  
787  55,3  
788  54,4  
789  53,4  
790  52,4  
791  51,4  
792  50,4  
793  49,4  
794  48,5  
795  47,5  
796  46,5  
797  45,4  
798  44,3  
799  43,1  
800  42,0  
801  40,8  
802  39,7  
803  38,8  
804  38,1  
805  37,4  
806  37,1  
807  36,9  
808  37,0  
809  37,5  
810  37,8  
811  38,2  
812  38,6  
813  39,1  
814  39,6  
815  40,1  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
816  40,7  
817  41,3  
818  41,9  
819  42,7  
820  43,4  
821  44,2  
822  45,0  
823  45,9  
824  46,8  
825  47,7  
826  48,7  
827  49,7  
828  50,6  
829  51,6  
830  52,5  
831  53,3  
832  54,1  
833  54,7  
834  55,3  
835  55,7  
836  56,1  
837  56,4  
838  56,7  
839  57,1  
840  57,5  
841  58,0  
842  58,7  
843  59,3  
844  60,0  
845  60,6  
846  61,3  
847  61,5  
848  61,5  
849  61,4  
850  61,2  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
851  60,5  
852  60,0  
853  59,5  
854  58,9  
855  58,4  
856  57,9  
857  57,5  
858  57,1  
859  56,7  
860  56,4  
861  56,1  
862  55,8  
863  55,5  
864  55,3  
865  55,0  
866  54,7  
867  54,4  
868  54,2  
869  54,0  
870  53,9  
871  53,7  
872  53,6  
873  53,5  
874  53,4  
875  53,3  
876  53,2  
877  53,1  
878  53,0  
879  53,0  
880  53,0  
881  53,0  
882  53,0  
883  53,0  
884  52,8  
885  52,5HU L 175/378 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
886  51,9  
887  51,1  
888  50,2  
889  49,2  
890  48,2  
891  47,3  
892  46,4  
893  45,6  
894  45,0  
895  44,3  
896  43,8  
897  43,3  
898  42,8  
899  42,4  
900  42,0  
901  41,6  
902  41,1  
903  40,3  
904  39,5  
905  38,6  
906  37,7  
907  36,7  
908  36,2  
909  36,0  
910  36,2  
911  37,0  
912  38,0  
913  39,0  
914  39,7  
915  40,2  
916  40,7  
917  41,2  
918  41,7  
919  42,2  
920  42,7  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
921  43,2  
922  43,6  
923  44,0  
924  44,2  
925  44,4  
926  44,5  
927  44,6  
928  44,7  
929  44,6  
930  44,5  
931  44,4  
932  44,2  
933  44,1  
934  43,7  
935  43,3  
936  42,8  
937  42,3  
938  41,6  
939  40,7  
940  39,8  
941  38,8  
942  37,8  
943  36,9  
944  36,1  
945  35,5  
946  35,0  
947  34,7  
948  34,4  
949  34,1  
950  33,9  
951  33,6  
952  33,3  
953  33,0  
954  32,7  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
955  32,3  
956  31,9  
957  31,5  
958  31,0  
959  30,6  
960  30,2  
961  29,7  
962  29,1  
963  28,4  
964  27,6  
965  26,8  
966  26,0  
967  25,1  
968  24,2  
969  23,3  
970  22,4  
971  21,5  
972  20,6  
973  19,7  
974  18,8  
975  17,7  
976  16,4  
977  14,9  
978  13,2  
979  11,3  
980  9,4  
981  7,5  
982  5,6  
983  3,7  
984  1,9  
985  1,0  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
989  0,0  
990  0,0  
991  0,0  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/379
 
5. WLTC a 2. osztályú járm űvek esetében  
A1/3. ábra  
WLTC, 2. járm űosztály, Low  2 szakasz
  
A1/4. ábra  
WLTC, 2. járm űosztály, Medium  2 szakasz
HU L 175/380 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
A1/5. ábra  
WLTC, 2. járm űosztály, High  2 szakasz
  
A1/6. ábra  
WLTC, 2. járm űosztály, Extra High  2 szakasz
HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/381
 
A1/3. táblázat  
WLTC, 2. járm űosztály, Low  2 szakasz  
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,0  
13 1,2  
14 2,6  
15 4,9  
16 7,3  
17 9,4  
18 11,4  
19 12,7  
20 13,3  
21 13,4  
22 13,3  
23 13,1  
24 12,5  
25 11,1  
26 8,9  
27 6,2  
28 3,8  
29 1,8  
30 0,0  
31 0,0  
32 0,0  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
33 0,0  
34 1,5  
35 2,8  
36 3,6  
37 4,5  
38 5,3  
39 6,0  
40 6,6  
41 7,3  
42 7,9  
43 8,6  
44 9,3  
45 10  
46 10,8  
47 11,6  
48 12,4  
49 13,2  
50 14,2  
51 14,8  
52 14,7  
53 14,4  
54 14,1  
55 13,6  
56 13,0  
57 12,4  
58 11,8  
59 11,2  
60 10,6  
61 9,9  
62 9,0  
63 8,2  
64 7,0  
65 4,8  
66 2,3  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
67 0,0  
68 0,0  
69 0,0  
70 0,0  
71 0,0  
72 0,0  
73 0,0  
74 0,0  
75 0,0  
76 0,0  
77 0,0  
78 0,0  
79 0,0  
80 0,0  
81 0,0  
82 0,0  
83 0,0  
84 0,0  
85 0,0  
86 0,0  
87 0,0  
88 0,0  
89 0,0  
90 0,0  
91 0,0  
92 0,0  
93 0,0  
94 0,0  
95 0,0  
96 0,0  
97 0,0  
98 0,0  
99 0,0  
100  0,0  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
101  0,0  
102  0,0  
103  0,0  
104  0,0  
105  0,0  
106  0,0  
107  0,8  
108  1,4  
109  2,3  
110  3,5  
111  4,7  
112  5,9  
113  7,4  
114  9,2  
115  11,7  
116  13,5  
117  15,0  
118  16,2  
119  16,8  
120  17,5  
121  18,8  
122  20,3  
123  22,0  
124  23,6  
125  24,8  
126  25,6  
127  26,3  
128  27,2  
129  28,3  
130  29,6  
131  30,9  
132  32,2  
133  33,4  
134  35,1HU L 175/382 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
135  37,2  
136  38,7  
137  39,0  
138  40,1  
139  40,4  
140  39,7  
141  36,8  
142  35,1  
143  32,2  
144  31,1  
145  30,8  
146  29,7  
147  29,4  
148  29,0  
149  28,5  
150  26,0  
151  23,4  
152  20,7  
153  17,4  
154  15,2  
155  13,5  
156  13,0  
157  12,4  
158  12,3  
159  12,2  
160  12,3  
161  12,4  
162  12,5  
163  12,7  
164  12,8  
165  13,2  
166  14,3  
167  16,5  
168  19,4  
169  21,7  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
170  23,1  
171  23,5  
172  24,2  
173  24,8  
174  25,4  
175  25,8  
176  26,5  
177  27,2  
178  28,3  
179  29,9  
180  32,4  
181  35,1  
182  37,5  
183  39,2  
184  40,5  
185  41,4  
186  42,0  
187  42,5  
188  43,2  
189  44,4  
190  45,9  
191  47,6  
192  49,0  
193  50,0  
194  50,2  
195  50,1  
196  49,8  
197  49,4  
198  48,9  
199  48,5  
200  48,3  
201  48,2  
202  47,9  
203  47,1  
204  45,5  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
205  43,2  
206  40,6  
207  38,5  
208  36,9  
209  35,9  
210  35,3  
211  34,8  
212  34,5  
213  34,2  
214  34,0  
215  33,8  
216  33,6  
217  33,5  
218  33,5  
219  33,4  
220  33,3  
221  33,3  
222  33,2  
223  33,1  
224  33,0  
225  32,9  
226  32,8  
227  32,7  
228  32,5  
229  32,3  
230  31,8  
231  31,4  
232  30,9  
233  30,6  
234  30,6  
235  30,7  
236  32,0  
237  33,5  
238  35,8  
239  37,6  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
240  38,8  
241  39,6  
242  40,1  
243  40,9  
244  41,8  
245  43,3  
246  44,7  
247  46,4  
248  47,9  
249  49,6  
250  49,6  
251  48,8  
252  48,0  
253  47,5  
254  47,1  
255  46,9  
256  45,8  
257  45,8  
258  45,8  
259  45,9  
260  46,2  
261  46,4  
262  46,6  
263  46,8  
264  47,0  
265  47,3  
266  47,5  
267  47,9  
268  48,3  
269  48,3  
270  48,2  
271  48,0  
272  47,7  
273  47,2  
274  46,5HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/383
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
275  45,2  
276  43,7  
277  42,0  
278  40,4  
279  39,0  
280  37,7  
281  36,4  
282  35,2  
283  34,3  
284  33,8  
285  33,3  
286  32,5  
287  30,9  
288  28,6  
289  25,9  
290  23,1  
291  20,1  
292  17,3  
293  15,1  
294  13,7  
295  13,4  
296  13,9  
297  15,0  
298  16,3  
299  17,4  
300  18,2  
301  18,6  
302  19,0  
303  19,4  
304  19,8  
305  20,1  
306  20,5  
307  20,2  
308  18,6  
309  16,5  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
310  14,4  
311  13,4  
312  12,9  
313  12,7  
314  12,4  
315  12,4  
316  12,8  
317  14,1  
318  16,2  
319  18,8  
320  21,9  
321  25,0  
322  28,4  
323  31,3  
324  34,0  
325  34,6  
326  33,9  
327  31,9  
328  30,0  
329  29,0  
330  27,9  
331  27,1  
332  26,4  
333  25,9  
334  25,5  
335  25,0  
336  24,6  
337  23,9  
338  23,0  
339  21,8  
340  20,7  
341  19,6  
342  18,7  
343  18,1  
344  17,5  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
345  16,7  
346  15,4  
347  13,6  
348  11,2  
349  8,6  
350  6,0  
351  3,1  
352  1,2  
353  0,0  
354  0,0  
355  0,0  
356  0,0  
357  0,0  
358  0,0  
359  0,0  
360  1,4  
361  3,2  
362  5,6  
363  8,1  
364  10,3  
365  12,1  
366  12,6  
367  13,6  
368  14,5  
369  15,6  
370  16,8  
371  18,2  
372  19,6  
373  20,9  
374  22,3  
375  23,8  
376  25,4  
377  27,0  
378  28,6  
379  30,2  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
380  31,2  
381  31,2  
382  30,7  
383  29,5  
384  28,6  
385  27,7  
386  26,9  
387  26,1  
388  25,4  
389  24,6  
390  23,6  
391  22,6  
392  21,7  
393  20,7  
394  19,8  
395  18,8  
396  17,7  
397  16,6  
398  15,6  
399  14,8  
400  14,3  
401  13,8  
402  13,4  
403  13,1  
404  12,8  
405  12,3  
406  11,6  
407  10,5  
408  9,0  
409  7,2  
410  5,2  
411  2,9  
412  1,2  
413  0,0  
414  0,0HU L 175/384 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
415  0,0  
416  0,0  
417  0,0  
418  0,0  
419  0,0  
420  0,0  
421  0,0  
422  0,0  
423  0,0  
424  0,0  
425  0,0  
426  0,0  
427  0,0  
428  0,0  
429  0,0  
430  0,0  
431  0,0  
432  0,0  
433  0,0  
434  0,0  
435  0,0  
436  0,0  
437  0,0  
438  0,0  
439  0,0  
440  0,0  
441  0,0  
442  0,0  
443  0,0  
444  0,0  
445  0,0  
446  0,0  
447  0,0  
448  0,0  
449  0,0  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
450  0,0  
451  0,0  
452  0,0  
453  0,0  
454  0,0  
455  0,0  
456  0,0  
457  0,0  
458  0,0  
459  0,0  
460  0,0  
461  0,0  
462  0,0  
463  0,0  
464  0,0  
465  0,0  
466  0,0  
467  0,0  
468  0,0  
469  0,0  
470  0,0  
471  0,0  
472  0,0  
473  0,0  
474  0,0  
475  0,0  
476  0,0  
477  0,0  
478  0,0  
479  0,0  
480  0,0  
481  1,4  
482  2,5  
483  5,2  
484  7,9  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
485  10,3  
486  12,7  
487  15,0  
488  17,4  
489  19,7  
490  21,9  
491  24,1  
492  26,2  
493  28,1  
494  29,7  
495  31,3  
496  33,0  
497  34,7  
498  36,3  
499  38,1  
500  39,4  
501  40,4  
502  41,2  
503  42,1  
504  43,2  
505  44,3  
506  45,7  
507  45,4  
508  44,5  
509  42,5  
510  39,5  
511  36,5  
512  33,5  
513  30,4  
514  27,0  
515  23,6  
516  21,0  
517  19,5  
518  17,6  
519  16,1  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
520  14,5  
521  13,5  
522  13,7  
523  16,0  
524  18,1  
525  20,8  
526  21,5  
527  22,5  
528  23,4  
529  24,5  
530  25,6  
531  26,0  
532  26,5  
533  26,9  
534  27,3  
535  27,9  
536  30,3  
537  33,2  
538  35,4  
539  38,0  
540  40,1  
541  42,7  
542  44,5  
543  46,3  
544  47,6  
545  48,8  
546  49,7  
547  50,6  
548  51,4  
549  51,4  
550  50,2  
551  47,1  
552  44,5  
553  41,5  
554  38,5HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/385
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
555  35,5  
556  32,5  
557  29,5  
558  26,5  
559  23,5  
560  20,4  
561  17,5  
562  14,5  
563  11,5  
564  8,5  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
565  5,6  
566  2,6  
567  0,0  
568  0,0  
569  0,0  
570  0,0  
571  0,0  
572  0,0  
573  0,0  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
574  0,0  
575  0,0  
576  0,0  
577  0,0  
578  0,0  
579  0,0  
580  0,0  
581  0,0  
582  0,0  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
583  0,0  
584  0,0  
585  0,0  
586  0,0  
587  0,0  
588  0,0  
589  0,0  
A1/4. táblázat  
WLTC, 2. osztályú járm űvek, Medium  2 szakasz  
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  
594  0,0  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  
598  0,0  
599  0,0  
600  0,0  
601  1,6  
602  3,6  
603  6,3  
604  9,0  
605  11,8  
606  14,2  
607  16,6  
608  18,5  
609  20,8  
610  23,4  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
611  26,9  
612  30,3  
613  32,8  
614  34,1  
615  34,2  
616  33,6  
617  32,1  
618  30,0  
619  27,5  
620  25,1  
621  22,8  
622  20,5  
623  17,9  
624  15,1  
625  13,4  
626  12,8  
627  13,7  
628  16,0  
629  18,1  
630  20,8  
631  23,7  
632  26,5  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
633  29,3  
634  32,0  
635  34,5  
636  36,8  
637  38,6  
638  39,8  
639  40,6  
640  41,1  
641  41,9  
642  42,8  
643  44,3  
644  45,7  
645  47,4  
646  48,9  
647  50,6  
648  52,0  
649  53,7  
650  55,0  
651  56,8  
652  58,0  
653  59,8  
654  61,1  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
655  62,4  
656  63,0  
657  63,5  
658  63,0  
659  62,0  
660  60,4  
661  58,6  
662  56,7  
663  55,0  
664  53,7  
665  52,7  
666  51,9  
667  51,4  
668  51,0  
669  50,7  
670  50,6  
671  50,8  
672  51,2  
673  51,7  
674  52,3  
675  53,1  
676  53,8HU L 175/386 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
677  54,5  
678  55,1  
679  55,9  
680  56,5  
681  57,1  
682  57,8  
683  58,5  
684  59,3  
685  60,2  
686  61,3  
687  62,4  
688  63,4  
689  64,4  
690  65,4  
691  66,3  
692  67,2  
693  68,0  
694  68,8  
695  69,5  
696  70,1  
697  70,6  
698  71,0  
699  71,6  
700  72,2  
701  72,8  
702  73,5  
703  74,1  
704  74,3  
705  74,3  
706  73,7  
707  71,9  
708  70,5  
709  68,9  
710  67,4  
711  66,0  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
712  64,7  
713  63,7  
714  62,9  
715  62,2  
716  61,7  
717  61,2  
718  60,7  
719  60,3  
720  59,9  
721  59,6  
722  59,3  
723  59,0  
724  58,6  
725  58,0  
726  57,5  
727  56,9  
728  56,3  
729  55,9  
730  55,6  
731  55,3  
732  55,1  
733  54,8  
734  54,6  
735  54,5  
736  54,3  
737  53,9  
738  53,4  
739  52,6  
740  51,5  
741  50,2  
742  48,7  
743  47,0  
744  45,1  
745  43,0  
746  40,6  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
747  38,1  
748  35,4  
749  32,7  
750  30,0  
751  27,5  
752  25,3  
753  23,4  
754  22,0  
755  20,8  
756  19,8  
757  18,9  
758  18,0  
759  17,0  
760  16,1  
761  15,5  
762  14,4  
763  14,9  
764  15,9  
765  17,1  
766  18,3  
767  19,4  
768  20,4  
769  21,2  
770  21,9  
771  22,7  
772  23,4  
773  24,2  
774  24,3  
775  24,2  
776  24,1  
777  23,8  
778  23,0  
779  22,6  
780  21,7  
781  21,3  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
782  20,3  
783  19,1  
784  18,1  
785  16,9  
786  16,0  
787  14,8  
788  14,5  
789  13,7  
790  13,5  
791  12,9  
792  12,7  
793  12,5  
794  12,5  
795  12,6  
796  13,0  
797  13,6  
798  14,6  
799  15,7  
800  17,1  
801  18,7  
802  20,2  
803  21,9  
804  23,6  
805  25,4  
806  27,1  
807  28,9  
808  30,4  
809  32,0  
810  33,4  
811  35,0  
812  36,4  
813  38,1  
814  39,7  
815  41,6  
816  43,3HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/387
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
817  45,1  
818  46,9  
819  48,7  
820  50,5  
821  52,4  
822  54,1  
823  55,7  
824  56,8  
825  57,9  
826  59,0  
827  59,9  
828  60,7  
829  61,4  
830  62,0  
831  62,5  
832  62,9  
833  63,2  
834  63,4  
835  63,7  
836  64,0  
837  64,4  
838  64,9  
839  65,5  
840  66,2  
841  67,0  
842  67,8  
843  68,6  
844  69,4  
845  70,1  
846  70,9  
847  71,7  
848  72,5  
849  73,2  
850  73,8  
851  74,4  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
852  74,7  
853  74,7  
854  74,6  
855  74,2  
856  73,5  
857  72,6  
858  71,8  
859  71,0  
860  70,1  
861  69,4  
862  68,9  
863  68,4  
864  67,9  
865  67,1  
866  65,8  
867  63,9  
868  61,4  
869  58,4  
870  55,4  
871  52,4  
872  50,0  
873  48,3  
874  47,3  
875  46,8  
876  46,9  
877  47,1  
878  47,5  
879  47,8  
880  48,3  
881  48,8  
882  49,5  
883  50,2  
884  50,8  
885  51,4  
886  51,8  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
887  51,9  
888  51,7  
889  51,2  
890  50,4  
891  49,2  
892  47,7  
893  46,3  
894  45,1  
895  44,2  
896  43,7  
897  43,4  
898  43,1  
899  42,5  
900  41,8  
901  41,1  
902  40,3  
903  39,7  
904  39,3  
905  39,2  
906  39,3  
907  39,6  
908  40,0  
909  40,7  
910  41,4  
911  42,2  
912  43,1  
913  44,1  
914  44,9  
915  45,6  
916  46,4  
917  47,0  
918  47,8  
919  48,3  
920  48,9  
921  49,4  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
922  49,8  
923  49,6  
924  49,3  
925  49,0  
926  48,5  
927  48,0  
928  47,5  
929  47,0  
930  46,9  
931  46,8  
932  46,8  
933  46,8  
934  46,9  
935  46,9  
936  46,9  
937  46,9  
938  46,9  
939  46,8  
940  46,6  
941  46,4  
942  46,0  
943  45,5  
944  45,0  
945  44,5  
946  44,2  
947  43,9  
948  43,7  
949  43,6  
950  43,6  
951  43,5  
952  43,5  
953  43,4  
954  43,3  
955  43,1  
956  42,9HU L 175/388 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
957  42,7  
958  42,5  
959  42,4  
960  42,2  
961  42,1  
962  42,0  
963  41,8  
964  41,7  
965  41,5  
966  41,3  
967  41,1  
968  40,8  
969  40,3  
970  39,6  
971  38,5  
972  37,0  
973  35,1  
974  33,0  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
975  30,6  
976  27,9  
977  25,1  
978  22,0  
979  18,8  
980  15,5  
981  12,3  
982  8,8  
983  6,0  
984  3,6  
985  1,6  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  
989  0,0  
990  0,0  
991  0,0  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  
A1/5. táblázat  
WLTC, 2. osztályú járm űvek, High  2 szakasz  
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  1,1  
1028  3,0  
1029  5,7  
1030  8,4  
1031  11,1  
1032  14,0  
1033  17,0  
1034  20,1  
1035  22,7  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1036  23,6  
1037  24,5  
1038  24,8  
1039  25,1  
1040  25,3  
1041  25,5  
1042  25,7  
1043  25,8  
1044  25,9  
1045  26,0  
1046  26,1  
1047  26,3  
1048  26,5  
1049  26,8  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1050  27,1  
1051  27,5  
1052  28,0  
1053  28,6  
1054  29,3  
1055  30,4  
1056  31,8  
1057  33,7  
1058  35,8  
1059  37,8  
1060  39,5  
1061  40,8  
1062  41,8  
1063  42,4  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1064  43,0  
1065  43,4  
1066  44,0  
1067  44,4  
1068  45,0  
1069  45,4  
1070  46,0  
1071  46,4  
1072  47,0  
1073  47,4  
1074  48,0  
1075  48,4  
1076  49,0  
1077  49,4HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/389
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1078  50,0  
1079  50,4  
1080  50,8  
1081  51,1  
1082  51,3  
1083  51,3  
1084  51,3  
1085  51,3  
1086  51,3  
1087  51,3  
1088  51,3  
1089  51,4  
1090  51,6  
1091  51,8  
1092  52,1  
1093  52,3  
1094  52,6  
1095  52,8  
1096  52,9  
1097  53,0  
1098  53,0  
1099  53,0  
1100  53,1  
1101  53,2  
1102  53,3  
1103  53,4  
1104  53,5  
1105  53,7  
1106  55,0  
1107  56,8  
1108  58,8  
1109  60,9  
1110  63,0  
1111  65,0  
1112  66,9  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1113  68,6  
1114  70,1  
1115  71,5  
1116  72,8  
1117  73,9  
1118  74,9  
1119  75,7  
1120  76,4  
1121  77,1  
1122  77,6  
1123  78,0  
1124  78,2  
1125  78,4  
1126  78,5  
1127  78,5  
1128  78,6  
1129  78,7  
1130  78,9  
1131  79,1  
1132  79,4  
1133  79,8  
1134  80,1  
1135  80,5  
1136  80,8  
1137  81,0  
1138  81,2  
1139  81,3  
1140  81,2  
1141  81,0  
1142  80,6  
1143  80,0  
1144  79,1  
1145  78,0  
1146  76,8  
1147  75,5  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1148  74,1  
1149  72,9  
1150  71,9  
1151  71,2  
1152  70,9  
1153  71,0  
1154  71,5  
1155  72,3  
1156  73,2  
1157  74,1  
1158  74,9  
1159  75,4  
1160  75,5  
1161  75,2  
1162  74,5  
1163  73,3  
1164  71,7  
1165  69,9  
1166  67,9  
1167  65,7  
1168  63,5  
1169  61,2  
1170  59,0  
1171  56,8  
1172  54,7  
1173  52,7  
1174  50,9  
1175  49,4  
1176  48,1  
1177  47,1  
1178  46,5  
1179  46,3  
1180  46,5  
1181  47,2  
1182  48,3  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1183  49,7  
1184  51,3  
1185  53,0  
1186  54,9  
1187  56,7  
1188  58,6  
1189  60,2  
1190  61,6  
1191  62,2  
1192  62,5  
1193  62,8  
1194  62,9  
1195  63,0  
1196  63,0  
1197  63,1  
1198  63,2  
1199  63,3  
1200  63,5  
1201  63,7  
1202  63,9  
1203  64,1  
1204  64,3  
1205  66,1  
1206  67,9  
1207  69,7  
1208  71,4  
1209  73,1  
1210  74,7  
1211  76,2  
1212  77,5  
1213  78,6  
1214  79,7  
1215  80,6  
1216  81,5  
1217  82,2HU L 175/390 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1218  83,0  
1219  83,7  
1220  84,4  
1221  84,9  
1222  85,1  
1223  85,2  
1224  84,9  
1225  84,4  
1226  83,6  
1227  82,7  
1228  81,5  
1229  80,1  
1230  78,7  
1231  77,4  
1232  76,2  
1233  75,4  
1234  74,8  
1235  74,3  
1236  73,8  
1237  73,2  
1238  72,4  
1239  71,6  
1240  70,8  
1241  69,9  
1242  67,9  
1243  65,7  
1244  63,5  
1245  61,2  
1246  59,0  
1247  56,8  
1248  54,7  
1249  52,7  
1250  50,9  
1251  49,4  
1252  48,1  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1253  47,1  
1254  46,5  
1255  46,3  
1256  45,1  
1257  43,0  
1258  40,6  
1259  38,1  
1260  35,4  
1261  32,7  
1262  30,0  
1263  29,9  
1264  30,0  
1265  30,2  
1266  30,4  
1267  30,6  
1268  31,6  
1269  33,0  
1270  33,9  
1271  34,8  
1272  35,7  
1273  36,6  
1274  37,5  
1275  38,4  
1276  39,3  
1277  40,2  
1278  40,8  
1279  41,7  
1280  42,4  
1281  43,1  
1282  43,6  
1283  44,2  
1284  44,8  
1285  45,5  
1286  46,3  
1287  47,2  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1288  48,1  
1289  49,1  
1290  50,0  
1291  51,0  
1292  51,9  
1293  52,7  
1294  53,7  
1295  55,0  
1296  56,8  
1297  58,8  
1298  60,9  
1299  63,0  
1300  65,0  
1301  66,9  
1302  68,6  
1303  70,1  
1304  71,0  
1305  71,8  
1306  72,8  
1307  72,9  
1308  73,0  
1309  72,3  
1310  71,9  
1311  71,3  
1312  70,9  
1313  70,5  
1314  70,0  
1315  69,6  
1316  69,2  
1317  68,8  
1318  68,4  
1319  67,9  
1320  67,5  
1321  67,2  
1322  66,8  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1323  65,6  
1324  63,3  
1325  60,2  
1326  56,2  
1327  52,2  
1328  48,4  
1329  45,0  
1330  41,6  
1331  38,6  
1332  36,4  
1333  34,8  
1334  34,2  
1335  34,7  
1336  36,3  
1337  38,5  
1338  41,0  
1339  43,7  
1340  46,5  
1341  49,1  
1342  51,6  
1343  53,9  
1344  56,0  
1345  57,9  
1346  59,7  
1347  61,2  
1348  62,5  
1349  63,5  
1350  64,3  
1351  65,3  
1352  66,3  
1353  67,3  
1354  68,3  
1355  69,3  
1356  70,3  
1357  70,8HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/391
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1358  70,8  
1359  70,8  
1360  70,9  
1361  70,9  
1362  70,9  
1363  70,9  
1364  71,0  
1365  71,0  
1366  71,1  
1367  71,2  
1368  71,3  
1369  71,4  
1370  71,5  
1371  71,7  
1372  71,8  
1373  71,9  
1374  71,9  
1375  71,9  
1376  71,9  
1377  71,9  
1378  71,9  
1379  71,9  
1380  72,0  
1381  72,1  
1382  72,4  
1383  72,7  
1384  73,1  
1385  73,4  
1386  73,8  
1387  74,0  
1388  74,1  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1389  74,0  
1390  73,0  
1391  72,0  
1392  71,0  
1393  70,0  
1394  69,0  
1395  68,0  
1396  67,7  
1397  66,7  
1398  66,6  
1399  66,7  
1400  66,8  
1401  66,9  
1402  66,9  
1403  66,9  
1404  66,9  
1405  66,9  
1406  66,9  
1407  66,9  
1408  67,0  
1409  67,1  
1410  67,3  
1411  67,5  
1412  67,8  
1413  68,2  
1414  68,6  
1415  69,0  
1416  69,3  
1417  69,3  
1418  69,2  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1419  68,8  
1420  68,2  
1421  67,6  
1422  67,4  
1423  67,2  
1424  66,9  
1425  66,3  
1426  65,4  
1427  64,0  
1428  62,4  
1429  60,6  
1430  58,6  
1431  56,7  
1432  54,8  
1433  53,0  
1434  51,3  
1435  49,6  
1436  47,8  
1437  45,5  
1438  42,8  
1439  39,8  
1440  36,5  
1441  33,0  
1442  29,5  
1443  25,8  
1444  22,1  
1445  18,6  
1446  15,3  
1447  12,4  
1448  9,6  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1449  6,6  
1450  3,8  
1451  1,6  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0HU L 175/392 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
A1/6. táblázat  
WLTC, 2. osztályú járm űvek, Extra High  2 szakasz  
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1478  0,0  
1479  1,1  
1480  2,3  
1481  4,6  
1482  6,5  
1483  8,9  
1484  10,9  
1485  13,5  
1486  15,2  
1487  17,6  
1488  19,3  
1489  21,4  
1490  23,0  
1491  25,0  
1492  26,5  
1493  28,4  
1494  29,8  
1495  31,7  
1496  33,7  
1497  35,8  
1498  38,1  
1499  40,5  
1500  42,2  
1501  43,5  
1502  44,5  
1503  45,2  
1504  45,8  
1505  46,6  
1506  47,4  
1507  48,5  
1508  49,7  
1509  51,3  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1510  52,9  
1511  54,3  
1512  55,6  
1513  56,8  
1514  57,9  
1515  58,9  
1516  59,7  
1517  60,3  
1518  60,7  
1519  60,9  
1520  61,0  
1521  61,1  
1522  61,4  
1523  61,8  
1524  62,5  
1525  63,4  
1526  64,5  
1527  65,7  
1528  66,9  
1529  68,1  
1530  69,1  
1531  70,0  
1532  70,9  
1533  71,8  
1534  72,6  
1535  73,4  
1536  74,0  
1537  74,7  
1538  75,2  
1539  75,7  
1540  76,4  
1541  77,2  
1542  78,2  
1543  78,9  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1544  79,9  
1545  81,1  
1546  82,4  
1547  83,7  
1548  85,4  
1549  87,0  
1550  88,3  
1551  89,5  
1552  90,5  
1553  91,3  
1554  92,2  
1555  93,0  
1556  93,8  
1557  94,6  
1558  95,3  
1559  95,9  
1560  96,6  
1561  97,4  
1562  98,1  
1563  98,7  
1564  99,5  
1565  100,3  
1566  101,1  
1567  101,9  
1568  102,8  
1569  103,8  
1570  105,0  
1571  106,1  
1572  107,4  
1573  108,7  
1574  109,9  
1575  111,2  
1576  112,3  
1577  113,4  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1578  114,4  
1579  115,3  
1580  116,1  
1581  116,8  
1582  117,4  
1583  117,7  
1584  118,2  
1585  118,1  
1586  117,7  
1587  117,0  
1588  116,1  
1589  115,2  
1590  114,4  
1591  113,6  
1592  113,0  
1593  112,6  
1594  112,2  
1595  111,9  
1596  111,6  
1597  111,2  
1598  110,7  
1599  110,1  
1600  109,3  
1601  108,4  
1602  107,4  
1603  106,7  
1604  106,3  
1605  106,2  
1606  106,4  
1607  107,0  
1608  107,5  
1609  107,9  
1610  108,4  
1611  108,9HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/393
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1612  109,5  
1613  110,2  
1614  110,9  
1615  111,6  
1616  112,2  
1617  112,8  
1618  113,3  
1619  113,7  
1620  114,1  
1621  114,4  
1622  114,6  
1623  114,7  
1624  114,7  
1625  114,7  
1626  114,6  
1627  114,5  
1628  114,5  
1629  114,5  
1630  114,7  
1631  115,0  
1632  115,6  
1633  116,4  
1634  117,3  
1635  118,2  
1636  118,8  
1637  119,3  
1638  119,6  
1639  119,7  
1640  119,5  
1641  119,3  
1642  119,2  
1643  119,0  
1644  118,8  
1645  118,8  
1646  118,8  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1647  118,8  
1648  118,8  
1649  118,9  
1650  119,0  
1651  119,0  
1652  119,1  
1653  119,2  
1654  119,4  
1655  119,6  
1656  119,9  
1657  120,1  
1658  120,3  
1659  120,4  
1660  120,5  
1661  120,5  
1662  120,5  
1663  120,5  
1664  120,4  
1665  120,3  
1666  120,1  
1667  119,9  
1668  119,6  
1669  119,5  
1670  119,4  
1671  119,3  
1672  119,3  
1673  119,4  
1674  119,5  
1675  119,5  
1676  119,6  
1677  119,6  
1678  119,6  
1679  119,4  
1680  119,3  
1681  119,0  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1682  118,8  
1683  118,7  
1684  118,8  
1685  119,0  
1686  119,2  
1687  119,6  
1688  120,0  
1689  120,3  
1690  120,5  
1691  120,7  
1692  120,9  
1693  121,0  
1694  121,1  
1695  121,2  
1696  121,3  
1697  121,4  
1698  121,5  
1699  121,5  
1700  121,5  
1701  121,4  
1702  121,3  
1703  121,1  
1704  120,9  
1705  120,6  
1706  120,4  
1707  120,2  
1708  120,1  
1709  119,9  
1710  119,8  
1711  119,8  
1712  119,9  
1713  120,0  
1714  120,2  
1715  120,4  
1716  120,8  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1717  121,1  
1718  121,6  
1719  121,8  
1720  122,1  
1721  122,4  
1722  122,7  
1723  122,8  
1724  123,1  
1725  123,1  
1726  122,8  
1727  122,3  
1728  121,3  
1729  119,9  
1730  118,1  
1731  115,9  
1732  113,5  
1733  111,1  
1734  108,6  
1735  106,2  
1736  104,0  
1737  101,1  
1738  98,3  
1739  95,7  
1740  93,5  
1741  91,5  
1742  90,7  
1743  90,4  
1744  90,2  
1745  90,2  
1746  90,1  
1747  90,0  
1748  89,8  
1749  89,6  
1750  89,4  
1751  89,2HU L 175/394 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1752  88,9  
1753  88,5  
1754  88,1  
1755  87,6  
1756  87,1  
1757  86,6  
1758  86,1  
1759  85,5  
1760  85,0  
1761  84,4  
1762  83,8  
1763  83,2  
1764  82,6  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1765  81,9  
1766  81,1  
1767  80,0  
1768  78,7  
1769  76,9  
1770  74,6  
1771  72,0  
1772  69,0  
1773  65,6  
1774  62,1  
1775  58,5  
1776  54,7  
1777  50,9  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1778  47,3  
1779  43,8  
1780  40,4  
1781  37,4  
1782  34,3  
1783  31,3  
1784  28,3  
1785  25,2  
1786  22,0  
1787  18,9  
1788  16,1  
1789  13,4  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1790  11,1  
1791  8,9  
1792  6,9  
1793  4,9  
1794  2,8  
1795  0,0  
1796  0,0  
1797  0,0  
1798  0,0  
1799  0,0  
1800  0,0  
6. WLTC a 3. osztályú járm űvek esetében  
A1/7. ábra  
WLTC, 3. járm űosztály, Low  3 szakasz
HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/395
 
A1/8. ábra  
WLTC, 3. járm űosztály, Medium  3-1 szakasz
  
A1/9. ábra  
WLTC, 3. járm űosztály, Medium  3-2 szakasz
HU L 175/396 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
A1/10. ábra  
WLTC, 3. járm űosztály, High  3-1 szakasz
  
A1/11. ábra  
WLTC, 3. járm űosztály, High  3-2 szakasz
HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/397
 
A1/12. ábra  
WLTC, 3. járm űosztály, Extra High  3 szakasz
  
A1/7. táblázat  
WLTC, 3. járm űosztály, Low  3 szakasz  
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,2  
13 1,7  
14 5,4  
15 9,9  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
16 13,1  
17 16,9  
18 21,7  
19 26,0  
20 27,5  
21 28,1  
22 28,3  
23 28,8  
24 29,1  
25 30,8  
26 31,9  
27 34,1  
28 36,6  
29 39,1  
30 41,3  
31 42,5  
32 43,3  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
33 43,9  
34 44,4  
35 44,5  
36 44,2  
37 42,7  
38 39,9  
39 37,0  
40 34,6  
41 32,3  
42 29,0  
43 25,1  
44 22,2  
45 20,9  
46 20,4  
47 19,5  
48 18,4  
49 17,8  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
50 17,8  
51 17,4  
52 15,7  
53 13,1  
54 12,1  
55 12,0  
56 12,0  
57 12,0  
58 12,3  
59 12,6  
60 14,7  
61 15,3  
62 15,9  
63 16,2  
64 17,1  
65 17,8  
66 18,1HU L 175/398 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
67 18,4  
68 20,3  
69 23,2  
70 26,5  
71 29,8  
72 32,6  
73 34,4  
74 35,5  
75 36,4  
76 37,4  
77 38,5  
78 39,3  
79 39,5  
80 39,0  
81 38,5  
82 37,3  
83 37,0  
84 36,7  
85 35,9  
86 35,3  
87 34,6  
88 34,2  
89 31,9  
90 27,3  
91 22,0  
92 17,0  
93 14,2  
94 12,0  
95 9,1  
96 5,8  
97 3,6  
98 2,2  
99 0,0  
100  0,0  
101  0,0  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
102  0,0  
103  0,0  
104  0,0  
105  0,0  
106  0,0  
107  0,0  
108  0,0  
109  0,0  
110  0,0  
111  0,0  
112  0,0  
113  0,0  
114  0,0  
115  0,0  
116  0,0  
117  0,0  
118  0,0  
119  0,0  
120  0,0  
121  0,0  
122  0,0  
123  0,0  
124  0,0  
125  0,0  
126  0,0  
127  0,0  
128  0,0  
129  0,0  
130  0,0  
131  0,0  
132  0,0  
133  0,0  
134  0,0  
135  0,0  
136  0,0  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
137  0,0  
138  0,2  
139  1,9  
140  6,1  
141  11,7  
142  16,4  
143  18,9  
144  19,9  
145  20,8  
146  22,8  
147  25,4  
148  27,7  
149  29,2  
150  29,8  
151  29,4  
152  27,2  
153  22,6  
154  17,3  
155  13,3  
156  12,0  
157  12,6  
158  14,1  
159  17,2  
160  20,1  
161  23,4  
162  25,5  
163  27,6  
164  29,5  
165  31,1  
166  32,1  
167  33,2  
168  35,2  
169  37,2  
170  38,0  
171  37,4  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
172  35,1  
173  31,0  
174  27,1  
175  25,3  
176  25,1  
177  25,9  
178  27,8  
179  29,2  
180  29,6  
181  29,5  
182  29,2  
183  28,3  
184  26,1  
185  23,6  
186  21,0  
187  18,9  
188  17,1  
189  15,7  
190  14,5  
191  13,7  
192  12,9  
193  12,5  
194  12,2  
195  12,0  
196  12,0  
197  12,0  
198  12,0  
199  12,5  
200  13,0  
201  14,0  
202  15,0  
203  16,5  
204  19,0  
205  21,2  
206  23,8HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/399
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
207  26,9  
208  29,6  
209  32,0  
210  35,2  
211  37,5  
212  39,2  
213  40,5  
214  41,6  
215  43,1  
216  45,0  
217  47,1  
218  49,0  
219  50,6  
220  51,8  
221  52,7  
222  53,1  
223  53,5  
224  53,8  
225  54,2  
226  54,8  
227  55,3  
228  55,8  
229  56,2  
230  56,5  
231  56,5  
232  56,2  
233  54,9  
234  52,9  
235  51,0  
236  49,8  
237  49,2  
238  48,4  
239  46,9  
240  44,3  
241  41,5  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
242  39,5  
243  37,0  
244  34,6  
245  32,3  
246  29,0  
247  25,1  
248  22,2  
249  20,9  
250  20,4  
251  19,5  
252  18,4  
253  17,8  
254  17,8  
255  17,4  
256  15,7  
257  14,5  
258  15,4  
259  17,9  
260  20,6  
261  23,2  
262  25,7  
263  28,7  
264  32,5  
265  36,1  
266  39,0  
267  40,8  
268  42,9  
269  44,4  
270  45,9  
271  46,0  
272  45,6  
273  45,3  
274  43,7  
275  40,8  
276  38,0  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
277  34,4  
278  30,9  
279  25,5  
280  21,4  
281  20,2  
282  22,9  
283  26,6  
284  30,2  
285  34,1  
286  37,4  
287  40,7  
288  44,0  
289  47,3  
290  49,2  
291  49,8  
292  49,2  
293  48,1  
294  47,3  
295  46,8  
296  46,7  
297  46,8  
298  47,1  
299  47,3  
300  47,3  
301  47,1  
302  46,6  
303  45,8  
304  44,8  
305  43,3  
306  41,8  
307  40,8  
308  40,3  
309  40,1  
310  39,7  
311  39,2  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
312  38,5  
313  37,4  
314  36,0  
315  34,4  
316  33,0  
317  31,7  
318  30,0  
319  28,0  
320  26,1  
321  25,6  
322  24,9  
323  24,9  
324  24,3  
325  23,9  
326  23,9  
327  23,6  
328  23,3  
329  20,5  
330  17,5  
331  16,9  
332  16,7  
333  15,9  
334  15,6  
335  15,0  
336  14,5  
337  14,3  
338  14,5  
339  15,4  
340  17,8  
341  21,1  
342  24,1  
343  25,0  
344  25,3  
345  25,5  
346  26,4HU L 175/400 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
347  26,6  
348  27,1  
349  27,7  
350  28,1  
351  28,2  
352  28,1  
353  28,0  
354  27,9  
355  27,9  
356  28,1  
357  28,2  
358  28,0  
359  26,9  
360  25,0  
361  23,2  
362  21,9  
363  21,1  
364  20,7  
365  20,7  
366  20,8  
367  21,2  
368  22,1  
369  23,5  
370  24,3  
371  24,5  
372  23,8  
373  21,3  
374  17,7  
375  14,4  
376  11,9  
377  10,2  
378  8,9  
379  8,0  
380  7,2  
381  6,1  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
382  4,9  
383  3,7  
384  2,3  
385  0,9  
386  0,0  
387  0,0  
388  0,0  
389  0,0  
390  0,0  
391  0,0  
392  0,5  
393  2,1  
394  4,8  
395  8,3  
396  12,3  
397  16,6  
398  20,9  
399  24,2  
400  25,6  
401  25,6  
402  24,9  
403  23,3  
404  21,6  
405  20,2  
406  18,7  
407  17,0  
408  15,3  
409  14,2  
410  13,9  
411  14,0  
412  14,2  
413  14,5  
414  14,9  
415  15,9  
416  17,4  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
417  18,7  
418  19,1  
419  18,8  
420  17,6  
421  16,6  
422  16,2  
423  16,4  
424  17,2  
425  19,1  
426  22,6  
427  27,4  
428  31,6  
429  33,4  
430  33,5  
431  32,8  
432  31,9  
433  31,3  
434  31,1  
435  30,6  
436  29,2  
437  26,7  
438  23,0  
439  18,2  
440  12,9  
441  7,7  
442  3,8  
443  1,3  
444  0,2  
445  0,0  
446  0,0  
447  0,0  
448  0,0  
449  0,0  
450  0,0  
451  0,0  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
452  0,0  
453  0,0  
454  0,0  
455  0,0  
456  0,0  
457  0,0  
458  0,0  
459  0,0  
460  0,0  
461  0,0  
462  0,0  
463  0,0  
464  0,0  
465  0,0  
466  0,0  
467  0,0  
468  0,0  
469  0,0  
470  0,0  
471  0,0  
472  0,0  
473  0,0  
474  0,0  
475  0,0  
476  0,0  
477  0,0  
478  0,0  
479  0,0  
480  0,0  
481  0,0  
482  0,0  
483  0,0  
484  0,0  
485  0,0  
486  0,0HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/401
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
487  0,0  
488  0,0  
489  0,0  
490  0,0  
491  0,0  
492  0,0  
493  0,0  
494  0,0  
495  0,0  
496  0,0  
497  0,0  
498  0,0  
499  0,0  
500  0,0  
501  0,0  
502  0,0  
503  0,0  
504  0,0  
505  0,0  
506  0,0  
507  0,0  
508  0,0  
509  0,0  
510  0,0  
511  0,0  
512  0,5  
513  2,5  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
514  6,6  
515  11,8  
516  16,8  
517  20,5  
518  21,9  
519  21,9  
520  21,3  
521  20,3  
522  19,2  
523  17,8  
524  15,5  
525  11,9  
526  7,6  
527  4,0  
528  2,0  
529  1,0  
530  0,0  
531  0,0  
532  0,0  
533  0,2  
534  1,2  
535  3,2  
536  5,2  
537  8,2  
538  13  
539  18,8  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
540  23,1  
541  24,5  
542  24,5  
543  24,3  
544  23,6  
545  22,3  
546  20,1  
547  18,5  
548  17,2  
549  16,3  
550  15,4  
551  14,7  
552  14,3  
553  13,7  
554  13,3  
555  13,1  
556  13,1  
557  13,3  
558  13,8  
559  14,5  
560  16,5  
561  17,0  
562  17,0  
563  17,0  
564  15,4  
565  10,1  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
566  4,8  
567  0,0  
568  0,0  
569  0,0  
570  0,0  
571  0,0  
572  0,0  
573  0,0  
574  0,0  
575  0,0  
576  0,0  
577  0,0  
578  0,0  
579  0,0  
580  0,0  
581  0,0  
582  0,0  
583  0,0  
584  0,0  
585  0,0  
586  0,0  
587  0,0  
588  0,0  
589  0,0  
A1/8. táblázat  
WLTC, 3. osztályú járm űvek, Medium  3-1 szakasz  
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  
594  0,0  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  
598  0,0  
599  0,0  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
600  0,0  
601  1,0  
602  2,1  
603  5,2  
604  9,2  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
605  13,5  
606  18,1  
607  22,3  
608  26,0  
609  29,3HU L 175/402 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
610  32,8  
611  36,0  
612  39,2  
613  42,5  
614  45,7  
615  48,2  
616  48,4  
617  48,2  
618  47,8  
619  47,0  
620  45,9  
621  44,9  
622  44,4  
623  44,3  
624  44,5  
625  45,1  
626  45,7  
627  46,0  
628  46,0  
629  46,0  
630  46,1  
631  46,7  
632  47,7  
633  48,9  
634  50,3  
635  51,6  
636  52,6  
637  53,0  
638  53,0  
639  52,9  
640  52,7  
641  52,6  
642  53,1  
643  54,3  
644  55,2  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
645  55,5  
646  55,9  
647  56,3  
648  56,7  
649  56,9  
650  56,8  
651  56,0  
652  54,2  
653  52,1  
654  50,1  
655  47,2  
656  43,2  
657  39,2  
658  36,5  
659  34,3  
660  31,0  
661  26,0  
662  20,7  
663  15,4  
664  13,1  
665  12,0  
666  12,5  
667  14,0  
668  19,0  
669  23,2  
670  28,0  
671  32,0  
672  34,0  
673  36,0  
674  38,0  
675  40,0  
676  40,3  
677  40,5  
678  39,0  
679  35,7  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
680  31,8  
681  27,1  
682  22,8  
683  21,1  
684  18,9  
685  18,9  
686  21,3  
687  23,9  
688  25,9  
689  28,4  
690  30,3  
691  30,9  
692  31,1  
693  31,8  
694  32,7  
695  33,2  
696  32,4  
697  28,3  
698  25,8  
699  23,1  
700  21,8  
701  21,2  
702  21,0  
703  21,0  
704  20,9  
705  19,9  
706  17,9  
707  15,1  
708  12,8  
709  12,0  
710  13,2  
711  17,1  
712  21,1  
713  21,8  
714  21,2  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
715  18,5  
716  13,9  
717  12,0  
718  12,0  
719  13,0  
720  16,3  
721  20,5  
722  23,9  
723  26,0  
724  28,0  
725  31,5  
726  33,4  
727  36,0  
728  37,8  
729  40,2  
730  41,6  
731  41,9  
732  42,0  
733  42,2  
734  42,4  
735  42,7  
736  43,1  
737  43,7  
738  44,0  
739  44,1  
740  45,3  
741  46,4  
742  47,2  
743  47,3  
744  47,4  
745  47,4  
746  47,5  
747  47,9  
748  48,6  
749  49,4HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/403
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
750  49,8  
751  49,8  
752  49,7  
753  49,3  
754  48,5  
755  47,6  
756  46,3  
757  43,7  
758  39,3  
759  34,1  
760  29,0  
761  23,7  
762  18,4  
763  14,3  
764  12,0  
765  12,8  
766  16,0  
767  20,4  
768  24,0  
769  29,0  
770  32,2  
771  36,8  
772  39,4  
773  43,2  
774  45,8  
775  49,2  
776  51,4  
777  54,2  
778  56,0  
779  58,3  
780  59,8  
781  61,7  
782  62,7  
783  63,3  
784  63,6  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
785  64,0  
786  64,7  
787  65,2  
788  65,3  
789  65,3  
790  65,4  
791  65,7  
792  66,0  
793  65,6  
794  63,5  
795  59,7  
796  54,6  
797  49,3  
798  44,9  
799  42,3  
800  41,4  
801  41,3  
802  43,0  
803  45,0  
804  46,5  
805  48,3  
806  49,5  
807  51,2  
808  52,2  
809  51,6  
810  49,7  
811  47,4  
812  43,7  
813  39,7  
814  35,5  
815  31,1  
816  26,3  
817  21,9  
818  18,0  
819  17,0  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
820  18,0  
821  21,4  
822  24,8  
823  27,9  
824  30,8  
825  33,0  
826  35,1  
827  37,1  
828  38,9  
829  41,4  
830  44,0  
831  46,3  
832  47,7  
833  48,2  
834  48,7  
835  49,3  
836  49,8  
837  50,2  
838  50,9  
839  51,8  
840  52,5  
841  53,3  
842  54,5  
843  55,7  
844  56,5  
845  56,8  
846  57,0  
847  57,2  
848  57,7  
849  58,7  
850  60,1  
851  61,1  
852  61,7  
853  62,3  
854  62,9  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
855  63,3  
856  63,4  
857  63,5  
858  63,9  
859  64,4  
860  65,0  
861  65,6  
862  66,6  
863  67,4  
864  68,2  
865  69,1  
866  70,0  
867  70,8  
868  71,5  
869  72,4  
870  73,0  
871  73,7  
872  74,4  
873  74,9  
874  75,3  
875  75,6  
876  75,8  
877  76,6  
878  76,5  
879  76,2  
880  75,8  
881  75,4  
882  74,8  
883  73,9  
884  72,7  
885  71,3  
886  70,4  
887  70,0  
888  70,0  
889  69,0HU L 175/404 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
890  68,0  
891  67,3  
892  66,2  
893  64,8  
894  63,6  
895  62,6  
896  62,1  
897  61,9  
898  61,9  
899  61,8  
900  61,5  
901  60,9  
902  59,7  
903  54,6  
904  49,3  
905  44,9  
906  42,3  
907  41,4  
908  41,3  
909  42,1  
910  44,7  
911  46,0  
912  48,8  
913  50,1  
914  51,3  
915  54,1  
916  55,2  
917  56,2  
918  56,1  
919  56,1  
920  56,5  
921  57,5  
922  59,2  
923  60,7  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
924  61,8  
925  62,3  
926  62,7  
927  62,0  
928  61,3  
929  60,9  
930  60,5  
931  60,2  
932  59,8  
933  59,4  
934  58,6  
935  57,5  
936  56,6  
937  56,0  
938  55,5  
939  55,0  
940  54,4  
941  54,1  
942  54,0  
943  53,9  
944  53,9  
945  54,0  
946  54,2  
947  55,0  
948  55,8  
949  56,2  
950  56,1  
951  55,1  
952  52,7  
953  48,4  
954  43,1  
955  37,8  
956  32,5  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
957  27,2  
958  25,1  
959  27,0  
960  29,8  
961  33,8  
962  37,0  
963  40,7  
964  43,0  
965  45,6  
966  46,9  
967  47,0  
968  46,9  
969  46,5  
970  45,8  
971  44,3  
972  41,3  
973  36,5  
974  31,7  
975  27,0  
976  24,7  
977  19,3  
978  16,0  
979  13,2  
980  10,7  
981  8,8  
982  7,2  
983  5,5  
984  3,2  
985  1,1  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  
989  0,0  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
990  0,0  
991  0,0  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/405
 
A1/9. táblázat  
WLTC, 3. osztályú járm űvek, Medium  3-2 szakasz  
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  
594  0,0  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  
598  0,0  
599  0,0  
600  0,0  
601  1,0  
602  2,1  
603  4,8  
604  9,1  
605  14,2  
606  19,8  
607  25,5  
608  30,5  
609  34,8  
610  38,8  
611  42,9  
612  46,4  
613  48,3  
614  48,7  
615  48,5  
616  48,4  
617  48,2  
618  47,8  
619  47,0  
620  45,9  
621  44,9  
622  44,4  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
623  44,3  
624  44,5  
625  45,1  
626  45,7  
627  46,0  
628  46,0  
629  46,0  
630  46,1  
631  46,7  
632  47,7  
633  48,9  
634  50,3  
635  51,6  
636  52,6  
637  53,0  
638  53,0  
639  52,9  
640  52,7  
641  52,6  
642  53,1  
643  54,3  
644  55,2  
645  55,5  
646  55,9  
647  56,3  
648  56,7  
649  56,9  
650  56,8  
651  56,0  
652  54,2  
653  52,1  
654  50,1  
655  47,2  
656  43,2  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
657  39,2  
658  36,5  
659  34,3  
660  31,0  
661  26,0  
662  20,7  
663  15,4  
664  13,1  
665  12,0  
666  12,5  
667  14,0  
668  19,0  
669  23,2  
670  28,0  
671  32,0  
672  34,0  
673  36,0  
674  38,0  
675  40,0  
676  40,3  
677  40,5  
678  39,0  
679  35,7  
680  31,8  
681  27,1  
682  22,8  
683  21,1  
684  18,9  
685  18,9  
686  21,3  
687  23,9  
688  25,9  
689  28,4  
690  30,3  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
691  30,9  
692  31,1  
693  31,8  
694  32,7  
695  33,2  
696  32,4  
697  28,3  
698  25,8  
699  23,1  
700  21,8  
701  21,2  
702  21,0  
703  21,0  
704  20,9  
705  19,9  
706  17,9  
707  15,1  
708  12,8  
709  12,0  
710  13,2  
711  17,1  
712  21,1  
713  21,8  
714  21,2  
715  18,5  
716  13,9  
717  12,0  
718  12,0  
719  13,0  
720  16,0  
721  18,5  
722  20,6  
723  22,5  
724  24,0HU L 175/406 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
725  26,6  
726  29,9  
727  34,8  
728  37,8  
729  40,2  
730  41,6  
731  41,9  
732  42,0  
733  42,2  
734  42,4  
735  42,7  
736  43,1  
737  43,7  
738  44,0  
739  44,1  
740  45,3  
741  46,4  
742  47,2  
743  47,3  
744  47,4  
745  47,4  
746  47,5  
747  47,9  
748  48,6  
749  49,4  
750  49,8  
751  49,8  
752  49,7  
753  49,3  
754  48,5  
755  47,6  
756  46,3  
757  43,7  
758  39,3  
759  34,1  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
760  29,0  
761  23,7  
762  18,4  
763  14,3  
764  12,0  
765  12,8  
766  16,0  
767  19,1  
768  22,4  
769  25,6  
770  30,1  
771  35,3  
772  39,9  
773  44,5  
774  47,5  
775  50,9  
776  54,1  
777  56,3  
778  58,1  
779  59,8  
780  61,1  
781  62,1  
782  62,8  
783  63,3  
784  63,6  
785  64,0  
786  64,7  
787  65,2  
788  65,3  
789  65,3  
790  65,4  
791  65,7  
792  66,0  
793  65,6  
794  63,5  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
795  59,7  
796  54,6  
797  49,3  
798  44,9  
799  42,3  
800  41,4  
801  41,3  
802  42,1  
803  44,7  
804  48,4  
805  51,4  
806  52,7  
807  53,0  
808  52,5  
809  51,3  
810  49,7  
811  47,4  
812  43,7  
813  39,7  
814  35,5  
815  31,1  
816  26,3  
817  21,9  
818  18,0  
819  17,0  
820  18,0  
821  21,4  
822  24,8  
823  27,9  
824  30,8  
825  33,0  
826  35,1  
827  37,1  
828  38,9  
829  41,4  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
830  44,0  
831  46,3  
832  47,7  
833  48,2  
834  48,7  
835  49,3  
836  49,8  
837  50,2  
838  50,9  
839  51,8  
840  52,5  
841  53,3  
842  54,5  
843  55,7  
844  56,5  
845  56,8  
846  57,0  
847  57,2  
848  57,7  
849  58,7  
850  60,1  
851  61,1  
852  61,7  
853  62,3  
854  62,9  
855  63,3  
856  63,4  
857  63,5  
858  64,5  
859  65,8  
860  66,8  
861  67,4  
862  68,8  
863  71,1  
864  72,3HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/407
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
865  72,8  
866  73,4  
867  74,6  
868  76,0  
869  76,6  
870  76,5  
871  76,2  
872  75,8  
873  75,4  
874  74,8  
875  73,9  
876  72,7  
877  71,3  
878  70,4  
879  70,0  
880  70,0  
881  69,0  
882  68,0  
883  68,0  
884  68,0  
885  68,1  
886  68,4  
887  68,6  
888  68,7  
889  68,5  
890  68,1  
891  67,3  
892  66,2  
893  64,8  
894  63,6  
895  62,6  
896  62,1  
897  61,9  
898  61,9  
899  61,8  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
900  61,5  
901  60,9  
902  59,7  
903  54,6  
904  49,3  
905  44,9  
906  42,3  
907  41,4  
908  41,3  
909  42,1  
910  44,7  
911  48,4  
912  51,4  
913  52,7  
914  54,0  
915  57,0  
916  58,1  
917  59,2  
918  59,0  
919  59,1  
920  59,5  
921  60,5  
922  62,3  
923  63,9  
924  65,1  
925  64,1  
926  62,7  
927  62,0  
928  61,3  
929  60,9  
930  60,5  
931  60,2  
932  59,8  
933  59,4  
934  58,6  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
935  57,5  
936  56,6  
937  56,0  
938  55,5  
939  55,0  
940  54,4  
941  54,1  
942  54,0  
943  53,9  
944  53,9  
945  54,0  
946  54,2  
947  55,0  
948  55,8  
949  56,2  
950  56,1  
951  55,1  
952  52,7  
953  48,4  
954  43,1  
955  37,8  
956  32,5  
957  27,2  
958  25,1  
959  26,0  
960  29,3  
961  34,6  
962  40,4  
963  45,3  
964  49,0  
965  51,1  
966  52,1  
967  52,2  
968  52,1  
969  51,7  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
970  50,9  
971  49,2  
972  45,9  
973  40,6  
974  35,3  
975  30,0  
976  24,7  
977  19,3  
978  16,0  
979  13,2  
980  10,7  
981  8,8  
982  7,2  
983  5,5  
984  3,2  
985  1,1  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  
989  0,0  
990  0,0  
991  0,0  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0HU L 175/408 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  
A1/10. táblázat  
WLTC, 3. osztályú járm űvek, High  3-1 szakasz  
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  0,8  
1028  3,6  
1029  8,6  
1030  14,6  
1031  20,0  
1032  24,4  
1033  28,2  
1034  31,7  
1035  35,0  
1036  37,6  
1037  39,7  
1038  41,5  
1039  43,6  
1040  46,0  
1041  48,4  
1042  50,5  
1043  51,9  
1044  52,6  
1045  52,8  
1046  52,9  
1047  53,1  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1048  53,3  
1049  53,1  
1050  52,3  
1051  50,7  
1052  48,8  
1053  46,5  
1054  43,8  
1055  40,3  
1056  36,0  
1057  30,7  
1058  25,4  
1059  21,0  
1060  16,7  
1061  13,4  
1062  12,0  
1063  12,1  
1064  12,8  
1065  15,6  
1066  19,9  
1067  23,4  
1068  24,6  
1069  27,0  
1070  29,0  
1071  32,0  
1072  34,8  
1073  37,7  
1074  40,8  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1075  43,2  
1076  46,0  
1077  48,0  
1078  50,7  
1079  52,0  
1080  54,5  
1081  55,9  
1082  57,4  
1083  58,1  
1084  58,4  
1085  58,8  
1086  58,8  
1087  58,6  
1088  58,7  
1089  58,8  
1090  58,8  
1091  58,8  
1092  59,1  
1093  60,1  
1094  61,7  
1095  63,0  
1096  63,7  
1097  63,9  
1098  63,5  
1099  62,3  
1100  60,3  
1101  58,9  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1102  58,4  
1103  58,8  
1104  60,2  
1105  62,3  
1106  63,9  
1107  64,5  
1108  64,4  
1109  63,5  
1110  62,0  
1111  61,2  
1112  61,3  
1113  61,7  
1114  62,0  
1115  64,6  
1116  66,0  
1117  66,2  
1118  65,8  
1119  64,7  
1120  63,6  
1121  62,9  
1122  62,4  
1123  61,7  
1124  60,1  
1125  57,3  
1126  55,8  
1127  50,5  
1128  45,2HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/409
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1129  40,1  
1130  36,2  
1131  32,9  
1132  29,8  
1133  26,6  
1134  23,0  
1135  19,4  
1136  16,3  
1137  14,6  
1138  14,2  
1139  14,3  
1140  14,6  
1141  15,1  
1142  16,4  
1143  19,1  
1144  22,5  
1145  24,4  
1146  24,8  
1147  22,7  
1148  17,4  
1149  13,8  
1150  12,0  
1151  12,0  
1152  12,0  
1153  13,9  
1154  17,7  
1155  22,8  
1156  27,3  
1157  31,2  
1158  35,2  
1159  39,4  
1160  42,5  
1161  45,4  
1162  48,2  
1163  50,3  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1164  52,6  
1165  54,5  
1166  56,6  
1167  58,3  
1168  60,0  
1169  61,5  
1170  63,1  
1171  64,3  
1172  65,7  
1173  67,1  
1174  68,3  
1175  69,7  
1176  70,6  
1177  71,6  
1178  72,6  
1179  73,5  
1180  74,2  
1181  74,9  
1182  75,6  
1183  76,3  
1184  77,1  
1185  77,9  
1186  78,5  
1187  79,0  
1188  79,7  
1189  80,3  
1190  81,0  
1191  81,6  
1192  82,4  
1193  82,9  
1194  83,4  
1195  83,8  
1196  84,2  
1197  84,7  
1198  85,2  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1199  85,6  
1200  86,3  
1201  86,8  
1202  87,4  
1203  88,0  
1204  88,3  
1205  88,7  
1206  89,0  
1207  89,3  
1208  89,8  
1209  90,2  
1210  90,6  
1211  91,0  
1212  91,3  
1213  91,6  
1214  91,9  
1215  92,2  
1216  92,8  
1217  93,1  
1218  93,3  
1219  93,5  
1220  93,7  
1221  93,9  
1222  94,0  
1223  94,1  
1224  94,3  
1225  94,4  
1226  94,6  
1227  94,7  
1228  94,8  
1229  95,0  
1230  95,1  
1231  95,3  
1232  95,4  
1233  95,6  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1234  95,7  
1235  95,8  
1236  96,0  
1237  96,1  
1238  96,3  
1239  96,4  
1240  96,6  
1241  96,8  
1242  97,0  
1243  97,2  
1244  97,3  
1245  97,4  
1246  97,4  
1247  97,4  
1248  97,4  
1249  97,3  
1250  97,3  
1251  97,3  
1252  97,3  
1253  97,2  
1254  97,1  
1255  97,0  
1256  96,9  
1257  96,7  
1258  96,4  
1259  96,1  
1260  95,7  
1261  95,5  
1262  95,3  
1263  95,2  
1264  95,0  
1265  94,9  
1266  94,7  
1267  94,5  
1268  94,4HU L 175/410 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1269  94,4  
1270  94,3  
1271  94,3  
1272  94,1  
1273  93,9  
1274  93,4  
1275  92,8  
1276  92,0  
1277  91,3  
1278  90,6  
1279  90,0  
1280  89,3  
1281  88,7  
1282  88,1  
1283  87,4  
1284  86,7  
1285  86,0  
1286  85,3  
1287  84,7  
1288  84,1  
1289  83,5  
1290  82,9  
1291  82,3  
1292  81,7  
1293  81,1  
1294  80,5  
1295  79,9  
1296  79,4  
1297  79,1  
1298  78,8  
1299  78,5  
1300  78,2  
1301  77,9  
1302  77,6  
1303  77,3  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1304  77,0  
1305  76,7  
1306  76,0  
1307  76,0  
1308  76,0  
1309  75,9  
1310  76,0  
1311  76,0  
1312  76,1  
1313  76,3  
1314  76,5  
1315  76,6  
1316  76,8  
1317  77,1  
1318  77,1  
1319  77,2  
1320  77,2  
1321  77,6  
1322  78,0  
1323  78,4  
1324  78,8  
1325  79,2  
1326  80,3  
1327  80,8  
1328  81,0  
1329  81,0  
1330  81,0  
1331  81,0  
1332  81,0  
1333  80,9  
1334  80,6  
1335  80,3  
1336  80,0  
1337  79,9  
1338  79,8  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1339  79,8  
1340  79,8  
1341  79,9  
1342  80,0  
1343  80,4  
1344  80,8  
1345  81,2  
1346  81,5  
1347  81,6  
1348  81,6  
1349  81,4  
1350  80,7  
1351  79,6  
1352  78,2  
1353  76,8  
1354  75,3  
1355  73,8  
1356  72,1  
1357  70,2  
1358  68,2  
1359  66,1  
1360  63,8  
1361  61,6  
1362  60,2  
1363  59,8  
1364  60,4  
1365  61,8  
1366  62,6  
1367  62,7  
1368  61,9  
1369  60,0  
1370  58,4  
1371  57,8  
1372  57,8  
1373  57,8  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1374  57,3  
1375  56,2  
1376  54,3  
1377  50,8  
1378  45,5  
1379  40,2  
1380  34,9  
1381  29,6  
1382  28,7  
1383  29,3  
1384  30,5  
1385  31,7  
1386  32,9  
1387  35,0  
1388  38,0  
1389  40,5  
1390  42,7  
1391  45,8  
1392  47,5  
1393  48,9  
1394  49,4  
1395  49,4  
1396  49,2  
1397  48,7  
1398  47,9  
1399  46,9  
1400  45,6  
1401  44,2  
1402  42,7  
1403  40,7  
1404  37,1  
1405  33,9  
1406  30,6  
1407  28,6  
1408  27,3HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/411
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1409  27,2  
1410  27,5  
1411  27,4  
1412  27,1  
1413  26,7  
1414  26,8  
1415  28,2  
1416  31,1  
1417  34,8  
1418  38,4  
1419  40,9  
1420  41,7  
1421  40,9  
1422  38,3  
1423  35,3  
1424  34,3  
1425  34,6  
1426  36,3  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1427  39,5  
1428  41,8  
1429  42,5  
1430  41,9  
1431  40,1  
1432  36,6  
1433  31,3  
1434  26,0  
1435  20,6  
1436  19,1  
1437  19,7  
1438  21,1  
1439  22,0  
1440  22,1  
1441  21,4  
1442  19,6  
1443  18,3  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1444  18,0  
1445  18,3  
1446  18,5  
1447  17,9  
1448  15,0  
1449  9,9  
1450  4,6  
1451  1,2  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0  
A1/11. táblázat  
WLTC, 3. osztályú járm űvek, High  3-2 szakasz  
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  0,8  
1028  3,6  
1029  8,6  
1030  14,6  
1031  20,0  
1032  24,4  
1033  28,2  
1034  31,7  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1035  35,0  
1036  37,6  
1037  39,7  
1038  41,5  
1039  43,6  
1040  46,0  
1041  48,4  
1042  50,5  
1043  51,9  
1044  52,6  
1045  52,8  
1046  52,9  
1047  53,1  
1048  53,3  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1049  53,1  
1050  52,3  
1051  50,7  
1052  48,8  
1053  46,5  
1054  43,8  
1055  40,3  
1056  36,0  
1057  30,7  
1058  25,4  
1059  21,0  
1060  16,7  
1061  13,4  
1062  12,0  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1063  12,1  
1064  12,8  
1065  15,6  
1066  19,9  
1067  23,4  
1068  24,6  
1069  25,2  
1070  26,4  
1071  28,8  
1072  31,8  
1073  35,3  
1074  39,5  
1075  44,5  
1076  49,3HU L 175/412 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1077  53,3  
1078  56,4  
1079  58,9  
1080  61,2  
1081  62,6  
1082  63,0  
1083  62,5  
1084  60,9  
1085  59,3  
1086  58,6  
1087  58,6  
1088  58,7  
1089  58,8  
1090  58,8  
1091  58,8  
1092  59,1  
1093  60,1  
1094  61,7  
1095  63,0  
1096  63,7  
1097  63,9  
1098  63,5  
1099  62,3  
1100  60,3  
1101  58,9  
1102  58,4  
1103  58,8  
1104  60,2  
1105  62,3  
1106  63,9  
1107  64,5  
1108  64,4  
1109  63,5  
1110  62,0  
1111  61,2  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1112  61,3  
1113  62,6  
1114  65,3  
1115  68,0  
1116  69,4  
1117  69,7  
1118  69,3  
1119  68,1  
1120  66,9  
1121  66,2  
1122  65,7  
1123  64,9  
1124  63,2  
1125  60,3  
1126  55,8  
1127  50,5  
1128  45,2  
1129  40,1  
1130  36,2  
1131  32,9  
1132  29,8  
1133  26,6  
1134  23,0  
1135  19,4  
1136  16,3  
1137  14,6  
1138  14,2  
1139  14,3  
1140  14,6  
1141  15,1  
1142  16,4  
1143  19,1  
1144  22,5  
1145  24,4  
1146  24,8  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1147  22,7  
1148  17,4  
1149  13,8  
1150  12,0  
1151  12,0  
1152  12,0  
1153  13,9  
1154  17,7  
1155  22,8  
1156  27,3  
1157  31,2  
1158  35,2  
1159  39,4  
1160  42,5  
1161  45,4  
1162  48,2  
1163  50,3  
1164  52,6  
1165  54,5  
1166  56,6  
1167  58,3  
1168  60,0  
1169  61,5  
1170  63,1  
1171  64,3  
1172  65,7  
1173  67,1  
1174  68,3  
1175  69,7  
1176  70,6  
1177  71,6  
1178  72,6  
1179  73,5  
1180  74,2  
1181  74,9  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1182  75,6  
1183  76,3  
1184  77,1  
1185  77,9  
1186  78,5  
1187  79,0  
1188  79,7  
1189  80,3  
1190  81,0  
1191  81,6  
1192  82,4  
1193  82,9  
1194  83,4  
1195  83,8  
1196  84,2  
1197  84,7  
1198  85,2  
1199  85,6  
1200  86,3  
1201  86,8  
1202  87,4  
1203  88,0  
1204  88,3  
1205  88,7  
1206  89,0  
1207  89,3  
1208  89,8  
1209  90,2  
1210  90,6  
1211  91,0  
1212  91,3  
1213  91,6  
1214  91,9  
1215  92,2  
1216  92,8HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/413
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1217  93,1  
1218  93,3  
1219  93,5  
1220  93,7  
1221  93,9  
1222  94,0  
1223  94,1  
1224  94,3  
1225  94,4  
1226  94,6  
1227  94,7  
1228  94,8  
1229  95,0  
1230  95,1  
1231  95,3  
1232  95,4  
1233  95,6  
1234  95,7  
1235  95,8  
1236  96,0  
1237  96,1  
1238  96,3  
1239  96,4  
1240  96,6  
1241  96,8  
1242  97,0  
1243  97,2  
1244  97,3  
1245  97,4  
1246  97,4  
1247  97,4  
1248  97,4  
1249  97,3  
1250  97,3  
1251  97,3  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1252  97,3  
1253  97,2  
1254  97,1  
1255  97,0  
1256  96,9  
1257  96,7  
1258  96,4  
1259  96,1  
1260  95,7  
1261  95,5  
1262  95,3  
1263  95,2  
1264  95,0  
1265  94,9  
1266  94,7  
1267  94,5  
1268  94,4  
1269  94,4  
1270  94,3  
1271  94,3  
1272  94,1  
1273  93,9  
1274  93,4  
1275  92,8  
1276  92,0  
1277  91,3  
1278  90,6  
1279  90,0  
1280  89,3  
1281  88,7  
1282  88,1  
1283  87,4  
1284  86,7  
1285  86,0  
1286  85,3  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1287  84,7  
1288  84,1  
1289  83,5  
1290  82,9  
1291  82,3  
1292  81,7  
1293  81,1  
1294  80,5  
1295  79,9  
1296  79,4  
1297  79,1  
1298  78,8  
1299  78,5  
1300  78,2  
1301  77,9  
1302  77,6  
1303  77,3  
1304  77,0  
1305  76,7  
1306  76,0  
1307  76,0  
1308  76,0  
1309  75,9  
1310  75,9  
1311  75,8  
1312  75,7  
1313  75,5  
1314  75,2  
1315  75,0  
1316  74,7  
1317  74,1  
1318  73,7  
1319  73,3  
1320  73,5  
1321  74,0  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1322  74,9  
1323  76,1  
1324  77,7  
1325  79,2  
1326  80,3  
1327  80,8  
1328  81,0  
1329  81,0  
1330  81,0  
1331  81,0  
1332  81,0  
1333  80,9  
1334  80,6  
1335  80,3  
1336  80,0  
1337  79,9  
1338  79,8  
1339  79,8  
1340  79,8  
1341  79,9  
1342  80,0  
1343  80,4  
1344  80,8  
1345  81,2  
1346  81,5  
1347  81,6  
1348  81,6  
1349  81,4  
1350  80,7  
1351  79,6  
1352  78,2  
1353  76,8  
1354  75,3  
1355  73,8  
1356  72,1HU L 175/414 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1357  70,2  
1358  68,2  
1359  66,1  
1360  63,8  
1361  61,6  
1362  60,2  
1363  59,8  
1364  60,4  
1365  61,8  
1366  62,6  
1367  62,7  
1368  61,9  
1369  60,0  
1370  58,4  
1371  57,8  
1372  57,8  
1373  57,8  
1374  57,3  
1375  56,2  
1376  54,3  
1377  50,8  
1378  45,5  
1379  40,2  
1380  34,9  
1381  29,6  
1382  27,3  
1383  29,3  
1384  32,9  
1385  35,6  
1386  36,7  
1387  37,6  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1388  39,4  
1389  42,5  
1390  46,5  
1391  50,2  
1392  52,8  
1393  54,3  
1394  54,9  
1395  54,9  
1396  54,7  
1397  54,1  
1398  53,2  
1399  52,1  
1400  50,7  
1401  49,1  
1402  47,4  
1403  45,2  
1404  41,8  
1405  36,5  
1406  31,2  
1407  27,6  
1408  26,9  
1409  27,3  
1410  27,5  
1411  27,4  
1412  27,1  
1413  26,7  
1414  26,8  
1415  28,2  
1416  31,1  
1417  34,8  
1418  38,4  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1419  40,9  
1420  41,7  
1421  40,9  
1422  38,3  
1423  35,3  
1424  34,3  
1425  34,6  
1426  36,3  
1427  39,5  
1428  41,8  
1429  42,5  
1430  41,9  
1431  40,1  
1432  36,6  
1433  31,3  
1434  26,0  
1435  20,6  
1436  19,1  
1437  19,7  
1438  21,1  
1439  22,0  
1440  22,1  
1441  21,4  
1442  19,6  
1443  18,3  
1444  18,0  
1445  18,3  
1446  18,5  
1447  17,9  
1448  15,0  
1449  9,9  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1450  4,6  
1451  1,2  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/415
 
A1/12. táblázat  
WLTC, 3. osztályú járm űvek, Extra High  3 szakasz  
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1478  0,0  
1479  2,2  
1480  4,4  
1481  6,3  
1482  7,9  
1483  9,2  
1484  10,4  
1485  11,5  
1486  12,9  
1487  14,7  
1488  17,0  
1489  19,8  
1490  23,1  
1491  26,7  
1492  30,5  
1493  34,1  
1494  37,5  
1495  40,6  
1496  43,3  
1497  45,7  
1498  47,7  
1499  49,3  
1500  50,5  
1501  51,3  
1502  52,1  
1503  52,7  
1504  53,4  
1505  54,0  
1506  54,5  
1507  55,0  
1508  55,6  
1509  56,3  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1510  57,2  
1511  58,5  
1512  60,2  
1513  62,3  
1514  64,7  
1515  67,1  
1516  69,2  
1517  70,7  
1518  71,9  
1519  72,7  
1520  73,4  
1521  73,8  
1522  74,1  
1523  74,0  
1524  73,6  
1525  72,5  
1526  70,8  
1527  68,6  
1528  66,2  
1529  64,0  
1530  62,2  
1531  60,9  
1532  60,2  
1533  60,0  
1534  60,4  
1535  61,4  
1536  63,2  
1537  65,6  
1538  68,4  
1539  71,6  
1540  74,9  
1541  78,4  
1542  81,8  
1543  84,9  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1544  87,4  
1545  89,0  
1546  90,0  
1547  90,6  
1548  91,0  
1549  91,5  
1550  92,0  
1551  92,7  
1552  93,4  
1553  94,2  
1554  94,9  
1555  95,7  
1556  96,6  
1557  97,7  
1558  98,9  
1559  100,4  
1560  102,0  
1561  103,6  
1562  105,2  
1563  106,8  
1564  108,5  
1565  110,2  
1566  111,9  
1567  113,7  
1568  115,3  
1569  116,8  
1570  118,2  
1571  119,5  
1572  120,7  
1573  121,8  
1574  122,6  
1575  123,2  
1576  123,6  
1577  123,7  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1578  123,6  
1579  123,3  
1580  123,0  
1581  122,5  
1582  122,1  
1583  121,5  
1584  120,8  
1585  120,0  
1586  119,1  
1587  118,1  
1588  117,1  
1589  116,2  
1590  115,5  
1591  114,9  
1592  114,5  
1593  114,1  
1594  113,9  
1595  113,7  
1596  113,3  
1597  112,9  
1598  112,2  
1599  111,4  
1600  110,5  
1601  109,5  
1602  108,5  
1603  107,7  
1604  107,1  
1605  106,6  
1606  106,4  
1607  106,2  
1608  106,2  
1609  106,2  
1610  106,4  
1611  106,5HU L 175/416 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1612  106,8  
1613  107,2  
1614  107,8  
1615  108,5  
1616  109,4  
1617  110,5  
1618  111,7  
1619  113,0  
1620  114,1  
1621  115,1  
1622  115,9  
1623  116,5  
1624  116,7  
1625  116,6  
1626  116,2  
1627  115,2  
1628  113,8  
1629  112,0  
1630  110,1  
1631  108,3  
1632  107,0  
1633  106,1  
1634  105,8  
1635  105,7  
1636  105,7  
1637  105,6  
1638  105,3  
1639  104,9  
1640  104,4  
1641  104,0  
1642  103,8  
1643  103,9  
1644  104,4  
1645  105,1  
1646  106,1  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1647  107,2  
1648  108,5  
1649  109,9  
1650  111,3  
1651  112,7  
1652  113,9  
1653  115,0  
1654  116,0  
1655  116,8  
1656  117,6  
1657  118,4  
1658  119,2  
1659  120,0  
1660  120,8  
1661  121,6  
1662  122,3  
1663  123,1  
1664  123,8  
1665  124,4  
1666  125,0  
1667  125,4  
1668  125,8  
1669  126,1  
1670  126,4  
1671  126,6  
1672  126,7  
1673  126,8  
1674  126,9  
1675  126,9  
1676  126,9  
1677  126,8  
1678  126,6  
1679  126,3  
1680  126,0  
1681  125,7  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1682  125,6  
1683  125,6  
1684  125,8  
1685  126,2  
1686  126,6  
1687  127,0  
1688  127,4  
1689  127,6  
1690  127,8  
1691  127,9  
1692  128,0  
1693  128,1  
1694  128,2  
1695  128,3  
1696  128,4  
1697  128,5  
1698  128,6  
1699  128,6  
1700  128,5  
1701  128,3  
1702  128,1  
1703  127,9  
1704  127,6  
1705  127,4  
1706  127,2  
1707  127,0  
1708  126,9  
1709  126,8  
1710  126,7  
1711  126,8  
1712  126,9  
1713  127,1  
1714  127,4  
1715  127,7  
1716  128,1  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1717  128,5  
1718  129,0  
1719  129,5  
1720  130,1  
1721  130,6  
1722  131,0  
1723  131,2  
1724  131,3  
1725  131,2  
1726  130,7  
1727  129,8  
1728  128,4  
1729  126,5  
1730  124,1  
1731  121,6  
1732  119,0  
1733  116,5  
1734  114,1  
1735  111,8  
1736  109,5  
1737  107,1  
1738  104,8  
1739  102,5  
1740  100,4  
1741  98,6  
1742  97,2  
1743  95,9  
1744  94,8  
1745  93,8  
1746  92,8  
1747  91,8  
1748  91,0  
1749  90,2  
1750  89,6  
1751  89,1HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/417
 
Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1752  88,6  
1753  88,1  
1754  87,6  
1755  87,1  
1756  86,6  
1757  86,1  
1758  85,5  
1759  85,0  
1760  84,4  
1761  83,8  
1762  83,2  
1763  82,6  
1764  82,0  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1765  81,3  
1766  80,4  
1767  79,1  
1768  77,4  
1769  75,1  
1770  72,3  
1771  69,1  
1772  65,9  
1773  62,7  
1774  59,7  
1775  57,0  
1776  54,6  
1777  52,2  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1778  49,7  
1779  46,8  
1780  43,5  
1781  39,9  
1782  36,4  
1783  33,2  
1784  30,5  
1785  28,3  
1786  26,3  
1787  24,4  
1788  22,5  
1789  20,5  
1790  18,2  Id ő (s) Sebesség 
(km/h)  
1791  15,5  
1792  12,3  
1793  8,7  
1794  5,2  
1795  0,0  
1796  0,0  
1797  0,0  
1798  0,0  
1799  0,0  
1800  0,0  
7. Ciklusazonosítás  
Az A1/13. táblázat felsorolja a járm ű sebességértékeinek a ciklus szakaszaira és a teljes ciklusra vonatkozó 
ellen őrz őösszegeit, annak ellen őrzésére, hogy a megfelel ő ciklusváltozat került-e megválasztásra, illetve a 
megfelel ő ciklus került-e megvalósításra a próbapad operációs rendszerében.  
A1/13. táblázat  
1 Hz-es ellen őrz őösszegek  
Járm űosztály  Ciklus szakasza  A járm űsebességek 1 Hz-es 
célértékeinek ellen őrz őösszege  
1. osztály  Alacsony  11 988,4  
Közepes  17 162,8  
Összesen  29 151,2  
2. osztály  Alacsony  11 162,2  
Közepes  17 054,3  
Nagy  24 450,6  
Rendkívül nagy  28 869,8  
Összesen  81 536,9  
3-1 osztály  Alacsony  11 140,3  
Közepes  16 995,7  
Nagy  25 646,0  
Rendkívül nagy  29 714,9  
Összesen  83 496,9HU L 175/418 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Járm űosztály  Ciklus szakasza  A járm űsebességek 1 Hz-es 
célértékeinek ellen őrz őösszege  
3-2 osztály  Alacsony  11 140,3  
Közepes  17 121,2  
Nagy  25 782,2  
Rendkívül nagy  29 714,9  
Összesen  83 758,6  
8. Ciklusmódosítás  
Az ezen almelléklet 8. pontja nem vonatkozik a küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvekre, a nem 
küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvekre és a nem küls ő feltöltés ű tüzel őanyag-cellás hibrid hajtású 
járm űvekre.  
8.1. Általános megjegyzések  
A végrehajtandó ciklus a járm ű névleges teljesítményének és menetkész tömegének W/kg mértékegységgel 
kifejezett hányadosától és legnagyobb sebességét ől függ, v  max , km/h.  
Végrehajthatósági problémák léphetnek fel olyan járm űvek esetében, amelyek teljesítmény-tömeg hányadosa az 
1. és 2. osztályú, illetve a 2. és a 3. osztályú járm űvek közötti határvonalhoz közeli, valamint nagyon kis 
teljesítmény ű az 1. osztályú járm űvek esetében.  
Tekintve, hogy ezek a problémák f őleg a nagy járm űsebesség és nagy gyorsulások kombinációját tartalmazó 
ciklusszakaszokhoz köthet ők, nem pedig a ciklus legnagyobb sebességéhez, a végrehajthatóság javítása érde ­
kében a redukálási eljárás alkalmazandó.  
8.2. Ez a szakasz a ciklusprofil redukálási eljárással történ ő módosításának módszerét ismerteti.  
8.2.1. Redukálási eljárás 1. osztályú járm űvek esetében  
Az A1/14. ábrán a WLTC redukált közepes sebesség ű szakasza látható az 1. osztályú járm űvek esetében, egy 
példán keresztül.  
A1/14. ábra  
A WLTC ciklus redukált, közepes sebesség ű szakasza 1. osztályú járm űveknél
HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/419
 
Az 1. osztályú ciklus esetében a redukált id őszak a 651. másodperc és a 906. másodperc közötti id őszak. 
Ebben az id őszakban a gyorsulás az eredeti ciklusban az alábbi egyenlet segítségével számítható ki: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
ahol:  
v i a járm ű sebessége (km/h);  
i az id ő a 651. másodperc és a 906. másodperc között.  
A redukálás el őször a 651. másodperc és a 848. másodperc közötti id őszakban kerül alkalmazásra. A redukált 
sebességgörbe ezt követ ően az alábbi egyenlettel kerül kiszámításra: 
v dsc  iþ1 ¼ v dsc  i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6  
ahol i = 651 és 906 közötti. i = 651 és 847.  
Ha i = 651,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Annak érdekében, hogy a járm ű sebessége a 907. másodpercben az eredetivel megegyez ő érték ű legyen, a 
lassuláshoz ki kell számítani egy módosító tényez őt az alábbi egyenlettel: 
f corr_dec ¼ v dsc_848 Ä 36,7 
v orig_848 Ä 36,7  
ahol 36,7 km/h az eredeti járm űsebesség a 907. másodpercben.  
A 849. másodperc és a 906. másodperc közötti redukált járm űsebesség ezt követ ően az alábbi egyenlettel 
számítható ki: 
v dsc  i ¼ v dsc  iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6  
ahol i = 849 és 906 közötti. i = 849 és 906.  
8.2.2. Redukálási eljárás 2. osztályú járm űvek esetében  
Tekintve, hogy a végrehajthatósági problémák kizárólag a 2. osztályú és a 3. osztályú ciklusok rendkívül nagy 
sebesség ű szakaszaival kapcsolatosak, a redukálás a rendkívül nagy sebesség ű szakaszoknak azokra a szaka ­
szaira vonatkozik, ahol a végrehajthatósági problémák felmerülnek (lásd az A1/15. ábrát).HU L 175/420 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
A1/15. ábra  
A WLTC ciklus redukált, rendkívül nagy sebesség ű szakasza 2. osztályú járm űvek esetében
  
A 2. osztályú ciklus esetében a redukált id őszak az 1520. másodperc és az 1742. másodperc közötti id őszak. 
Ebben az id őszakban a gyorsulás az eredeti ciklusban az alábbi egyenlet segítségével számítható ki: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
ahol:  
v i a járm ű sebessége (km/h);  
i az id ő a 1520. másodperc és a 1742. másodperc között.  
A redukálás el őször az 1520. másodperc és az 1725. másodperc közötti id őszakban kerül alkalmazásra. Az 
1725. másodperc az az id őpont, amikor a járm ű eléri a rendkívül nagy sebesség ű szakasz legnagyobb sebes ­
ségét. A redukált sebességgörbe ezt követ ően az alábbi egyenlettel kerül kiszámításra: 
v dsc  iþ1 ¼ v dsc  i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6  
ahol i = 1520 és 1742 közötti. i = 1520 és 1724.  
Ha i = 1520,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Annak érdekében, hogy a járm ű sebessége az 1743. másodpercben az eredetivel megegyez ő érték ű legyen, a 
lassuláshoz ki kell számítani egy módosító tényez őt az alábbi egyenlettel: 
f corr_dec ¼ v dsc_1725 Ä 90,4 
v orig_1725 Ä 90,4  
90,4 km/h az eredeti járm űsebesség az 1743. másodpercben.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/421
 
Az 1726. másodperc és az 1742. másodperc közötti redukált járm űsebesség ezt követ ően az alábbi egyenlettel 
számítható ki: 
v dsc  i ¼ v dsc  iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6  
ahol i = 1726 és 1742 közötti. i = 1726 és 1742.  
8.2.3. Redukálási eljárás 3. osztályú járm űvek esetében  
Az A1/16. ábrán a WLTC redukált rendkívül nagy sebesség ű szakasza látható a 3. osztályú járm űvek esetében, 
egy példán keresztül.  
A1/16. ábra  
A WLTC ciklus redukált, rendkívül nagy sebesség ű szakasza 3. osztályú járm űveknél
  
A 3. osztályú ciklus esetében a redukált id őszak az 1533. másodperc és az 1762. másodperc közötti id őszak. 
Ebben az id őszakban a gyorsulás az eredeti ciklusban az alábbi egyenlet segítségével számítható ki: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
ahol:  
v i a járm ű sebessége (km/h);  
i az id ő a 1533. másodperc és a 1762. másodperc között.  
A redukálás el őször az 1533. másodperc és az 1724. másodperc közötti id őszakban kerül alkalmazásra. Az 
1724. másodperc az az id őpont, amikor a járm ű eléri a rendkívül nagy sebesség ű szakasz legnagyobb sebes ­
ségét. A redukált sebességgörbe ezt követ ően az alábbi egyenlettel kerül kiszámításra: 
v dsc  iþ1 ¼ v dsc  i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6HU L 175/422 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
ahol i = 1533 és 1723 közötti. i = 1533 és 1723.  
Ha i = 1533,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Annak érdekében, hogy a járm ű sebessége az 1763. másodpercben az eredetivel megegyez ő érték ű legyen, a 
lassuláshoz ki kell számítani egy módosító tényez őt az alábbi egyenlettel: 
f corr_dec ¼ v dsc_1724 Ä 82,6 
v orig_1724 Ä 82,6  
82,6 km/h az eredeti járm űsebesség az 1763. másodpercben.  
A 1725. másodperc és a 1762. másodperc közötti redukált járm űsebesség ezt követ ően az alábbi egyenlettel 
számítható ki: 
v dsc  i ¼ v dsc  iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6  
ahol i = 1725 és 1762 közötti. i = 1725 és 1762.  
8.3. A redukálási tényez ő meghatározása  
Az f  dsc , redukálási tényez ő a redukálás alkalmazását igényl ő ciklusfázisokhoz szükséges legnagyobb teljesít ­
mény és a járm ű r max névleges teljesítménye P  rated hányadosának függvénye.  
A legnagyobb szükséges P  req,max,i  teljesítmény (kW) egy adott i id ő, és a hozzá tartozó ciklusgörbén belüli v  i 
járm űsebesség, és az alábbi egyenlettel számítható ki: 
P req;max;i ¼ Ê 
ðf 0 Ü v i Þ þ ðf 1 Ü v 2 
i Þ þ ðf 2 Ü v 3 
i Þ þ ð1,03 Ü TM Ü v i Ü a i Þ Ì 
3 600  
ahol:  
f 0 , f 1 , f 2 a vonatkozó kigurulási menetellenállási együtthatók (N, N/(km/h), illetve N/(km/h)  2 ); 
TM a vonatkozó vizsgálati tömeg (kg);  
v i az i id őpontbeli sebesség (km/h).  
A ciklusbeli i id őpont, amikor a legnagyobb teljesítmény, vagy a legnagyobb teljesítményhez közeli teljesít ­
ményértékek szükségesek: az 1. osztály esetében a 764. másodperc, a 2. osztály esetében az 1574. másodperc, 
a 3. osztály esetében pedig az 1566. másodperc.  
Az adott id őpontokhoz tartozó v  i , járm űsebesség-értékek és a  i , gyorsulásértékek az alábbiak:  
v i = 61,4 km/h, a  i = 0,22 m/s  2 az 1. osztály esetében,  
v i = 109,9 km/h, a  i = 0,36 m/s  2 a 2. osztály esetében,  
v i = 111,9 km/h, a  i = 0,50 m/s  2 a 3. osztály esetében.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/423
 
r max kigurulási id ő középértékét az alábbi egyenlet használatával kell kiszámítani: 
r max ¼ P req;max;i 
P rated 
Az f  dsc , redukálási tényez ő az alábbi egyenletek segítségével számítható ki:  
ha r max< r 0 , akkor  f dsc ¼ 0 
és nem kell alkalmazni redukálási tényez őt. 
Ha r max ã r 0 , akkor  f dsc ¼ a 1 Ü r max þ b 1 
Az r  0 , a 1 és b  1 , számítási paraméterek/együtthatók az alábbiak:  
1. osztály: r  0 = 0,978, a  1 = 0,680, b  1 = – 0,665  
2. osztály: r  0 = 0,866, a  1 = 0,606, b  1 = – 0,525.  
3. osztály: r  0 = 0,867, a  1 = 0,588 b  1 = – 0,510.  
Az eredményül kapott f  dsc együtthatót matematikailag 3 tizedesjegyre kell kerekíteni, és csak akkor kell 
alkalmazni, ha meghaladja a 0,010 értéket.  
Az alábbi adatokat kell szerepeltetni valamennyi vonatkozó vizsgálati jegyz őkönyvben:  
a) f  dsc ; 
b) v  max ; 
c) megtett távolság (m).  
A megtett távolságot a km/h mértékegységgel kifejezett v  i sebességeket 3,6-del elosztva és a teljes ciklusgörbe 
mentén összegezve kell kiszámítani.  
8.4. További követelmények  
A vizsgálati tömeg és menetellenállási együtthatók tekintetében eltér ő járm ű-konfigurációk esetében a reduká ­
lást egyedileg kell alkalmazni.  
Ha a redukálás alkalmazását követ ően a járm ű legnagyobb megengedett sebessége kisebb, mint a ciklushoz 
tartozó legnagyobb sebesség, akkor az ezen almelléklet 9. pontjában ismertetett eljárást kell alkalmazni a 
megfelel ő ciklussal.  
Ha a járm ű nem tudja a t űréshatárokon belül követni a megfelel ő ciklus sebességgörbéjét a legnagyobb 
megengedett sebességénél alacsonyabb sebességeknél, akkor ezekben az id őszakokban a gázpedált teljesen 
lenyomva kell vezetni. Ezekben az üzemeltetési id őszakokban megengedettek a sebességgörbét ől való eltérések.  
9. Ciklusmódosítások az ezen almelléklet el őző pontjaiban meghatározott ciklus legnagyobb megengedett sebes ­
ségénél alacsonyabb legnagyobb megengedett sebesség ű járm űvek esetében  
9.1. Általános megjegyzések  
Az e szakasz olyan járm űvekre vonatkozik, amelyek m űszakilag képesek követni az ezen almelléklet 1. 
pontjában meghatározott ciklus (alapciklus vagy redukált alapciklus) sebességgörbéjét a legnagyobb megenge ­
dett sebességüknél alacsonyabb sebességeken, viszont a legnagyobb megengedett sebességük alacsonyabb, mint 
a ciklus legnagyobb megengedett sebessége. Az ilyen járm űvek legnagyobb megengedett sebességét a v  cap 
leszabályozott sebességüknek nevezzük. Az alapciklus legnagyobb megengedett sebessége pedig v  max,cycle  . 
Ilyen esetekben az alapciklust a 9.2. pontban ismertetettek szerint kell módosítani, hogy a leszabályozott 
sebesség ű ciklus ciklustávolsága megegyezzen az alapcikluséval.HU L 175/424 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
9.2. Kalibrálási lépések  
9.2.1. A távolságkülönbség meghatározása ciklusszakaszonként  
Átmeneti leszabályozott sebesség ű ciklus származtatásához a járm ű valamennyi olyan v  i sebességmintája 
helyett v  cap értéket kell alkalmazni, ahol v  i > v  cap . 
9.2.1.1. Ha v  cap < v  max,medium  , akkor az alapciklus közepes sebesség ű szakaszához tartozó d  base,medium  távolságot és az 
átmeneti leszabályozott sebesség ű ciklushoz tartozó d  cap,medium  távolságot mindkét ciklus esetében az alábbi 
egyenlettel kell kiszámítani:  
d medium ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; ahol i ¼ 591 to 1 022 közötti Þ 
ahol:  
v max,medium  a járm ű legnagyobb megengedett sebessége a közepes sebesség ű szakaszban, 1. osztályú 
járm űvek esetében az A1/2. táblázat szerint, 2. osztályú járm űvek esetében az A1/4. táblázat 
szerint, 3a. osztályú járm űvek esetében az A1/8. táblázat szerint és 3b. osztályú járm űvek 
esetében az A1/9. táblázat szerint.  
9.2.1.2. Ha v  cap < v  max,high  , akkor az alapciklus nagy sebesség ű szakaszához tartozó d  base,high  távolság és az átmeneti 
leszabályozott sebesség ű ciklushoz tartozó d  cap,high  távolságot mindkét ciklus esetében az alábbi egyenlettel kell 
kiszámítani:  
d high ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; ahol i ¼ 1 024 és 1 477 közötti Þ 
v max,high  a járm ű legnagyobb megengedett sebessége a nagy sebesség ű szakaszban, 2. osztályú járm űvek 
esetében az A1/5. táblázat szerint, 3a. osztályú járm űvek esetében az A1/10. táblázat szerint és 
3b. osztályú járm űvek esetében az A1/11. táblázat szerint.  
9.2.1.3. Az alapciklus rendkívül nagy sebesség ű szakaszához tartozó d  base,exhigh  távolság és az átmeneti leszabályozott 
sebesség ű ciklushoz tartozó dcap,exhigh távolságot mindkét ciklus rendkívül nagy sebesség ű szakasza esetében 
az alábbi egyenlettel kell kiszámítani:  
d exhigh ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; ahol i ¼ 1 479 és 1 800 közötti Þ 
9.2.2. Az átmeneti leszabályozott sebesség ű ciklushoz a távolságkülönbségek kompenzálása érdekében hozzáadandó 
időszakok meghatározása  
Az alapciklus és az átmeneti leszabályozott sebesség ű ciklus közötti távolságkülönbség kompenzálása érde ­
kében v  i = v  cap időszakokat kell hozzáadni az átmeneti leszabályozott sebesség ű szakaszhoz az alábbi szaka ­
szokban ismertetett módon.  
9.2.2.1. Hozzáadott id őszak a közepes sebesség ű szakasz esetében  
Ha v  cap < v  max , medium  , akkor az alábbi egyenlettel kiszámított hozzáadott id őszakkal kell meghosszabbítani az 
átmeneti leszabályozott sebesség ű ciklus közepes sebesség ű szakaszát: 
Δt medium ¼ ðd base;medium Ä d cap;medium Þ 
v cap Ü 3,6 
Az átmeneti leszabályozott sebesség ű ciklus közepes sebesség ű szakaszához hozzáadandó v  i = v  cap időminták 
n add,medium  darabszáma megegyezik a Δt medium  matematikailag a legközelebbi egész számra kerekített értékével 
(vagyis 1,4 kerekítve 1, míg 1,5 kerekítve 2).  
9.2.2.2. Hozzáadott id őszak a nagy sebesség ű szakasz esetében  
Ha v  cap < v  max , high , akkor az alábbi egyenlettel kiszámított hozzáadott id őszakkal kell meghosszabbítani az 
átmeneti leszabályozott sebesség ű ciklus nagy sebesség ű szakaszait: 
Δt high ¼ ðd base;high Ä d cap;high Þ 
v cap Ü 3,6HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/425
 
Az átmeneti leszabályozott sebesség ű ciklus nagy sebesség ű szakaszához hozzáadandó v  i = v  cap időminták 
n add,high  darabszáma megegyezik a Δt high matematikailag a legközelebbi egész számra kerekített értékével.  
9.2.2.3. Az átmeneti leszabályozott sebesség ű ciklus rendkívül nagy sebesség ű szakaszához hozzáadandó id őszakot az 
alábbi egyenlettel kell kiszámítani: 
Δt exhigh ¼ ðd base;exhigh Ä d cap;exhigh Þ 
v cap Ü 3,6 
Az átmeneti leszabályozott sebesség ű ciklus rendkívül nagy sebesség ű szakaszához hozzáadandó v  i = v  cap 
időminták n  add,exhigh  darabszáma megegyezik a Δt exhigh  matematikailag a legközelebbi egész számra kerekített 
értékével.  
9.2.3. A végleges leszabályozott sebesség ű ciklus felépítése  
9.2.3.1. 1. osztályú járm űvek 
A végleges leszabályozott sebesség ű ciklus els ő része az átmeneti leszabályozott sebesség ű ciklus járm ű sebes ­
séggörbéjéb ől áll a közepes sebesség ű szakasz utolsó olyan mintájáig, ahol v = v  cap . Ennek a mintának az 
időpontja a t  medium  . 
Ezt követ ően n  add,medium  darab v  i = v  cap érték ű mintát kell hozzáadni, hogy az utolsó minta id őpontja 
(t medium  + n  add,medium  ) legyen.  
Az átmeneti leszabályozott sebesség ű ciklus közepes sebesség ű szakaszának fennmaradó, az alapciklus azonos 
részével megegyez ő részét ezt követ ően kell hozzáadni, hogy az utolsó minta id őpontja (1022 + n  add,medium  ) 
legyen.  
9.2.3.2. 2. és 3. osztályú járm űvek 
9.2.3.2.1 v  cap < v  max , medium  
A végleges leszabályozott sebesség ű ciklus els ő része az átmeneti leszabályozott sebesség ű ciklus járm ű sebes ­
séggörbéjéb ől áll a közepes sebesség ű szakasz utolsó olyan mintájáig, ahol v = v  cap . Ennek a mintának az 
időpontja a t  medium  . 
Ezt követ ően n  add,medium  darab v  i = v  cap érték ű mintát kell hozzáadni, hogy az utolsó minta id őpontja 
(t medium  + n  add,medium  ) legyen.  
Az átmeneti leszabályozott sebesség ű ciklus közepes sebesség ű szakaszának fennmaradó, az alapciklus azonos 
részével megegyez ő részét ezt követ ően kell hozzáadni, hogy az utolsó minta id őpontja (1022 + n  add,medium  ) 
legyen.  
A következ ő lépésben az átmeneti leszabályozott sebesség ű ciklus nagy sebesség ű szakaszának els ő részét kell 
hozzáadni, a nagy sebesség ű szakasz utolsó olyan mintájáig, ahol v = v  cap . Ennek a mintának az átmeneti 
leszabályozott sebesség ű szakaszbeli id őpontja t  high , így ennek a mintának az id őpontja a végleges leszabályo ­
zott sebesség ű ciklusban (t  high + n  add,medium  ). 
Ezt követ ően n  add,high  darab v  i = v  cap érték ű mintát kell hozzáadni, hogy az utolsó minta id őpontja (t  high + 
n add,medium  + n  add,high  ) legyen.  
Az átmeneti leszabályozott sebesség ű ciklus nagy sebesség ű szakaszának fennmaradó, az alapciklus azonos 
részével megegyez ő részét ezt követ ően kell hozzáadni, hogy az utolsó minta id őpontja (1477 + n  add,medium  + 
n add,high  ) legyen.  
A következ ő lépésben az átmeneti leszabályozott sebesség ű ciklus rendkívül nagy sebesség ű szakaszának els ő 
részét kell hozzáadni, a rendkívül nagy sebesség ű szakasz utolsó olyan mintájáig, ahol v = v  cap . Ennek a 
mintának az átmeneti leszabályozott sebesség ű szakaszbeli id őpontja t  exhigh  , így ennek a mintának az id őpontja 
a végleges leszabályozott sebesség ű ciklusban (t  exhigh  + n  add,medium  + n  add,high  ).HU L 175/426 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Ezt követ ően n  add,exhigh  darab v  i = v  cap érték ű mintát kell hozzáadni, hogy az utolsó minta id őpontja (t  exhigh  + 
n add,medium  + n  add,high  + n  add,exhigh  ) legyen.  
Az átmeneti leszabályozott sebesség ű ciklus rendkívül nagy sebesség ű szakaszának fennmaradó, az alapciklus 
azonos részével megegyez ő részét ezt követ ően kell hozzáadni, hogy az utolsó minta id őpontja (1800 + 
n add,medium  + n  add,high  + n  add,exhigh  ) legyen.  
A végleges leszabályozott sebesség ű ciklus hossza az n  add,medium  , n add,high  és n  add,exhigh  kerekítési eljárása miatti 
eltérések kivételével egyenérték ű az alapciklus hosszával.  
9.2.3.2.2 v  max, medium  <= v  cap < v  max, high  
A végleges leszabályozott sebesség ű ciklus els ő része az átmeneti leszabályozott sebesség ű ciklus járm ű sebes ­
séggörbéjéb ől áll a nagy sebesség ű szakasz utolsó olyan mintájáig, ahol v = v  cap . Ennek a mintának az 
időpontja a t  high . 
Ezt követ ően n  add,high  darab v  i = v  cap érték ű mintát kell hozzáadni, hogy az utolsó minta id őpontja (t  high + 
n add,high  ) legyen.  
Az átmeneti leszabályozott sebesség ű ciklus nagy sebesség ű szakaszának fennmaradó, az alapciklus azonos 
részével megegyez ő részét ezt követ ően kell hozzáadni, hogy az utolsó minta id őpontja (1477 + n  add,high  ) 
legyen.  
A következ ő lépésben az átmeneti leszabályozott sebesség ű ciklus rendkívül nagy sebesség ű szakaszának els ő 
részét kell hozzáadni, a rendkívül nagy sebesség ű szakasz utolsó olyan mintájáig, ahol v = v  cap . Ennek a 
mintának az átmeneti leszabályozott sebesség ű szakaszbeli id őpontja t  exhigh  , így ennek a mintának az id őpontja 
a végleges leszabályozott sebesség ű ciklusban (t  exhigh  + n  add,high  ). 
Ezt követ ően n  add,exhigh  darab v  i = v  cap érték ű mintát kell hozzáadni, hogy az utolsó minta id őpontja (t  exhigh  + 
n add,high  + n  add,exhigh  ) legyen.  
Az átmeneti leszabályozott sebesség ű ciklus rendkívül nagy sebesség ű szakaszának fennmaradó, az alapciklus 
azonos részével megegyez ő részét ezt követ ően kell hozzáadni, hogy az utolsó minta id őpontja (1800 + 
n add,high  + n  add,exhigh  ) legyen.  
A végleges leszabályozott sebesség ű ciklus hossza az n  add,high  és n  add,exhigh  kerekítési eljárása miatti eltérések 
kivételével egyenérték ű az alapciklus hosszával.  
9.2.3.2.3 v  max, high  <= v  cap < v  max, exhigh  
A végleges leszabályozott sebesség ű ciklus els ő része az átmeneti leszabályozott sebesség ű ciklus járm ű sebes ­
séggörbéjéb ől áll a rendkívül nagy sebesség ű szakasz utolsó olyan mintájáig, ahol v = v  cap . Ennek a mintának 
az id őpontja a t  exhigh  . 
Ezt követ ően n  add,exhigh  darab v  i = v  cap érték ű mintát kell hozzáadni, hogy az utolsó minta id őpontja (t  exhigh  + 
n add,exhigh  ) legyen.  
Az átmeneti leszabályozott sebesség ű ciklus rendkívül nagy sebesség ű szakaszának fennmaradó, az alapciklus 
azonos részével megegyez ő részét ezt követ ően kell hozzáadni, hogy az utolsó minta id őpontja (1800 + 
n add,exhigh  ) legyen.  
A végleges leszabályozott sebesség ű ciklus hossza az n  add,exhigh  kerekítési eljárása miatti eltérések kivételével 
egyenérték ű az alapciklus hosszával.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/427
 
2. almelléklet  
Sebességfokozat-megválasztás és a sebességváltási pont meghatározása kézi kapcsolású sebességváltóval 
felszerelt járm űvek esetében  
1. Általános megközelítés  
1.1. Az ezen almellékletben meghatározott sebességváltási eljárások kézi kapcsolású sebességváltóval felszerelt járm űvekre 
vonatkoznak.  
1.2. Az el őírt sebességfokozatok és sebességváltási pontok alapja a menetellenállás legy őzéséhez és a gyorsuláshoz 
szükséges teljesítmény, valamint a motor által egy adott ciklusszakaszban az összes lehetséges sebességfokozatban 
biztosított teljesítmény egyensúlya.  
1.3. Az alkalmazott sebességfokozatok meghatározásához szükséges számítások a motorfordulatszámok és teljes terhelés 
motor-fordulatszám szerinti jelleggörbéje alapján történnek.  
1.4. Kett ős tartományú (alacsony és magas) sebességváltóval ellátott járm űvek esetében csak a normál közúti üzemre 
tervezett tartományt kell figyelembe venni a használandó sebességfokozat meghatározása során.  
1.5. A tengelykapcsolóra vonatkozó el őírásokat nem kell figyelembe venni, ha a tengelykapcsoló automatikus üzem ű, és 
m űködtetéséhez nem szükséges a járm űvezet ő általi reteszelés és kioldás.  
1.6. Az ezen almelléklet nem vonatkozik a 8. almelléklet szerint vizsgált járm űvekre.  
2. Szükséges adatok és el őzetes számítások  
A ciklus fékpadon történ ő végrehajtása során használt sebességfokozatok meghatározásához az alábbi adatok szük ­
ségesek, és az alábbi számításokat kell elvégezni:  
a) P  rated , a gyártó által megadott legnagyobb névleges motorteljesítmény, (kW);  
b) n  rated , a névleges motorfordulatszám, amelynél a motor a legnagyobb teljesítményét leadja. Ha a motor a 
legnagyobb teljesítményét egy adott fordulatszám-tartományon belül adja le, akkor az n  rated ennek a tarto ­
mánynak a legkisebb értéke, min  -1 mértékegységben kifejezve;  
c) n  idle , üresjárati fordulatszám, min  -1 . 
Az n  idle értékét legalább 1 percen keresztül, legalább 1 Hz mintavételi frekvenciával kell megmérni, miközben a 
motor bemelegedett állapotban üzemel, a sebességváltó kar üres helyzetben áll, és a tengelykapcsoló reteszelt 
állapotban van. A h őmérsékletre, periférikus és kiegészít ő berendezésekre, stb. vonatkozó feltételek megegyeznek 
a 6. almellékletben az 1. típusú vizsgálattal kapcsolatban leírtakkal.  
Az ezen almellékletben használandó érték a teljes mérési id őszak számtani közepe, a legközelebbi 10 min  -1 
értékre lefelé vagy felfelé kerekítve.  
d) ng, az el őremeneti sebességfokozatok száma;  
A normál közúti üzemeltetésre tervezett sebességfokozat-tartományba tartozó el őremeneti sebességfokozatokat a 
motor min  -1 mértékegységben megadott fordulatszáma és a járm ű km/h mértékegységben megadott sebessége 
közötti hányados alapján csökken ő sorrendben kell beszámozni. Az 1. sebességfokozat a legnagyobb hányados, 
míg az ng sebességfokozat a legkisebb hányados. Az ng érték az el őremeneti sebességfokozatok darabszámát 
határozza meg.  
e) Az ndv  i , a motor n fordulatszámát az egyes i sebességfokozatokban (ahol i legnagyobb értéke ng  max ) a járm ű v 
sebességével elosztva kapott hányados, min  -1 /(km/h) mértékegységben kifejezve;  
f) f  0 , f 1 , f 2 , a vizsgálathoz megválasztott kigurulási menetellenállási együtthatók (N, N/(km/h), illetve N/(km/h)  2 );HU L 175/428 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
g) n  max 
Az n  max_95,  az a legkisebb motorfordulatszám, amelynél a névleges motorteljesítmény 95 százaléka már rendel ­
kezésre áll, min  – 1 . 
Ha n  max_95  kisebb, mint az n  rated 65 százaléka, akkor n  max_95  értékét az n  rated értékének 65 százalékára kell 
beállítani.  
Ha az 65 százaléka ðn rated Ü ndv  3=ndv  2 Þ< 1,1 Ü ðn idle þ 0,125 Ü ðn rated Ä n idle ÞÞ, akkor n  max_95  az alábbi 
értékre kell beállítani:  
1,1 Ü ðn idle þ 0,125 Ü ðn rated Ä n idle ÞÞ Ü ndv  2=ndv  3 
n max ðng vmax Þ ¼ ndvðng vmax Þ Ü v max;cycle 
ahol:  
ng vmax  az ezen almelléklet 2. pontja i. alpontjában meghatározott;  
v max,cycle  a járm ű 1. almelléklet szerinti sebességgörbéjének legnagyobb sebessége, km/h;  
n max az n  max_95  és az n  max (ng  vmax  ), min  -1 érték közül a nagyobbik.  
h) P  wot (n), a teljes terhelés jelleggörbéje a motor n  idle és n  rated vagy n  max , vagy ndv(ng  vmax  ) × v  max közül a legna ­
gyobb érték közötti fordulatszám-tartományában.  
Az ndv(ng  vmax  ) a motor n fordulatszámát az ng  vmax  sebességfokozatban a járm ű v sebességével elosztva kapott 
hányados, min  -1 /(km/h) mértékegységben kifejezve;  
A teljesítménygörbének elegend ő számú (n, P  wot ) adatkészletb ől kell állnia ahhoz, hogy az egymást követ ő 
adatkészletek közötti közbens ő pontok kiszámítása lineáris interpolációval elvégezhet ő legyen. A lineáris inter ­
poláció eltérése a teljes terhelés jelleggörbéjét ől a XX. melléklet értelmében nem haladhatja meg a 2 százalékot. 
Az els ő adatkészletnek az n  idle vagy alacsonyabb fordulatszámhoz kell tartoznia. Az adatkészletek közötti távol ­
ságnak nem kell egyenletesnek lennie. A XX. melléklet által nem lefedett motorfordulatszámokhoz (például n  idle ) 
tartozó teljes terhelést a XX. mellékletben ismertetett eljárással kell meghatározni.  
i) ng  vmax  
Az ng  vmax  , az a sebességfokozat, amelyben a járm ű a legnagyobb sebességet eléri és az alábbiak szerint kell 
meghatározni:  
Ha v  max (ng) ≥ v max (ng-1), akkor  
ng vmax  = ng  
ellenkez ő esetben ng  vmax  = ng -1  
ahol:  
A v  max (ng) a járm űnek az a sebessége, amelynél az ng sebességfokozatban a kigurulási menetellenálláshoz 
szükséges teljesítmény megegyezik a rendelkezésre álló P  wot teljesítménnyel (lásd az A2/1a. ábrát).  
A v  max (ng-1) a járm űnek az a sebessége, amelynél az eggyel alacsonyabb sebességfokozatban a kigurulási 
menetellenálláshoz szükséges teljesítmény megegyezik a rendelkezésre álló P  wot teljesítménnyel 
(lásd az A2/1b. ábrát).HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/429
 
A kigurulási menetellenálláshoz szükséges kW mértékegységben kifejezett teljesítményt az alábbi egyenlettel kell 
kiszámítani:  
P required ¼ f 0 Ü v max þ f 1 Ü v 2 
max þ f 2 Ü v 3 
max 
3 600  
ahol:  
v max a járm ű sebessége (km/h).  
Az ng vagy az ng–1 sebességfokozatban, v  max járm űsebességnél rendelkezésre álló teljesítményt a teljes terhelés 
P wot (n) jelleggörbéje alapján az alábbi egyenlettel kell kiszámolni:  
n ng ¼ ndv  ng Ü v max ðngÞ; n  ngÄ1 ¼ ndv  ngÄ1 Ü v max ðng Ä 1Þ 
és a teljes terhelés jelleggörbéje szerinti teljesítményértékeket 10 százalékkal csökkenteni kell.  
A2/1a. ábra  
Példa, amelyben ng  max a legmagasabb sebességfokozat
HU L 175/430 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
A2/1b. ábra  
Példa, amelyben ng  max a második legmagasabb sebességfokozat
  
j) Kúszási sebességfokozat kizárása  
Az 1. sebességfokozat a gyártó kérésére kizárható, ha valamennyi alábbi feltétel teljesül:  
1. A járm ű nem kett ős tartományú sebességváltóval rendelkezik;  
2. A járm űcsalád pótkocsi vontatására homologizációval rendelkezik;  
3. ðndv  1=ndvðng vmax ÞÞ Ü ðv max Ü ndvðng vmax Þ=n rated Þ> 7; 
4. ðndv  2=ndvðng vmax ÞÞ Ü ðv max Ü ndvðng vmax Þ=n rated Þ> 4; 
5. Az alábbi egyenlettel meghatározott tömeg ű járm ű egy 5 perces id őtartamon belül öt különböz ő alkalommal 
képes álló helyzetb ől 4 másodpercen belül elindulni egy legalább 12 százalékos meredekség ű emelked őn. 
m r + 25 kg + (MC – m  r – 25 kg) × 0,28 (M kategóriájú járm űvek esetében 0,15).  
ahol:  
ndv(ng  vmax  ) a motor n fordulatszámát az ng  vmax  sebességfokozatban a járm ű v sebességével elosztva kapott 
hányados, min  -1 /(km/h) mértékegységben kifejezve;  
m r a menetkész tömeg, (kg);  
MC a járm űszerelvény össztömege (járm ű össztömeg + pótkocsi legnagyobb megengedett tömege), 
(kg).HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/431
 
Az 1. fokozat ebben az esetben nem kerül alkalmazásra a fékpadon végrehajtott menetciklus során, és a 
sebességfokozatokat a 2. sebességfokozattal kezd ődően át kell számozni oly módon, hogy a 2. sebességfokozat 
legyen az 1. sebességfokozat.  
k) Az n  min_drive  meghatározása  
n min_drive  a legkisebb motorfordulatszám a járm ű mozgása közben, (min  -1 ); 
n gear = 1 esetén n  min_drive  = n  idle , 
n gear = 2 esetén  
a) az 1. és a 2. sebességfokozat közötti átmenetek esetében:  
n min_drive  = 1,15 ×n  idle , 
b) álló helyzetbe történ ő lelassulások esetében:  
n min_drive  = n  idle . 
c) minden egyéb menetállapot esetében:  
n min_drive  = 0,9 × n  idle . 
n gear > 2 esetén az n  min_drive  értékét az alábbiak szerint kell meghatározni:  
n min_drive  = n  idle + 0,125 × (n  rated -n idle ). 
Az n  min_drive  végeredménye a legközelebbi egész számra kerekített érték. Példa: A végeredmény 1 199,5 esetén 
1 200, míg 1 199,4 esetén 1 199 lesz.  
Nagyobb értékek a gyártó kérésére használhatók.  
l) TM, a járm ű vizsgálati tömege, (kg);  
3. A szükséges teljesítményre, motorfordulatszámokra, rendelkezésre álló teljesítményre és a használható sebességfo ­
kozatokra vonatkozó számítások  
3.1. A szükséges teljesítmény kiszámítása  
A ciklusgörbe bármely j másodpercében a menetellenállás legy őzéséhez és a gyorsuláshoz szükséges teljesítményt az 
alábbi egyenlettel kell kiszámítani: 
P required ;j ¼ Í f 0 Ü v j þ f 1 Ü v 2 
j þ f 2 Ü v 3 
j 
3 600 Î 
þ kr Ü a j Ü v j Ü TM 
3 600  
ahol:  
P required,j  a szükséges teljesítmény a j másodpercben, (kW);  
a j a járm ű gyorsulás a j másodpercben, (m/s  2 ),a j ¼ ðv jþ1 Äv j Þ 
3,6Üðt jþ1 Ät j Þ ; 
kr a hajtáslánc gyorsulás közbeni tehetetlenségi ellenállását figyelembe vev ő tényez ő, melynek beállított 
értéke 1,03.  
3.2. A motorfordulatszámok meghatározása  
Bármilyen v  j < 1 km/h érték ű sebesség esetében azt kell feltételezni, hogy a járm ű nyugalmi helyzetben áll, és a 
motor fordulatszámát n  idle érték űre kell beállítani. A sebességváltó kart semleges helyzetbe kell állítani a tengelykap ­
csoló reteszelt állapotában, az álló helyzetb ől történ ő gyorsulás megkezdését megel őző 1 másodperc kivételével, 
amikor a sebességváltó kart kioldott tengelykapcsoló mellett az els ő fokozatba helyezik.HU L 175/432 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
A ciklusgörbe valamennyi v  j ≥ 1 km/h értéke, és valamennyi i sebességfokozat esetében, ahol i = 1 és ng  max közötti, 
a motor n  i,j fordulatszámát az alábbi egyenlettel kell kiszámolni: 
n i;j ¼ ndv  i Ü v j 
3.3. A lehetséges sebességfokozatok megválasztása a motorfordulatszám alapján  
A sebességgörbén v  j sebességgel történ ő haladáshoz az alábbi sebességfokozatok választhatók:  
a) valamennyi olyan i < ng  vmax  sebességfokozat, ahol n  min_drive  ≤ n i,j ≤ n max_95  , 
b) valamennyi olyan i ≥ ng  vmax  sebességfokozat, ahol n  min_drive  ≤ n i,j ≤ n max (ng  vmax  ) 
c) az 1. sebességfokozat, ha n  1,j < n  min_drive  . 
Ha a  j ≤ 0 és n  i,j ≤ n idle , akkor az n  i,j értékét n  idle érték űre kell beállítani, és a tengelykapcsolót ki kell oldani.  
Ha a  j > 0 és n  i,j ≤ (1,15 × n  idle ), akkor az n  i,j értékét (1,15 × n  idle ) érték űre kell beállítani, és a tengelykapcsolót ki kell 
oldani.  
3.4. A rendelkezésre álló teljesítmény kiszámítása  
Az egyes lehetséges i sebességfokozatoknál és a ciklusgörbe egyes v  i járm űsebesség-értékeinél rendelkezésre álló 
teljesítményt az alábbi egyenlettel kell kiszámítani: 
P available_i ;j ¼ P wot ðn i;j Þ Ü ð1 Ä ðSM þ ASMÞÞ 
ahol:  
P rated a névleges teljesítmény (kW);  
P wot az n  i,j fordulatszámnál, teljes terhelésnél rendelkezésre álló teljesítmény a teljes terhelés teljesítmény-jelleg ­
görbéje alapján;  
SM biztonsági tényez ő, amely az álló helyzeti teljes terhelés teljesítmény-jelleggörbéje és az átmeneti állapotban 
rendelkezésre álló teljesítmény közötti különbséget veszi figyelembe. Az SM értéke 10 százalékra van 
beállítva;  
ASM további exponenciális teljesítmény biztonsági tényez ő, amely a gyártó kérésére alkalmazható. Az ASM az 
n idle és az n  start fordulatszám között teljes mértékben érvényesül, míg az n  end fordulatszámnál exponenci ­
álisan közelítve eléri a nulla értéket, az alábbi feltételek szerint:  
Ha n  i,j ≤ n start , akkor ASM = ASM  0 ; 
Ha n  i,j > n  start , akkor: 
ASM ¼ ASM  0 Ü expðlnð0,005 =ASM  0 Þ Ü ðn start Ä nÞ=ðn start Ä n end ÞÞ 
ASM  0 , n  start és n  end értékét a gyártó határozza meg, de meg kell felelniük az alábbi feltételeknek:  
n start ≥ n idle , 
n end > n  start . 
Ha a  j > 0 és i = 1 vagy i = 2, valamint P  available_i,i  < P  required,j  , akkor n  i,j értékét 1 min  -1 növekménnyel mindaddig 
növelni kell, míg P  available_i,i  < P  required,j  nem teljesül, és a tengelykapcsoló kioldásra kerül.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/433
 
3.5. A használandó lehetséges sebességfokozatok meghatározása  
A használandó lehetséges sebességfokozatokat az alábbi feltételek alapján kell meghatározni:  
a) A 3.3. szakasz feltételei teljesüljenek, és  
b) P  available_i,i  < P  required,j  . 
A ciklusgörbe minden egyes j másodpercében használandó kezdeti sebességfokozat az i  max lehet ő legmagasabb 
sebességfokozat. Álló helyzetb ől történ ő elinduláskor csak az els ő sebességfokozatot szabad használni.  
A legalacsonyabb végleges lehetséges sebességfokozat az i  min . 
4. A sebességfokozat-használattal kapcsolatos további korrekciós és/vagy módosítási követelmények  
A kezdeti sebességfokozat-választást ellen őrizni és módosítani kell a túl gyakori sebességváltás elkerülése, valamint a 
menettulajdonságok és a gyakorlatiasság biztosítása érdekében.  
Gyorsulási szakasznak az olyan, 3 másodpercnél hosszabb id őszakokat nevezzük, amelyeknél a járm ű sebessége 
≥ 1 km/h és monoton növekszik. Lassulási szakasznak az olyan, 3 másodpercnél hosszabb id őszakokat nevezzük, 
amelyeknél a járm ű sebessége ≥ 1 km/h és monoton csökken.  
Korrekciókat és/vagy módosításokat az alábbi követelmények alapján kell végrehajtani:  
a) Ha valamely gyorsulási szakaszban nagyobb járm űsebességnél alacsonyabb sebességfokozat szükséges, akkor a 
magasabb sebességfokozatokat alacsonyabb sebességfokozatra kell korrigálni.  
Példa : v j < v  j+1 < v  j+2 < v  j+3 < v  j+4 < v  j+5 < v  j+6 . Az eredeti számított sebességfokozat-használat: 2, 3, 3, 3, 2, 2, 3. 
Ebben az esetben a sebességfokozat-használatot a következ ő sorrendre kell korrigálni: 2, 2, 2, 2, 2, 2, 3.  
b) A gyorsulások során használt sebességfokozatokat legalább 2 másodperc hosszúságú id őtartamon keresztül 
használják (például az 1, 2, 3, 3, 3, 3, 3 sebességfokozat-sorrend helyett az 1, 1, 2, 2, 3, 3, 3 sorrendet kell 
használni). Gyorsulási szakaszokban nem szabad sebességfokozatokat kihagyni.  
c) Lassulási szakaszban n  gear > 2 sebességfokozatokat kell használni egészen addig, míg a motor fordulatszáma az 
n min_drive  érték alá nem csökken.  
Ha valamely sebességfokozatba mindössze 1 másodperc id őtartamra kellene kapcsolni, akkor azt a 0 sebesség ­
fokozattal kell helyettesíteni, és a tengelykapcsolót ki kell oldani.  
Ha valamely sebességfokozatba mindössze 2 másodperc id őtartamra kellene kapcsolni, akkor azt az els ő másod ­
percben a 0 sebességfokozattal kell helyettesíteni, majd a második másodperc id őtartamára a 2. másodperc után 
következ ő sebességfokozatba kell kapcsolni. A tengelykapcsolót az els ő másodpercre ki kell oldani.  
Példa : Az 5, 4, 4, 2 sebességfokozat-sorrend helyett az 5, 0, 2, 2 sorrendet kell alkalmazni.  
d) A ciklus valamely rövid vizsgálati útján belüli lassulási szakaszban mindaddig a második fokozatot kell használni, 
míg a motor fordulatszáma a (0,9 × n  idle ) érték alá nem csökken.  
Ha a motor fordulatszáma az n  idle érték alá csökken, akkor a tengelykapcsolót ki kell oldani.  
e) Ha a lassulási szakasz egy rövid vizsgálati útnak a megállási szakaszt megel őző utolsó része, és a második 
sebességfokozatot legfeljebb két másodpercig használnák, akkor vagy kioldható a tengelykapcsoló, vagy a sebes ­
ségváltó kar üres állásba helyezhet ő és a tengelykapcsoló reteszelt állapotban hagyható.  
Ilyen lassulási szakaszokban nem engedélyezett az els ő fokozatba történ ő lefelé váltás.HU L 175/434 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
f) Ha az i sebességfokozatot 1 és 5 másodperc közötti id őtartamig használják, és a megel őző sebességfokozat 
alacsonyabb, továbbá a következ ő sebességfokozat ugyanaz vagy alacsonyabb, mint az ezen sebességfokozat el őtti 
sebességfokozat, akkor a szóban forgó sebességfokozatot korrigálni kell a szóban forgó sebességfokozat el őtti 
sebességfokozatra.  
Példák : 
i. az i – 1, i, i – 1 sebességfokozat-sorrend helyett a következ őt kell használni: i – 1, i – 1, i – 1;  
ii. az i – 1, i, i, i – 1 sebességfokozat-sorrend helyett a következ őt kell használni: i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
iii. az i – 1, i, i,i, i – 1 sebességfokozat-sorrend helyett a következ őt kell használni: i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
iv. az i – 1, i, i, i, i, i – 1 sebességfokozat-sorrend helyett a következ őt kell használni: i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, 
i – 1, i – 1;  
v. az i – 1, i, i, i, i, i, i – 1 sebességfokozat-sorrend helyett a következ őt kell használni: i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, 
i – 1, i – 1, i – 1.  
Az i. és v. közötti valamennyi esetben teljesülnie kell az i – 1 ≥ i min feltételnek.  
5. A 4. a)–f) pontokat sorrendben kell alkalmazni, a teljes ciklusgörbét minden egyes esetben végigkövetve. Tekintve, 
hogy az ezen almelléklet 4. a)–f) pontjai szerinti módosítások következtében új sebességfokozat-sorrendek jöhetnek 
létre, ezeket az új sebességfokozat-sorrendeket három alkalommal ellen őrizni, és szükség esetén módosítani kell.  
A számítás helyességi ellen őrzésének lehet ővé tétele érdekében ki kell számítani a v ≥ 1 km/h sebességhez tartozó, 
négy tizedesjegyre kerekített átlagos sebességfokozatot, és azt szerepeltetni kell valamennyi vonatkozó vizsgálati 
jegyz őkönyvben.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/435
 
3. almelléklet  
FenntartvaHU L 175/436 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
4. almelléklet  
A kigurulási menetellenállás és a teljesítménymér ő fékpad beállítása  
1. Alkalmazási kör  
Ez az almelléklet a vizsgálati járm ű kigurulási menetellenállásának megállapítását és e kigurulási menetellen ­
állásnak a fékpadra történ ő átvitelét írja le.  
2. Kifejezések és fogalommeghatározások  
2.1. Fenntartva  
2.2. A vonatkoztatási sebességpontok 20 km/h értéknél kezd ődnek, és 10 km/h érték ű növekménnyel az alábbi 
feltételek szerinti legnagyobb vonatkoztatásisebesség-értékig terjednek:  
a) A legnagyobb vonatkoztatási sebességpont értéke 130 km/h, vagy közvetlenül az alkalmazandó vizsgálati 
ciklus legnagyobb sebessége feletti vonatkoztatási sebességpont, ha ez az érték kisebb, mint 130 km/h. 
Abban az esetben, ha az alkalmazandó vizsgálati ciklus a négynél (alacsony, közepes, nagy és rendkívül 
nagy) kevesebb ciklusszakaszt tartalmaz, továbbá a gyártó kérésére és a jóváhagyó hatóság engedélyével a 
legnagyobb vonatkoztatási sebesség megnövelhet ő a közvetlenül a következ ő magasabb szakasz legna ­
gyobb sebessége feletti vonatkoztatási sebességpont értékére, de legfeljebb 130 km/h értékre; ebben az 
esetben a kigurulási menetellenállás megállapítását és a fékpad beállítását ugyanezen vonatkoztatási sebes ­
ségpontokkal kell elvégezni.  
b) Ha a ciklushoz alkalmazandó vonatkoztatási sebességponthoz 14 km/h értéket hozzáadva kapott érték 
nagyobb vagy egyenl ő a járm ű v max legnagyobb sebességével, akkor ezt a vonatkoztatási sebességpontot 
ki kell zárni a kigurulási vizsgálatból és a fékpad beállításából. A járm ű számára a következ ő alacsonyabb 
vonatkoztatási sebességpont lesz a legnagyobb vonatkoztatási sebességpont.  
2.3. Ellentétes rendelkezés hiányában az adott ciklus energiaigényét a 7. almelléklet 5. pontja alapján kell kiszá ­
mítani az alkalmazandó menetciklus elérend ő sebességgörbéje mentén.  
2.4. Az f  0 , f 1 , f 2 az F = f  0 + f  1 × v + f  2 × v  2 kigurulási menetellenállási egyenlet jelen almelléklet alapján 
meghatározott együtthatói.  
f 0 az állandó kigurulási menetellenállási együttható, (N);  
f 1 az els őrend ű kigurulási menetellenállási együttható, (N/[km/h]);  
f 2 a másodrend ű kigurulási menetellenállási együttható, (N/[km/h]  2 ). 
Ellentétes rendelkezés hiányában a kigurulási menetellenállási együtthatókat a legkisebb négyzetek módszerén 
alapuló regresszióanalízissel kell kiszámítani a vonatkoztatási sebességpontok teljes tartományán.  
2.5. Forgó tömeg  
2.5.1. Az m  r meghatározása  
Az m  r az összes kerék és a járm ű valamennyi, üres állásba helyezett sebességváltó mellett a kerekekkel együtt 
az úton forgó részegységének egyenérték ű tömege, kilogramm (kg) mértékegységben kifejezve. Az m  r értékét 
a jóváhagyó hatósággal által elfogadott, alkalmas eljárással kell megmérni vagy kiszámítani. Alternatív 
módon, az m  r értéke 3 százalékos pontossággal meg is közelíthet ő a menetkész tömeghez 25 kg hozzáa ­
dásával.  
2.5.2. A forgó tömeg alkalmazása a kigurulási menetellenállás esetében  
A kigurulási id őket át kell alakítani er őkké, és fordítva, melynek során a vonatkozó vizsgálati tömeghez m  r 
értékét hozzáadva eredményül kapott tömegértéket kell figyelembe venni. Ez egyaránt vonatkozik közúton és 
fékpadon végrehajtott mérésekre.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/437
 
2.5.3. A forgó tömeg alkalmazása a tehetetlenségi nyomaték beállításánál  
Ha a járm ű vizsgálatára négykerék-meghajtású fékpadon kerül sor, továbbá mindkét tengely forog, és hatással 
van a fékpadi mérési eredményekre, akkor a fékpad ekvivalens tehetetlenségi nyomatékát a vonatkozó vizs ­
gálati tömegre kell beállítani.  
Ellenkez ő esetben a fékpad ekvivalens tehetetlenségi nyomatékát úgy kell beállítani, hogy a vizsgálati 
tömeghez vagy a mérési eredményeket nem befolyásoló kerekek egyenérték ű tömegét, vagy az m  r 50 
százalékát adjuk hozzá.  
3. Általános követelmények  
A gyártó felel ős a kigurulási menetellenállási együtthatók pontosságáért, és ezt biztosítania kell a kigurulási 
menetellenállási járm űcsaládon belüli valamennyi sorozatgyártású járm ű esetében. A kigurulási menetellen ­
állás meghatározási, szimulációs és kiszámítási módszerein belüli t űrések nem használhatók fel a sorozat ­
gyártású járm űvek kigurulási menetellenállásának alulbecslésére. A jóváhagyó hatóság kérésére az adott járm ű 
kigurulási menetellenállási együtthatóinak pontosságát igazolni kell.  
3.1. Ered ő mérési pontosság  
Az el őírt ered ő mérési pontosság az alábbi:  
a) a járm ű sebessége: ± 0,2 km/h legalább 10 Hz érték ű mérési gyakoriság mellett;  
b) id őértékek pontossága, ismételhet ősége és felbontása: legalább ± 10 ms;  
c) keréknyomaték: ± 6 Nm vagy a legnagyobb mért teljes nyomaték ± 0,5 százaléka közül a nagyobb érték, 
a teljes járm űre vonatkozóan, legalább 10 Hz érték ű mérési gyakoriság mellett;  
d) szélsebesség: ± 0,3 m/s legalább 1 Hz érték ű mérési gyakoriság mellett;  
e) szélirány: ± 3°, legalább 1 Hz érték ű mérési gyakoriság mellett;  
f) légköri h őmérséklet: ± 1 °C, legalább 0,1 Hz érték ű mérési gyakoriság mellett;  
g) légköri nyomás: ± 0,3 kPa, legalább 0,1 Hz érték ű mérési gyakoriság mellett;  
h) a járm ű tömege ugyanazon a mérlegen a vizsgálat el őtt és után megmérve: ± 10 kg (± 20 kg olyan 
járm űvek esetében, melyek tömege > 4 000 kg);  
i) gumiabroncsnyomás: ± 5 kPa;  
j) a kerék fordulatszáma: ± 0,05 s  -1 vagy 1 százalék közül a nagyobb érték.  
3.2. Szélcsatornára vonatkozó feltételek  
3.2.1. Szélsebesség  
A szélsebességnek a mérés közben a vizsgálati keresztmetszet középpontjában ± 2 km/h értéken belül kell 
maradnia. A lehetséges szélsebesség értéke legalább 140 km/h.  
3.2.2. Légh őmérséklet  
A légh őmérsékletnek a mérés közben a vizsgálati keresztmetszet középpontjában ± 3 °C értéken belül kell 
maradnia. A légh őmérséklet eloszlásának a fúvóka kimeneténél ± 3 °C értéken belül kell maradnia.HU L 175/438 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.2.3. Turbulencia  
A Tu turbulenciaintenzitás nem haladhatja meg az 1 százalékot a fúvóka teljes kimenete mentén elhelyezett, 
egyenl ő osztásköz ű 3x3-as rácsozat mentén. Lásd az A4/1. ábrát.  
A4/1. ábra  
Turbulenciaintenzitás
  
Tu ¼ u′ 
U ∞ 
ahol:  
Tu a turbulenciaintenzitás;  
u′ a turbulens sebességingadozás (m/s);  
U ∞ a szabad áramlási sebesség (m/s).  
3.2.4. Szilárd akadályozási arány  
A járm ű homlokfelületének és a fúvóka kimenete területének az alábbi egyenlettel kiszámított hányadosaként 
kifejezett ε sb járm ű akadályozási arány nem haladhatja meg a 0,35 értéket. 
ε sb ¼ A f 
A nozzle  
ahol:  
ε sb a járm ű akadályozási arány;  
A f a járm ű homlokfelülete (m  2 ); 
A nozzle  a fúvóka kimenetének területe (m  2 ). 
3.2.5. Forgó kerekek  
A kerekek aerodinamikai hatásának megfelel ő meghatározása érdekében a járm ű kerekeinek olyan fordulat ­
számmal kell forogniuk, hogy az eredményül kapott járm űsebesség a szélsebesség ± 3 km/h érték ű tűrésén 
belül legyen.  
3.2.6. Mozgó szíj  
A vizsgált járm ű alvázánál fellép ő közegáramlás szimulálása érdekében a szélcsatornának egy mozgó szíjjal 
kell rendelkeznie, amely a járm ű elejét ől a végéig ér. A mozgó szíj lineáris sebességének ± 3 km/h pontos ­
sággal meg kell egyeznie a szélsebességgel.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/439
 
3.2.7. Közegáramlási szög  
A fúvóka területe mentén egyenletesen elosztott kilenc pont mentén, az α és β szög (Y és Z sík) négyzetes 
középértékének eltérése nem haladhatja meg az 1° értéket a fúvóka kimeneténél.  
3.2.8. Légnyomás  
A fúvóka kimenetének területe mentén egyenletesen elosztott kilenc pontban a teljes nyomás szórása legfel ­
jebb 0,02 érték ű lehet a fúvóka kimeneténél. 
σ Í ΔP t 
q Î 
Ï 0,02 
ahol:  
σ a nyomásarány szórása,  Ä ΔP t 
q Ö 
; 
ΔP t a teljes nyomás eltérése a mérési pontok között, (N/m  2 ); 
q a dinamikus nyomás (N/m  2 ). 
A cp nyomásegyüttható abszolút különbsége az üres vizsgálati szakasz egyensúlyi középpontja el őtt és 
mögött egyaránt 3 méter hosszúságú szakaszon belül és a fúvóka kimenete középpontjának magasságában 
legfeljebb ± 0,02 értékkel térhet el.  
jcp x¼þ 3m Ä cp  x¼Ä 3m j Ï 0,02 
ahol:  
cp a nyomásegyüttható.  
3.2.9. Határréteg-vastagság  
Az x = 0 pontban (egyensúlyi középpont) a szélsebességnek legalább a beáramlási sebesség 99 százalékának 
kell lennie a szélcsatorna padlója felett 30 mm magasságban. 
δ 99 ðx ¼ 0 mÞ Ï 30mm 
ahol:  
δ 99 az útra mer őleges távolság, ahol a szélsebesség már eléri a szabad áramlási sebesség 99 százalékát (a 
határréteg vastagsága).  
3.2.10. A rögzít őrendszer akadályozási aránya  
A rögzít őrendszer csatlakozási pontjai nem lehetnek a járm ű el őtt. A járm ű homlokfelületének a rögzít őrend ­
szer miatti ε restr akadályozási aránya nem haladhatja meg a 0,10 értéket. 
ε restr ¼ A restr 
A f 
ahol:  
ε restr a rögzít ő rendszer relatív akadályozási aránya;  
A restr a rögzít ő rendszer homlokfelületének a fúvóka homlokfelületére vetített felülete (m  2 ); 
A f a járm ű homlokfelülete (m  2 ).HU L 175/440 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.2.11. Az egyensúly mérési pontossága x irányban  
Az x iránybeli ered ő er ő pontatlansága nem haladhatja meg a ± 5 N értéket. Az er őmérés pontosságának ± 3 
N értéken belül kell lennie.  
3.2.12. Mérések ismételhet ősége  
Az er őmérés ismételhet őségének ± 3 N értéken belül kell lennie.  
4. Kigurulási menetellenállás mérése közúton  
4.1. Közúti vizsgálatra vonatkozó követelmények  
4.1.1. Közúti vizsgálati légköri viszonyok  
4.1.1.1. Megengedett szélviszonyok  
A kigurulási menetellenállás megállapítása során érvényes legnagyobb megengedett szélviszonyok meghatá ­
rozása a 4.1.1.1.1. és a 4.1.1.1.2. pontban található.  
A használandó szélmérési eljárás alkalmazhatóságának megállapítása érdekében a szélsebesség számtani 
közepét hiteles meteorológiai m űszerrel, a vizsgálati útpálya mellett olyan helyen és az út szintje felett 
olyan magasságban folyamatosan végzett szélsebesség-mérésekkel kell meghatározni, ahol a legjellemz őbb 
szélviszonyok tapasztalhatók.  
Ha a vizsgálati útpálya azonos részén nem hajthatók végre ellentétes haladási irányban végzett vizsgálatok 
(például kötelez ő haladási irányú ovális vizsgálati útpályán), akkor a szélsebességet és a szélirányt a vizsgálati 
útpálya mindegyik szakaszán meg kell mérni. Ebben az esetben a nagyobb mért érték határozza meg a 
használandó szélmérési eljárást, míg az alacsonyabb érték a szélkorrekció mell őzésének engedélyezési felté ­
telét.  
4.1.1.1.1. Megengedett szélviszonyok álló helyzet ű szélmérés esetén  
Álló helyzet ű szélmérést csak akkor szabad használni, ha a szélsebességek 5 másodperces id őtartamon belül 
átlagosan nem érik el az 5 m/s értéket, továbbá a széllökések 2 másodpercnél rövidebb ideig tartanak és 
csúcssebességük nem haladja meg a 8 m/s értéket. Továbbá a vizsgálati útpályára mer őleges szélsebesség 
útirányú komponensének kisebbnek kell lennie 2 m/s-nál. Az esetleges szélkorrekciókat az ezen almelléklet 
4.5.3. pontjában leírtak alapján kell kiszámítani. A szélkorrekció mell őzhet ő, ha a szélsebesség legalacso ­
nyabb számtani közepe legfeljebb 2 m/s.  
4.1.1.1.2. Szélviszonyok fedélzeti szélmérés esetén  
Fedélzeti anemométerrel végzett vizsgálathoz az ezen almelléklet 4.3.2. pontjában ismertetettek szerinti 
berendezést kell használni. A vizsgálati útpálya menti szélsebesség vizsgálati tevékenység alatti teljes számtani 
közepe nem érheti el a 7 m/s értéket, a széllökések csúcssebessége pedig a 10 m/s értéket. Továbbá az 
útpályára mer őleges szélsebesség útirányú komponensének kisebbnek kell lennie 4 m/s-nál.  
4.1.1.2. Légköri h őmérséklet  
A légköri h őmérsékletnek az 5 °C és 35 °C közötti (ez utóbbit is beleértve) tartományban kell lennie.  
Ha a kigurulási vizsgálat alatt mért legmagasabb és legalacsonyabb h őmérséklet közötti eltérés meghaladja az 
5 °C értéket, akkor külön h őmérsékleti korrekciót kell alkalmazni az egyes meneteknél, melyek értéke az 
adott menet környezeti h őmérsékletének számtani közepe.  
Ilyen esetben az f  0 , f 1 és f  2 kigurulási menetellenállási együtthatót az egyes menetekhez meg kell határozni, és 
korrigálni kell. Az f  0 , f 1 és f  2 végleges értékkészletét az egyes, külön-külön korrigált f  0 , f 1 és f  2 együtthatók 
számtani közepeként kell kiszámítani.  
A gyártó szabadon választható módon 1 °C és 5 °C közötti h őmérsékleteken is végrehajthat kigurulási vizs ­
gálatokat.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/441
 
4.1.2. Vizsgálati útpálya  
Az útpálya felszínének síknak, egyenletesnek, tisztának és száraznak kell lennie, továbbá nem lehetnek rajta 
olyan akadályok vagy szélfogók, amelyek akadályoznák a kigurulási menetellenállás mérését. Az útpálya 
felületi szerkezetének és összetételének tükröznie kell az aktuális városi és országúti útburkolatokat. A vizs ­
gálati útpálya hosszirányú lejtése nem haladhatja meg a ± 1 százalék értéket. Bármely egymástól legfeljebb 3 
méter távolságra lév ő pont közötti helyi lejtés legfeljebb ± 0,5 százalék mértékben térhet el ett ől a hossz ­
irányú lejtést ől. Ha a vizsgálati útpálya azonos részén nem hajthatók végre ellentétes haladási irányban 
végzett vizsgálatok (például kötelez ő haladási irányú ovális vizsgálati útpályán), akkor a párhuzamos útpá ­
lyaszakaszok hosszirányú lejtései összegének 0 és 0,1 százalékos meredekség ű emelked ő közé kell esnie. A 
vizsgálati útpálya legnagyobb íveltsége 1,5 százalék lehet.  
4.2. El őkészítés  
4.2.1. A vizsgálati járm ű 
Minden egyes vizsgálati járm ű valamennyi részegységének meg kell felelnie a sorozatgyártású járm űvekének, 
vagy ha a járm ű eltér a sorozatgyártású járm űtől, akkor valamennyi vonatkozó vizsgálati jegyz őkönyvben 
teljes kör ű leírást kell szerepeltetni.  
4.2.1.1. Az interpolációs módszer használata nélkül  
A kigurulási menetellenállás szempontjából lényeges jellemz őkkel (azaz tömeg, aerodinamikus légellenállás és 
gumiabroncs-gördülési ellenállás) rendelkez ő, a legmagasabb ciklus-energiaigényt felmutató vizsgálati 
járm űvet (H járm ű) kell kiválasztani az interpolációs járm űcsaládból (lásd e melléklet 5.6. pontját).  
Ha egy interpolációs járm űcsaládon belül nem ismert a különböz ő kerékpántok aerodinamikai hatása, akkor 
a választást a legmagasabb várható aerodinamikus légellenállás alapján kell megtenni. Útmutatásként, legma ­
gasabb aerodinamikus légellenállás az a) legnagyobb szélesség ű, a b) legnagyobb átmér őjű és a c) legnyitot ­
tabb szerkezeti formatervezés ű kerékt ől várható (ebben a fontossági sorrendben).  
A kerékválasztást a legnagyobb ciklus-energiaigényre vonatkozó követelmény sérelme nélkül kell megtenni.  
4.2.1.2. Az interpolációs módszer használatával  
A gyártó kérésére alkalmazható az interpolációs eljárás az interpolációs járm űcsaládba tartozó egyes 
járm űvek esetében (lásd a 6. almelléklet 1.2.3.1. pontját és a 7. almelléklet 3.2.3.2. pontját).  
Ebben az esetben kett ő járm űvet kell kiválasztani az interpolációs eljárás követelményeinek megfelel ő inter ­
polációs járm űcsaládból (lásd a 6. almelléklet 1.2.3.1. és 1.2.3.2. pontját).  
A H vizsgálati járm ű a választottakból a nagyobb, lehet őleg a legnagyobb ciklus-energiaigény ű legyen, míg az 
L vizsgálati járm ű a választottakból az alacsonyabb, lehet őleg a legalacsonyabb ciklus-energiaigény ű. 
Valamennyi olyan nem kötelez ő felszerelést és/vagy felépítményalakot, amelynek az interpolációs eljárás 
során a figyelmen kívül hagyása mellett döntöttek, fel kell szerelni a H és az L járm űre is oly módon, 
hogy a kigurulási menetellenállás szempontjából lényeges jellemz őik (azaz tömeg, aerodinamikus légellenállás 
és gumiabroncs-gördülési ellenállás) révén a legnagyobb kombinált ciklus-energiaigény űek legyenek.  
4.2.1.3. A kigurulási menetellenállási járm űcsalád alkalmazása  
4.2.1.3.1. A gyártó kérésére és az e melléklet 5.7. pontjában található feltételek teljesülése esetén, egy interpolációs 
járm űcsaládba tartozó H és L járm ű kigurulási menetellenállási értékei kiszámíthatók.  
4.2.1.3.2. A kigurulási menetellenállási járm űcsalád H járm űve kapja a H  R járm ű jelölést az ezen almelléklet 4.2.1.3. 
pontja alkalmazásában. Az ezen almelléklet 4.2.1. pontjában a H járm űre történ ő valamennyi hivatkozás 
helyébe a H  R járm ű lép, és az ezen almelléklet 4.2.1. pontjában valamennyi, interpolációs járm űcsaládra 
történ ő hivatkozás helyébe a kigurulási menetellenállási járm űcsalád lép.HU L 175/442 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
4.2.1.3.3. A kigurulási menetellenállási járm űcsalád L járm űve kapja az L  R járm ű jelölést az ezen almelléklet 4.2.1.3. 
pontja alkalmazásában. Az ezen almelléklet 4.2.1. pontjában az L járm űre történ ő valamennyi hivatkozás 
helyébe az L  R járm ű lép, és az ezen almelléklet 4.2.1. pontjában valamennyi interpolációs járm űcsaládra 
történ ő hivatkozás helyébe a kigurulási menetellenállási járm űcsalád lép.  
4.2.1.3.4. Az interpolációs járm űcsaládok tartományára vonatkozó, a 6. almelléklet 1.2.3.1. és 1.2.3.2. pontjában 
meghatározott követelményekkel szemben, a kigurulási menetellenállási járm űcsalád H  R és L  R járm űvének 
ciklus-energiaigénye közötti különbségnek legalább 4 százaléknak kell lennie, és a teljes 3. osztályú WLTC 
ciklus alatt nem haladhatja meg a 35 százalékot a H  R járm ű értékei alapján.  
Ha a kigurulási menetellenállási járm űcsalád egynél több sebességváltót tartalmaz, akkor a kigurulási mene ­
tellenállás megállapításához a legnagyobb teljesítményveszteség ű sebességváltót kell használni.  
4.2.1.3.5. A H  R és/vagy az L  R járm ű kigurulási menetellenállását ezen almelléklet alapján kell megállapítani.  
A kigurulási menetellenállási járm űcsalád valamely interpolációs járm űcsaládjába tartozó H (és L) járm űvek 
kigurulási menetellenállását a 7. almelléklet 3.2.3.2.2–3.2.3.2.2.4. pontjai alapján kell kiszámítani az alábbiak 
szerint:  
a) az egyenletekbe H és L helyett a kigurulási menetellenállási járm űcsalád H  R és L  R járm űvét behelyettesítve;  
b) az „egyedülálló járm ű” bemeneti értékeiként az interpolációs járm űcsalád H (vagy L) járm űvének kigurulási 
menetellenállási paramétereit (azaz vizsgálati tömegét, az L  R járm űhöz viszonyított Δ(C D × A  f ) értékét és 
gumiabroncs-gördülési ellenállását) kell használni;  
c) ezt a számítást a kigurulási menetellenállási járm űcsaládon belüli valamennyi interpolációs járm űcsalád 
minden egyes H és L járm űvére meg kell ismételni.  
A kigurulási menetellenállási interpolációt csak az olyan, kigurulási menetellenállás szempontjából lényeges 
jellemz ők esetében kell végrehajtani, amelyekr ől megállapították, hogy eltérnek az L  R és a H  R vizsgálati járm ű 
esetében. A kigurulási menetellenállás szempontjából lényeges többi jellemz ők esetében a H  R járm ű értékét 
kell használni.  
4.2.1.4. A kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járm űcsalád alkalmazása  
A kigurulási menetellenállás megállapításához az e melléklet 5.8. pontja feltételeinek eleget tev ő járm űvet kell 
használni, vagyis amely:  
a) a becsült legrosszabb C  D érték és felépítményalak szempontjából reprezentatív a kigurulási menetellen ­
állási mátrix szerinti járm űcsaláddal lefedett, sorozatban gyártani kívánt teljes járm űveket illet ően, és  
b) a nem kötelez ő felszerelések becsült átlagos tömege szempontjából reprezentatív a kigurulási menetellen ­
állási mátrix szerinti járm űcsaláddal lefedett, sorozatban gyártani kívánt járm űveket illet ően. 
Ha egy teljes járm ű számára nem határozható meg reprezentatív felépítményalak, akkor a vizsgálati járm űvet 
egy olyan, legfeljebb 25 mm lekerekítési sugarú négyzetes hasábbal kell ellátni, amelynek szélessége 
megegyezik a kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járm űcsaláddal lefedni kívánt járm űvek legnagyobb 
szélességével, és amelynek révén a vizsgálati járm ű teljes magassága a hasábbal együtt 3,0 m ± 0,1 m érték ű 
lesz.  
A gyártónak és a jóváhagyó hatóságnak meg kell állapodnia abban, hogy melyik vizsgálati járm űtípus 
reprezentatív.  
A vizsgálati tömeg, gumiabroncs-gördülési ellenállás és homlokfelület járm ű-paramétereket a H  M és az L  M 
járm ű esetében is úgy kell meghatározni, hogy a kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járm űcsaládon 
belül a H  M járm ű rendelkezzen a legmagasabb ciklus-energiaigénnyel, az L  M járm ű pedig a legalacsonyabbal. 
A gyártónak és a jóváhagyó hatóságnak meg kell egyeznie a H  M és az L  M járm ű paramétereit illet ően. 
A kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járm űcsalád egyes járm űveinek (a H  M és az L  M járm űvet is 
beleértve) kigurulási menetellenállását ezen almelléklet 5.1. pontja alapján kell kiszámítani.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/443
 
4.2.1.5. Mozgatható aerodinamikai felépítményelemek  
A vizsgálati járm űvek mozgatható aerodinamikai felépítményelemeinek rendeltetésszer űen üzemelniük kell a 
kigurulási menetellenállás 1. típusú WLTP vizsgálati feltételek mellett (vizsgálati h őmérséklet, járm űsebesség- 
és gyorsulástartomány, motorterhelés, stb.) végzett megállapítása közben.  
A járm ű aerodinamikus légellenállását dinamikusan módosító valamennyi járm űrendszert (például a járm ű 
magasságszabályozó rendszerét) mozgatható aerodinamikai felépítményelemnek kell tekinteni. Megfelel ő 
kiegészít ő követelményeket kell alkalmazni abban az esetben, ha jöv őbeli járm űvek nem kötelez ő felsze ­
relésként olyan mozgatható aerodinamikai elemekkel kerülnek felszerelésre, amelyek aerodinamikus légellen ­
állásra gyakorolt hatása igazolja a további követelmények szükségességét.  
4.2.1.6. Tömegmérés  
A kigurulási menetellenállás megállapítására szolgáló eljárás el őtt és után meg kell mérni a választott járm ű­
vet, a vizsgálati járm űvezet ővel és berendezéssel együtt, az m  av tömeg számtani középérték meghatározása 
érdekében. A járm ű tömegének legalább akkorának kell lennie, mint a H járm ű vagy az L járm ű vizsgálati 
tömege a kigurulási menetellenállás megállapítására szolgáló eljárás kezdetén.  
4.2.1.7. A vizsgálati járm ű konfigurációja  
A vizsgálati járm ű konfigurációját szerepeltetni kell valamennyi vonatkozó vizsgálati jegyz őkönyvben és 
valamennyi esetleges kés őbbi kigurulási vizsgálat során alkalmazni kell.  
4.2.1.8. A vizsgált járm ű állapota  
4.2.1.8.1. Bejáratás  
A vizsgálati járm űnek megfelel ően bejáratottnak kell lennie a soron következ ő vizsgálat számára; futástelje ­
sítményének legalább 10 000 km, de legfeljebb 80 000 km érték űnek kell lennie.  
4.2.1.8.1.1. A gyártó kérésére alkalmazható olyan járm ű is, amelynek futásteljesítménye legalább 3 000 km érték ű. 
4.2.1.8.2. Gyártói specifikációk  
A nem reprezentatív káros ellenállások elkerülése érdekében a járm űnek meg kell felelnie a gyártó által 
sorozatban gyártani kívánt járm űvek specifikációinak az ezen almelléklet 4.2.2.3. pontjában ismertetett 
gumiabroncsnyomás, az ezen almelléklet 4.2.1.8.3. pontjában ismertetett futóm ű-beállítás, a hasmagasság, 
a járm űmagasság, a hajtáslánc és a kerékcsapágyak ken őanyagai, valamint a fékbeállítások terén.  
4.2.1.8.3. Futóm ű-beállítás  
A kerékösszetartás és a kerékd őlés értékét a járm ű hosszanti tengelyét ől a gyártó által meghatározott 
tartományon belül a legnagyobb mértékben eltér őre kell beállítani. Ha a gyártó a kerékösszetartás és a 
kerékd őlés számára adott értékeket ír el ő, akkor ezeket az értékeket kell használni. A gyártó kérésére a 
járm ű hosszanti tengelyét ől az el őírt értékeknél nagyobb mértékben eltér ő értékeket lehet használni. Az el őírt 
értékeket kell vonatkoztatási értéknek tekinteni valamennyi karbantartás során a járm ű teljes élettartama alatt.  
Egyéb módosítható futóm ű-beállítási paramétereket (például csaphátrad őlés) a gyártó által ajánlott érték űre 
kell beállítani. A paramétereket ajánlott értékek hiányában a gyártó által meghatározott tartomány számtani 
középértékére kell beállítani.  
Az ilyen módosítható paramétereket és beállított értékeket valamennyi vonatkozó vizsgálati íven szerepeltetni 
kell.  
4.2.1.8.4. Zárt felépítményelemek  
A kigurulási menetellenállás megállapítása közben a motorháztet őt, a csomagtér-fedelet, a kézzel m űködtet ­
het ő, mozgatható felépítményelemeket és az összes ablakot zárva kell tartani.HU L 175/444 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
4.2.1.8.5. Kigurulási üzemmód  
Ha a fékpadbeállítások meghatározása nem reprodukálható er ők miatt nem tud megfelelni az ezen almel ­
léklet 8.1.3. és 8.2.3. pontjában ismertetett feltételeknek, akkor a járm űvet kigurulási üzemmóddal kell 
felszerelni. A kigurulási üzemmódot a jóváhagyó hatóságnak jóvá kell hagynia, és a kigurulási üzemmód 
alkalmazását szerepeltetni kell valamennyi vonatkozó vizsgálati jegyz őkönyvben.  
4.2.1.8.5.1. Ha az adott járm ű kigurulási üzemmóddal rendelkezik, akkor azt a kigurulási menetellenállás megállapítása 
során és a fékpadon is m űködtetni kell.  
4.2.2. Gumiabroncsok  
4.2.2.1. Gumiabroncs-választás  
A gumiabroncsokat az ezen almelléklet 4.2.1. pontja alapján kell megválasztani, gördülési ellenállásukat pedig 
a 02. módosítássorozattal módosított, 117. sz. ENSZ EGB-el őírás 6. melléklete szerint kell megmérni.  
A gördülési ellenállási együtthatókat az 1222/2009/EK rendelet szerinti gördülési ellenállási kategóriák 
alapján kell igazítani és kategóriákba sorolni.  
A vizsgálati járm űvekre felszerelt gumiabroncsok tényleges gördülési ellenállási értékeit kell alkalmazni a 7. 
almelléklet 3.2.3.2. szakasza szerinti interpolációs eljárás interpolációs egyenese meredekségének meghatá ­
rozásához. Az interpolációs járm űcsaládba tartozó egyes járm űvek esetében az interpolációs eljárás alapjául 
az egyes járm űvekre felszerelt gumiabroncsok A4/1. táblázatban megadott RRC-kategória értékét kell venni.  
A4/1. táblázat  
A C1, C2 és C3 gumiabroncs-kategóriák gördülési ellenállási együtthatóinak (RRC) 
energiahatékonysági osztálya (kg/tonna)  
Energiahatékony ­
sági osztály  C1 kategóriaérték  C2 kategóriaérték  C3 kategóriaérték  
A RRC = 5,9  RRC = 4,9  RRC = 3,5  
B RRC = 7,1  RRC = 6,1  RRC = 4,5  
C RRC = 8,4  RRC = 7,4  RRC = 5,5  
D Üres  Üres  RRC = 6,5  
E RRC = 9,8  RRC = 8,6  RRC = 7,5  
F RRC = 11,3  RRC = 9,9  RRC = 8,5  
G RRC = 12,9  RRC = 11,2  Üres  
4.2.2.2. A gumiabroncsok állapota  
A vizsgálathoz használt gumiabroncsok(at):  
a) a gyártási id őpontjuktól számítva nem lehetnek 2 évnél id ősebbek;  
b) nem kaphatnak speciális kondicionálást vagy kezelést (például hevítést vagy mesterséges öregítést), kivéve 
a futótest eredeti alakja mentén történ ő csiszolást;  
c) a kigurulási menetellenállás megállapítása el őtt be kell járatni legalább 200 km futásteljesítménnyel 
közúton;  
d) futóteste mélységének a vizsgálat el őtt egyenletesnek kell lennie, az eredeti futótestmélység 100 és 80 
százaléka között, a gumiabroncs teljes futótestszélessége mentén bármely pontban.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/445
 
4.2.2.2.1. A futótest mélységének megmérését követ ően legfeljebb 500 km távolságot szabad megtenni. Az 500 km 
meghaladása esetén a futótest mélységét újból meg kell mérni.  
4.2.2.3. Gumiabroncsnyomás  
Az elüls ő és a hátsó gumiabroncsokat az adott tengelyre vonatkozó, a választott gumiabroncshoz a kigu ­
rulási vizsgálati tömeghez tartozó, a járm ű gyártója által meghatározott gumiabroncs-nyomástartomány alsó 
határértékéig kell felfújni.  
4.2.2.3.1. A gumiabroncsnyomás kiigazítása  
Ha a környezeti és a kondicionálási h őmérséklet közötti eltérés meghaladja az 5 °C értéket, akkor a gumi ­
abroncsnyomást az alábbiak szerint kell kiigazítani:  
a) A gumiabroncsokat több mint 1 óráig a nyomáscélérték felett 10 százalékkal kell kondicionálni.  
b) A vizsgálat el őtt a gumiabroncsnyomást az ezen almelléklet 4.2.2.3. pontjában meghatározott – a kondi ­
cionálási környezeti h őmérséklet és a vizsgálati környezeti h őmérséklet közötti különbség alapján 1 °C 
hőmérsékletértékenként 0,8 kPa mértékben, az alábbi egyenlet alapján módosított – felfújási nyomásra kell 
csökkenteni:  
Δp t ¼ 0,8 Ü ðT soak Ä T amb Þ 
ahol:  
ΔP t az ezen almelléklet 4.2.2.3. pontjában meghatározott gumiabroncsnyomáshoz hozzáadott gumi ­
abroncsnyomás-kiigazítás (kPa);  
0,8 a nyomáskiigazítási tényez ő (kPa/°C);  
T soak a gumiabroncs kondicionálási h őmérséklete ( °C);  
T amb a vizsgálati környezeti h őmérséklet ( °C).  
c) A nyomás kiigazítása és a járm ű bemelegítése között a gumiabroncsokat le kell árnyékolni a küls ő 
hőforrásoktól, a napsugárzást is beleértve.  
4.2.3. M űszerek  
Valamennyi m űszert oly módon kell felszerelni, hogy a járm ű aerodinamikai jellemz őire gyakorolt hatásuk a 
lehet ő legkisebb legyen.  
Ha a felszerelt m űszer (C  D × A  f ) értékre gyakorolt hatása várhatóan meghaladja a 0,015 m  2 értéket, akkor a 
járm űvet a m űszerrel és anélkül is meg kell mérni az ezen almelléklet 3.2. pontja szerinti feltételnek 
megfelel ő szélcsatornában. A megfelel ő különbséget le kell vonni az f  2 értékéb ől. A gyártó kérésére és a 
jóváhagyó hatóság jóváhagyásával a meghatározott érték hasonló járm űvek esetében is használható, ahol 
várhatóan azonos a m űszer hatása.  
4.2.4. A járm ű bemelegítése  
4.2.4.1. Közúton  
A bemelegítést kizárólag a járm ű vezetésével szabad végrehajtani.  
4.2.4.1.1. A járm űvet a bemelegítés el őtt kioldott tengelykapcsolóval, vagy üres állásba helyezett automatikus sebes ­
ségváltóval, mérsékelt fékezéssel, 5–10 másodpercen belül le kell lassítani 80 km/h-ról 20 km/h sebességre. 
Ezt a fékezést követ ően a fékrendszert semmilyen módon sem szabad üzemeltetni vagy kézzel módosítani.  
A gyártó kérésére és a jóváhagyó hatóság jóváhagyását követ ően a fékek is üzemeltethet ők a bemelegítést 
követ ően, a jelen pontban meghatározott lassulással, de kizárólag szükség esetén.HU L 175/446 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
4.2.4.1.2. Bemelegítés és stabilizálás  
Valamennyi járm űvet az alkalmazandó WLTC ciklus legnagyobb sebességének 90 százalékával kell vezetni. A 
járm űvet a következ ő nagyobb sebesség ű szakasz (lásd az A4/2. táblázatot) legnagyobb sebességének 90 
százalékával is szabad vezetni, ha ez a szakasz az ezen almelléklet 7.3.4. pontjában meghatározottak szerint 
hozzáadásra kerül az alkalmazandó WLTC bemelegítési eljáráshoz. A járm űvet legalább 20 percen keresztül 
kell bemelegíteni a stabil állapot elérése érdekében.  
A4/2. táblázat  
Bemelegítés és stabilizálás a szakaszokon keresztül  
Járm űosztály  Alkalmazandó WLTC ciklus  A legnagyobb 
sebesség 90 száza ­
léka  Következ ő nagyobb sebesség ű 
szakasz  
1. osztály  Low  1 + Medium  1 58 km/h  Nincs  
2. osztály  Low  2 + Medium  2 + High  2 + Extra High  2 111 km/h  Nincs  
Low  2 + Medium  2 + High  2 77 km/h  Rendkívül nagy 
(111 km/h)  
3. osztály  Low  3 + Medium  3 + High  3 + Extra High  3 118 km/h  Nincs  
Low  3 + Medium  3 + High  3 88 km/h  Rendkívül nagy 
(118 km/h)  
4.2.4.1.3. Stabil állapotra vonatkozó feltétel  
Lásd az ezen almelléklet 4.3.1.4.2. pontját.  
4.3. A kigurulási menetellenállás mérése és kiszámítása a kigurulási eljárással  
A kigurulási menetellenállást vagy az álló helyzet ű szélmérési (az ezen almelléklet 4.3.1. pontja) vagy a 
fedélzeti szélmérési eljárással (az ezen almelléklet 4.3.2. pontja) kell meghatározni.  
4.3.1. Kigurulási eljárás álló helyzet ű szélméréssel  
4.3.1.1. Vonatkoztatási sebességek megválasztása a kigurulási menetellenállási görbe meghatározásához  
A kigurulási menetellenállás meghatározásához a vonatkoztatási sebességeket az ezen almelléklet 2. pontja 
alapján kell megválasztani.  
4.3.1.2. Adatgy űjtés 
Az eltelt id őt és a járm ű sebességét a vizsgálat során legalább 5 Hz gyakorisággal kell mérni.  
4.3.1.3. Járm űkigurulási eljárás  
4.3.1.3.1. Az ezen almelléklet 4.2.4. pontjában ismertetett járm ű-bemelegítési eljárás után, és közvetlenül az egyes 
mérések el őtt, a járm űvet fel kell gyorsítani a legmagasabb vonatkoztatási sebesség fölé 10-15 km/h értékkel, 
és ezen a sebességen kell vezetni legfeljebb 1 percen keresztül. Közvetlenül ezt követ ően meg kell kezdeni a 
kigurulást.  
4.3.1.3.2. A sebességváltónak üres állásban kell lennie a kigurulás közben. A lehet ő leginkább el kell kerülni a 
kormánykerék mozgatását, és a járm ű fékeit sem szabad m űködtetni.  
4.3.1.3.3. A vizsgálatot mindaddig meg kell ismételni, míg a kigurulási adatok meg nem felelnek a 4.3.1.4.2. pontban 
meghatározott statisztikai megbízhatósági követelményeknek.  
4.3.1.3.4. Jóllehet ajánlott az egyes kigurulási meneteket megszakítás nélkül végrehajtani, elkülönített meneteket is végre 
lehet hajtani, ha az adatok egyetlen menet alatt nem gy űjthet ők be valamennyi vonatkoztatási sebességpont ­
hoz. Elkülönített menetek esetén gondosan kell eljárni, hogy a járm ű állapota az egyes megszakítási 
pontoknál a lehet ő legstabilabb maradjon.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/447
 
4.3.1.4. A kigurulási menetellenállás meghatározása a kigurulási id ő mérésével  
4.3.1.4.1. A v  j vonatkoztatási sebességhez tartozó kigurulási id őt a járm ű sebességének (v  j + 5 km/h) értékr ől 
(v j – 5 km/h) értékre történ ő változása között eltelt id ővel kell megmérni.  
4.3.1.4.2. A méréseket ellentétes irányban kell végrehajtani mindaddig, míg legalább három olyan méréspárt nem 
sikerül felvenni, amely megfelel az alábbi egyenletben meghatározott p  j statisztikai megbízhatóságnak.  
p j ¼ h Ü σ j ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  n Ü Δt j p Ï 0,03 
ahol:  
P j a v  j vonatkoztatási sebesség mellett végrehajtott mérések statisztikai megbízhatósága;  
n a méréspárok darabszáma;  
Δt j a v  j vonatkoztatási sebesség melletti kigurulási id ők számtani közepe, másodpercekben megadva, az 
alábbi egyenlet alapján: 
Δt j ¼ n 
P  n 
i¼1 1 
Δt ji 
ahol:  
Δt ji a v  j sebesség mellett végrehajtott i-edik méréspár harmonikus számtani kigurulási átlagideje, másod ­
percekben (s) kifejezve, az alábbi egyenlet alapján: 
Δt ji ¼ 2 
Ê 1 
Δt jai Ì 
þ Ê 1 
Δt jbi Ì 
ahol:  
Δt jai és Δt jbi a v  j vonatkoztatási sebesség mellett végrehajtott i-edik mérés szerinti kigurulási id ők, másod ­
percekben (s) kifejezve, az a illetve a b irányban;  
σ j a szórás, másodpercekben (s) kifejezve, az alábbi egyenlet alapján: 
σ j ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n Ä 1 X  n 
i¼1 ðΔt ji Ä Δt pj Þ 2 r 
h az A4/3. táblázatban megadott együttható.  
A4/3. táblázat  
A h együttható n függvényében  
n h  h/  ﬃﬃﬃ n p n h  h/  ﬃﬃﬃ n p 
3 4,3  2,48  10  2,2  0,73  
4 3,2  1,60  11  2,2  0,66  
5 2,8  1,25  12  2,2  0,64  
6 2,6  1,06  13  2,2  0,61  
7 2,5  0,94  14  2,2  0,59  
8 2,4  0,85  15  2,2  0,57  
9 2,3  0,77HU L 175/448 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
4.3.1.4.3. Ha az egyik irányban végzett mérés során a kigurulási menetellenállási vizsgálatot befolyásoló bármilyen 
küls ő tényez ő lép fel, vagy járm űvezet ői m űvelet következik be, akkor a mérést, valamint a hozzá tartozó, 
ellentétes irányban végrehajtott mérést ki kell zárni.  
A 4.3.1.4.2. pontban meghatározott statisztikai megbízhatóságnak megfelel ő legnagyobb darabszámú párt ki 
kell értékelni, és a kizárt méréspárok darabszáma nem haladhatja meg a méréspárok teljes darabszámának 
1/3-át.  
4.3.1.4.4. A kigurulási menetellenállás számtani közepét az alábbi egyenlettel kell meghatározni, melynek alkalmazása 
során az ellentétes irányú kigurulási id ők harmonikus számtani közepét kell használni. 
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðm av þ m r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
ahol:  
Δt j a v  j sebesség mellett mért ellentétes irányú kigurulási id ők harmonikus számtani közepe, másodper ­
cekben (s) megadva, az alábbi egyenlet alapján:  
Δt j ¼ 2 
1 
Δt ja þ 1 
Δt jb 
ahol:  
Δt ja és Δt jb a v  j vonatkoztatási sebességhez tartozó a, illetve b irányú kigurulási id ők számtani közepe, 
másodpercekben (s) megadva, az alábbi két egyenlet alapján:  
Δt ja ¼ 1 
n X  n 
i¼1 Δt jai 
valamint:  
Δt jb ¼ 1 
n X  n 
i¼1 Δt jbi 
ahol:  
m av a vizsgálati járm ű kigurulási menetellenállási vizsgálat kezdetén és végén mért tömegének számtani 
közepe (kg);  
m r a forgó alkatrészek ezen almelléklet 2.5.1. pontja szerinti egyenérték ű tömege;  
A kigurulási menetellenállás egyenletében szerepl ő f 0 , f 1 ésf 2 együtthatót a legkisebb négyzetek módszerén 
alapuló regresszióanalízissel kell kiszámítani.  
Abban az esetben, ha a vizsgálati járm ű egy kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járm űcsalád repre ­
zentatív járm űve, akkor az f  1 együttható értékét nullára kell beállítani, míg az f  0 és f  2 együtthatót a legkisebb 
négyzetek módszerén alapuló regresszióanalízissel újra kell számítani.  
4.3.2. Kigurulási eljárás fedélzeti szélméréssel  
A járm űvet az ezen almelléklet 4.2.4. pontja szerint be kell melegíteni és stabilizálni kell.  
4.3.2.1. Kiegészít ő m űszerek fedélzeti szélméréshez  
A fedélzeti anemométert és m űszereket a vizsgálati járm űvön történ ő üzemeltetés révén kell kalibrálni, és az 
ilyen jelleg ű kalibrálást a vizsgálat el őtti bemelegítés során kell elvégezni.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/449
 
4.3.2.1.1. A relatív szélsebességet legalább 1 Hz gyakorisággal és 0,3 m/s pontossággal kell mérni. A járm ű általi 
akadályozást figyelembe kell venni az anemométer kalibrálása során.  
4.3.2.1.2. A szélirányt a járm ű irányához kell viszonyítani. A relatív szélirányt (irányeltérést) 1 fokos felbontással és 3 
fokos pontossággal kell mérni; a m űszer holtsávja nem haladhatja meg a 10 fok értéket, és a járm ű hátoldala 
felé kell mutatnia.  
4.3.2.1.3. A kigurulás megkezdése el őtt az anemométert szélsebességre és irányeltérésre kell kalibrálni az ISO 10521- 
1:2006(E) szabvány A melléklete szerint.  
4.3.2.1.4. Az anemométer akadályozását a hatása lehet ő legkisebbre csökkentése érdekében a kalibrálási eljárásban az 
ISO 10521-1:2006(E) szabvány A. mellékletében ismertetett módon kell korrigálni.  
4.3.2.2. A járm ű sebességtartományának megválasztása a kigurulási menetellenállási görbe meghatározásához  
A vizsgálati járm ű sebességtartományát az ezen almelléklet 2.2. pontja alapján kell megválasztani.  
4.3.2.3. Adatgy űjtés 
Az eljárás közben eltelt id őt, a járm ű sebességét és a leveg ő járm űhöz viszonyított sebességét (szélsebesség, 
irány) 5 Hz gyakorisággal kell mérni. A környezeti h őmérsékletet legalább 1 Hz gyakorisággal kell szinkro ­
nizálni és mintavételezni.  
4.3.2.4. Járm űkigurulási eljárás  
A méréseket ellentétes irányban kell végrehajtani, legalább tíz egymás utáni menet (mindkét irányban öt-öt) 
felvételéig. Ha valamely egyedi menet nem felelne meg a fedélzeti szélmérési vizsgálati feltételekre vonatkozó 
követelményeknek, akkor azt a menetet és a hozzá tartozó ellentétes irányú menetet ki kell zárni. Vala ­
mennyi érvényes méréspárt be kell vonni a legalább 5 pár kigurulási menetet tartalmazó végs ő elemzésbe. A 
statisztikai kiértékelési feltételeket lásd az ezen almelléklet 4.3.2.6.10. pontjában.  
Az anemométert olyan helyzetben kell felszerelni, hogy a lehet ő legkisebb legyen a járm ű üzemi jellemz őire 
gyakorolt hatása.  
Az anemométert az alábbi lehet őségek valamelyike szerint kell felszerelni:  
a) tartórúd segítségével, körülbelül 2 méterrel a járm ű elüls ő aerodinamikus stagnálási pontja el őtt; 
b) a járm ű tetején, annak szimmetriatengelyén. Ha lehetséges, akkor az anemométert a szélvéd ő tetejét ől 
30 cm távolságon belül kell felszerelni.  
c) a járm ű motorháztetején, annak szimmetriatengelyén, a járm ű eleje és a szélvéd ő alja közötti szakasz 
középpontjában.  
Az anemométert mindegyik esetben az út felszínével párhuzamosan kell felszerelni. A b) vagy a c) felszerelési 
helyzet alkalmazása esetén a kigurulási eredményeket analitikusan hozzá kell igazítani az anemométer által 
indukált, hozzáadott aerodinamikus légellenálláshoz. Ezt a módosítást úgy kell végrehajtani, hogy a kigurulási 
vizsgálati járm űvet a szélcsatornában anemométer nélkül, majd úgy is vizsgálják, hogy az anemométer 
ugyanabban a helyzetben fel van szerelve, amelyben az útpályán is lesz. A számított eredmény a C  D 
növekményes aerodinamikus légellenállási együttható, amelyet a homlokfelülettel összekapcsolva kell alkal ­
mazni a kigurulási eredmények korrigálására.  
4.3.2.4.1. Az ezen almelléklet 4.2.4. pontjában ismertetett járm ű-bemelegítési eljárás után, és közvetlenül az egyes 
mérések el őtt, a járm űvet fel kell gyorsítani a legmagasabb vonatkoztatási sebesség fölé 10-15 km/h értékkel, 
és ezen a sebességen kell vezetni legfeljebb 1 percen keresztül. Közvetlenül ezt követ ően meg kell kezdeni a 
kigurulást.HU L 175/450 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
4.3.2.4.2. A sebességváltónak üres állásban kell lennie a kigurulás közben. A lehet ő leginkább el kell kerülni a 
kormánykerék mozgatását, és a járm ű fékeit sem szabad m űködtetni.  
4.3.2.4.3. Az egyes kigurulási meneteket megszakítás nélkül ajánlott végrehajtani. Elkülönített meneteket is végre lehet 
azonban hajtani, ha az adatok egyetlen menet alatt nem gy űjthet ők be valamennyi vonatkoztatási sebesség ­
ponthoz. Elkülönített menetek esetén gondosan kell eljárni, hogy a járm ű állapota az egyes megszakítási 
pontoknál a lehet ő legstabilabb maradjon.  
4.3.2.5. A mozgási egyenlet meghatározása  
A fedélzeti szélméréses mozgási egyenletekben használt jelek felsorolása az A4/4. táblázatban található.  
A4/4. táblázat  
A fedélzeti szélméréses mozgási egyenletekben használt jelek  
Jel Mértékegység  Megnevezés  
A f m 2 a járm ű homlokfelülete  
a 0 … a  n fok  -1 Aerodinamikus légellenállási együtthatók az irányeltérési 
szög függvényében  
A m N mechanikai ellenállási együttható  
B m N/(km/h)  mechanikai ellenállási együttható  
C m N/(km/h)  2 mechanikai ellenállási együttható  
C D (Y) aerodinamikus légellenállási együttható Y irányeltérési 
szögnél  
D N  ellenállás  
D aero N aerodinamikus ellenállás  
D f N az els ő tengely ellenállása (a hajtásláncot is beleértve)  
D grav N gravitációs ellenállás  
D mech  N mechanikai ellenállás  
D r N a hátsó tengely ellenállása (a hajtásláncot is beleértve)  
D tyre N gumiabroncs-gördülési ellenállás  
(dh/ds)  —  az útpálya menetiránybeli lejtésének szinusza (a + értékek 
emelkedést jelentenek)  
(dv/dt)  m/s  2 gyorsítás  
g m/s  2 gravitációs állandó  
m av kg a vizsgálati járm ű kigurulási menetellenállás megállapítása 
előtti és utáni tömegének számtani közepe  
ρ kg/m  3 leveg ősűrűség 
t s  id ő 
T K  H őmérséklet  
v km/h  járm űsebesség  
v r km/h  relatív szélsebesség  
Y fok  a látszólagos szélnek a járm ű haladási irányához viszo ­
nyított irányeltérési szögeHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/451
 
4.3.2.5.1. Általános alak  
A mozgási egyenlet általános alakja az alábbi:  
Äm e Ê dv 
dt Ì 
¼ D mech þ D aero þ D grav 
ahol:  
D mech  = D  tyre + D  f + D  r ; 
D aero = D  aero ¼ ð 1 
2 ÞρC D ðYÞA f v 2 
r ; 
D grav = D  grav ¼ m Ü g Ü Ê dh 
ds Ì 
Abban az esetben, ha a vizsgálópálya lejtése a teljes hossza mentén nem haladja meg a 0,1 százalék értéket, 
akkor a D  grav értéke nullára állítható.  
4.3.2.5.2. A mechanikai ellenállás modellezése  
Az egymástól független összetev őkb ől álló, a gumiabroncs D  tyre , valamint az els ő és a hátsó tengely súrlódási 
veszteségét leíró D  f és D  r , (az er őátviteli veszteségeket is tartalmazó) mechanikai ellenállást egy háromtagú 
polinommal kell modellezni a v járm űsebesség függvényében, az alábbi egyenlettel: 
D mech ¼ A m þ B m v þ C m v 2 
ahol:  
A m , B m , és C  m meghatározására az adatelemzés során, a legkisebb négyzetek módszerével került sor. Ezek az 
állandók a kombinált hajtáslánc és a gumiabroncsok ellenállását képezik le.  
Abban az esetben, ha a vizsgálati járm ű egy kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járm űcsalád repre ­
zentatív járm űve, akkor a B  m együttható értékét nullára kell beállítani, míg az A  m és C  m együtthatót a 
legkisebb négyzetek módszerén alapuló regresszióanalízissel újra kell számítani.  
4.3.2.5.3. Az aerodinamikus ellenállás modellezése  
A C  D (Y) aerodinamikus ellenállási együtthatót egy négytagú polinommal kell modellezni az Y irányeltérési 
szög függvényében, az alábbi egyenlettel: 
C D ðYÞ ¼ a 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 
Az a  0 és a  4 közötti értékek konstans együtthatók, amelyek értéke az adatelemzés során került meghatá ­
rozásra.  
Az aerodinamikus ellenállást az ellenállási együttható, a járm ű A f homlokfelülete és a relatív szélsebesség 
függvényében kell meghatározni. 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r Ü C D ðYÞ 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r ða 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 ÞHU L 175/452 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
4.3.2.5.4. A végleges mozgási egyenlet  
A mozgási egyenlet végleges alakja a behelyettesítéseket követ ően az alábbi: 
m e Ê dv 
dt Ì 
¼ A m þ B m v þ C m v 2 þ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r ða 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 þÞ ðm Ü g Ü dh 
ds Þ 
4.3.2.6. Az adatok egyszer űsítése  
A kigurulási menetellenállási er őt a sebesség függvényében leíró háromtagú F = A + Bv + Cv  2 egyenlettel kell 
felírni, és azt korrigálni kell a szabványos környezeti h őmérsékleti és nyomásviszonyokra, és nyugvó leveg ő 
esetére. Ennek az elemzési eljárásnak az ismertetése az ezen almelléklet 4.3.2.6.1–4.3.2.6.10. pontjában 
található, ez utóbbit is beleértve.  
4.3.2.6.1. A kalibrációs együtthatók meghatározása  
Ha korábban nem kerültek meghatározásra, akkor a járm ű akadályozását korrigáló kalibrációs együtthatókat 
meg kell határozni a relatív szélsebesség és az irányeltérési szög ismeretében. A vizsgálati eljárás bemelegítési 
szakaszában fel kell jegyezni a v járm űsebesség, a v  r relatív szélsebesség és az Y irányeltérési szög mért 
értékeit. Állandó, 80 km/h sebesség ű, ellentétes irányú menetpárokat kell végrehajtani a vizsgálópálya 
mentén, és minden egyes menetre meg kell határozni a v, v  r és Y számtani középértékét. Meg kell választani 
valamennyi menetpár esetében a szembeszél és az oldalszél által okozott teljes hibát legkisebbre csökkent ő 
kalibrációs tényez őket, vagyis a (head  i – head  i+1 ) 2 stb. összegét, ahol head  i és head  i+1 a szélsebességet és a 
szélirányt jelöli a vizsgálópálya mentén, a vizsgálat el őtti járm ű-bemelegítési/stabilizálási szakaszban végre ­
hajtott, ellentétes irányú menetpárok esetében.  
4.3.2.6.2. Másodpercenkénti megfigyelések kiszámítása  
A kigurulási menetek során gy űjtött adatok alapján meg kell határozni v,  Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v r 2 és Y értékét az 
ezen almelléklet 4.3.2.1.3. és 4.3.2.1.4. pontjában meghatározott kalibrációs tényez ők segítségével. Adat ­
sz űrést kell alkalmazni a minták 1 Hz gyakorisághoz történ ő igazítása érdekében.  
4.3.2.6.3. El őzetes elemzés  
A legkisebb négyzetek módszerén alapuló lineáris regressziós eljárással valamennyi adatpontot egyszerre kell 
elemezni A  m ,B m , C  m , a  0 , a  1 , a  2 , a  3 és a  4 meghatározása érdekében, adott M  e Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v, v  r és ρ 
ismeretében.  
4.3.2.6.4. Kiugró adatértékek  
Ki kell számítani a várt  m  e Ê dv 
dt Ì 
er őértéket, és azt össze kell vetni a megfigyelt adatpontokkal. A széls ő­
ségesen nagy eltérés ű adatpontokat, vagyis amelyek három szóráson kívül esnek, meg kell jelölni.  
4.3.2.6.5. Adatsz űrés (nem kötelez ő) 
Megfelel ő adatsz űrési eljárások alkalmazásával a megmaradt adatpontok tovább finomíthatók.  
4.3.2.6.6. Hibás adatok kiküszöbölése  
Meg kell jelölni az olyan adatpontokat, amelyek a járm ű haladási irányától ± 20 foknál nagyobb érték ű 
irányeltérési szög mellett kerültek felvételre. Az olyan adatpontokat is meg kell jelölni, amelyek felvétele 
során a relatív szélsebesség nem érte el a + 5 km/h értéket (az olyan viszonyok kizárása érdekében, amikor a 
hátszél sebessége nagyobb, mint a járm űsebesség). Az adatelemzést le kell korlátozni az olyan járm űsebes ­
ségekre, amelyek az ezen almelléklet 4.3.2.2. pontja szerint megválasztott sebességtartományba esnek.  
4.3.2.6.7. Végleges adatelemzés  
Valamennyi meg nem jelölt adatot elemezni kell a legkisebb négyzetek módszerén alapuló lineáris regressziós 
eljárással. Adott M  e és Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v, v  r , és ρ ismeretében meg kell határozni A  m , B m , C m , a 0 , a 1 , a 2 , a 3 és a  4 
értékét.  
4.3.2.6.8. Sz űkített elemzés (nem kötelez ő) 
A járm ű aerodinamikus és mechanikai ellenállásának jobb szétválasztása érdekében sz űkített elemzést is végre 
lehet hajtani oly módon, hogy a járm ű A f homlokfelülete és C  D ellenállási együtthatója rögzített, ha korábban 
már meghatározásra került.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/453
 
4.3.2.6.9. Korrekció a referenciafeltételeknek megfelel ően 
A mozgási egyenleteket korrigálni kell az ezen almelléklet 4.5. pontjában meghatározott referenciafeltételek ­
hez.  
4.3.2.6.10. A fedélzeti szélmérés statisztikai feltételei  
Minden egyes kigurulási menetpár kizárásának minden v  j ési esetében a konvergenciafeltételnél kisebb 
mértékben kell módosítania az egyesj kigurulási vonatkoztatási sebességhez tartozó számított kigurulási 
menetellenállást 
ΔF i ðv j Þ=Fðv j Þ Ï 0,03 ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
n Ä 1 p 
ahol:  
ΔF i (v j ) az összes kigurulási menet figyelembevételével számított kigurulási menetellenállás és az i-edik kigu ­
rulási menetpár kizárásával számított kigurulási menetellenállás közötti különbség (N);  
F(v  j ) az összes kigurulási menet figyelembevételével számított kigurulási menetellenállás (N);  
v j a vonatkoztatási sebesség (km/h);  
n a kigurulási menetpárok darabszáma, az összes érvényes menetpár figyelembevételével.  
Abban az esetben, ha a konvergenciafeltétel nem teljesül, akkor ki kell venni párokat az elemzésb ől, a 
számított kigurulási menetellenállás legnagyobb módosulását eredményez ő párral kezdve, egészen addig, 
míg a konvergenciafeltétel nem teljesül, de legalább 5 érvényes pár figyelembevételre kerül a kigurulási 
menetellenállás végleges meghatározásánál.  
4.4. A menetellenállás mérése és számítása nyomatékmérési módszerrel  
A kigurulási eljárás alternatívájaként a nyomatékmérési módszer is alkalmazható, melynek során a menetel ­
lenállás a hajtott kerekeken a vonatkoztatási sebességpontokban fellép ő keréknyomaték legalább 5 másod ­
perces id őszakokon keresztül történ ő mérésével kerül meghatározásra.  
4.4.1. A nyomatékmér ő felszerelése  
A keréknyomaték-mér őket az egyes hajtott kerekekre a kerékagy és a kerékpánt közé kell felszerelni. A 
m űszerek a járm ű állandó sebességen tartásához szükséges nyomatékot mérik.  
A nyomatékmér őt az el őírt pontosság és ismételhet őség biztosítása érdekében rendszeresen, évente legalább 
egy alkalommal, nemzeti vagy nemzetközi etalon alapján kalibrálni kell.  
4.4.2. Eljárás és adatgy űjtés 
4.4.2.1. Vonatkoztatási sebességek megválasztása a menetellenállási görbe meghatározásához  
A menetellenállás meghatározásához a vonatkoztatási sebességpontokat az ezen almelléklet 2.2. pontja 
alapján kell megválasztani.  
A vonatkoztatási sebességeket csökken ő sorrendben kell mérni. A gyártó kérésére stabilizációs id őszakokat 
lehet beiktatni a mérések közé, de a stabilizációs sebesség nem haladhatja meg a következ ő vonatkoztatási 
sebesség értékét.  
4.4.2.2. Adatgy űjtés 
A v  ji tényleges sebességet, C  ji tényleges nyomatékot és id őt tartalmazó adatkészleteket legalább 5 másodperes 
időtartamokon keresztül, legalább 10 Hz gyakorisággal meg kell mérni minden v  j mellett. Az adott v  j 
vonatkoztatási sebesség mellett egy id őszakon belül gy űjtött adatkészleteket egy mérésnek kell tekinteni.HU L 175/454 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
4.4.2.3. A járm ű nyomatékmérési eljárása  
A nyomatékmérési eljárással végzett vizsgálati mérések el őtt az ezen almelléklet 4.2.4. pontja szerinti járm ű- 
bemelegítést kell végrehajtani.  
A vizsgálati mérés során a lehet ő leginkább el kell kerülni a kormánykerék mozgatását, és a járm ű fékeit sem 
szabad m űködtetni.  
A vizsgálatot mindaddig meg kell ismételni, míg a menetellenállási adatok meg nem felelnek az ezen 
almelléklet 4.4.3.2. pontjában meghatározott mérési ismételhet őségi követelményeknek.  
Jóllehet ajánlott az egyes vizsgálati meneteket megszakítás nélkül végrehajtani, elkülönített meneteket is végre 
lehet hajtani, ha az adatok egyetlen menet alatt nem gy űjthet ők be valamennyi vonatkoztatási sebességpont ­
hoz. Elkülönített menetek esetén gondosan kell eljárni, hogy a járm ű állapota az egyes megszakítási 
pontoknál a lehet ő legstabilabb maradjon.  
4.4.2.4. Sebességeltérés  
Egy egyedüli vonatkoztatási sebességpontnál végrehajtott mérés során az ezen almelléklet 4.4.3. pontja 
szerint számított számtani sebesség-középértékt ől értelmezett v  ji -v jm sebességeltérésnek az A4/5. táblázatbeli 
értékeken belül kell lennie.  
Ezenfelül, az egyes vonatkoztatási sebességpontokhoz tartozó v  jm számtani sebesség-középértékek legfeljebb 
± 1 km/h vagy a v  j vonatkoztatási sebesség 2 százalékának – a kett ő közül a nagyobbik – mértékében 
térhetnek el a v  j vonatkoztatási sebességt ől. 
A4/5. táblázat  
Sebességeltérés  
Id őtartam (s)  Sebességeltérés (km/h)  
5–10  ± 0,2  
10–15  ± 0,4  
15–20  ± 0,6  
20–25  ± 0,8  
25–30  ± 1,0  
≥ 30 ± 1,2  
4.4.2.5. Légköri h őmérséklet  
A vizsgálatokat az ezen almelléklet 4.1.1.2. pontjában meghatározottakkal megegyez ő h őmérsékleti körül ­
mények mellett kell végrehajtani.  
4.4.3. A számtani sebesség-középérték és a számtani nyomaték-középérték kiszámítása  
4.4.3.1. Számítási eljárás  
Az egyes mérések km/h mértékegységgel megadott v  jm számtani sebesség-középértékét és Nm mértékegy ­
séggel megadott C  jm számtani nyomaték-középértékét az ezen almelléklet 4.4.2.2. pontja szerint gy űjtött 
adatkészletekb ől az alábbi egyenletekkel kell kiszámítani: 
v jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 v jiHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/455
 
és 
C jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 C ji Ä C js 
ahol:  
v ji a járm ű tényleges sebessége a j vonatkoztatási sebességponthoz tartozó i-edik adatkészletben (km/h);  
k az egyedüli méréshez tartozó adatkészletek darabszáma;  
C ji a tényleges nyomaték az i-edik adatkészletben (Nm);  
C js a sebességingadozást kompenzáló, az alábbi egyenlettel meghatározott tag (Nm): 
C js ¼ ðm st þ m r Þ Ü α j r j: 
C js 
1 
k P  k 
i¼1 C ji értéke legfeljebb 0,05 lehet, és figyelmen kívül hagyható, ha α j értéke legfeljebb ± 0,005 m/s  2 ; 
m st a vizsgálati járm ű tömege a mérések kezdeténél, amelyet közvetlenül a bemelegítési eljárás el őtt kell 
megmérni, el őtte nem szabad (kg);  
mr a forgó alkatrészek ezen almelléklet 2.5.1. pontja szerinti egyenérték ű tömege (kg);  
r j a gumiabroncs 80 km/h érték ű vonatkoztatási pontnál vagy, ha ez a sebesség kisebb, mint 80 km/h, 
akkor a járm ű legnagyobb vonatkoztatási sebességénél meghatározott dinamikus sugara, az alábbi 
egyenlettel kiszámítva: 
r j ¼ 1 
3,6 Ü v jm 
2 Ü πn 
ahol:  
n a hajtott gumiabroncs fordulatszáma (s  -1 ); 
α j az alábbi egyenlettel kiszámított számtani gyorsulás-középérték (m/s  2 ): 
α j ¼ 1 
3,6 Ü k P  k 
i¼1 t i v ji Ä P  k 
i¼1 t i P  k 
i¼1 v ji 
k Ü P  k 
i¼1 t 2 
i Ä ½ P  k 
i¼1 t i â 2 
ahol:  
t i az az id őpont, amikor az i-edik adatkészlet mintavételére sor került (s).  
4.4.3.2. A mérések ismételhet ősége  
A méréseket ellentétes irányban kell végrehajtani mindaddig, míg valamennyi v  i vonatkoztatási sebesség 
mellett legalább három olyan méréspárt nem sikerül felvenni, amelynél  C j megfelel az alábbi egyenletben 
meghatározott ρ j statisztikai megbízhatóságnak: 
ρ j ¼ h Ü s ﬃﬃﬃ n p Ü C j Ï 0:03HU L 175/456 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
ahol:  
n a méréspárok darabszáma C  jm esetében;  
C j a v  j sebesség melletti menetellenállás (Nm) az alábbi egyenlet alapján:  
C j ¼ 1 
n X  n 
i¼1 C jmi 
ahol:  
C jmi a v  j sebesség melletti i-edik méréspár számtani nyomaték-középértéke (Nm) az alábbi egyenlet alapján: 
C jmi ¼ 1 
2 Ü ðC jmai þ C jmbi Þ 
ahol:  
C jmai és C  jmbi a v  j sebesség melletti i-edik mérés a, illetve b irányához tartozó, az ezen almelléklet 4.4.3.1. 
pontjában meghatározott számtani nyomaték-középértéke (Nm);  
s az alábbi egyenlettel kiszámított szórás (Nm): 
s ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
k Ä 1 X  k 
i¼1 ðC jmi Ä C j Þ 2 r 
; 
h az ezen almelléklet 4.3.1.4.2. pontjában található A4/3. táblázatban megadott, n értékét ől függ ő 
együttható.  
4.4.4. A menetellenállási görbe meghatározása  
Az egyes vonatkoztatási sebességpontokhoz tartozó számtani sebesség-középértéket és számtani nyomaték- 
középértéket az alábbi egyenletekkel kell kiszámolni: 
V jm ¼ ½ Ü ðv jma þ v jmb Þ 
C jm ¼ ½ Ü ðC jma þ C jmb Þ 
A számtani menetellenállás-középértékek legkisebb négyzetek módszerén alapuló lineáris regressziós eljá ­
rással el őállított görbéjét az ezen almelléklet 4.4.2.1. pontjában ismertetett valamennyi vonatkoztatási sebes ­
ségponthoz tartozó (v  jm , C  jm ) adatpárhoz hozzá kell igazítani a c  0 , c  1 és c  2 együttható meghatározása 
érdekében.  
A c  0 , c 1 és c  2 együtthatókat, valamint a fékpadon mért kigurulási id őket (lásd az ezen almelléklet 8.2.4. 
pontját) is szerepeltetni kell valamennyi vonatkozó vizsgálati íven.  
Abban az esetben, ha a vizsgálati járm ű egy kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járm űcsalád repre ­
zentatív járm űve, akkor a c  1 együttható értékét nullára kell beállítani, míg a c  0 és c  2 együtthatót a legkisebb 
négyzetek módszerén alapuló regresszióanalízissel újra kell számítani.  
4.5. Korrekció a referenciafeltételeknek és a mér őberendezésnek megfelel ően 
4.5.1. Légellenállási korrekciós tényez ő 
A K  2 légellenállási korrekciós tényez őt az alábbi egyenlet segítségével kell meghatározni: 
K 2 ¼ T 
293 K Ü 100 kPa 
PHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/457
 
ahol:  
T az egyes menetek légköri h őmérsékletének számtani közepe, Kelvin mértékegységben (K);  
P a légköri nyomás számtani közepe (kPa).  
4.5.2. Gördülési ellenállási korrekciós tényez ő 
A Kelvin  -1 (K -1 ) mértékegységben kifejezett K  0 gördülési ellenállási korrekciós tényez őt empirikus adatok 
alapján kell meghatározni, és be kell szerezni a jóváhagyó hatóság beleegyezését az adott járm ű- és gumi ­
abroncs-vizsgálathoz, vagy az alábbiak szerint kell megközelíteni: 
K 0 ¼ 8,6 Ü 10 Ä3 K Ä1 
4.5.3. Szélkorrekció  
4.5.3.1. Szélkorrekció álló helyzet ű szélmérésnél  
4.5.3.1.1. A vizsgálati útpálya melletti abszolút szélsebesség miatti szélkorrekciót az ezen almelléklet 4.3.1.4.4. pontja 
szerinti f  0 állandó tagból, vagy az ezen almelléklet 4.4.4. pontja szerinti c  0 együtthatóból a váltakozó irányú 
menetekkel ki nem sz űrhet ő különbség kivonásával kell el őállítani.  
4.5.3.1.2. A kigurulási eljárás w  1 , illetve a nyomatékmérési eljárás w  2 szélkorrekciós ellenállását az alábbi egyenletekkel 
kell kiszámítani:  
w 1 ¼ 3,6  2 Ü f 2 Ü v 2 
w 
illetve : w  2 ¼ 3,6  2 Ü c 2 Ü v 2 
w 
ahol:  
w 1 a szélkorrekciós ellenállás a kigurulási eljárás esetén (N);  
f 2 az aerodinamikai kifejezés ezen almelléklet 4.3.1.4.4. pontja szerinti együtthatója;  
v w a vizsgálat közben mért, a vizsgálati útpálya melletti, ellentétes irányú szélsebességek alacsonyabb 
számtani közepe (m/s);  
w 2 a szélkorrekciós ellenállás a nyomatékmérési eljárás esetén (Nm);  
c 2 a nyomatékmérési eljárás aerodinamikai kifejezésének az ezen almelléklet 4.4.4. pontja szerinti együtt ­
hatója.  
4.5.3.2. Szélkorrekció fedélzeti szélmérésnél  
Abban az esetben, ha a kigurulási eljárás fedélzeti szélmérésen alapszik, akkor a 4.5.3.1.2. szakasz szerinti 
egyenletekben a w  1 és a w  2 értékét nullára kell beállítani, mert a szélkorrekcióra az ezen almelléklet 4.3.2. 
pontja alapján már sor került.HU L 175/458 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
4.5.4. Vizsgálati tömegkorrekciós tényez ő 
A vizsgálati járm ű vizsgálati tömegének K  1 korrekciós tényez őjét az alábbi egyenlet segítségével kell meghatá ­
rozni: 
K 1 ¼ f 0 Ü Ê 
1 Ä TM 
m av Ì 
ahol:  
f 0 állandó kifejezés (N);  
TM a vizsgálati járm ű vizsgálati tömege (kg);  
m av a vizsgálati járm ű ezen almelléklet 4.3.1.4.4. pontja szerint meghatározott tényleges vizsgálati tömege 
(kg).  
4.5.5. A kigurulási menetellenállási görbe korrekciója  
4.5.5.1. Az ezen almelléklet 4.3.1.4.4. pontjában meghatározott görbét az alábbiak szerint korrigálni kell a referencia ­
feltételekhez: 
F ä ¼ ððf 0 Ä w 1 Ä K 1 Þ þ f 1 vÞ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 20ÞÞ þ K 2 f 2 v 2 
ahol:  
F* a korrigált kigurulási menetellenállás (N);  
f 0 az állandó kifejezés (N);  
f 1 az els őrend ű tag együtthatója (N ·[h/km]);  
f 2 a másodrend ű tag együtthatója (N ·[h/km]  2 ); 
K 0 az ezen almelléklet 4.5.2. pontjában meghatározott gördülési ellenállási korrekciós tényez ő; 
K 1 az ezen almelléklet 4.5.4. pontjában meghatározott vizsgálati tömegkorrekció;  
K 2 az ezen almelléklet 4.5.1. pontjában meghatározott légellenállási korrekciós tényez ő; 
T a környezeti légköri h őmérséklet számtani közepe ( °C);  
v a járm ű sebessége (km/h);  
w 1 az ezen almelléklet 4.5.3. pontjában meghatározott szélellenállás-korrekció (N).  
Az ((f  0 – w  1 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T-20))) számítás eredményeként kapott értéket kell használni a kigurulási 
menetellenállási együttható A  t célértékeként az ezen almelléklet 8.1. pontja szerinti fékpadterhelés-beállítás 
kiszámításához.  
Az (f  1 × (1 + K  0 × (T-20))) számítás eredményeként kapott értéket kell használni a kigurulási menetellenállási 
együttható B  t célértékeként az ezen almelléklet 8.1. pontja szerinti fékpadterhelés-beállítás kiszámításához.  
A (K  2 × f  2 ) számítás eredményeként kapott értéket kell használni a kigurulási menetellenállási együttható C  t 
célértékeként az ezen almelléklet 8.1. pontja szerinti fékpadterhelés-beállítási kiszámításához.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/459
 
4.5.5.2. Az ezen almelléklet 4.4.4. pontjában meghatározott görbét az alábbi eljárással korrigálni kell a referencia ­
feltételeknek és a telepített mér őberendezéseknek megfelel ően. 
4.5.5.2.1. Korrekció a referenciafeltételeknek megfelel ően 
C ä ¼ ððc 0 Ä w 2 Ä K 1 Þ þ c 1 vÞ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 20ÞÞ þ K 2 c 2 v 2 
ahol:  
C* a korrigált menetellenállás (Nm);  
c 0 az ezen almelléklet 4.4.4. pontjában meghatározott állandó kifejezés (Nm);  
c 1 az ezen almelléklet 4.4.4. pontjában meghatározott els őrend ű kifejezés együtthatója (Nm [h/km]);  
c 2 az ezen almelléklet 4.4.4. pontjában meghatározott másodrend ű kifejezés együtthatója (Nm [h/km]  2 ); 
K 0 az ezen almelléklet 4.5.2. pontjában meghatározott gördülési ellenállási korrekciós tényez ő; 
K 1 az ezen almelléklet 4.5.4. pontjában meghatározott vizsgálati tömegkorrekció;  
K 2 az ezen almelléklet 4.5.1. pontjában meghatározott légellenállási korrekciós tényez ő; 
v a járm ű sebessége (km/h);  
T a légköri h őmérséklet számtani közepe ( °C);  
w 2 az ezen almelléklet 4.5.3. pontjában meghatározott szélkorrekciós ellenállás.  
4.5.5.2.2. Korrekció a felszerelt nyomatékmér ők miatt  
Ha a menetellenállás meghatározása a nyomatékmérési eljárással történik, akkor a menetellenállást korrigálni 
kell a járm űvön kívülre felszerelt nyomatékmér ő berendezésnek a járm ű aerodinamikai jellemz őire gyakorolt 
hatása miatt.  
A c  2 menetellenállási együtthatót az alábbi egyenlet segítségével kell korrigálni: 
c 2corr ¼ K 2 Ü c 2 Ü ð1 þ ðΔðC D Ü A f ÞÞ=ðC D 0 Ü A f 0 ÞÞ 
ahol  
Δ(C D × A  f ) = (C  D × A  f ) - (C  D’ × A  f’ ) 
C D’ × A  f’ az aerodinamikus ellenállási együttható és a nyomatékmér ő berendezéssel felszerelt járm ű 
homlokfelületének szorzata, az ezen almelléklet 3.2. pontja szerinti feltételeknek eleget tev ő 
szélcsatornában mérve (m  2 ); 
C D × A  f az aerodinamikus ellenállási együttható és a nyomatékmér ő berendezéssel fel nem szerelt járm ű 
homlokfelületének szorzata, az ezen almelléklet 3.2. pontja szerinti feltételeknek eleget tev ő 
szélcsatornában mérve (m  2 ).HU L 175/460 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
4.5.5.2.3. A menetellenállási együttható célértékei  
A ((c  0 – w  2 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T-20))) számítás eredményeként kapott értéket kell használni a menetellen ­
állási együttható a  t célértékeként az ezen almelléklet 8.2. pontja szerinti fékpadterhelés-beállítás kiszámítá ­
sához.  
A (c  1 × (1 + K  0 × (T-20))) számítás eredményeként kapott értéket kell használni a menetellenállási együttható 
b t célértékeként az ezen almelléklet 8.2. pontja szerinti fékpadterhelés-beállítás kiszámításához.  
A (c  2corr  × r) számítás eredményeként kapott értéket kell használni a menetellenállási együttható c  t célérté ­
keként az ezen almelléklet 8.2. pontja szerinti fékpadterhelés-beállítás kiszámításához.  
5. A kigurulási menetellenállás vagy a menetellenállás járm űparaméterek alapján történ ő kiszámítására szolgáló 
eljárás  
5.1. A járm űvek kigurulási menetellenállásának és menetellenállásának kiszámítása egy kigurulási menetellenállási 
mátrix szerinti járm űcsalád reprezentatív járm űve alapján  
Ha a reprezentatív járm ű kigurulási menetellenállásának meghatározása az ezen almelléklet 4.3. pontjában 
leírt eljárás szerint történt, akkor az egyes járm űvek kigurulási menetellenállását az ezen almelléklet 5.1.1. 
pontjának megfelel ően kell kiszámítani.  
Ha a reprezentatív járm ű menetellenállásának meghatározása az ezen almelléklet 4.4. pontjában leírt eljárás 
szerint történt, akkor az egyes járm űvek menetellenállását az ezen almelléklet 5.1.2. pontjának megfelel ően 
kell kiszámítani.  
5.1.1. A valamely kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járm űcsaládba tartozó járm űvek kigurulási menetellen ­
állásának kiszámításához az ezen almelléklet 4.2.1.4. pontjában ismertetett járm űparamétereket és a repre ­
zentatív vizsgálati járm ű ezen almelléklet 4.3. pontjában meghatározott kigurulási menetellenállási együtt ­
hatóit kell használni.  
5.1.1.1. Az egyes járm űvek kigurulási menetellenállási er őértékét az alábbi egyenlet segítségével kell kiszámítani:  
F c ¼ f 0 þ ðf 1 Ü vÞ þ ðf 2 Ü v 2 Þ 
ahol:  
F c a számított kigurulási menetellenállási er őérték a járm ű sebességének függvényében (N);  
f 0 az alábbi egyenlettel meghatározott állandó kigurulási menetellenállási együttható, (N): 
f 0 ¼ Maxðð0,05 Ü f 0r þ 0,95 Ü ðf 0r Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞ; 
ð0,2 Ü f 0r þ 0,8 Ü ðf 0r Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞÞ 
f 0r a kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járm űcsalád reprezentatív járm űvének állandó kigurulási 
menetellenállási együtthatója (N);  
f 1 az els őrend ű kigurulási menetellenállási együttható, melynek értékét nullára kell beállítani;  
f 2 az alábbi egyenlettel meghatározott másodrend ű kigurulási menetellenállási együttható (N ·(h/km)  2 ): 
f 2 ¼ Maxðð0,05 Ü f 2r þ 0,95 Ü f 2r Ü A f=A fr Þ; ð0,2 Ü f 2r þ 0,8 Ü f 2r Ü A f=A fr ÞÞ 
f 2r a kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járm űcsalád reprezentatív járm űvének másodrend ű kigu ­
rulási menetellenállási együtthatója (N ·(h/km)  2 ); 
v a járm ű sebessége (km/h);  
TM a kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járm űcsalád egyes járm űveinek tényleges vizsgálati tömege 
(kg);HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/461
 
TM  r a kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járm űcsalád reprezentatív járm űvének vizsgálati tömege 
(kg);  
A f a kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járm űcsalád egyes járm űveinek homlokfelülete (m  2 ); 
A fr a kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járm űcsalád reprezentatív járm űvének homlokfelülete 
(m 2 ); 
RR a kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járm űcsalád egyes járm űveinek gumiabroncs-gördülési 
ellenállása (kg/tonna);  
RRr a kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járm űcsalád reprezentatív járm űvének gumiabroncs- 
gördülési ellenállása (kg/tonna).  
5.1.2. A kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járm űcsaládba tartozó járm űvek menetellenállásának kiszámítá ­
sához az ezen almelléklet 4.2.1.4. pontjában ismertetett járm űparamétereket és a reprezentatív vizsgálati 
járm ű ezen almelléklet 4.4. pontjában meghatározott menetellenállási együtthatóit kell használni.  
5.1.2.1. Az egyes járm űvek menetellenállását az alábbi egyenlet segítségével kell kiszámítani: 
C c ¼ c 0 þ c 1 Ü v þ c 2 Ü v 2 
ahol:  
C c a számított menetellenállás a járm ű sebességének függvényében (Nm);  
c 0 az alábbi egyenlettel meghatározott állandó menetellenállási együttható, (Nm): 
c 0 ¼ r 0=1,02 Ü Maxðð0,05 Ä 1,02 Ä c 0r=r 0 þ 0,95 Ü ð1,02 Ü c 0r=r 0 Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞ; 
ð0,2 Ü 1,02 Ü c 0r=r 0 þ 0,8 Ü ð1,02 Ü c 0r=r 0 Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞÞ 
c 0r a kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járm űcsalád reprezentatív járm űvének állandó menetellen ­
állási együtthatója (Nm);  
c 1 az els őrend ű menetellenállási együttható, melynek értékét nullára kell beállítani;  
c 2 az alábbi egyenlettel meghatározott másodrend ű menetellenállási együttható (Nm ·(h/km)  2 ): 
c 2 ¼ r 0=1,02 Ü Maxðð0,05 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 þ 0,95 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 Ü A f=A fr Þ; 
ð0,2 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 þ 0,8 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 Ü A f=A fr ÞÞ 
c 2r a kigurulási menetellenállási mátrix járm űcsalád reprezentatív járm űvének másodrend ű menetellen ­
állási együtthatója (N ·(h/km)  2 ); 
v a járm ű sebessége (km/h);  
TM a kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járm űcsalád egyes járm űveinek tényleges vizsgálati tömege 
(kg);  
TMr a kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járm űcsalád reprezentatív járm űvének vizsgálati tömege 
(kg);  
A f a kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járm űcsalád egyes járm űveinek homlokfelülete (m  2 ); 
A fr a kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járm űcsalád reprezentatív járm űvének homlokfelülete 
(m 2 ); 
RR a kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járm űcsalád egyes járm űveinek gumiabroncs-gördülési 
ellenállása (kg/tonna);HU L 175/462 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
RRr a kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járm űcsalád reprezentatív járm űvének gumiabroncs- 
gördülési ellenállása (kg/tonna);  
r’ a gumiabroncs dinamikus sugara a fékpadon, 80 km/h sebességnél (m);  
1,02 a hajtáslánc veszteségeit kompenzáló közelít ő együttható.  
5.2. Az alapértelmezett kigurulási menetellenállás kiszámítása a járm űparaméterek alapján  
5.2.1. A kigurulási menetellenállásnak a kigurulási vagy a nyomatékmérési eljárással történ ő megállapításának 
alternatívájaként alapértelmezett kigurulási menetellenállás számítási eljárás is alkalmazható.  
Az alapértelmezett kigurulási menetellenállás járm űparaméterek alapján történ ő kiszámításához számos para ­
métert, például a járm ű vizsgálati tömegét, szélességét és magasságát kell használni. Az F  c alapértelmezett 
kigurulási menetellenállást a vonatkoztatási sebességpontokhoz kell kiszámítani.  
5.2.2. Az alapértelmezett kigurulási menetellenállási er őértéket az alábbi egyenlettel kell kiszámítani: 
F c ¼ f 0 þ f 1 Ü v þ f 2 Ü v 2 
ahol:  
F c a számított alapértelmezett kigurulási menetellenállási er őérték a járm ű sebességének függvényében 
(N); 
f 0 az alábbi egyenlettel meghatározott állandó kigurulási menetellenállási együttható, (N): 
f 0 ¼ 0,140 Ü TM;  
f 1 az els őrend ű kigurulási menetellenállási együttható, melynek értékét nullára kell beállítani;  
f 2 az alábbi egyenlettel meghatározott másodrend ű kigurulási menetellenállási együttható (N ·(h/km)  2 ): 
f 2 ¼ ð2,8 Ü 10 Ä6 Ü TMÞ þ ð0,0170 Ü width Ü heightÞ; ð49Þ 
v a járm ű sebessége (km/h);  
TM vizsgálati tömeg (kg);  
width a járm ű ISO 612:1978 szabvány 6.2. pontja szerint meghatározott szélessége (m);  
height a járm ű ISO 612:1978 szabvány 6.3. pontja szerint meghatározott magassága (m);  
6. Szélcsatornás eljárás  
A szélcsatornás eljárás olyan kigurulási menetellenállás-mérési eljárás, amelynél szélcsatorna és görg ős fékpad 
vagy szélcsatorna és futószalagos fékpad kombinációját alkalmazzák. A próbapadok különálló berendezések, 
vagy egymással integráltak is lehetnek.  
6.1. Mérési módszer  
6.1.1. A kigurulási menetellenállás meghatározása az alábbiak szerint történik:  
a) a szélcsatornában mért és a futószalagos fékpadon mért kigurulási menetellenállási er őértékek összeadá ­
sával; vagy  
b) a szélcsatornában mért és a görg ős fékpadon mért kigurulási menetellenállási er őértékek összeadásával.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/463
 
6.1.2. Az aerodinamikus légellenállást a szélcsatornában kell megmérni.  
6.1.3. A gördülési ellenállást és a hajtáslánc veszteségeit a futószalagos fékpadon vagy a görg ős fékpadon, az els ő és 
a hátsó tengelyen egyidej űleg kell megmérni.  
6.2. A berendezések jóváhagyó hatóság általi elfogadása  
A berendezések min ősítésének igazolása érdekében a szélcsatornás eljárás eredményeit össze kell hasonlítani 
a kigurulási eljárással elért eredményekkel, és a fentieket valamennyi vonatkozó vizsgálati jegyz őkönyvben 
szerepeltetni kell.  
6.2.1. A jóváhagyó hatóságnak három járm űvet kell kiválasztania. A járm űveknek le kell fedniük a szóban forgó 
berendezésekkel mérni kívánt járm űvek teljes tartományát (például méret, tömeg).  
6.2.2. A három járm ű mindegyikével két-két független kigurulási vizsgálatot kell végrehajtani az ezen almelléklet 
4.3. pontja szerint, és az eredményül kapott f  0 , f 1 és f  2 kigurulási menetellenállási együtthatókat ugyanazon 
szakasz alapján meg kell határozni, és az ezen almelléklet 4.5.5. pontja szerint korrigálni kell. Az adott 
vizsgálati járm ű kigurulási vizsgálati eredménye a két független kigurulási teszt eredményéül kapott kigurulási 
menetellenállási együtthatók számtani közepe lesz. Ha a berendezések jóváhagyási feltételeinek való megfele ­
léshez kett őnél több kigurulási vizsgálat szükséges, akkor valamennyi érvényes vizsgálat eredményét átlagolni 
kell.  
6.2.3. Az ezen almelléklet 6.3. és 6.7. pontjai (ez utóbbit is beleértve) szerinti szélcsatornás eljárással végzett 
méréseket ugyanazzal a három, és azonos állapotban lév ő járm űvel kell végrehajtani, amely az ezen almel ­
léklet 6.2.1. pontjában kiválasztásra került, majd meg kell határozni az eredményül kapott f  0 , f 1 és f  2 
kigurulási menetellenállási együtthatót.  
Ha a gyártó úgy dönt, hogy a szélcsatornás eljáráson belül egy vagy több választható alternatív módszert is 
alkalmaz (például a járm ű 6.5.2.1. szakasz szerinti el őkondicionálását, a 6.5.2.2. és a 6.5.2.3. szakasz szerinti 
eljárást és a 6.5.2.3.3. szakasz szerinti fékpadbeállítást), akkor ezeket az eljárásokat szintén kell alkalmazni a 
berendezések jóváhagyási eljárása során is.  
6.2.4. Jóváhagyási feltételek  
A berendezés vagy berendezések kombinációja akkor hagyható jóvá, ha mindkét alábbi feltételnek megfelel:  
a) A szélcsatornás eljárás és a kigurulási eljárás esetén az ε k értékkel kifejezett ciklusenergia közötti eltérésnek 
mindhárom k járm ű esetében a ± 0,05 értéken kell lennie, az alábbi egyenlet alapján:  
ε k ¼ E k;WTM  
E k;coastdown Ä 1 
ahol:  
ε k a szélcsatornás eljárással és a kigurulási eljárással eredményül kapott ciklusenergia közötti 
eltérés a teljes 3. osztályú WLTC ciklus alatt, a k járm ű esetében, százalékban megadva;  
E k,WTM  a k járm ű ciklusenergiája a teljes 3. osztályú WLTC ciklus alatt, a szélcsatornás eljárás 
alapján eredményül kapott kigurulási menetellenállás alapján, a 7. almelléklet 5. pontja 
szerinti számítással (J);  
E k,coastdown  a k járm ű ciklusenergiája a teljes 3. osztályú WLTC ciklus alatt, a kigurulási eljárás alapján 
eredményül kapott kigurulási menetellenállás alapján, a 7. almelléklet 5. pontja szerinti 
számítással (J); ésHU L 175/464 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
b) a három eltérés  x számtani közepének a 0,02 értéken belül kell lennie.  
x ¼ j ε 1 þ ε 2 þ ε 3 
3 j 
A berendezés a jóváhagyás kiadása után legfeljebb két éven át használható a kigurulási menetellenállás 
megállapítására.  
A görg ős fékpad vagy a futószalagos fékpad és a szélcsatorna valamennyi kombinációját külön-külön kell 
jóváhagyatni.  
6.3. A járm ű el őkészítése és a h őmérséklet  
A járm ű kondicionálását és el őkészítését futószalagos fékpados vagy görg ős fékpados és szélcsatornás 
mérések esetén is az ezen almelléklet 4.2.1. és 4.2.2. pontja alapján kell elvégezni.  
A 6.5.2.1. pontban ismertetett alternatív bemelegítési eljárás alkalmazása esetén a vizsgálati tömeg kiigazí ­
tásának célértékét úgy kell elérni, valamint a járm ű tömegmérését és a mérést is úgy kell végrehajtani, hogy a 
járm űvezet ő nincs a járm űben.  
A futószalagos és a görg ős fékpados tesztcellák esetében is 20 °C érték ű beállított h őmérsékletet kell alkal ­
mazni, ± 3 °C t űréssel. A gyártó kérésére a beállított h őmérséklet 23 °C is lehet, szintén ± 3 °C t űréssel.  
6.4. Szélcsatornás eljárás  
6.4.1. Szélcsatornára vonatkozó feltételek  
A szélcsatorna kialakításának, a vizsgálati eljárásoknak és a korrekcióknak a közúti (C  D × A  f ) értéket 
képvisel ő (C  D × A  f ) értéket kell eredményül adniuk, és az ismételhet őségüknek 0,015 m  2 érték űnek kell 
lennie.  
Valamennyi (C  D × A  f ) mérés esetén az alábbi módosításokkal teljesülniük kell a szélcsatornára vonatkozó, az 
ezen almelléklet 3.2. pontjában felsorolt feltételeknek:  
a) az ezen almelléklet 3.2.4. pontjában leírt szilárd akadályozási aránynak 25 százaléknál kisebbnek kell 
lennie;  
b) a bármely gumiabronccsal érintkez ő futószalag-felületnek legalább 20 százalékkal meg kell haladnia az 
adott gumiabroncs érintkezési felületének hosszát, és legalább az érintkez ő felülettel megegyez ő széles ­
ség űnek kell lennie;  
c) az ezen almelléklet 3.2.8. pontjában leírt teljes leveg őnyomás szórásának a fúvókakimenetnél 1 száza ­
léknál kisebbnek kell lennie;  
d) az ezen almelléklet 3.2.10. pontjában leírt rögzít ő rendszer akadályozási arányának 3 százaléknál 
kisebbnek kell lennie.  
6.4.2. Szélcsatornás mérés  
A járm űnek az ezen almelléklet 6.3. pontja szerinti állapotban kell lennie.  
A járm űvet a szélcsatorna hossztengelyével párhuzamosan, legfeljebb 10 mm érték ű eltéréssel kell elhelyezni.  
A járm űvet 0° érték ű irányeltérési szöggel, ± 0,1° t űréssel kell elhelyezni.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/465
 
Az aerodinamikus légellenállást legalább 60 másodpercen keresztül, és legalább 5 Hz gyakorisággal kell 
mérni. Alternatív lehet őségként, a légellenállást legalább 1 Hz gyakorisággal és legalább 300 egymást követ ő 
mintavétellel is meg lehet mérni. Az eredmény a légellenállás számtani közepe lesz.  
Abban az esetben, ha a járm ű mozgatható aerodinamikai felépítményelemekkel rendelkezik, akkor a jelen 
eljárás 4.2.1.5. pontja érvényes. Ha a mozgatható elemek helyzete függ a járm ű sebességét ől, akkor a 
szélcsatornában valamennyi lehetséges helyzetet meg kell mérni, és bizonyítékot kell szolgáltatni a jóváhagyó 
hatóság számára, amely a vonatkoztatási sebesség, a mozgatható elem helyzete és a megfelel ő (C  D × A  f ) 
közötti kapcsolatot bemutatja.  
6.5. Futószalagos fékpad alkalmazása a szélcsatornás eljárásnál  
6.5.1. A futószalagos fékpadra vonatkozó feltételek  
6.5.1.1. A futószalagos próbapad leírása  
A kerekek olyan futószalagon forognak, amelyek nem változtatják meg a kerekek gördülési jellemz őit a 
közúton érvényesekhez viszonyítva. Az x irányban mért er őknek a hajtáslánc súrlódási er őit is tartalmazniuk 
kell.  
6.5.1.2. Járm űrögzít ő rendszer  
A fékpadnak rendelkeznie kell olyan központosító berendezéssel, amely a járm ű z tengely körüli elfordulását 
± 0,5 érték ű tűrésen belül irányban tartja. A rögzít ő rendszernek a kigurulási menetellenállás megállapítására 
szolgáló kigurulási menetek alatt az alábbi határokon belül kell tartania a központosított meghajtott kerék 
helyzetét:  
6.5.1.2.1. Oldalirányú helyzet (y tengely)  
A járm űnek az y irányban beigazítva kell maradnia, és az oldalirányú elmozdulást a lehet ő legkisebbre kell 
csökkenteni.  
6.5.1.2.2. Elüls ő és hátsó helyzet (x tengely)  
Az ezen almelléklet 6.5.1.2.1. pontjában ismertetett követelmény sérelme nélkül mindkét keréktengelynek a 
futószalag keresztirányú tengelyét ől ± 10 mm távolságon belül kell lennie.  
6.5.1.2.3. Függ őleges er ő 
A rögzít ő rendszert úgy kell kialakítani, hogy ne fejtsen ki függ őleges er őt a hajtott kerekekre.  
6.5.1.3. A mért er ők pontossága  
Egyedül a kerek forgatásának reakcióerejét kell megmérni. Az eredménynek nem kell figyelembe vennie küls ő 
erőket (például a h űtőventilátor leveg őjének erejét, a járm űrögzít ő rendszert, a futószalag aerodinamikus 
reakcióer őit, a fékpad veszteségeit stb.).  
Az x irányú er őt ± 5 N pontossággal kell mérni:  
6.5.1.4. A futószalag sebességszabályzása  
A futószalag sebességét ± 0,1 km/h pontossággal kell szabályozni.  
6.5.1.5. A futószalag felülete  
A futószalag felületének tisztának és száraznak kell lennie, továbbá nem lehet rajta olyan idegen anyag, amely 
a gumiabroncsok megcsúszását eredményezheti.  
6.5.1.6. H űtés 
A járm ű irányába változó sebesség ű légáramot kell fújni. A leveg őfúvóka-kimenetnél beállított lineáris sebes ­
ségének 5 km/h érték ű mérési sebességek felett meg kell egyeznie a megfelel ő fékpadsebességgel. A leveg ő 
sebességének a fúvókakimenetnél a mérési sebességhez viszonyítva ± 5 km/h tartományon belül, vagy a 
megfelel ő mérési sebesség ± 10 százalékán belül – a kett ő közül a nagyobb értéken belül – kell maradnia.HU L 175/466 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
6.5.2. Futószalagos fékpados mérés  
A mérési eljárás az ezen almelléklet 6.5.2.2. pontja vagy 6.5.2.3. pontja alapján hajtható végre.  
6.5.2.1. El őkondicionálás  
A járm űvet a fékpadon az ezen almelléklet 4.2.4.1.1–4.2.4.1.3. pontjai (ez utóbbit is beleértve) szerint kell 
kondicionálni.  
A fékpad F  d, terhelésbeállításának az el őkondicionálás során az alábbinak kell lennie: 
F d ¼ a d þ b d Ü v þ c d Ü v 2 
ahol:  
a d = 0  
b d = 0;  
c d = ðC D Ü A f Þ Ü ρ 0 
2 Ü 1 
3,6  2 
A fékpad ekvivalens tehetetlenségi nyomatéka a vizsgálati tömeg legyen.  
A terhelésbeállításhoz használt aerodinamikus légellenállást az ezen almelléklet 6.7.2. szakaszából kell 
átvenni, és bemenetként közvetlenül beállítható. Ellenkez ő esetben e szakasz a  d , b  d és c  d értékét kell hasz ­
nálni.  
A gyártó kérésére ezen alfejezet 4.2.4.1.2. pontjának alternatívájaként a bemelegítés a járm űnek a futósza ­
lagon történ ő vezetésével is végrehajtható.  
A bemelegítési sebességnek ebben az esetben meg kell egyeznie a vonatkozó WLTC ciklus legnagyobb 
sebességének 110 százalékával, id őtartamának meg kell haladnia az 1 200 másodpercet, és addig kell foly ­
tatni, míg a mért er ő egy 200 másodperces id őtartamon belüli változása 5 N alá nem csökken.  
6.5.2.2. Mérési eljárás stabilizált sebességekkel  
6.5.2.2.1. A vizsgálatot a legnagyobb vonatkoztatási sebességponttól a legalacsonyabbig kell lefolytatni.  
6.5.2.2.2. Közvetlenül az el őző sebességpontnál végzett mérést követ ően, az aktuálistól a következ ő alkalmazandó 
vonatkoztatási sebességpontig történ ő lassulást körülbelül 1 m/s  2 érték ű finom átmenettel kell végrehajtani.  
6.5.2.2.3. A vonatkoztatási sebességet legalább 4 másodpercig, de legfeljebb 10 másodpercig stabilizálni kell. A 
mér őberendezésnek biztosítania kell, hogy a mért er ő jele ennek az id őtartamnak a leteltével stabilizált 
legyen.  
6.5.2.2.4. Az er őt az egyes vonatkoztatási sebességeknél legalább 6 másodpercen keresztül kell mérni, miközben a 
járm ű sebességét állandó értéken kell tartani. Az adott vonatkoztatási sebességponthoz tartozó, eredményül 
kapott F  jDyno  erő az er ő mérés id őtartama alatti számtani középértéke.  
Valamennyi vonatkoztatási sebesség esetében meg kell ismételni az ezen almelléklet 6.5.2.2.2–6.5.2.2.4. 
pontjában leírt lépéseket.  
6.5.2.3. Mérési eljárás lassulással  
6.5.2.3.1. Az el őkondicionálást és a fékpadbeállítást az ezen almelléklet 6.5.2.1. pontja szerint kell végrehajtani. A 
járm űvet minden egyes kigurulás el őtt a legnagyobb vonatkoztatási sebességgel, vagy az alternatív bemele ­
gítési eljárás alkalmazása esetén a legnagyobb vonatkoztatási sebesség 110 százalékával kell vezetni, legalább 
1 percen keresztül. A járm űvet ezt követ ően fel kell gyorsítani legalább 10 km/h különbséggel a legnagyobb 
vonatkoztatási sebesség fölé, és azonnal meg kell kezdeni a kigurulást.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/467
 
6.5.2.3.2. A mérést az ezen almelléklet 4.3.1.3.1–4.3.1.4.4. pontja alapján kell végrehajtani. A kigurulást nem szükséges 
a két ellentétes irányban végrehajtani, és az ezen almelléklet 4.3.1.4.2. pontja szerinti, a Δt ji kiszámítására 
szolgáló egyenletet sem kell alkalmazni. A mérést le kell állítani két lassulás után, ha mindkét kigurulás 
erőértéke valamennyi vonatkoztatási sebességpontnál ± 10 N értéken belüli, ellenkez ő esetben legalább 
három kigurulást kell végrehajtani az ezen almelléklet 4.3.1.4.2. pontjában meghatározott feltételek szerint.  
6.5.2.3.3. Az egyes v  j vonatkoztatási sebességekhez tartozó f  jDyno  értéket a szimulált aerodinamikai er ő eltávolításával 
kell kiszámítani: 
f jDyno ¼ f jDecel Ä c d Ü v 2 
j 
ahol:  
f jDecel  az ezen almelléklet 4.3.1.4.4. pontja szerinti, a j vonatkoztatási sebességponthoz tartozó F  j erő 
kiszámítására szolgáló egyenlet segítségével meghatározott er őérték (N);  
c d az ezen almelléklet 6.5.2.1. pontjában meghatározott fékpadbeállítási együttható (N/(km/h)  2 ). 
Alternatív lehet őségként, a gyártó kérésére, a c  d értéke nullára állítható a kigurulás alatt és az f  jDyno  kiszá ­
mítása során.  
6.5.2.4. Mérési körülmények  
A járm űnek az ezen almelléklet 4.3.1.3.2. pontja szerinti állapotban kell lennie.  
A sebességváltónak üres állásban kell lennie a kigurulás közben. A lehet ő leginkább el kell kerülni a 
kormánykerék mozgatását, és a járm ű fékeit sem szabad m űködtetni.  
6.5.3. A futószalagos fékpados eljárás mérési eredménye  
A futószalagos fékpados eljárással kapott f  jDyno  eredmény az ezen almelléklet 6.7. pontjában ismertetett 
számításokban f  j értékként szerepel.  
6.6. Görg ős fékpad alkalmazása a szélcsatornás eljárásnál  
6.6.1. Feltételek  
Az 5. almelléklet 1. és 2. pontjában meghatározottakon kívül az ezen almelléklet 6.6.1.1. és 6.6.1.6. szakasza 
között (ez utóbbit is beleértve) leírt feltételek is érvényesek.  
6.6.1.1. A fékpad leírása  
Az els ő és a hátsó tengelyt egy-egy, legalább 1,2 méter átmér őjű görg ővel kell ellátni. Az x irányban mért 
erőknek a hajtáslánc súrlódási er őit is tartalmazniuk kell.  
6.6.1.2. Járm űrögzít ő rendszer  
A fékpadnak rendelkeznie kell a járm űvet beigazító központosító berendezéssel. A rögzít ő rendszernek a 
központosított hajtott kerék helyzetét az alábbi ajánlott határokon belül kell tartania a kigurulási menetellen ­
állás megállapítására szolgáló kigurulási menetek során:  
6.6.1.2.1. A járm ű helyzete  
A vizsgálni kívánt járm űvet az ezen almelléklet 7.3.3. pontjában meghatározott görg ős fékpadra kell 
helyezni.  
6.6.1.2.2. Függ őleges er ő 
A rögzít ő rendszernek meg kell felelnie az ezen almelléklet 6.5.1.2.3. pontja szerinti követelményeknek.HU L 175/468 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
6.6.1.3. A mért er ők pontossága  
A mért er őértékek pontosságának meg kell felelnie az ezen almelléklet 6.5.1.3. pontjában leírtaknak, az x 
irányú er ő kivételével, amelyet az 5. almelléklet 2.4.1. pontjában meghatározott pontossággal kell megmérni.  
6.6.1.4. A fékpad sebességszabályzása  
A görg ők sebességét ± 0,2 km/h pontossággal kell szabályozni.  
6.6.1.5. A görg ők felülete  
A görg ők felületének meg kell felelnie az ezen almelléklet 6.5.1.5. pontjában leírtaknak.  
6.6.1.6. H űtés 
A h űtőventilátornak meg kell felelnie az ezen almelléklet 6.5.1.6. pontjában leírtaknak.  
6.6.2. Görg ős fékpados mérés  
A mérést az ezen almelléklet 6.5.2. pontjában leírtak szerint kell végrehajtani.  
6.6.3. A fékpad–görg ő görbe korrekciója  
A fékpadon mért er őket korrigálni kell egy olyan vonatkoztatási értékhez, amely egyenérték ű a közúttal (sík 
felület), és az eredményre a továbbiakban az f  j értékként kell hivatkozni. 
f j ¼ f jDyno Ü c1 Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel  
R Dyno Ü c2 þ 1 v u u u t þ f jDyno Ü ð1 Ä c1Þ 
ahol:  
c1 az f  jDyno  értéknek a gumiabroncs-gördülési ellenállását kitev ő része;  
c2 a fékpadra jellemz ő sugárkorrekciós tényez ő; 
f jDyno  az egyes j vonatkoztatási sebességekhez a 6.5.2.3.3. pontban kiszámított er őérték (N);  
R Wheel  a gumiabroncs névleges tervezési átmér őjének a fele (m);  
R Dyno  a fékpad görg őjének átmér ője (m).  
A gyártónak és a jóváhagyó hatóságnak a gyártó által a fékpadon vizsgálni kívánt gumijellemz ők tartomá ­
nyára vonatkozóan benyújtott korrelációs vizsgálati bizonyítékok alapján meg kell állapodnia a használandó 
c1 és c2 tényez őket illet ően. 
Alternatív lehet őségként az alábbi konzervatív egyenlet is alkalmazható: 
f j ¼ f jDyno Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel  
R Dyno Ü 0,2 þ 1 v u u u t 
6.7. Számítások  
6.7.1. A futószalagos és a görg ős fékpadon mért eredmények korrelációja  
Az ezen almelléklet 6.5. és 6.6. pontjában meghatározott er őértékeket az alábbi egyenlet segítségével korri ­
gálni kell a referenciafeltételekhez: 
F Dj ¼ ðf j Ä K 1 Þ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 293ÞÞHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/469
 
ahol:  
F Dj a futószalagos vagy a görg ős fékpadon, a j vonatkoztatási sebességnél mért korrigált ellenállás (N);  
f j a j vonatkoztatási sebességnél mért er ő (N);  
K 0 az ezen almelléklet 4.5.2. pontjában meghatározott gördülési ellenállási korrekciós tényez ő (K  -1 ); 
K 1 az ezen almelléklet 4.5.4. pontjában meghatározott vizsgálati tömegkorrekció (N);  
T a tesztcella mérés közbeni h őmérsékletének számtani közepe (K).  
6.7.2. Az aerodinamikus er ő kiszámítása  
Az aerodinamikus légellenállást az alábbi egyenlettel kell kiszámítani. Ha a járm ű sebességt ől függ ően 
mozgatható aerodinamikai felépítményelemekkel rendelkezik, akkor a megfelel ő (C  D × A  f ) értékeket kell 
alkalmazni az érintett vonatkoztatási sebességpontokban. 
F Aj ¼ ðC D Ü A f Þ j Ü ρ 0 
2 Ü v 2 
j 
3,6  2 
ahol:  
F Aj a szélcsatornában a j vonatkoztatási sebességnél mért aerodinamikus légellenállás (N);  
(C D × A  f ) j a légellenállási együttható és a homlokfelület szorzata a hozzá tartozó j vonatkoztatási sebesség ­
pontnál (m  2 ); 
ρ 0 az ezen almelléklet 3.2.10. pontjában meghatározott száraz leveg ősűrűség (kg/m  3 ); 
v j a j vonatkoztatási sebesség (km/h).  
6.7.3. A kigurulási menetellenállási értékek kiszámítása  
A teljes kigurulási menetellenállást az ezen almelléklet 6.7.1. és a 6.7.2. pontja szerinti eredmények össze ­
geként az alábbi egyenlet segítségével kell kiszámítani: 
F ä 
j ¼ F Dj þ F Aj 
valamennyi alkalmazandó j vonatkoztatási sebességpont esetében (N);  
Valamennyi kiszámított F  * 
j esetében a kigurulási menetellenállási egyenletben szerepl ő f 0 , f 1 és f  2 együtthatót 
a legkisebb négyzetek módszerén alapuló regresszióanalízissel kell kiszámítani, és az ezen almelléklet 8.1.1. 
pontjában együttható-célértékekként kell alkalmazni.  
Abban az esetben, ha a szélcsatornás eljárással vizsgált járm ű(vek) egy kigurulási menetellenállási mátrix 
szerinti járm űcsalád reprezentatív járm űve(i), akkor az f  1 együttható értékét nullára kell beállítani, míg az f  0 
és f  2 együtthatót a legkisebb négyzetek módszerén alapuló regresszióanalízissel újra kell számítani.  
7. A kigurulási menetellenállás átvitele a görg ős fékpadra  
7.1. A görg ős fékpadon végzett vizsgálat el őkészületei  
7.1.1. A laboratóriumra vonatkozó feltételek  
7.1.1.1. Görg ő(k) 
A fékpad görg őjének (görg őinek) tisztának és száraznak kell lennie (lenniük), továbbá nem lehet rajta olyan 
idegen anyag, amely a gumiabroncsok megcsúszását eredményezheti. Több görg ővel rendelkez ő fékpadok 
esetében a fékpadot az alábbi, 1. típusú vizsgálatnak megfelel ő, összekapcsolt vagy szétkapcsolt állapotban 
kell üzemeltetni. A fékpad sebességét az energiaelnyel ő egységhez csatlakoztatott görg őn kell mérni.HU L 175/470 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
7.1.1.1.1. A gumiabroncsok megcsúszása  
A gumiabroncsok megcsúszásának kiküszöbölése érdekében további súlyok helyezhet ők a járm űre vagy a 
járm űbe. A gyártónak a további ráhelyezett súlyokkal végre kell hajtania a terhelésbeállítást a fékpadon. A 
további ráhelyezett súlyokat a terhelésbeállítási, valamint a kibocsátási és a tüzel őanyag-fogyasztási vizs ­
gálatok során is alkalmazni kell. Bármilyen ráhelyezett súly alkalmazását valamennyi vonatkozó vizsgálati 
íven szerepeltetni kell.  
7.1.1.2. Szobah őmérséklet  
A laboratóriumi környezeti h őmérsékletet 23 °C-ra kell beállítani, amely a vizsgálat során legfeljebb ± 5 °C 
értékkel ingadozhat, hacsak mást nem ír el ő valamely soron következ ő vizsgálat.  
7.2. A görg ő fékpad el őkészítése  
7.2.1. A tehetetlenségi tömeg beállítása  
A görg ős fékpad ekvivalens tehetetlenségi nyomatékát az ezen almelléklet 2.5.3. pontja alapján kell beállítani. 
Ha a görg ős fékpad nem alkalmas a tehetetlenségi nyomaték pontos beállítására, akkor a következ ő maga ­
sabb tehetetlenségi nyomatékbeállítást kell alkalmazni, legfeljebb 10 kg érték ű növekménnyel.  
7.2.2. A görg ős fékpad bemelegítése  
A görg ős fékpadot a fékpad gyártói ajánlásainak megfelel ően, vagy más olyan alkalmas eljárással kell beme ­
legíteni, hogy a fékpad súrlódási veszteségei stabilizálódjanak.  
7.3. A járm ű el őkészítése  
7.3.1. Gumiabroncsnyomás-módosítás  
1. típusú vizsgálatok esetében kondicionálási h őmérsékleten a gumiabroncsnyomást legfeljebb a választott 
gumiabroncs gyártója által meghatározott nyomástartományának (lásd az ezen almelléklet 4.2.2.3. pontját) 
alsó határa felett 50 százalékra szabad beállítani, és azt valamennyi vonatkozó vizsgálati jegyz őkönyvben 
szerepeltetni kell.  
7.3.2. Ha a fékpadbeállítások meghatározása nem reprodukálható er ők miatt nem tud megfelelni az ezen almelléklet 
8.1.3. pontjában ismertetett feltételeknek, akkor a járm űvet kigurulási üzemmóddal kell felszerelni. A kigu ­
rulási üzemmódot a jóváhagyó hatóságnak jóvá kell hagynia, és a kigurulási üzemmód alkalmazását szere ­
peltetni kell valamennyi vonatkozó vizsgálati jegyz őkönyvben.  
7.3.2.1. Ha az adott járm ű kigurulási üzemmóddal rendelkezik, akkor azt a kigurulási menetellenállás megállapítása 
során és a fékpadon is m űködtetni kell.  
7.3.3. A járm ű elhelyezése a fékpadon  
A vizsgált járm űvet alapállásban kell elhelyezni a fékpadon, és biztonságos módon kell rögzíteni. Egygörg ős 
fékpad használata esetén a gumiabroncs görg ővel érintkez ő felülete középpontjának ± 25 mm vagy a görg ő 
átmér őjének 2 százalékának megfelel ő pontossággal (a kett ő közül a kisebbik értéket kell figyelembe venni) a 
görg ő tetején kell lennie.  
7.3.3.1. Nyomatékmérési eljárás alkalmazása esetén a gumiabroncsnyomást úgy kell módosítani, hogy a dinamikus 
sugár az ezen almelléklet 4.4.3.1. pontjában található egyenletek alkalmazásával kiszámított r  j dinamikus 
sugártól 0,5 százaléknál kisebb mértékben térjen el a 80 km/h sebességhez tartozó vonatkoztatási sebesség ­
pontnál. A fékpadon érvényes dinamikus sugarat az ezen almelléklet 4.4.3.1. pontjában ismertetett eljárással 
kell kiszámítani.  
Ha ez a módosítás az ezen almelléklet 7.3.1. pontjában meghatározott tartományon kívüli értéket eredmé ­
nyez, akkor a nyomatékmérési eljárás nem alkalmazható.  
7.3.4. A járm ű bemelegítése  
7.3.4.1. A járm ű bemelegítését az alkalmazandó WLTC ciklus szerint kell végrehajtani. Abban az esetben, ha a járm ű 
bemelegítésére az ezen almelléklet 4.2.4.1.2. pontjában meghatározott eljárás során a következ ő magasabb 
sebesség ű szakasz legnagyobb sebességének 90 százalékával került sor, akkor ezt a magasabb sebesség ű 
szakaszt hozzá kell adni az alkalmazandó WLTC ciklushoz.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/471
 
A4/6. táblázat  
A járm ű bemelegítése  
Járm űosztály  Alkalmazandó WLTC ciklus  Következ ő, magasabb sebesség ű 
szakasz alkalmazása  Bemelegítési ciklus  
1. osztály  Low  1 + Medium  1 Nincs  Low  1 + Medium  1 
2. osztály  Low  2 + Medium  2 + High  2 + 
Extra High  2 Nincs  
Low  2 + Medium  2 + High  2 + 
Extra High  2 Low  2 + Medium  2 + High  2 Igen (Extra High  2 ) 
Nem  Low  2 + Medium  2 + High  2 
3. osztály  Low  3 + Medium  3 + High  3 + 
Extra High  3 Low  3 + Medium  3 + High  3 + 
Extra High  3 Low  3 + Medium  3 + High  3 + 
Extra High  3 Low  3 + Medium  3 + High  3 Igen (Extra High  3 ) 
Nem  Low  3 + Medium  3 + High  3 
7.3.4.2. Ha a járm ű bemelegítése megtörtént, akkor az ezen almelléklet 7.3.4.1. pontjában alkalmazott, legnagyobb 
sebesség ű WLTC szakaszt kell végrehajtani.  
7.3.4.3. Alternatív bemelegítési eljárás  
7.3.4.3.1. A járm űgyártó és a jóváhagyó hatóság hozzájárulásával alternatív bemelegítési eljárás is alkalmazható. A 
jóváhagyott alternatív bemelegítési eljárás az egyazon kigurulási menetellenállási járm űcsaládba tartozó 
járm űvek esetében alkalmazható, és az eljárásnak meg kell felelnie az ezen almelléklet 7.3.4.3.2–7.3.4.3.5. 
pontjában ismertetett követelményeknek.  
7.3.4.3.2. Legalább egy, a kigurulási menetellenállási járm űcsaládot képvisel ő járm űvet ki kell választani.  
7.3.4.3.3. A 7. almelléklet 5. pontja szerint a korrigált f  0a , f 1a és f  2a kigurulási menetellenállási együtthatókkal az 
alternatív bemelegítési eljárás vonatkozásában kiszámított ciklus-energiaigénynek minden vonatkozó esetben 
egyenl őnek vagy nagyobbnak kell lennie, mint a kigurulási menetellenállási együtthatók f  0 , f 1 , és f  2 célérté ­
keivel számított ciklus-energiaigény.  
Az f  0a , f 1a és f  2a korrigált kigurulási menetellenállási együtthatókat az alábbi egyenletekkel kell kiszámítani:  
f 0a ¼ f 0 þ A d_alt Ä A d_WLTC  
f 1a ¼ f 1 þ B d_alt Ä B d_WLTC  
f 2a ¼ f 2 þ C d_alt Ä C d_WLTC  
ahol:  
A d_alt , B  d_alt és C  d_alt a fékpadbeállítási együtthatók az alternatív bemelegítési eljárás után;  
A d_WLTC  , B  d_WLTC  és C  d_WLTC  a fékpadbeállítási együtthatók az ezen almelléklet 7.3.4.1. pontjában leírt 
WLTC bemelegítési eljárás után és az ezen almelléklet 8. pontja szerinti 
érvényes fékpadbeállítás után.  
7.3.4.3.4. Az f  0a , f 1a és f  2a korrigált kigurulási menetellenállási együtthatókat csak az ezen almelléklet 7.3.4.3.3. 
pontjában kell alkalmazni. Minden más számításhoz a kigurulási menetellenállási együttható f  0 , f 1 és f  2 , 
célértékeit kell alkalmazni.  
7.3.4.3.5. Az eljárás és egyenérték űségének részleteit be kell nyújtani a jóváhagyó hatóság számára.HU L 175/472 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
8. A görg ős fékpad terhelésbeállítása  
8.1. A görg ős fékpad terhelésbeállítása a kigurulási eljárás segítségével  
Ez az eljárás akkor alkalmazható, ha az f  0 , f 1 és f  2 kigurulási menetellenállási együttható meghatározására sor 
került.  
Ez az eljárás kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járm űcsalád esetében akkor alkalmazható, ha a 
reprezentatív járm ű kigurulási menetellenállása az ezen almelléklet 4.3. pontjában ismertetett kigurulási 
eljárással lett megállapítva. A kigurulási menetellenállási célértékek az ezen almelléklet 5.1. pontjában ismer ­
tetett eljárással kiszámított értékek.  
8.1.1. Kezdeti terhelésbeállítás  
Együttható-szabályzással felszerelt fékpadok esetében a fékpad energiaelnyel ő egységét az alábbi egyenlet A  d , 
B d és C  d önkényesen megválasztott eredeti együtthatójával kell módosítani: 
F d ¼ A d þ B d v þ C d v 2 
ahol:  
F d a fékpad beállított terhelése (N);  
v a fékpad görg őjének sebessége (km/m).  
A kezdeti terhelésbeállításhoz az alábbi együtthatók használata ajánlott:  
a) A  d = 0, 5 × A  t , B  d = 0, 2 × B  t , Cd = C  t 
egytengelyes fékpadok esetében, vagy  
A d = 0, 1 × A  t , B  d = 0, 2 × B  t , Cd = C  t 
kéttengelyes fékpadok esetében, ahol A  t , B  t és C  t a kigurulási menetellenállási együttható célértékei;  
b) empirikus értékek, mint például a hasonló típusú járm űvek beállítása során használt értékek.  
Poligonvezérlés ű fékpadok esetében az egyes vonatkoztatási sebességekhez tartozó megfelel ő terhelési érté ­
keket kell beállítani a fékpad energiaelnyel ő egységéhez.  
8.1.2. Kigurulás  
A kigurulási vizsgálatot a görg ős fékpadon az ezen almelléklet 8.1.3.4.1. pontjában vagy 8.1.3.4.2. pontjában 
megadott eljárással kell végrehajtani, és a bemelegítési eljárás befejezését követ ően legkés őbb 120 másod ­
percen belül meg kell kezdeni. Az ezt követ ő kigurulási meneteket azonnal meg kell kezdeni. A gyártó 
kérésére és a jóváhagyó hatóság beleegyezésével, a bemelegítési eljárás és a kigurulások közötti id ő iterációs 
eljárással meghosszabbítható a járm ű kiguruláshoz történ ő helyes beállításának lehet ővé tétele érdekében. A 
gyártónak bizonyítékokat kell benyújtania a jóváhagyó hatóság számára, arra vonatkozóan, hogy hosszabb 
idő szükséges, valamint arra vonatkozóan, hogy a fékpad terhelésbeállítási paramétereire (például a h űtőfo ­
lyadék és/vagy az olaj h őmérséklete, a fékpadon mért er ő) mindez nincs hatással.  
8.1.3. Igazolás  
8.1.3.1. Valamennyi v  j vonatkoztatási sebességhez ki kell számítani a kigurulási menetellenállási célértéket az A  t , B t és 
C t , kigurulási menetellenállási együttható segítségével: 
F tj ¼ A t þ B t v j þ C t v 2 
jHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/473
 
ahol:  
A t , B  t és C  t, illetve f  0 , f 1 és f  2 kigurulási menetellenállási célparaméterek;  
F tj a v  j vonatkoztatási sebességnél mért er ő (N);  
v j a j-edik vonatkoztatási sebesség (km/h).  
8.1.3.2. A mért kigurulási menetellenállást az alábbi egyenlettel kell kiszámítani: 
F mj ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
ahol:  
F mj az egyes v  j vonatkoztatási sebességeknél mért er ő (N);  
TM a járm ű vizsgálati tömege (kg);  
m r a forgó alkatrészek ezen almelléklet 2.5.1. pontja szerinti egyenérték ű tömege (kg);  
Δt j a v  j sebességhez tartozó kigurulási id ő (s).  
8.1.3.3. A fékpadon szimulált kigurulási menetellenállást az ezen almelléklet 4.3.1.4. pontjában meghatározott eljárás 
szerint kell kiszámítani, az ellentétes irányban történ ő mérések kivételével, és az ezen almelléklet 4.5. pontja 
szerint alkalmazandó korrekciókkal. A számítás eredménye az alábbi szimulált kigurulási menetellenállási 
görbe: 
F s ¼ A s þ B s Ü v þ C s Ü v 2 
Az egyes v  j vonatkoztatási sebességekhez tartozó szimulált kigurulási menetellenállást az alábbi egyenlet 
segítségével, a kiszámított A  s , B  s és C  s értékkel kell meghatározni: 
F sj ¼ A s þ B s Ü v j þ C s Ü v 2 
j 
8.1.3.4. A fékpad terhelésbeállítására két különböz ő eljárás használható. Ha a járm ű gyorsítása a fékpad segítségével 
történik, akkor az ezen almelléklet 8.1.3.4.1. pontjában leírt eljárásokat kell alkalmazni. Ha a járm ű gyor ­
sítása a saját erejével történik, akkor az ezen almelléklet 8.1.3.4.1. vagy 8.1.3.4.2. pontjában leírt eljárásokat 
kell alkalmazni. A sebességgel szorzott gyorsulásnak meg kell haladnia a 6 m  2 /sec  3 értéket. Az olyan 
járm űveket, amelyek nem képesek elérni a 6 m  2 /s 3 értéket, a gyorsulásvezérlés teljes mérték ű alkalmazásával 
kell vezetni.  
8.1.3.4.1. Rögzített menet eljárás  
8.1.3.4.1.1. A fékpad szoftverének összesen négy kigurulást kell végrehajtania: a fékpadbeállítási együtthatókat a második 
menet számára az ezen almelléklet 8.1.4. pontja szerint az els ő kigurulásból kell kiszámítani. Az els ő 
kigurulást követ ően a szoftvernek még további három kigurulást kell végrehajtania, vagy az els ő kigurulást 
követ ően meghatározott, rögzített fékpadbeállítási együtthatókkal, vagy az ezen almelléklet 8.1.4. pontja 
szerinti módosított fékpadbeállítási együtthatókkal.HU L 175/474 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
8.1.3.4.1.2. Az A, B és C végleges fékpadbeállítási együtthatókat az alábbi egyenletekkel kell kiszámítani: 
A ¼ A t Ä P  4 
n¼2 ðA s n Ä A d n Þ 
3 
B ¼ B t Ä P  4 
n¼2 ðB s n Ä B d n Þ 
3 
C ¼ C t Ä P  4 
n¼2 ðC s n Ä C d n Þ 
3 
ahol:  
A t , B  t és C  t, illetve f  0 , f 1 és f  2 kigurulási menetellenállási célparaméterek;  
A sn , B  sn és C  sn az n-edik menet szimulált kigurulási menetellenállási együtthatói;  
A dn , B  dn és C  dn az n-edik menet fékpadbeállítási együtthatói;  
n a kigurulások sorszáma, az els ő stabilizációs menetet is beleértve.  
8.1.3.4.2. Iterációs eljárás  
A meghatározott sebességtartományokhoz tartozó számított er őértékeknek vagy ± 10 N érték ű tűrésen belül 
kell lenniük két egymás utáni kigurulás er őértékeinek a legkisebb négyzetek módszerén alapuló regresz ­
szióanalízisét követ ően, vagy további kigurulásokat kell végrehajtani a görg ős fékpad ezen almelléklet 8.1.4. 
pontja szerinti terhelésbeállításaival, egészen addig, míg a t űrésre vonatkozó feltétel nem teljesül.  
8.1.4. Módosítás  
A fékpad beállított terhelését az alábbi egyenletek szerint kell módosítani: 
F ä 
dj ¼ F dj Ä F j ¼ F dj Ä F sj þ F tj 
¼ ðA d þ B d v j þ C d v 2 
j Þ Ä ðA s þ B s v j þ C s v 2 
j Þ þ ðA t þ B t v j þ C t v 2 
j Þ 
¼ ðA d þ A t Ä A s Þ þ ðB d þ B t Ä B s Þv j þ ðC d þ C t Ä C s Þv 2 
j 
Ebb ől következ ően: 
A ä 
d ¼ A d þ A t Ä A s 
B ä 
d ¼ B d þ B t Ä B s 
C ä 
d ¼ C d þ C t Ä C s 
ahol:  
F dj a fékpad kezdeti beállított terhelése (N);  
F * 
dj a fékpad módosított beállított terhelése (N);  
F j az (F  sj - F  tj ) különbséggel egyenl ő érték ű kigurulásimenetellenállás-módosítás (N);  
F sj a v  j vonatkoztatási sebességhez tartozó szimulált kigurulási menetellenállás (N);  
F tj a v  j vonatkoztatási sebességhez tartozó kigurulási menetellenállás célértéke (N);  
A * 
d , B  * 
d és C  * 
d az új fékpadbeállítási együtthatók.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/475
 
8.2. A görg ős fékpad terhelésbeállítása a nyomatékmérési eljárás segítségével  
Ez az eljárás akkor használható, ha a menetellenállás az ezen almelléklet 4.4. pontjában ismertetett nyoma ­
tékmérési eljárással került meghatározásra.  
Ez az eljárás kigurulási menetellenállási mátrix szerinti járm űcsalád esetében akkor alkalmazható, ha a 
reprezentatív járm ű menetellenállása az ezen almelléklet 4.4. pontjában ismertetett nyomatékmérési eljárással 
lett megállapítva. A kigurulási menetellenállási célértékek az ezen almelléklet 5.1. pontjában meghatározott 
eljárással kiszámított értékek.  
8.2.1. Kezdeti terhelésbeállítás  
Együttható-szabályzással felszerelt fékpadok esetében a fékpad energiaelnyel ő egységét az alábbi egyenlet A  d , 
B d és C  d önkényesen megválasztott eredeti együtthatójával kell módosítani: 
F d ¼ A d þ B d v þ C d v 2 
ahol:  
F d a fékpad beállított terhelése (N);  
v a fékpad görg őjének sebessége (km/m).  
A kezdeti terhelésbeállításhoz az alábbi együtthatók ajánlottak:  
a) A  d ¼ 0,5 Ü a t 
r′; B d ¼ 0,2 Ü b t 
r′; C  d ¼ c t 
r′ 
egytengelyes fékpadok esetében, vagy  
A d ¼ 0,1 Ü a t 
r′; B d ¼ 0,2 Ü b t 
r′; C  d ¼ c t 
r′ 
kéttengelyes fékpadok esetében, ahol  
a t , b t és c  t a menetellenállási együttható célértékei; valamint  
r′ a gumiabroncs dinamikus sugara a fékpadon, 80 km/h sebességnél (m); vagy  
b) Empirikus értékek, mint például a hasonló típusú járm űvek beállítása során használt értékek.  
Poligonvezérlés ű fékpadok esetében az egyes vonatkoztatási sebességekhez tartozó megfelel ő terhelési érté ­
keket kell beállítani a fékpad energiaelnyel ő egységéhez.  
8.2.2. Keréknyomaték-mérés  
A nyomatékmérési vizsgálatot a görg ős fékpadon az ezen almelléklet 4.4.2. pontjában meghatározott eljá ­
rással kell végrehajtani. A nyomatékmér ő(k)nek meg kell egyeznie (egyezniük) a megel őző közúti vizsgálatnál 
alkalmazott(akk)al.  
8.2.3. Igazolás  
8.2.3.1. A menetellenállási (nyomaték) célgörbét az ezen almelléklet 4.5.5.2.1. pontjában szerepl ő egyenlet segít ­
ségével kell meghatározni. Az egyenletet az alábbiak szerint lehet felírni: 
C ä 
t ¼ a t þ b t Ü v j þ c t Ü v 2 
jHU L 175/476 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
8.2.3.2. A szimulált menetellenállási (nyomaték) görbét a görg ős fékpad esetében az ezen almelléklet 4.4.3. pontjában 
leírt eljárással, és az ott meghatározott mérési ismételhet őséggel kell kiszámítani, míg a menetellenállási 
(nyomaték) görbe meghatározását az ezen almelléklet 4.4.4. pontja szerint kell elvégezni, az ezen almelléklet 
4.5. pontja szerinti megfelel ő korrekciókkal, mindezeket az ellentétes irányú mérések kihagyásával. A számí ­
tások eredménye az alábbi szimulált menetellenállási görbe: 
C ä 
s ¼ C 0s þ C 1s Ü v j þ C 2s Ü v 2 
j 
A szimulált menetellenállásnak (nyomatéknak) a menetellenállási célértékek ± 10 N×r’ t űrés ű tartományán 
belül kell lennie valamennyi vonatkoztatási sebességpont esetében, ahol r’ a gumiabroncs méterben kifejezett 
dinamikus sugara a fékpadon, 80 km/h sebességnél.  
Ha a t űrés bármely vonatkoztatási sebességnél nem felel meg a jelen pontban meghatározott eljárás feltéte ­
leinek, akkor az ezen almelléklet 8.2.3.3. pontjában meghatározott eljárást kell alkalmazni a fékpad terhe ­
lésbeállításának módosításához.  
8.2.3.3. Módosítás  
A fékpad terhelésbeállítását az alábbi egyenlet szerint kell módosítani: 
F ä 
dj ¼ F dj Ä F ej 
r′ ¼ F dj Ä F sj 
r′ þ F tj 
r′ 
¼ ðA d þ B d v j þ C d v 2 
j Þ Ä ða s þ b s v j þ c s v 2 
j Þ 
r′ þ ða t þ b t v j þ c t v 2 
j Þ 
r′ 
¼ Õ 
A d þ ða t Ä a s Þ 
r′ Ø 
þ Õ 
B d þ ðb t Ä b t Þ 
r′ Ø 
v j þ Õ 
C d þ ðc t Ä c s Þ 
r′ Ø 
v 2 
j 
ebb ől következ ően: 
A ä 
d ¼ A d þ a t Ä a s 
r′ 
B ä 
d ¼ B d þ b t Ä b s 
r′ 
C ä 
d ¼ C d þ c t Ä c s 
r′ 
ahol:  
F * 
dj a fékpad új beállított terhelése (N);(F  sj - F  tj ) (Nm);  
F ej az (F  sj -F tj ) különbséggel egyenl ő érték ű közútiterhelés-módosítás (Nm);  
F sj a v  j vonatkoztatási sebességhez tartozó szimulált kigurulási menetellenállás (Nm);  
F tj a v  j vonatkoztatási sebességhez tartozó kigurulási menetellenállás célértéke (Nm);  
A * 
d , B  * 
d és C  * 
d az új fékpadbeállítási együtthatók;  
r’ a gumiabroncs dinamikus sugara a fékpadon, 80 km/h sebességnél (m).  
Az ezen almelléklet 8.2.2. és 8.2.3. pontját meg kell ismételni.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/477
 
8.2.3.4. A hajtott tengely(ek) tömegét, a gumiabroncs-specifikációkat, valamint a görg ős fékpad terhelésbeállítását 
szerepeltetni kell valamennyi vonatkozó vizsgálati jegyz őkönyvben, ha az ezen almelléklet 8.2.3.2. pontja 
szerinti követelmények teljesülnek.  
8.2.4. A menetellenállási együtthatók átalakítása f  0 , f 1 , f 2 kigurulási menetellenállási együtthatókká  
8.2.4.1. Ha a járm ű nem gurul ki megismételhet ő módon, és az ezen almelléklet 4.2.1.8.5. pontja szerinti kigurulási 
üzemmód nem hiteles, akkor a kigurulási menetellenállási egyenletben szerepl ő f 0 , f 1 és f  2 együtthatót az 
ezen almelléklet 8.2.4.1.1. pontjában meghatározott egyenletek segítségével kell kiszámítani. Minden más 
esetben az ezen almelléklet 8.2.4.2–8.2.4.4. pontjában ismertetett eljárást kell végrehajtani.  
8.2.4.1.1.  f  0 ¼ c 0 
r Ü 1,02  
f 1 ¼ c 1 
r Ü 1,02 
f 2 ¼ c 2 
r Ü 1,02 
ahol:  
c 0 , c 1 , c 2 az ezen almelléklet 4.4.4. pontjában meghatározott menetellenállási együtthatók (Nm, Nm/(km/h), 
Nm/(km/h)  2 ); 
r a járm ű azon dinamikus gumiabroncssugara, amellyel a menetellenállás meghatározásra került 
(m).  
1,02 a hajtáslánc veszteségeit kompenzáló közelít ő együttható.  
8.2.4.1.2. A meghatározott f  0 , f 1 , f 2 értékeket nem szabad fékpadbeállításhoz, vagy bármilyen kibocsátási vagy ható ­
sugár-vizsgálathoz felhasználni. A fenti értékeket csak az alábbi esetekben szabad használni:  
a) az 1. almelléklet 8. pontja szerinti redukálás meghatározásához;  
b) a sebességváltási pontok 2. almelléklet szerinti meghatározásához;  
c) CO  2 és a tüzel őanyag-fogyasztás 7. almelléklet 3.2.3. pontja szerinti interpolációjához;  
d) elektromos járm űvek eredményeinek a 8. almelléklet 4. pontja szerinti számításaihoz.  
8.2.4.2. Ha megtörtént a fékpad meghatározott t űréseken belüli beállítása, a fékpadon járm űkigurulási eljárást kell 
végrehajtani az ezen almelléklet 4.3.1.3. pontjában ismertetett módon. A kigurulási id őket szerepeltetni kell 
valamennyi vonatkozó vizsgálati íven.  
8.2.4.3. A v  j vonatkoztatási sebességhez tartozó F  j kigurulási menetellenállást (N) az alábbi egyenlet segítségével kell 
meghatározni:  
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m r Þ Ü Δv 
Δt jHU L 175/478 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
ahol:  
F j a v  j vonatkoztatási sebességhez tartozó kigurulási menetellenállás (N);  
TM a járm ű vizsgálati tömege (kg);  
m r a forgó alkatrészek ezen almelléklet 2.5.1. pontja szerinti egyenérték ű tömege (kg);  
Δv = 10 km/h  
Δt j a v  j sebességhez tartozó kigurulási id ő (s).  
8.2.4.4. A kigurulási menetellenállás egyenletében szerepl ő f 0 , f 1 és f  2 együtthatót a legkisebb négyzetek módszerén 
alapuló regresszióanalízissel kell kiszámítani a teljes vonatkoztatási sebességtartományban.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/479
 
5. almelléklet  
Vizsgálati berendezés és kalibrálás  
1. A próbapadra vonatkozó el őírások és a próbapad beállításai  
1.1. A h űtőventilátorra vonatkozó el őírások  
1.1.1. A járm ű irányába változó sebesség ű légáramot kell fújni. A leveg őfúvóka-kimenetnél beállított lineáris 
sebességének 5 km/h érték ű görg ősebességek felett meg kell egyeznie a megfelel ő görg ősebességgel. A 
leveg ő sebességének a fúvókakimenetnél a görg ősebességhez viszonyítva ± 5 km/h tartományon belül, 
vagy a megfelel ő görg ősebesség ± 10 százalékán belül – a kett ő közül a nagyobb értéken belül – kell 
maradnia.  
1.1.2. A leveg ő fent említett sebességét több olyan mérési pont átlagos értékeként kell meghatározni, amely:  
a) négyszögletes kimeneti nyílású ventilátorok esetében a ventilátor teljes kimeneti nyílását kilenc terü ­
letre felosztó négyszögek (amelyek a ventilátor kimeneti nyílását vízszintes és függ őleges irányban is 3 
egyenl ő részre osztják) mindegyikének közepén helyezkedik el. A középs ő területet nem kell mérni 
(ahogy az az A5/1. ábrán is látható);  
A5/1. ábra  
Négyszögletes kimeneti nyílású ventilátor
  
b) kör alakú kimeneti nyílású ventilátorok esetében a kimeneti nyílást 8 egyenl ő cikkelyre kell felosztani 
függ őleges, vízszintes és ezekkel 45°-os szöget bezáró vonalakkal. A mérési pontoknak minden egyes 
cikkely sugárirányú középvonalán (22,5°) a teljes sugár kétharmadánál (az A5/2. ábrán látható 
módon) kell elhelyezkedniük.  
A5/2. ábra  
Kör alakú kimeneti nyílású ventilátor
  
E méréseket úgy kell elvégezni, hogy ne legyen járm ű vagy más akadály a ventilátor el őtt. A leveg ő 
lineáris sebességének mérésére szolgáló eszközt a leveg őkimeneti nyílástól 0 és 20 cm közötti távolságra 
kell elhelyezni.  
1.1.3. A ventilátor kimeneti nyílásának az alábbi követelményeket kell teljesítenie:  
a) A területének legalább 0,3 m  2 érték űnek kell lennie; valamint  
b) Szélességének/átmér őjének legalább 0,8 méter érték űnek kell lennie.HU L 175/480 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
1.1.4. A ventilátor elhelyezkedésének az alábbinak kell lennie:  
a) Az alsó él föld feletti magassága: körülbelül 20 cm;  
b) A járm ű elejét ől mért távolság: körülbelül 30 cm.  
1.1.5. A h űtőventilátor magassági és oldalirányú helyzete a gyártó kérésére módosítható, ha azzal a jóváhagyó 
hatóság egyetért.  
1.1.6. Az ezen almelléklet 1.1.5. pontjában leírt esetekben a h űtőventilátor helyzetét (magasságát és távolságát) 
szerepeltetni kell valamennyi vonatkozó vizsgálati jegyz őkönyvben, és a kés őbbi vizsgálatok során is 
alkalmazni kell.  
2. A görg ős fékpad  
2.1. Általános követelmények  
2.1.1. A fékpadnak három, a terhelési görbe alakjához igazítható kigurulási menetellenállási együttható segít ­
ségével alkalmasnak kell lennie a kigurulási menetellenállás szimulálására.  
2.1.2. A görg ős fékpad egy vagy két görg ővel lehet felszerelve. Kétgörg ős fékpadok esetében a görg őknek 
állandóan összekapcsolt állapotban kell lenniük, vagy az elüls ő görg őnek kell közvetlenül vagy közvetve 
meghajtania az esetleges tehetetlen tömegeket és az energiaelnyel ő egységet.  
2.2. Egyedi követelmények  
Az alábbi egyedi követelmények a görg ős fékpad gyártói specifikációira vonatkoznak.  
2.2.1. A görg ő ütése egyetlen mérési pontban sem érheti el a 0,25 mm értéket.  
2.2.2. A görg ő átmér őjének valamennyi mérési pontban ± 1,0 mm pontossággal meg kell felelnie a specifikáció 
szerinti névleges értéknek.  
2.2.3. A fékpadnak id őmér ő rendszerrel kell rendelkeznie a gyorsulások meghatározása, valamint a járm ű/ 
fékpad kigurulási idejeinek mérése érdekében. Ennek az id őmér ő rendszernek legalább ± 0,001 száza ­
lékos pontosságúnak kell lennie. Ezt az els ő beépítést követ ően hitelesíteni kell.  
2.2.4. A fékpadnak legalább ± 0,080 km/h pontosságú sebességmér ő rendszerrel kell rendelkeznie. Ezt az els ő 
beépítést követ ően hitelesíteni kell.  
2.2.5. A fékpad válaszideje (90 százalékos válasz a szükséges húzóer ő lépcs ős változására) nem érheti el a 100 
ms értéket legalább 3 m/s  2 érték ű pillanatnyi gyorsulások esetén. Ezt az els ő beépítés és minden jelent ős 
karbantartás után hitelesíteni kell.  
2.2.6. A fékpad alap-tehetetlenségi nyomatékáról a fékpad gyártójának nyilatkoznia kell, és azt igazolnia kell, 
hogy értéke minden egyes mért alap-tehetetlenségi nyomaték esetében ± 0,5 százalékon belüli, valamint 
a dinamikus eltérések számtani középértékéhez viszonyítva ± 0,2 százalékon belüli, állandó gyorsulás, 
lassulás és er ő melletti vizsgálatok esetében.  
2.2.7. A görg ő fordulatszámának mérési gyakoriságának legalább 1 Hz érték űnek kell lennie.  
2.3. További, fékpadokkal szembeni egyedi követelmények, négykerék-meghajtású (4WD) üzemmódban vizs ­
gálni kívánt járm űvek esetében  
2.3.1. A 4WD vezérl őrendszert úgy kell kialakítani, hogy járm űvek WLTC ciklusban történ ő vizsgálata során 
megfeleljen az alábbi követelményeknek.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/481
 
2.3.1.1. A kigurulási menetellenállás szimulációját úgy kell megvalósítani, hogy a 4WD üzemmódban történ ő 
üzemeltetés ugyanazt az er őeloszlást eredményezze, mint ami sima, száraz, vízszintes útfelületen történ ő 
járm űhasználat esetén lenne tapasztalható.  
2.3.1.2. Az els ő beépítés és minden jelent ős karbantartás után az ezen almelléklet 2.3.1.2.1. pontja, és vagy az 
ezen almelléklet 2.3.1.2.2. pontja vagy a 2.3.1.2.3. pontja szerinti követelményeknek teljesülniük kell. Az 
els ő és a hátsó görg ők közötti sebességeltérés megállapítása érdekében legalább 20 Hz gyakorisággal 
felvett görg ősebesség-adatokra 1 másodperces mozgóátlagsz űrőt kell alkalmazni.  
2.3.1.2.1. Az els ő és a hátsó görg ők által megtett út közötti eltérés nem érheti el a WLTC ciklus alatt megtett út 
0,2 százalékát. Az abszolút számértéket integrálni kell a WLTC ciklus alatti teljes úteltérés kiszámításá ­
hoz.  
2.3.1.2.2. Az els ő és a hátsó görg ők által megtett út közötti eltérés nem érheti el a 0,1 m értéket, bármely 200 ms 
időtartamon belül.  
2.3.1.2.3. Valamennyi görg ősebesség sebességeltérésének +/- 0,16 km/h értéken belül kell lennie.  
2.4. A fékpad kalibrálása  
2.4.1. Er őmér ő rendszer  
Az er őérték-jelátalakító pontosságának és linearitásának legalább ± 10 N érték űnek kell lennie vala ­
mennyi mért növekmény esetében. Ezt az els ő beépítés és minden jelent ős karbantartás után, valamint 
a vizsgálat(ok) el őtt 370 napon belül hitelesíteni kell.  
2.4.2. A fékpad káros veszteségeinek kalibrálása  
A fékpad káros veszteségeit meg kell mérni és frissíteni kell, ha bármely mért érték az aktuális veszte ­
séggörbét ől 9,0 N értéknél nagyobb mértékben eltér. Ezt az els ő beépítés és minden jelent ős karbantartás 
után, valamint a vizsgálat(ok) el őtt 35 napon belül hitelesíteni kell.  
2.4.3. A kigurulási menetellenállás szimulációjának járm ű nélküli hitelesítése  
A fékpad teljesítményét terhelés nélküli kigurulási vizsgálattal hitelesíteni kell az els ő beépítés és minden 
jelent ős karbantartás után, valamint a vizsgálat(ok) el őtt 7 napon belül. A kigurulásier ő-hiba számtani 
középértéke az egyes vonatkoztatási sebességpontokban nem érheti el a 10 N vagy a 2 százalék közül a 
nagyobbik értéket.  
3. Kipufogógáz-hígító rendszer  
3.1. Rendszerleírás  
3.1.1. Áttekintés  
3.1.1.1. Teljes áramlású kipufogógáz-hígító rendszert kell használni. A járm ű teljes kipufogógázát állandó térfo ­
gatú mintavétel segítségével ellen őrzött körülmények között, folyamatosan hígítani kell környezeti leve ­
gővel. Kritikus áramlású Venturi-cs ő, vagy több, párhuzamosan elrendezett kritikus áramlású Venturi-cs ő, 
térfogat-kiszorításos szivattyú, hangsebesség alatti áramlású Venturi-cs ő vagy ultrahangos áramlásmér ő 
használható. Mérni kell a kipufogógáz és hígító leveg ő keverékének teljes térfogatát és az elemzéshez 
folyamatosan gy űjteni kell az ezzel a térfogattal arányos mintát. A szennyez ő anyagok mennyiségét a 
minta koncentrációiból határozzák meg, a mintát korrigálni kell a hígító leveg ő szennyez őanyag-tartal ­
mával és a vizsgálat ideje alatti összesített áramlással.  
3.1.1.2. A kipufogógáz-hígító rendszer egy csatlakozócs őből, kever őberendezésb ől és hígítóalagútból, a hígító 
leveg őt kondicionáló berendezésb ől, szívóberendezésb ől és áramlásmér ő készülékb ől áll. A hígítóalag ­
útban mintavev ő szondákat kell elhelyezni az ezen almelléklet 4.1., 4.2. és 4.3. pontjában meghatá ­
rozottak szerint.  
3.1.1.3. Az ezen almelléklet 3.1.1.2. pontjában említett kever őberendezésnek olyan, az A5/3. ábrán láthatóhoz 
hasonló edénynek kell lennie, amelyben a járm ű kipufogógázai és a hígító leveg ő összekeveredve a 
mintavételi pontban homogén elegyet alkotnak.HU L 175/482 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.2. Általános követelmények  
3.2.1. A járm ű kipufogógázait a mintavev ő- és mér őrendszerben a víz lecsapódásának – amely a vizsgálat 
feltételei között el őfordulhat – megakadályozása érdekében elegend ő mennyiség ű környezeti leveg ővel 
kell hígítani.  
3.2.2. A leveg ő és kipufogógáz keveréknek homogénnek kell lennie a mintavev ő szondák elhelyezési pontján 
(lásd az ezen almelléklet 3.3.3. pontját). A mintavev ő szondáknak a hígított gázokból reprezentatív 
mintákat kell venniük.  
3.2.3. A rendszernek lehet ővé kell tennie a hígított kipufogógázok teljes térfogatának mérését.  
3.2.4. A mintavev ő rendszernek légmentesnek kell lennie. A változó hígítású mintavev ő rendszer szerkezeti 
felépítése és anyagai révén nem befolyásolhatja a hígított kipufogógázokban található szennyez ő anyagok 
koncentrációját. Amennyiben a rendszer bármely alkotóeleme (h őcserél ő, ciklon leválasztó, szívóberen ­
dezés, stb.) megváltoztatja a hígított kipufogógázban bármely szennyez ő anyag koncentrációját, és ez a 
szisztematikus hiba nem korrigálható, akkor az adott szennyez ő anyagból ezen alkotóelem elérése el őtt 
kell mintát venni.  
3.2.5. A hígítórendszer nyers és hígított kipufogógázokkal érintkezésbe kerül ő minden alkatrészét úgy kell 
kialakítani, hogy a legkisebbre csökkenjen a részecskék lerakódása vagy módosulása. Minden alkatrésznek 
a kipufogógázok összetev őivel reakcióba nem lép ő, elektromosan vezet ő anyagból kell készülnie, és az 
elektrosztatikus hatások kiküszöbölése céljából földeltnek kell lennie.  
3.2.6. Ha a vizsgálandó járm ű kipufogórendszere több cs őből áll, az összeköt ő csöveket a járm űhöz lehet ő 
legközelebb es ő ponton kell egymással összekötni úgy, hogy az ne befolyásolja hátrányosan a járm ű 
m űködését.  
3.3. Egyedi követelmények  
3.3.1. Csatlakozás a járm ű kipufogócsövéhez  
3.3.1.1. A csatlakozócs ő kezd őpontja a kipufogócs ő kimenete. A csatlakozócs ő vége a mintavételi pont vagy az 
els ő hígítási pont.  
Több kipufogócsöves kialakítások esetében, amennyiben az összes kipufogócs ő összefut, akkor a csat ­
lakozó csövet az utolsó olyan csatlakozáshoz kell elhelyezni, ahol az összes cs ő összefut. Ebben az 
esetben a kipufogócs ő kimenete és a csatlakozó cs ő közötti csövet nem kötelez ő sem h őszigetelni, sem 
fűteni.  
3.3.1.2. A járm ű és a hígító rendszer közötti csatlakozó csövet úgy kell kialakítani, hogy a h őveszteség minimális 
legyen.  
3.3.1.3. A csatlakozó cs őnek meg kell felelnie az alábbi követelményeknek:  
a) Hossza nem érheti el a 3,6 m, illetve h őszigetelt cs ő esetében a 6,1 m értéket. Bels ő átmér ője nem 
haladhatja meg a 105 mm értéket; a h őszigetel ő anyagok vastagságának el kell érnie a 25 mm értéket, 
és a h ővezet ő képességük nem haladhatja meg a 0,1 W/m  –1 K –1 értéket 400 °C h őmérsékleten. A cs ő 
tetsz őlegesen felmelegíthet ő a harmatpont feletti h őmérsékletre. Feltételezhet ő, hogy ez a cs ő 70 °C 
hőmérsékletre történ ő felmelegítésével teljesül.  
b) Nem idézhet el ő olyan statikus nyomásértékeket a vizsgált járm ű kipufogónyílásainál, amelyek 
50 km/h sebesség mellett ± 0,75 kPa értéknél nagyobb mértékben eltérnek egymástól, vagy a vizsgálat 
időtartama alatt a m űszereknek a kipufogónyílásokhoz való csatlakoztatása nélkül rögzített statikus 
nyomásértékekt ől ± 1,25 kPa értékkel eltérnek. A nyomást a kipufogónyílásnál, vagy egy azonos 
átmér őjű cs őtoldatban kell mérni, a lehet ő legközelebb a kipufogócs ő végéhez. Ha a gyártó a jóvá ­
hagyó hatóság felé írásos kérelemben indokolja a fentieknél szorosabb t űrés betartását, akkor olyan 
mintavev ő rendszert kell alkalmazni, amely a statikus nyomást ± 0,25 kPa határértéken belül tartja.  
c) A csatlakozó cs ő egyetlen részegysége sem készülhet olyan anyagból, amely módosíthatja a kipufo ­
gógáz gáz-halmazállapotú vagy szilárd összetételét. Annak megakadályozása érdekében, hogy 
részecskék kioldódjanak az elasztomer csatlakozókból, termikusan a lehet ő legstabilabb elasztome ­
reket kell alkalmazni, és azok a lehet ő legkevésbé lehetnek kitéve a kipufogógázoknak. A járm ű 
kipufogócsöve és az összeköt ő cs ő összekapcsolásához nem ajánlott elasztomer anyagú csatlakozókat 
használni.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/483
 
3.3.2. A hígító leveg ő kondicionálása  
3.3.2.1. A kipufogógáz els ődleges hígítására az állandó térfogatú mintavételi alagútban használt hígító leveg őt egy 
olyan közegen kell átvezetni, amely képes a sz űrőanyagon legjobban áthatoló részecskeméret ű részecskék 
számát legalább 99,95 százalékkal csökkenteni, illetve legalább egy, az EN 1822:2009 szabvány szerinti 
H13 osztályú sz űrőn. Ez a szabvány tartalmazza a nagy hatásfokú részecskesz űrőkre (HEPA-sz űrő) 
vonatkozó követelményeket. A hígító leveg őt a HEPA-sz űrőhöz való eljuttatás el őtt aktív szénen is át 
lehet vezetni. Ajánlott a HEPA-sz űrő el őtt és az aktívszenes átmosatás után (ha ezt használják) egy 
további durva részecskesz űrő elhelyezése.  
3.3.2.2. A gyártó kérésére a hígító leveg őből mintát lehet venni a helyes m űszaki gyakorlatnak megfelel ően a 
hígítóalagútnak a szilárd részecskék háttér-koncentrációjához és a részecskeszintekhez való hozzájárulá ­
sának meghatározására, amit azután a hígított kipufogógázzal mért értékekb ől le lehet vonni. Lásd a 6. 
almelléklet 1.2.1.3. pontját.  
3.3.3. Hígítóalagút  
3.3.3.1. Gondoskodni kell a járm űvek kipufogógázai és a hígító leveg ő keverésér ől. Szükség esetén kever őberen ­
dezés alkalmazható.  
3.3.3.2. A keverék homogenitása a mintavev ő szonda bármely keresztmetszetében nem térhet el ± 2 százaléknál 
nagyobb mértékben azoknak az értékeknek a számtani közepét ől, amelyeket a gázáram átmér őjén 
egymástól egyenl ő távolságban fekv ő, legalább öt pontban mértek.  
3.3.3.3. A szilárd szennyez ő anyagok és részecskék kibocsátásának mintavételezéséhez olyan hígítóalagutat kell 
használni, amely:  
a) elektromosan vezet ő anyagból készült, földelt egyenes csövet tartalmaz;  
b) turbulens áramlást idéz el ő (a Reynolds-szám ≥ 4 000) és elég hosszú ahhoz, hogy a kipufogógáz és a 
hígító leveg ő tökéletesen összekeveredjen;  
c) átmér ője legalább 200 mm;  
d) h őszigetelhet ő és/vagy f űthet ő. 
3.3.4. Szívóberendezés  
3.3.4.1. Ez a berendezés olyan állandó sebességtartománnyal rendelkezhet, amely biztosítja a víz lecsapódásának 
megakadályozásához szükséges áramlást. Ez az eredmény akkor érhet ő el, ha az áramlás teljesíti a 
következ ő feltételek egyikét:  
a) a szállítási teljesítménye kétszer akkora, mint a menetciklus gyorsulási szakaszai alatt létrejöv ő legna ­
gyobb kipufogógáz-áram; vagy  
b) elegend ő ahhoz, hogy a mintavev ő zsákban lév ő hígított kipufogógáz CO  2 -koncentrációja 3 térfogat ­
százaléknál kisebb legyen benzin és gázolaj esetében, 2,2 térfogatszázaléknál kisebb LPG, illetve 1,5 
térfogatszázaléknál kisebb földgáz/biometán esetében.  
3.3.4.2. Az ezen almelléklet 3.3.4.1. pontja követelményeinek való megfelelés érdekében szükséges lehet olyan 
kialakítású állandó térfogatú mintavételi rendszer, amely például az alábbi technológiák vagy technoló ­
giák kombinációja révén gátolja a lecsapódást:  
a) a hígító leveg ő víztartalmának csökkentése (hígító leveg ő párátlanítása);  
b) az állandó térfogatú mintavételi rendszer hígító leveg őjének és a hígított kipufogógáz-mér ő berende ­
zésig valamennyi részegység, valamint opcionálisan a zsákos mintavételi rendszer melegítése, a minta ­
vételi zsákokat és a zsákok koncentrációjának mérésére szolgáló rendszert is beleértve.  
Ilyen esetekben az állandó térfogatú mintavételi rendszer vizsgálati térfogatáramának megválasztását 
igazolni kell annak bemutatásával, hogy nem kerülhet sor a víz lecsapódására az állandó térfogatú 
mintavételi, a zsákos mintavételi, illetve az elemz ő rendszer semmilyen pontján sem.HU L 175/484 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.3.5. Térfogatmérés az els ődleges hígítórendszerben  
3.3.5.1. Az állandó térfogatú mintavev ő rendszerben a teljes hígítású kipufogógáz térfogatának mérésére alkalmas 
módszer mérési pontosságának ± 2 százaléknak kell lennie minden m űködési feltétel mellett. Ha a 
berendezés a mérési pontban nem képes kiegyenlíteni a kipufogógázok és a hígító leveg ő keverékének 
hőmérséklet-ingadozásait, akkor a h őmérsékletnek az el őírt üzemi h őmérsékletnek, térfogat-kiszorításos 
szivattyúval végzett állandó térfogatú mintavétel esetén ± 6 °C, kritikus áramlású Venturi-cs ővel végzett 
állandó térfogatú mintavétel esetén ± 11 °C, ultrahangos áramlásmér ővel végzett állandó térfogatú minta ­
vétel esetén ± 6 °C, míg hangsebesség alatti áramlású Venturi-cs ővel végzett állandó térfogatú mintavétel 
esetén ± 11 °C értékhatáron belül tartása érdekében h őcserél őt kell alkalmazni.  
3.3.5.2. Szükség esetén a térfogatmér ő berendezés védhet ő, pl. ciklonszeparátorral, tömegáramlási sz űrővel stb.  
3.3.5.3. H őmérséklet-érzékel őt kell beépíteni közvetlenül a térfogatmér ő készülék elé. Ennek a h őmérséklet- 
érzékel őnek ± 1 °C pontosságúnak és ismételhet őség űnek kell lennie, és az adott h őmérséklet-változás 
62 százalékos értéke mellett 0,1 másodperces válaszid ővel kell rendelkeznie (szilikonolajban mérve).  
3.3.5.4. A bels ő és a légköri nyomás különbségét a térfogatmér ő berendezés el őtt, illetve szükség esetén a 
berendezés után kell mérni.  
3.3.5.5. A nyomásmérés ismételhet őségének és pontosságának a vizsgálat alatt ± 0,4 kPa érték űnek kell lennie. 
Lásd az A5/5. táblázatot.  
3.3.6. Az ajánlott rendszer leírása  
Az A5/3. ábra egy, az ezen almelléklet követelményeinek megfelel ő kipufogógáz-hígító rendszer vázlatos 
felépítését szemlélteti.  
Az alábbi részegységek ajánlottak:  
a) hígítóleveg ő-sz űrő, amely szükség esetén el őmelegített lehet. Ez a sz űrő sorrendben a következ ő 
sz űrőkb ől áll: egy választható aktívszén sz űrő (a bemeneti oldalon) és egy HEPA-sz űrő (a kimeneti 
oldalon). Ajánlott a HEPA-sz űrő el őtt és az aktívszenes sz űrő után (ha ezt használják) egy további 
durva részecskesz űrő elhelyezése. Az aktívszén sz űrő a hígító leveg őben lév ő környezeti kibocsátá ­
sokból származó szénhidrogének koncentrációjának csökkentésére és stabilizálására szolgál;  
b) csatlakozó cs ő, melyen keresztül a járm ű kipufogógáza a hígítóalagútba jut;  
c) az ezen almelléklet 3.3.5.1. pontjában leírtak szerinti nem kötelez ő h őcserél ő; 
d) kever őberendezés, amelyben a kipufogógázból és a hígító leveg őből homogén keverék jön létre, és 
amelyet a járm űhöz közel helyeznek el, hogy a csatalakozó cs ő hossza a lehet ő legrövidebb legyen;  
e) hígítóalagút, amelyb ől a részecskeminta és szemcseminta vételére sor kerül;  
f) szükség esetén a mér őrendszer védhet ő, pl. ciklonszeparátorral, tömegáramlási sz űrővel stb.;  
g) megfelel ő teljesítmény ű szívóberendezés a hígított kipufogógáz teljes térfogatának kezelésére.  
A rajzzal való pontos egyezés nem szükséges. További adatok felvételéhez és a részegységek m űködé ­
sének összehangolásához kiegészít ő elemek is használhatók, például m űszerek, szelepek, mágnesteker ­
csek és kapcsolók.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/485
 
A5/3. ábra  
Kipufogógáz-hígító rendszer
  
3.3.6.1. Térfogat-kiszorításos szivattyú  
3.3.6.1.1. A térfogat-kiszorításos szivattyúval (PDP) felszerelt teljes áramú hígítórendszerek mérik a szivattyún 
keresztüláramló állandó h őmérséklet ű és nyomású gáz mennyiségét, és ezáltal megfelelnek az ezen 
almelléklet követelményeinek. A teljes térfogatot a kalibrált térfogat-kiszorításos szivattyú fordulatszá ­
mának számlálásával mérik. Az arányos mintavétel a szivattyúval, áramlásmér ővel és áramlásszabályozó 
szeleppel, állandó áramlási sebességgel történ ő mintavétellel valósul meg.  
3.3.6.2. Kritikus áramlású Venturi-cs ő 
3.3.6.2.1. A kritikus áramlású Venturi-cs ő használata a teljes áramú hígítórendszerben a kritikus áramlás áramlás ­
mechanikai elvén alapul. A hígító leveg ő és a kipufogógáz változó arányú keverékének áramlási sebes ­
ségét hangsebességen kell tartani, amely egyenesen arányos a gázh őmérséklet négyzetgyökével. Az 
áramlást a vizsgálat alatt folyamatosan ellen őrizni, számítani és integrálni kell.  
3.3.6.2.2. Egy további kritikus áramlású mintavev ő Venturi-cs ő használatával biztosítható a hígítóalagútból vett 
gázminták arányossága. Mivel a nyomás és a h őmérséklet a két Venturi-cs ő bemeneti nyílásánál egyenl ő, 
a mintavételhez elterelt gázáram térfogata arányos a létrehozott hígított kipufogógáz-keverék teljes 
térfogatával, ezáltal teljesülnek az ezen almelléklet követelményei.  
3.3.6.2.3. Kritikus áramlású Venturi-cs ővel a hígított kipufogógáz áramlási térfogatát kell mérni.  
3.3.6.3. Hangsebesség alatti áramlású Venturi-cs ő 
3.3.6.3.1. A hangsebesség alatti áramlású Venturi-cs ő (A5/4. ábra) használata a teljes áramú hígítórendszerben 
áramlásmechanikai elven alapul. A hígító leveg ő és a kipufogógáz változó arányú keverékének áramlási 
sebességét hangsebesség alatti értéken kell tartani, amelyet a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cs ő 
fizikai méretei, a Venturi-cs ő bemeneténél uralkodó abszolút h őmérséklet (T) és nyomás (P), valamint a 
Venturi-cs ő torkában uralkodó nyomás mért értéke alapján kell kiszámítani. Az áramlást a vizsgálat alatt 
folyamatosan ellen őrizni, számítani és integrálni kell.  
3.3.6.3.2. A hangsebesség alatti áramlású Venturi-cs ővel a hígított kipufogógáz áramlási térfogatát kell mérni.HU L 175/486 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
A5/4. ábra  
Hangsebesség alatti áramlású Venturi-cs ő vázlatos rajza
  
3.3.6.4. Ultrahangos áramlásmér ő 
3.3.6.4.1. Az ultrahangos áramlásmér ők az ultrahangos áramlásészlelés elvén, a cs ővezetékbe az A5/5. ábrán 
látható módon beszerelt egy vagy több ultrahangos jeladó-érzékel ő pár segítségével mérik a hígított 
kipufogógáz sebességét az állandó térfogatú mintavételi cs ővezetékben. Az áramló gáz sebessége azon 
idők közötti eltérés alapján kerül meghatározásra, amely az ultrahangos jel számára a jeladótól az 
érzékel őig történ ő eljutáshoz az áramlással megegyez ő, illetve azzal ellentétes irányban szükséges. A 
gáz sebessége átalakításra kerül egy, a cs ő átmér őjét ől függ ő kalibrálási tényez ő segítségével, a hígított 
kipufogógáz h őmérséklete és abszolút nyomása alapján történ ő valós idej ű korrekcióval szabványos 
térfogatárammá.  
3.3.6.4.2. A rendszer részegységei közé az alábbiak tartoznak:  
a) sebességszabályozóval, áramlásszabályozó szeleppel, vagy az állandó térfogatú mintavétel áramlási 
sebességének beállítására, valamint a normál körülmények között állandó térfogatáram fenntartására 
szolgáló, más eljárással felszerelt szívóberendezés;  
b) ultrahangos áramlásmér ő; 
c) az áramlás-korrekcióhoz szükséges h őmérséklet- és nyomásmér ő berendezések (T és P);  
d) nem kötelez ő h őcserél ő, a hígított kipufogógáz ultrahangos áramlásmér őnél uralkodó h őmérsékle ­
tének szabályzásához. Ha a h őcserél ő beépítésre kerül, akkor alkalmasnak kell lennie a hígított 
kipufogógáz h őmérsékletének az ezen almelléklet 3.3.5.1. pontjában meghatározottak szerinti 
szabályzására. A leveg ő és kipufogógáz keverékének közvetlenül a szívóberendezést megel őző 
pontban mért h őmérsékletének a vizsgálat ideje alatt ± 6 °C értéken belül kell maradnia az üzemi 
hőmérséklet számtani közepéhez képest.  
A5/5. ábra  
Ultrahangos áramlásmér ő vázlatos rajza
  
3.3.6.4.3. Az ultrahangos áramlásmér ővel felszerelt állandó térfogatú mintavételi rendszer kialakítására és haszná ­
latára az alábbi feltételek vonatkoznak:  
a) a hígított kipufogógáz sebességéhez 4 000 feletti Reynolds-számnak kell tartoznia, hogy az ultra ­
hangos áramlásmér ő el őtt egyenletesen turbulens maradjon az áramlás;HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/487
 
b) az ultrahangos áramlásmér őt olyan állandó átmér őjű cs őbe kell beépíteni, amelynek hossza az áram ­
lásmér ő el őtt 10-szerese, míg az áramlásmér ő után 5-szöröse a bels ő átmér őjének;  
c) a hígított kipufogógáz h őmérséklet-érzékel őjét (T) közvetlenül az ultrahangos áramlásmér ő elé kell 
beépíteni. Ennek az érzékel őnek ± 1 °C pontosságúnak és ismételhet őség űnek kell lennie, és az adott 
hőmérséklet-változás 62 százalékos értéke mellett 0,1 másodperces válaszid ővel kell rendelkeznie 
(szilikonolajban mérve);  
d) a hígított kipufogógáz abszolút nyomását (P) közvetlenül az ultrahangos áramlásmér ő el őtt kell 
megmérni, ± 0,3 kPa pontossággal;  
e) ha az ultrahangos áramlásmér ő elé nem került beépítésre h őcserél ő, akkor a hígított kipufogógáz 
normál feltételekhez korrigált áramlási sebességét állandó szinten kell tartani a vizsgálat alatt. Ezt a 
szívóberendezés vezérlésével, áramlásszabályozó szeleppel vagy más eljárással lehet biztosítani.  
3.4. Az állandó térfogatú mintavev ő rendszer (CVS) kalibrálási eljárása  
3.4.1. Általános követelmények  
3.4.1.1. Az állandó térfogatú mintavételi rendszert pontos áramlásmér ővel és fojtószelepekkel kell kalibrálni az 
A5/4. táblázatban felsorolt id őközönként. A rendszeren keresztül folyó áramlást meg kell mérni külön ­
böz ő nyomásértékeknél, továbbá meg kell mérni a rendszer áramlási mennyiségekhez viszonyított 
szabályozási paramétereit. Dinamikus áramlásmér ő készüléket (például kalibrált Venturi-csövet, lamináris 
áramlásmér őt, kalibrált turbinás mér őm űszert) kell használni, amely alkalmas az állandó térfogatú minta ­
vev ő rendszerrel végzett vizsgálatban el őforduló nagy áramlási sebesség mérésére. A készüléknek jóvá ­
hagyott és visszavezethet ő nemzeti vagy nemzetközi szabványnak megfelel ően hitelesített pontosságúnak 
kell lennie.  
3.4.1.2. Az alábbi szakaszok részletesen ismertetik a térfogat-kiszorításos szivattyú, a kritikus áramlású Venturi- 
cs ő és a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cs ő lamináris áramlásmér ővel végzett kalibrálási eljárását, 
amely biztosítja a szükséges pontosságot, és lehet ővé teszi a kalibrálás érvényességének statisztikai ellen ­ 
őrzését.  
3.4.2. A térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrálása  
3.4.2.1. Az alábbi kalibrálási eljárás ismerteti a berendezést, a vizsgálati elrendezést, és azokat a különböz ő 
paramétereket, amelyeket az állandó térfogatú mintavev ő szivattyú által szállított áramlási mennyiség 
megállapításához meg kell mérni. A szivattyúra vonatkozó valamennyi paramétert a szivattyúval sorba 
kötött áramlásmér ő paramétereivel együtt kell mérni. A számított áramlási sebességet (a mért abszolút 
nyomáshoz és h őmérséklethez tartozóan, a szivattyú szívócsonkjánál, m  3 /min mértékegységben 
megadva) ezt követ ően a szivattyúra vonatkozó paramétereket figyelembe vev ő korrelációs függvénnyel 
kell szemléltetni. Ezután meg kell határozni a szivattyú szállítása és a korrelációs függvény közötti 
lineáris összefüggést. Ha az állandó térfogatú mintavev ő rendszer többsebesség ű meghajtással rendelke ­
zik, a kalibrálást minden használt tartományban el kell végezni.  
3.4.2.2. Ez a kalibrálási eljárás a szivattyúnak és áramlásmér őnek az egyes pontbeli áramlási sebességhez tartozó 
paraméterei abszolút értékeinek mérésén alapszik. A kalibrációs görbe pontosságának és integritásának 
biztosításához az alábbi feltételeket kell betartani:  
3.4.2.2.1. A szivattyú nyomását a szivattyún lév ő megcsapolásoknál kell mérni, nem pedig a szivattyú szívócsonk ­
jához és nyomócsonkjához csatlakozó küls ő cs ővezetékeknél. A szivattyú meghajtófejlemezére felül és 
alul középre szerelt nyomáscsapokra hatással van a szivattyú tényleges üregnyomása, ezért azok az 
abszolút nyomáskülönbséget tükrözik.  
3.4.2.2.2. A kalibrálás alatt biztosítani kell a h őmérséklet stabilitását. A lamináris áramlásmér ő érzékeny a bemeneti 
hőmérséklet ingadozásaira, amelyek a mérési pontok szórását okozzák. A h őmérséklet ± 1 °C érték ű 
változása addig fogadható el, amíg többperces periódusban történik.  
3.4.2.2.3. Az áramlásmér ő és az állandó térfogatú mintavev ő szivattyú között minden csatlakozásnak szivárgás ­
mentesnek kell lennie.  
3.4.2.3. A kipufogógáz-kibocsátás vizsgálata alatt a szivattyú mért paramétereit kell felhasználni az áramlási 
sebesség kalibrálási egyenletb ől történ ő kiszámításához.HU L 175/488 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.4.2.4. Az ezen almelléklet A5/6. ábráján egy példa látható a kalibrálási elrendezésre. Eltérések megengedhet ők, 
feltéve hogy a jóváhagyó hatóság elfogadja azok összehasonlítható pontosságát. Az A5/6. ábrán bemu ­
tatott elrendezés alkalmazása esetén az alábbi adatoknak a megadott pontossági határértékeken belül kell 
lenniük:  
Légköri nyomás (korrigált): P  b ± 0,03 kPa  
Környezeti h őmérséklet: T ± 0,2 K  
A lamináris áramlásmér ő egységbe belép ő leveg ő h őmérséklete (ETI): ± 0,15 K  
Nyomáscsökkenés a szívóágban a lamináris áramlásmér ő egység el őtt (EPI): ± 0,01 kPa  
Nyomásesés a lamináris áramlásmér ő egység mátrixán keresztül (EDP): ± 0,0015 kPa  
A leveg ő h őmérséklete az állandó térfogatú mintavev ő szivattyú szívócsonkjánál (PTI): ± 0,2 K  
A leveg ő h őmérséklete az állandó térfogatú mintavev ő szivattyú kimeneti nyílásánál (PTO): ± 0,2 K  
Nyomáscsökkenés az állandó térfogatú mintavev ő szivattyú szívócsonkjánál (PPI): ± 0,22 kPa  
Nyomáscsúcs az állandó térfogatú mintavev ő szivattyú kimeneti nyílásánál (PPO): ± 0,22 kPa  
Szivattyú fordulatszáma a vizsgálat ideje alatt: n ± 1 min  –1 
Vizsgálati id őszak id őtartama (legalább 250 s) (t): ± 0,1 s  
A5/6. ábra  
Térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrálási elrendezése
  
3.4.2.5. A rendszernek az A5/6. ábrán látható módon történ ő összeállítását követ ően az állítható áramlássz űkít őt 
teljesen nyitott állásba kell állítani, és az állandó térfogatú mintavételi rendszer szivattyúját 20 percig kell 
m űködtetni a kalibrálás megkezdése el őtt. 
3.4.2.5.1. A fojtószelepet a szivattyú szívócsonkjánál létrejöv ő nyomásesés mértékével arányos lépésekben (körül ­
belül 1 kPa értékkel) sz űkebbre kell állítani, hogy az minimum hat adatpont felvételére lehet őséget 
nyújtson a teljes kalibráláshoz. A rendszernek 3 percnyi id őt kell hagyni a stabilizálódásra az adatfelvétel 
megismétlését megel őzően.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/489
 
3.4.2.5.2. A légáramlás szabványos m  3 /min mértékegységben kifejezett Q  s mennyiségét minden vizsgálati ponton 
ki kell számítani az áramlásmér ő adatai alapján, a gyártó által el őírt eljárás segítségével.  
3.4.2.5.3. Ezt követ ően a légáramlás mennyiségéb ől ki kell számítani a szivattyú V  0 szállítási mennyiségét (m  3 / 
fordulat mértékegységben kifejezve) a szivattyú szívócsonkjánál fennálló abszolút h őmérsékleten és 
nyomáson.  
V 0 ¼ Q s 
n Ü T p 
273,15 K Ü 101,325 kPa 
P p 
ahol:  
V 0 a szivattyú áramlási sebessége T  p és P  p mellett (m  3 /fordulat);  
Q s a légáramlás 101,325 kPa és 273,15 K (0 °C) mellett (m  3 /min);  
T p a szivattyú szívócsonk h őmérséklete Kelvin mértékegységben (K);  
P p a szivattyú szívócsonk abszolút nyomása (kPa);  
n a szivattyú fordulatszáma (min  –1 ). 
3.4.2.5.4. A szivattyúban a szivattyú-fordulatszámmal összefügg ő nyomásváltozások, valamint a szivattyú csúszási 
arányát befolyásoló hatások kiegyenlítése érdekében ki kell számítani a szivattyú fordulatszáma, a 
szivattyú szívó- és nyomóoldali nyomáskülönbsége és a szivattyú nyomócsonkjánál fennálló abszolút 
nyomás közötti korrelációs függvényt az alábbi egyenlet segítségével:  
x 0 ¼ 1 
n ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ 
ΔP p 
P e s 
ahol:  
x 0 a korrelációs függvény;  
ΔP p a szivattyú szívócsonkja és nyomócsonkja közötti nyomáskülönbség (kPa);  
P e (PPO + P  b ) abszolút üzemi nyomás (kPa).  
A legkisebb négyzetek módszerével lineáris illesztést kell alkalmazni az alábbi alakú kalibrációs egyen ­
letek felállításához:  
V 0 ¼ D 0 Ä M Ü x 0 
n ¼ A Ä B Ü ΔP p 
ahol B és M az egyenesek meredekségei, míg A és D  0 az ordináta-tengelymetszetei.  
3.4.2.6. A több sebességfokozatú, állandó térfogatú mintalevételi rendszert minden használt sebességre kalibrálni 
kell. A sebességtartományok kalibrálási görbéinek megközelít őleg párhuzamosaknak kell lenniük, és a D  0 
ordináta-tengelymetszet értékeknek úgy kell növekedniük, ahogy a szivattyú szállítási tartománya csök ­
ken.  
3.4.2.7. Az egyenletb ől kiszámított értékeknek a mért V  0 értékhez képest ± 0,5 százalékon belül kell lenniük. Az 
M értéke szivattyútól függ ően változik. Ezt a kalibrálást az els ő beszereléskor és minden jelent ős 
karbantartás után el kell végezni.HU L 175/490 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.4.3. A kritikus áramlású Venturi-cs ő kalibrálása  
3.4.3.1. A kritikus áramlású Venturi-cs ő kalibrálása a kritikus áramlású Venturi-cs ő áramlási egyenletén alapul:  
Q s ¼ K v P ﬃﬃﬃ 
T p 
ahol:  
Q s az áramlás (m  3 /min);  
K v a kalibrálási együttható;  
P az abszolút nyomás (kPa);  
T az abszolút h őmérséklet, Kelvin mértékegységben (K).  
A gázáramlás mennyisége a bemeneti nyomás és h őmérséklet függvénye.  
Az ezen almelléklet 3.4.3.2–3.4.3.3.3.4. pontjában leírt kalibrálási eljárással megállapítható a mért 
nyomás-, h őmérséklet- és légáramlási értékekre vonatkozó kalibrálási együttható értéke.  
3.4.3.2. A kritikus áramlású Venturi-cs ő áramláskalibrálásához méréseket kell végezni, és az alábbi adatoknak a 
megadott pontossági határértékeken belül kell lenniük:  
Légköri nyomás (korrigált): P  b 0,03 kPa  
A lamináris áramlásmér ő egységbe belép ő leveg ő h őmérséklete, áramlásmér ő (ETI): ± 0,15 K,  
Nyomáscsökkenés a szívóágban a lamináris áramlásmér ő egység el őtt (EPI): 0,01 kPa  
Nyomásesés a lamináris áramlásmér ő egység mátrixán keresztül (EDP): 0,0015 kPa  
A légáramlás mennyisége (Q  s ): ± 0,5 százalék,  
A kritikus áramlású Venturi-cs ő bemeneti nyomáscsökkenése (PPI): 0,02 kPa  
Hőmérséklet a Venturi-cs ő bemeneti nyílásánál: T ± 0,2 K.  
3.4.3.3. A berendezést az A5/7. ábrán bemutatott módon kell összeállítani, és szivárgás szempontjából ellen ­ 
őrizni kell. Az áramlásmér ő készülék és a kritikus áramlású Venturi-cs ő közötti bármilyen szivárgás 
jelent ősen befolyásolja a kalibrálás pontosságát, ezért azt meg kell akadályozni.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/491
 
A5/7. ábra  
Kritikus áramlású Venturi-csöves rendszer kalibrálási elrendezése
  
3.4.3.3.1. A változtatható áramlású fojtószelepet nyitott helyzetbe kell állítani, a szívóberendezést be kell indítani, 
és meg kell várni, amíg a rendszer állapota stabilizálódik. Valamennyi m űszer adatait fel kell jegyezni.  
3.4.3.3.2. A fojtószelep helyzetét változtatva legalább nyolc mérést kell végezni a Venturi-cs ő kritikus áramlási 
tartományában.  
3.4.3.3.3. A kalibrálás során feljegyzett adatokat az alábbi számításhoz kell felhasználni.  
3.4.3.3.3.1. A Q  s légáramlási sebességet minden vizsgálati ponton ki kell számítani az áramlásmér ő adatai alapján a 
gyártó által el őírt eljárást alkalmazva.  
Minden egyes vizsgálati pontra ki kell számítani a kalibrálási együttható értékét:  
K v ¼ Q s ﬃﬃﬃﬃﬃ T v p 
P v 
ahol:  
Q s az áramlási sebesség (m  3 /min) 273,15 K (0 °C) h őmérsékleten és 101,325 kPa nyomáson;  
T v a h őmérséklet a Venturi-cs ő belép őnyílásánál, Kelvin mértékegységben kifejezve (K);  
P v az abszolút nyomás a Venturi-cs ő belép őnyílásánál (kPa).HU L 175/492 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.4.3.3.3.2. K  v értékét a Venturi-cs ő P v bemeneti nyomásának függvényeként ábrázolni kell. Hangsebesség ű áram ­
lásnál a K  v értéke viszonylag állandó. Ha a nyomás csökken (a vákuum n ő) a Venturi-cs ő fojtatlanná 
válik, és a K  v értéke csökken. Ezek a K  v értékek nem szükségesek további számításokhoz.  
3.4.3.3.3.3. A kritikus tartományban legalább nyolc mérési pontban ki kell számítani K  v számtani középértékét és a 
szórást.  
3.4.3.3.3.4. Ha a szórás meghaladja K  v számtani középértékének 0,3 százalékát, akkor helyesbítés szükséges.  
3.4.4. Hangsebesség alatti áramlású Venturi-cs ő kalibrálása  
3.4.4.1. A hangsebesség alatti áramlású Venturi-cs ő kalibrálása a hangsebesség alatti Venturi-áramlásra vonatkozó 
egyenleten alapul. A gázáram a bejöv ő nyomás és h őmérséklet, valamint a hangsebesség alatti áramlású 
Venturi-cs ő belépési pontja és a torok közötti nyomásesés függvénye.  
3.4.4.2. Az adatok értelmezése  
3.4.4.2.1. A Q  ssv leveg őáramot minden fojtásbeállításra (legalább 16 beállítás) szabványos m  3 /s mértékegységben ki 
kell számítani az áramlásmér ő adatai alapján, a gyártó által el őírt módszerrel. A C  d átfolyási tényez őt az 
egyes beállítások esetére a kalibrálási adatok alapján az alábbi egyenlettel kell kiszámítani:  
C d ¼ Q SSV 
d 2 
V Ü p p Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ Õ 1 
T Ü Ä 
r 1,426 
p Ä r 1,718 
p Ö 
Ü Í 1 
1 Ä r 4 
D Ü r 1,426 
p ÎØ s 
ahol:  
Q SSV a leveg őáram normál körülmények (101,325 kPa, 273,15 K [0 °C]) között (m  3 /s); 
T a h őmérséklet a Venturi-cs ő belép őnyílásánál, Kelvin mértékegységben kifejezve (K);  
d V a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cs ő torokátmér ője (m);  
r p a Venturi-cs ő torkánál és belép őnyílásnál fennálló statikus abszolút nyomások aránya ( 1 Ä Δp 
p p ); 
r D a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cs ő d V torokátmér őjének és a bevezet ő cs ő bels ő átmér ő­
jének aránya;  
C d a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cs ő átfolyási tényez ője; 
p p az abszolút nyomás a Venturi-cs ő belép őnyílásánál (kPa).  
A hangsebesség alatti áramlás tartományának meghatározásához a C  d értéket a hangsebesség alatti 
áramlású Venturi-cs ő torkánál érvényes Reynolds-számok függvényeként kell ábrázolni. A hangsebesség 
alatti áramlású Venturi-cs ő torkánál érvényes Reynolds számot az alábbi egyenlet segítségével kell kiszá ­
mítani:  
Re ¼ A 1 Ü Q SSV 
d V Ü μ 
ahol:  
μ ¼ b Ü T 1:5 
S þ T 
A 1 25,55152 a következ ő SI mértékegységekkel:  Ê 1 
m 3 ÌÊ min 
s ÌÊ mm 
m Ì 
;HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/493
 
Q ssv a leveg őáram normál körülmények (101,325 kPa, 273,15 K [0 °C]) között (m  3 /s); 
d v a hangsebesség alatti áramlású Venturi-cs ő torokátmér ője (m);  
μ a gáz abszolút vagy dinamikus viszkozitása (kg/ms);  
b 1,458 × 10  6 empirikus állandó (kg/ms K  0,5 ); 
S 110,4 empirikus állandó, Kelvin mértékegységgel kifejezve (K).  
3.4.4.2.2. Mivel a Q  SSV bemenetként szerepel a Reynolds-egyenletben, a számításokat a Venturi-cs ő kalibrálásához 
a Q  SSV vagy C  d egy becsült értékével kell kezdeni, és mindaddig ismételni kell, amíg a Q  SSV nem 
konvergál. A konvergencia-módszernek legalább 0,1 százalékos pontosságot kell elérnie.  
3.4.4.2.3. A hangsebesség alatti áramlás tartományában legalább tizenhat ponton a kalibrálási görbére kapott 
regressziós egyenlettel számított C  d értékeknek ± 0,5 % t űréssel egyezniük kell az egyes kalibrálási 
pontokra mért C  d értékkel.  
3.4.5. Ultrahangos áramlásmér ő kalibrálása  
3.4.5.1. Az ultrahangos áramlásmér őt alkalmas referencia áramlásmér ővel kell kalibrálni.  
3.4.5.2. Az ultrahangos áramlásmér őt abban az állandó térfogatú mintavételi elrendezésben kell kalibrálni, 
amelybe a vizsgálati cellában alkalmazásra fog kerülni (hígított kipufogógáz cs ővezetéke, szívóberende ­
zés), és az esetleges szivárgásokat ellen őrizni kell. Lásd az A5/8. ábrát.  
3.4.5.3. A kalibrálási áramlás kondicionálása érdekében hevít őegységet kell beépíteni, ha az ultrahangos áramlás ­
mér ő rendszer nem tartalmaz h őcserél őt. 
3.4.5.4. A kalibrálást valamennyi alkalmazni kívánt állandó térfogatú mintavételi áramlási beállítás esetében a 
szobah őmérséklet és a járm űvizsgálat során várható legmagasabb h őmérséklet közötti tartományba es ő 
hőmérsékletértékeken kell végrehajtani.  
3.4.5.5. Az ultrahangos áramlásmér ő elektronikus részeinek (h őmérséklet- (T) és nyomás- (P) érzékel ők) kalib ­
rálására a gyártó által ajánlott eljárást kell alkalmazni.  
3.4.5.6. Az ultrahangos áramlásmér ő áramláskalibrálásához méréseket kell végezni, és az alábbi adatoknak 
(lamináris áramlásmér ő használata esetén) a megadott ismételhet őségi határértékeken belül kell lenniük:  
Légköri nyomás (korrigált): P  b 0,03 kPa  
A lamináris áramlásmér ő egységbe belép ő leveg ő h őmérséklete, áramlásmér ő (ETI): ± 0,15 K  
Nyomáscsökkenés a szívóágban a lamináris áramlásmér ő egység el őtt (EPI): 0,01 kPa  
Nyomásesés a lamináris áramlásmér ő egység (LFE) mátrixán keresztül (EDP): 0,0015 kPa  
Leveg őáram: Q  s ± 0,5 százalék  
Az ultrahangos áramlásmér ő bemeneti nyomáscsökkenése: P  act 0,02 kPa  
Hőmérséklet az ultrahangos áramlásmér ő bemeneti nyílásánál: T  act ± 0,2 K.  
3.4.5.7. Eljárás  
3.4.5.7.1. A berendezést az A5/8. ábrán bemutatott módon kell összeállítani, és szivárgás szempontjából ellen ­ 
őrizni kell. Az áramlásmér ő berendezés és az ultrahangos áramlásmér ő közötti bármilyen szivárgás 
jelent ősen befolyásolja a kalibrálás pontosságát.HU L 175/494 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
A5/8. ábra  
Ultrahangos áramlásmér ő kalibrálási elrendezése
  
3.4.5.7.2. A szívóberendezést be kell indítani. Sebességét és/vagy az áramlásszabályozó szelepet úgy kell beállítani, 
hogy a hitelesítéshez beállított áramlást biztosítsa, majd hagyni kell a rendszert stabilizálódni. Vala ­
mennyi m űszer adatait fel kell jegyezni.  
3.4.5.7.3. H őcserél ő nélküli ultrahangos áramlásmér ő rendszerek esetében a kalibráló leveg ő h őmérsékletének 
növelése érdekében m űködtetni kell a f űtőegységet, majd hagyni kell a rendszert stabilizálódni, és 
valamennyi m űszer adatait fel kell jegyezni. A h őmérsékletet alkalmas lépcs őkkel kell növelni egészen 
a hígított kipufogógáz által a kibocsátási vizsgálatok során várhatóan elért legmagasabb h őmérsékletig.  
3.4.5.7.4. A f űtőegységet ezt követ ően ki kell kapcsolni, és a szívóberendezés sebességét és/vagy az áramlász ­
szabályozó szelepet be kell állítani a járm ű kibocsátási vizsgálata során alkalmazott következ ő áramlási 
beállításhoz, majd a kalibrálási lépéssort meg kell ismételni.  
3.4.5.8. A kalibrálás során feljegyzett adatokat az alábbi számításokhoz kell felhasználni. A Q  s légáramlási 
sebességet minden vizsgálati ponton ki kell számítani az áramlásmér ő adatai alapján a gyártó által el őírt 
eljárást alkalmazva.T  act 
K v ¼ Q reference  
Q s 
ahol:  
Q s a leveg őáram normál körülmények (101,325 kPa, 273,15 K [0 °C]) között (m  3 /s); 
Q reference  a kalibrálási áramlásmér ő leveg őárama normál körülmények (101,325 kPa, 273,15 K [0 °C]) 
között (m  3 /s); 
K v a kalibrálási együttható.  
Hőcserél ő nélküli ultrahangos áramlásmér ő rendszerek esetében K  v értékét a T  act függvényében kell 
ábrázolni.  
A K  v legnagyobb ingadozása nem haladhatja meg a különböz ő h őmérsékleteken felvett valamennyi 
mérési adathoz tartozó K  v érték számtani középértékének 0,3 százalékát.  
3.5. A rendszer hitelesítési eljárása  
3.5.1. Általános követelmények  
3.5.1.1. Az állandó térfogatú mintavételi rendszer és elemz őrendszer teljes pontosságát ismert tömeg ű kibocsátási 
gázvegyületeknek a normál vizsgálati körülmények között üzemel ő rendszerbe történ ő bejuttatásával, 
majd a kibocsátási gázvegyületeknek a 7. almelléklet egyenletei szerinti elemzésével és számításával kell 
meghatározni. Az ezen almelléklet 3.5.1.1.1. pontjában ismertetett kritikus áramlású mér őperemes 
áramlásmér ővel végzett módszer és az ezen almelléklet 3.5.1.1.2. pontjában ismertetett gravimetriás 
módszer is elismerten megfelel ő pontosságú.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/495
 
A bevezetett gáz mennyisége és a mért gáz mennyisége közötti legnagyobb megengedett eltérés 2 
százalék lehet.  
3.5.1.1.1. A kritikus áramlású mér őperemes áramlásmér ővel végzett módszer  
A kritikus áramlású mér őperemes áramlásmér ővel végzett módszer tiszta gáz (CO, CO  2 vagy C  3 H 8 ) 
állandó áramlási mennyiségét méri.  
3.5.1.1.1.1. Az ismert tömeg ű szén-monoxid, szén-dioxid vagy propán gázt a kalibrált kritikus áramlású mér őpe ­
remes áramlásmér őn keresztül kell bejuttatni az állandó térfogatú mintavételi rendszerbe. Ha a bemeneti 
nyomás elég nagy, akkor a kritikus áramlású mér őperemes áramlásmér ővel szabályozható q áramlási 
sebesség független az áramlásmér ő kimeneti nyomásától (kritikus áramlásától). Az állandó térfogatú 
mintavételi rendszert normál kipufogógáz-kibocsátási vizsgálati üzemmódban kell üzemeltetni, és 
elegend ő id őt kell hagyni a soron következ ő elemzés számára. A mintavételi zsákban összegy űjtött 
gáz a megszokott berendezéssel (az ezen almelléklet 4.1. pontja) elemezni kell, és az eredményeket 
össze kell vetni az ismert gázminták koncentrációjával. Ha az eltérések meghaladják a 2 százalékot, 
akkor meg kell állapítani és ki kell küszöbölni a m űködési hiba okát.  
3.5.1.1.2. Gravimetriás módszer  
A gravimetriás módszer tiszta gázok (CO, CO  2 vagy C  3 H 8 ) mennyiségét méri.  
3.5.1.1.2.1. Egy tiszta szén-monoxiddal, szén-dioxiddal vagy propánnal feltöltött kis henger tömegét ± 0,01 g 
pontossággal meg kell határozni. Az állandó térfogatú mintavételi rendszert normál kipufogógáz-kibo ­
csátási vizsgálati üzemmódban kell üzemeltetni, és eközben a soron következ ő elemzés számára 
elegend ő ideig be kell fecskendezni a tiszta gázt a rendszerbe. A befecskendezett tiszta gáz mennyiségét 
tömegkülönbség-méréssel meg kell határozni. A mintavev ő zsákba gy űjtött gázt a kipufogógáz-elem ­
zéshez általában használt berendezéssel az ezen almelléklet 4.1. pontjában ismertetett módon kell 
elemezni. A kapott eredményeket ezt követ ően össze kell vetni az el őzőleg kiszámított koncentráció ­
értékekkel. Ha 2 százalékot meghaladó eltérések fordulnak el ő, akkor meg kell állapítani és ki kell 
küszöbölni a m űködési hiba okát.  
4. Kibocsátásmér ő berendezések  
4.1. Gáz-halmazállapotú kibocsátások mér őberendezései  
4.1.1. A rendszer áttekintése  
4.1.1.1. Folyamatosan gy űjteni kell a hígított kipufogógázok és a hígító leveg ő összes térfogatával arányos 
mintákat elemzés céljából.  
4.1.1.2. A kibocsátott gáz tömegét az arányos mintákban lév ő koncentrációkból és a vizsgálat alatt mért teljes 
térfogatból kell meghatározni. A mintákban lév ő koncentrációkat korrigálni kell az adott vegyület 
hígítóleveg őbeli koncentrációjának figyelembevétele érdekében.  
4.1.2. A mintavev ő rendszerre vonatkozó követelmények  
4.1.2.1. A hígított kipufogógázokból a szívóberendezés el őtt kell mintát venni.  
4.1.2.1.1. Ezen almelléklet 4.1.3.1. pontja (szénhidrogén-mintavételi rendszer), 4.2. pontja (szilárd szennyez őanyag- 
mér őberendezés) és 4.3. pontja (részecskekibocsátás-mér ő berendezés) kivételével a hígított kipufogó ­
gázból (az esetlegesen beépített) kondicionáló berendezések után is szabad mintát venni.  
4.1.2.2. A zsákos mintavételi áramlási sebességet úgy kell beállítani, hogy a koncentrációméréshez elegend ő 
mennyiség ű hígító leveg őt és hígított kipufogógázt juttasson az állandó térfogatú mintavételi rendszer 
zsákjaiba, de ne haladja meg a hígított kipufogógázok áramlási sebességének 0,3 százalékát, hacsak a 
hígított kipufogógáz-zsák töltési térfogata hozzá nem adódik az integrált állandó térfogatú mintavételi 
térfogathoz.  
4.1.2.3. A hígító leveg őből a hígítóleveg ő-bemeneti nyílásánál (az esetlegesen beépített sz űrő után) kell mintát 
venni.  
4.1.2.4. A hígító leveg őt nem szabad szennyezni a keverési szakaszból származó kipufogógázokkal.  
4.1.2.5. A hígító leveg ő mintavételi mennyiségének hasonlónak kell lennie a hígított kipufogógázok esetében 
alkalmazott mennyiséghez.HU L 175/496 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
4.1.2.6. A mintavételi m űveletekhez csak olyan anyagok használhatók, amelyek nem változtatják meg a kibo ­
csátott vegyületek koncentrációját.  
4.1.2.7. A szilárd részecskék mintából való eltávolítására sz űrők használhatók.  
4.1.2.8. A kipufogógázok irányítására szolgáló szelepek gyorsan állíthatók és gyors m űködés űek legyenek.  
4.1.2.9. A háromutas szelepek és a mintavev ő zsákok között légmentes gyorscsatlakozók használhatók, 
amelyeknek önm űköd ően kell biztosítaniuk a szigetelést a zsák oldalán. A mintáknak az elemz őbe 
való továbbításához egyéb rendszerek (például háromutas elzáró szelepek) is használhatók.  
4.1.2.10. A minták tárolása  
4.1.2.10.1. A gázmintákat olyan, megfelel ő térfogatú mintavev ő zsákokba kell gy űjteni, amelyek nem akadályozzák 
a mintavételi mennyiség szabad áramlását.  
4.1.2.10.2. A zsákoknak olyan anyagokból (például laminált polietilén-/poliamidfólia vagy fluorizált poliszénhid ­
rogén fólia) kell készülniük, hogy ne legyenek hatással magára a mérésre, és a gázminta vegyi összetétele 
30 perces tárolás után se változzon 2 százaléknál nagyobb mértékben.  
4.1.3. Mintavételi rendszerek  
4.1.3.1. Szénhidrogén-mintavételi rendszer (f űtött lángionizációs detektor, HFID)  
4.1.3.1.1. A szénhidrogén-mintavev ő rendszer f űtött mintavev ő szondából, vezetékb ől, sz űrőből és szivattyúból áll. 
A mintát (az esetlegesen beépített) h őcserél ő után kell venni. A mintavev ő szondát ugyanolyan távolságra 
kell beszerelni a kipufogógáz bemeneti nyílásától, mint a részecske-mintavev ő szondát, és oly módon, 
hogy egyik se zavarja a másikat mintavétel közben. A bels ő átmér őjének legalább 4 mm érték űnek kell 
lennie.  
4.1.3.1.2. A f űtőrendszernek minden f űtött alkatrészt 190 °C ± 10 °C h őmérsékleten kell tartania.  
4.1.3.1.3. A mért szénhidrogén-koncentrációk számtani közepét a másodpercenkénti adatoknak a szakasz vagy a 
vizsgálat id őtartamával elosztott értékének integrálásával kell meghatározni.  
4.1.3.1.4. A f űtött mintavev ő vezetéket a ≥ 0,3 μm méret ű részecskék 99 % hatásfokú kisz űrésére alkalmas f űtött 
F H sz űrővel kell ellátni, amely minden szilárd részecskét el tud távolítani az elemzésre kerül ő folytonos 
gázáramból.  
4.1.3.1.5. A mintavev ő rendszer késleltetési ideje (a mintavev ő szondától a gázelemz ő készülék bemeneti nyílásáig) 
nem lehet 4 másodpercnél hosszabb.  
4.1.3.1.6. A f űtött lángionizációs detektort állandó tömegáramú (h őcserél ő) rendszerrel kell használni a reprezen ­
tatív mintavétel biztosítása érdekében, kivéve ha kiegyenlítik az állandó térfogatú mintavételi rendszer 
változó áramlását.  
4.1.3.2. NO vagy NO  2 mintavételi rendszer (adott esetben)  
4.1.3.2.1. Biztosítani kell a hígított kipufogógáz-minta folyamatos áramlását az elemz őrendszerhez.  
4.1.3.2.2. A mért NO, illetve NO  2 koncentrációk számtani közepét a másodpercenkénti adatoknak a szakasz vagy 
a vizsgálat id őtartamával elosztott értékének integrálásával kell meghatározni.  
4.1.3.2.3. A folyamatos NO, illetve NO  2 mérést állandó gázáramú (h őcserél ő) rendszerrel kell alkalmazni a repre ­
zentatív mintavétel biztosítása érdekében, kivéve ha kiegyenlítik az állandó térfogatú mintavételi rendszer 
változó áramlását.  
4.1.4. Analizálóberendezések  
4.1.4.1. Általános gázelemzési követelmények  
4.1.4.1.1. A gázelemz ő készülék mérési tartományának meg kell felelnie a kipufogógáz-minta vegyületeinek 
koncentráció-méréséhez szükséges pontosságnak.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/497
 
4.1.4.1.2. Ellentétes meghatározás hiányában a mérési hiba nem haladhatja meg a ± 2 százalékot (a gázelemz ő 
készülék bels ő hibája), tekintet nélkül a kalibráló gázok referenciaértékére.  
4.1.4.1.3. A környezetileveg ő-mintát ugyanazzal a gázelemz ő készülékkel kell mérni ugyanabban a mérési tarto ­
mányban.  
4.1.4.1.4. A gázelemz ő készülékek el őtt semmilyen gázszárító készüléket nem szabad használni, kivéve ha igazolt, 
hogy ez semmiféle hatással nincs a vegyület tartalmára a gázáramban.  
4.1.4.2. Szénmonoxid (CO) és széndioxid (CO  2 ) elemzés  
4.1.4.2.1. A gázelemz ő készülékeknek abszorpciós típusú, nem diszperzív infravörös készülékeknek kell lenniük.  
4.1.4.3. A dízel tüzel őanyag kivételével minden egyéb tüzel őanyag szénhidrogén-elemzése  
4.1.4.3.1. A gázelemz ő készüléknek lángionizációs típusúnak kell lennie, és a kalibrálását szénatom-egyenértékben 
(C 1 ) kifejezett propángázzal kell elvégezni.  
4.1.4.4. A dízel tüzel őanyag és nem kötelez ően egyéb tüzel őanyagok szénhidrogén-elemzése  
4.1.4.4.1. A gázelemz ő készüléknek f űtött lángionizációs rendszer űnek kell lennie, és a detektort, a szelepeket, a 
cs ővezetéket stb. 190 °C ± 10 °C h őmérséklet űre fel kell f űteni. Kalibrálását szénatom-egyenértékben (C  1 ) 
kifejezett propángázzal kell elvégezni.  
4.1.4.5. Metán (CH  4 ) elemzés  
4.1.4.5.1. A gázelemz ő készüléknek lángionizációs detektoros gázkromatográfnak vagy metánkiválasztóval felsze ­
relt lángionizációs detektornak kell lennie. Kalibrálását szénatom-egyenértékben (C  1 ) kifejezett metán- 
vagy propángázzal kell elvégezni.  
4.1.4.6. Nitrogénoxid (NO  x ) elemzés  
4.1.4.6.1. A gázelemz ő készülékeknek kemilumineszcens vagy nem diszperzív ultraibolya-rezonanciaabszorpciós 
típusúnak kell lenniük.  
4.1.5. Az ajánlott rendszer leírása  
4.1.5.1. Az A5/9. ábra az ajánlott gázhalmazállapotú kibocsátási mintavev ő rendszer elvi rajzát tartalmazza.HU L 175/498 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
A5/9. ábra  
Teljes áramlású kipufogógáz-hígító rendszer vázlata
  
4.1.5.2. Az alábbiakban példák felsorolása található a rendszer különböz ő részegységeire.  
4.1.5.2.1. Két mintavev ő szonda a hígító leveg őből, valamint a hígított kipufogógáz/leveg ő keverékb ől való folya ­
matos mintavételhez.  
4.1.5.2.2. Sz űrő a szilárd részecskéknek az elemzés céljára összegy űjtött gázáramból történ ő eltávolításához.  
4.1.5.2.3. A szivattyúknak és az áramlásszabályzónak biztosítania kell a vizsgálat során vett hígított kipufogógáz- 
és a hígítóleveg ő-minták állandó és egyenletes áramlását a mintavev ő szondáktól, és a gázminták áram ­
lási sebességének biztosítania kell, hogy az egyes vizsgálatok végére az elemzéshez szükséges mennyiség ű 
minták összegy űljenek.  
4.1.5.2.4. Gyorsm űködés ű szelepek az állandó áramlási mennyiség ű gázminták mintavev ő zsákokba vagy küls ő 
szell őzőnyíláshoz való tereléséhez.  
4.1.5.2.5. Légmentes gyorscsatlakozók a gyorsm űködés ű szelepek és a mintavev ő zsákok között. A csatlakozóknak 
önm űköd ően kell záródniuk a mintavev ő zsák oldalán. A mintákat más megoldásokkal (pl. háromutas 
elzáró csapok használatával) is el lehet juttatni az elemz őkészülékhez.  
4.1.5.2.6. Zsákok a hígított kipufogógáz- és a hígítóleveg ő-minták vizsgálat alatti összegy űjtéséhez.  
4.1.5.2.7. Egy kritikus áramlású mintavev ő Venturi-cs ő a hígított kipufogógázból történ ő arányos mintavételhez 
(csak kritikus áramlású Venturi-cs ővel végzett állandó térfogatú mintavétel esetén).  
4.1.5.3. A f űtött lángionizációs detektorral végzett szénhidrogén-mintavételhez szükséges további részecskék az 
A5/10. ábrán láthatók.  
4.1.5.3.1. A hígító alagútban a részecsketömeg- és részecskeszám-mintavev ő szondával azonos függ őleges síkban 
elhelyezett f űtött mintavev ő szonda.  
4.1.5.3.2. A mintavételi pont után, és a f űtött lángionizációs detektor el őtt elhelyezett f űtött sz űrő. 
4.1.5.3.3. A nullapont/kalibráló gáz betáplálás és a f űtött lángionizációs detektor között elhelyezett f űtött választó ­
szelepek.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/499
 
4.1.5.3.4. A pillanatnyi szénhidrogén-koncentráció integrálására és feljegyzésére szolgáló eszközök.  
4.1.5.3.5. F űtött mintavételi vezetékek és f űtött alkatrészek a f űtött szonda és a f űtött lángionizációs detektor 
között.  
A5/10. ábra  
Fűtött lángionizációs detektorral végzett szénhidrogén-mintavételhez szükséges részegységek
  
4.2. Szilárd szennyez őanyag-mér ő berendezések  
4.2.1. Részletes leírás  
4.2.1.1. A rendszer áttekintése  
4.2.1.1.1. A részecske-mintavev ő egység a hígító alagútban elhelyezett mintavev ő szondából, egy részecsketováb ­
bító cs őből, sz űrőtartó(k)ból, szivattyú(k)ból, áramlásszabályozókból és mér őegységekb ől áll. Lásd az 
A5/11, az A5/12. és az A5/13. ábrát.  
4.2.1.1.2. Részecske-el őosztályozó (például ciklon- vagy ütközéses leválasztó) is beépíthet ő. Ilyen esetben ezt a 
sz űrőtartó elé ajánlott beépíteni.HU L 175/500 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
A5/11. ábra  
Alternatív részecske-mintavev ő szonda elrendezés
  
4.2.1.2. Általános követelmények  
4.2.1.2.1. A részecskék áramlásának vizsgálatához a mintavev ő szondát úgy kell elhelyezni a hígító alagútban, hogy 
a homogén leveg ő/kipufogógáz keverékb ől reprezentatív gázmintaáramot lehessen venni, és (az esetleges) 
hőcserél ő elé kell beépíteni.  
4.2.1.2.2. A részecskeminta-áramnak arányosnak kell lennie a hígított kipufogógáz hígítóalagúti teljes tömegára ­
mával a részecskeminta-áram ± 5 százalékos t űrésén belül. A részecske-mintavétel arányosságának hite ­
lesítését a rendszer üzembe helyezése során, valamint a jóváhagyó hatóság ilyen értelm ű rendelkezése 
esetén kell elvégezni.  
4.2.1.2.3. A mintavételezett hígított kipufogógázt 20 °C feletti és 52 °C alatti h őmérsékleten kell tartani a 
részecske-mintavev ő sz űrő homlokfelülete el őtt és után 20 cm távolságon belül. Ennek biztosítása érde ­
kében megengedett a részecske-mintavev ő rendszer részegységeinek f űtése, illetve h őszigetelése.  
Abban az esetben, ha a h őmérséklet id őszakos regenerációs esemény nélküli vizsgálat során meghaladja 
az 52 °C értéket, akkor növelni kell az állandó térfogatú mintavétel áramlási sebességét, vagy kétszeres 
hígítást kell alkalmazni (feltételezve, hogy az állandó térfogatú mintavétel áramlási sebessége már 
elegend ő ahhoz, hogy ne okozzon lecsapódást az állandó térfogatú mintavételi rendszer mintavételi 
zsákjaiban, illetve az elemz őrendszerben).  
4.2.1.2.4. A részecskemintát a mintavételezett hígított kipufogógáz áramába helyezett tartóban lév ő egyetlen 
sz űrőn kell begy űjteni.  
4.2.1.2.5. A kipufogócs őtől a sz űrőtartóig a hígítórendszer és a mintavev ő rendszer minden olyan részét, amely 
érintkezik a nyers és a hígított kipufogógázzal, úgy kell megtervezni, hogy a legkisebbre csökkenjen a 
részecskék lerakódása vagy módosulása. Minden alkatrésznek a kipufogógázok összetev őivel reakcióba 
nem lép ő, elektromosan vezet ő anyagból kell készülnie, és az elektrosztatikus hatások kiküszöbölése 
céljából földeltnek kell lennie.  
4.2.1.2.6. Ha nem lehet kiegyenlíteni az áramlási mennyiség változásait, akkor h őcserél őt és h őmérsékletszabályozó 
készüléket kell beszerelni ezen almelléklet 3.3.5.1. vagy 3.3.6.4.2. pontjának rendelkezése szerint, a 
rendszerben az állandó áramlási mennyiség és a megfelel ően arányos mintavételi mennyiség biztosítása 
érdekében.  
4.2.1.2.7. A szilárd szennyez őanyagok méréséhez szükséges h őmérsékletet ± 1 °C pontossággal és legfeljebb 15 
másodperc érték ű (t 10 – t  90 ) válaszadási id ővel kell megmérni.  
4.2.1.2.8. A hígító alagútból származó mintaáramot a leolvasott érték ± 2,5 százaléka vagy a teljes skála ± 1,5 
százaléka közül a kisebbik értéknek megfelel ő pontossággal kell mérni.  
Az állandó térfogatú mintavételi rendszer alagútjából származó mintaáramra vonatkozóan fent meghatá ­
rozott pontosság kétszeres hígítás alkalmazása esetén is érvényes. Ebb ől következ ően a másodlagos 
hígítóleveg ő-áram, valamint a sz űrőn áthaladó hígított kipufogógáz áramlási sebességének mérését és 
szabályzását nagy pontossággal kell végezni.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/501
 
4.2.1.2.9. A szilárd szennyez őanyagok méréséhez szükséges valamennyi adatcsatornát legalább 1 Hz gyakorisággal 
kell naplózni. Ezek közé jellemz ően az alábbiak tartoznak:  
a) A hígított kipufogógáz h őmérséklete a részecske-mintavev ő sz űrőnél; 
b) A mintavételi áramlási sebesség;  
c) A másodlagos hígító leveg ő áramlási sebessége (másodlagos hígítás alkalmazása esetén);  
d) A másodlagos hígító leveg ő h őmérséklete (másodlagos hígítás alkalmazása esetén).  
4.2.1.2.10. Kétszeres hígítású rendszerek esetében a hígító alagútból szállított hígított kipufogógázra vonatkozó, a 7. 
almelléklet 3.3.2. pontjában meghatározott egyenletben szerepl ő V ep pontossága nem kerül közvetlenül 
megmérésre, hanem áramláskülönbség-méréssel kerül meghatározásra.  
A részecske-mintavev ő sz űrőkön áthaladó kétszeresen hígított kipufogógáz mérésére és szabályozására, 
valamint a másodlagos hígító leveg ő mérésére/szabályozására használt áramlásmér ők pontosságának 
elegend őnek kell lennie ahhoz, hogy a V  ep térfogatkülönbség megfeleljen az egyszeres hígításra vonat ­
kozóan meghatározott pontossági és arányos mintavételi követelményeknek.  
A kipufogógáznak az állandó térfogatú mintavételi rendszer hígító alagútjában történ ő lecsapódásának 
tilalmára, a hígított kipufogógáz áramlási sebességét mér ő rendszerre, valamint az állandó térfogatú 
mintavételi zsákos gy űjtő-, illetve elemz őrendszerekre vonatkozó követelmények kétszeres hígítású rend ­
szer alkalmazása esetén is érvényesek.  
4.2.1.2.11. A részecske-mintavev ő és a kétszeres hígítású rendszerben alkalmazott valamennyi áramlásmér ő linea ­
ritását a m űszerek gyártója által el őírtak szerint kell ellen őrizni.  
A5/12. ábra  
Részecske-mintavev ő rendszer
HU L 175/502 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
A5/13. ábra  
Kétszeres hígítású részecske-mintavev ő rendszer
  
4.2.1.3. Egyedi követelmények  
4.2.1.3.1. Mintavev ő szonda  
4.2.1.3.1.1. A mintavev ő szondának teljesítenie kell az ezen almelléklet 4.2.1.3.1.4. pontjában leírt, a részecskeméret 
osztályozására vonatkozó követelményeket. Ajánlott, hogy ezeket a követelményeket éles perem ű, nyitott 
vég ű, közvetlenül az áramlás irányába néz ő szonda használatával és egy el őosztályozó (ciklon, ütközéses 
leválasztó stb.) alkalmazásával teljesítsék. Alternatív megoldásként az A5/11. ábrán bemutatottnak 
megfelel ő mintavev ő szonda is használható, feltéve hogy teljesíti az ezen almelléklet 4.2.1.3.1.4. pont ­
jában leírt el őosztályozási követelményeket.  
4.2.1.3.1.2. A legalább 8 mm bels ő átmér őjű mintavev ő szondát a kipufogógáz bemeneti nyílásától az áramlás 
irányában számítva legalább 10 alagút-átmér őnyi távolságra kell felszerelni.  
Ha egyetlen mintavev ő szondából egyszerre több mintát vesznek, akkor a szondából származó áramlást 
a mintavételi hibák elkerülése érdekében megegyez ő mellékáramokra kell osztani.  
Ha több szondát használnak, mindegyiknek éles perem ű, nyitott vég ű, közvetlenül az áramlás irányába 
néz ő szondának kell lennie. A szondákat egyenl ő, egymástól legalább 5 cm távolságra kell elhelyezni a 
hígító alagút hossztengelye mentén.  
4.2.1.3.1.3. A mintavev ő csúcs és a sz űrőfoglalat közötti távolságnak legalább öt szondaátmér őnyinek kell lennie, de 
nem haladhatja meg a 2 000 mm értéket.  
4.2.1.3.1.4. Az el őosztályozót (pl. ciklon, ütközéses leválasztó stb.) a sz űrőtartó elé kell elhelyezni. Az el őosztályozó 
50 százalékos leválasztási határpontjának a részecsketömeg-mintavételezéshez kiválasztott térfogatáram 
esetében 2,5 μm és 10 μm között kell lennie. Az el őosztályozónak az el őosztályozóba belép ő 1 μm 
méret ű részecskék tömegkoncentrációjának legalább 99 százalékát át kell engednie az el őosztályozó 
kimenetén a részecsketömeg-mintavételezéshez kiválasztott térfogatáram mellett.  
4.2.1.3.2. Részecskeátvezet ő cs ő 
4.2.1.3.2.1. A részecskeátvezet ő cs ő hajlatainak simának és a lehet ő legnagyobb sugarúnak kell lenniük.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/503
 
4.2.1.3.3. Másodlagos hígítás  
4.2.1.3.3.1. Az állandó térfogatú mintavételi rendszerb ől a szilárd szennyez őanyag-méréshez kivont mintát az alábbi 
követelményeknek megfelel ő második lépcs ős hígításnak is alá lehet vetni:  
4.2.1.3.3.1.1. A másodlagos hígító leveg őt egy olyan közegen kell átsz űrni, amely képes a sz űrőanyagon legjobban 
áthatoló részecskeméret ű részecskék számát legalább 99,95 százalékkal csökkenteni, vagy legalább egy, 
az EN 1822:2009 szabvány szerinti H13 osztályú sz űrőn kell átsz űrni. A hígító leveg őt a HEPA- 
sz űrőhöz való eljuttatás el őtt aktív szénen is át lehet vezetni. Ajánlott a HEPA-sz űrő el őtt és az aktív ­
szenes átmosatás után (ha ezt használják) egy további durva részecskesz űrő elhelyezése.  
4.2.1.3.3.1.2. A másodlagos hígító leveg őt a részecskeátvezet ő cs őbe kell befúvatni a lehet ő legközelebb a hígított 
kipufogógáz hígító alagútból történ ő kivezetéséhez.  
4.2.1.3.3.1.3. A másodlagos hígítóleveg ő-befúvatási pont és a sz űrő felülete közötti tartózkodási id ő legalább 0,25 
másodperc, de legfeljebb 5 másodperc érték ű lehet.  
4.2.1.3.3.1.4. Ha a kétszeresen hígított minta visszavezetésre kerül az állandó térfogatú mintavételi rendszerbe, akkor a 
minta visszatérési pontját úgy kell megválasztani, hogy ne akadályozza más mintáknak az állandó 
térfogatú mintavételi rendszerb ől történ ő kivételét.  
4.2.1.3.4. Mintavev ő szivattyú és áramlásmér ő 
4.2.1.3.4.1. A gázminta áramlását mér ő berendezésnek szivattyúkból, gázáram-szabályozókból és áramlásmér ő 
egységekb ől kell állnia.  
4.2.1.3.4.2. A gázáram áramlásmér őn belüli h őmérséklet-ingadozása nem haladhatja meg a ± 3 °C értéket, kivéve:  
a) Ha a mintavételi áramlásmér ő legalább 1 Hz gyakorisággal üzemel ő valósidej ű felügyelettel és áram ­
lásszabályzással rendelkezik;  
b) Periodikusan regeneráló utókezel ő készülékkel felszerelt járm űveken végrehajtott regenerációs vizs ­
gálatok során.  
Ha az áramlás térfogatváltozása a túlzott sz űrőterhelés következtében elfogadhatatlanná válik, akkor a 
vizsgálatot érvényteleníteni kell. Ismétlés esetén csökkenteni kell az áramlás sebességét.  
4.2.1.3.5. Sz űrő és sz űrőtartó  
4.2.1.3.5.1. A sz űrő után az áramlás irányában szelepet kell elhelyezni. A szelepnek a vizsgálat kezdetén, illetve 
végén 1 másodpercen belül kell kinyílnia, illetve bezáródnia.  
4.2.1.3.5.2. Adott vizsgálatnál a gázsz űrő mer őleges sebességét 20 cm/s és 105 cm/s közötti tartományon belüli 
kezdeti értékre kell beállítani oly módon, hogy a vizsgálat kezdetén ne haladja meg a 105 cm/s értéket, 
ha a hígítórendszer az állandó térfogatú mintavételi rendszer áramlási sebességével arányos mintavételi 
sebességgel üzemel.  
4.2.1.3.5.3. Fluor-karbon-bevonatú üvegszálas sz űrőket vagy fluor-karbon-alapú membránsz űrőket kell használni.  
A 0,3 μm érték ű DOP (dioktil-ftalát) vagy PAO (poli-alfa-olefin) (CS 68649-12-7 vagy CS 68037-01-4) 
tekintetében, legalább 5,33 cm/s érték ű, a sz űrőre mer őleges gázáramlási sebesség mellett minden sz űrő­
típusnak legalább 99 százalékos befogási hatásfokúnak kell lennie, amelyet az alábbi szabványok vala ­
melyike szerint mérnek:  
a) Egyesült Államok Védelmi Minisztériumának vizsgálati módszerekre vonatkozó MIL-STD 282 szab ­
ványa, 102.8-as módszer: Aeroszolsz űrő-elemek DOP-füst-áteresztése;  
b) Egyesült Államok Védelmi Minisztériumának vizsgálati módszerekre vonatkozó MIL-STD 282 szab ­
ványa, 502.1.1-es módszer: gázálarc-sz űrőbetétek DOP-füst-áteresztése;  
c) Institute of Environmental Sciences and Technology (Környezettudományi és -technológiai Intézet), 
IEST-RP-CC021: HEPA és ULPA sz űrőközegek vizsgálata.HU L 175/504 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
4.2.1.3.5.4. A sz űrőtartót úgy kell kialakítani, hogy egyenletes áramláseloszlást biztosítson a sz űrőfelületen. A 
sz űrőnek kereknek kell lennie, és sz űrőfelületének legalább 1 075 mm  2 érték űnek kell lennie.  
4.2.2. A mérlegkamra (vagy helyiség) és az analitikai mérleg leírása  
4.2.2.1. A mérlegkamrában (vagy helyiség) uralkodó körülmények  
a) A részecske-mintavételi sz űrők kondicionálására és mérésére szolgáló kamra (vagy helyiség) h őmér ­
sékletét minden sz űrőkondicionálás és -mérés alatt 22 °C ± 2 °C (lehet őleg 22 °C ± 1 °C) közötti 
értéken kell tartani.  
b) A páratartalmat 10,5 °C alatti harmatponton, és a relatív páratartalmat 45 % ± 8 % értéken kell 
tartani.  
c) A mérlegkamra (vagy helyiség) h őmérsékletre és páratartalomra vonatkozó el őírásaitól korlátozott 
eltérések megengedettek, feltéve hogy összesített id őtartamuk egyik sz űrőkondicionáló id őszakban 
sem haladja meg a 30 percet.  
d) A mérlegkamra (vagy helyiség) légkörében található olyan környezeti szennyez ődések szintjét a lehet ő 
legalacsonyabbra kell csökkenteni, amelyek lerakódhatnak a részecske-mintavételi sz űrőkön azok 
stabilizálódása közben.  
e) A mérési m űvelet során a meghatározott feltételekt ől való eltérés nem megengedett.  
4.2.2.2. Analitikai mérlegek lineáris érzékenysége  
A sz űrő tömegének megállapítására szolgáló analitikai mérlegnek meg kell felelnie az A5/1. táblázat 
hitelességi kritériumainak, lineáris regresszió alkalmazásával. Ez legalább 2 μg érték ű ismételhet őséget és 
legalább 1 μg érték ű felbontást jelent (1 számjegy = 1 μg). Legalább 4 olyan referenciasúlyt kell vizsgálni, 
amelyek között azonos különbség van. A nullapontnak ± 1 μg értéken belül kell lennie.  
A5/1. táblázat  
Analitikai mérlegek hitelességi kritériumai  
Mér őrendszer  a0 tengelymetszet  a1 meredekség  Szórás SEE  Determinációs 
együttható (r  2 ) 
Részecskemérleg  ≤ 1 μg 0,99 – 1,01  ≤ 1 % max.  ≥ 0,998  
4.2.2.3. A statikus elektromosság hatásainak kiküszöbölése  
A statikus elektromosság hatásait ki kell küszöbölni. Ezt úgy lehet elérni, hogy a mérleget antisztatikus 
alátétre való helyezéssel földelni kell, valamint a részecske-mintavételi sz űrőket a mérés el őtt polónium ­
semlegesít ő vagy hasonló hatású berendezés segítségével semlegesíteni kell. Alternatív megoldásként a 
statikus hatások megszüntetése a statikus töltés kiegyenlítésével is elérhet ő. 
4.2.2.4. A felhajtóer ő miatti korrekció  
A leveg ő felhajtóereje miatt a mintavételi és a referenciasz űrő tömegét korrigálni kell. A felhajtóer ő miatti 
korrekció a mintavételi sz űrő s űrűségének, a leveg ő s űrűségének, valamint a mérlegkalibráló súly s űrű­
ségének függvénye, viszont nem veszi figyelembe magának a részecskének a felhajtóerejét.  
Ha a sz űrő anyagának a s űrűsége nem ismert, akkor a következ ő értékeket kell használni:  
a) teflonbevonatú üvegszálas sz űrő: 2 300 kg/m  3 ; 
b) teflon membránsz űrő: 2 144 kg/m  3 ; 
c) teflon membránsz űrő polimetilpentén tartógy űrűvel: 920 kg/m  3 .HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/505
 
Saválló acélból készült kalibráló súlyoknál 8 000 kg/m  3 sűrűséggel kell számolni. Ha a kalibráló súly 
anyaga más, akkor annak s űrűségét ismerni kell, és azt az értéket kell alkalmazni. Figyelembe kell venni a 
Nemzetközi Mérésügyi Szervezet kalibrálási súlyokra vonatkozó OIML R 111-1 Edition 2004(E) számú 
Nemzetközi ajánlását (vagy azzal egyenérték ű dokumentumot).  
Az alábbi képletet kell használni:  
m f ¼ m  uncorr Ü A 
1 Ä ρ a 
ρ w 
1 Ä ρ a 
ρ f ! 
ahol:  
Pe f a részecskeminta korrigált tömege (mg);  
Pe uncorr  a részecskeminta korrekció nélküli tömege (mg);  
ρ a a leveg ő s űrűsége (kg/m  3 ); 
ρ w a mérlegkalibráló súly s űrűsége (kg/m  3 ); 
ρ f a részecske-mintavételi sz űrő s űrűsége (kg/m  3 ); 
A leveg ő ρ a sűrűségét az alábbi egyenlettel kell kiszámítani:  
ρ a ¼ p b Ü M mix 
R Ü T a 
p b a teljes légköri nyomás (kPa);  
T a a leveg ő h őmérséklete a mérleg környezetében, Kelvin mértékegységben (K);  
M mix a leveg ő moláris tömege egyensúlyi környezetben (28,836 g mol  –1 ); 
R a moláris gázállandó (8,3144 J mol  –1 K –1 ). 
4.3. Részecskekibocsátás-mér ő berendezések  
4.3.1. Részletes leírás  
4.3.1.1. A rendszer áttekintése  
4.3.1.1.1. A részecske-mintavev ő rendszernek egy, a hígítórendszerben áramló homogén keverékb ől mintavételt 
végz ő szondából vagy mintavételi pontból, egy részecskeszámláló el őtt elhelyezett illékonyrészecske- 
eltávolítóból és alkalmas átvezet ő cs ővezetékb ől kell állnia. Lásd az A5/14. ábrát.  
4.3.1.1.2. Az illékonyrészecske-eltávolító bemeneti nyílása elé ajánlatos részecskeméret-el őosztályozót (pl. ciklont, 
ütközéses leválasztót stb.) helyezni. Az el őosztályozó 50 %-os leválasztási határpontjának 2,5 μm és 
10 μm között kell lennie a részecskeszám-mintavételezéshez kiválasztott térfogatáram esetében. Az 
előosztályozónak az el őosztályozóba belép ő 1 μm-es részecskék tömegkoncentrációjának legalább 
99 %-át át kell engednie az el őosztályozó kimenetén a részecskeszám-mintavételezéshez kiválasztott 
térfogatáram mellett.HU L 175/506 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Megfelel ő méretosztályozó készülékként m űköd ő mintavev ő szonda – amilyen az A5/11. ábrán is 
látható – elfogadható alternatíva a részecskeméret-el őosztályozó használata helyett.  
4.3.1.2. Általános követelmények  
4.3.1.2.1. A részecske-mintavételi pontot a hígítórendszeren belül kell elhelyezni. Kétszeres hígítású rendszer 
alkalmazása esetén a részecske-mintavételi pontot az els ődleges hígítórendszeren belül kell elhelyezni.  
4.3.1.2.1.1. A mintavev ő szonda csúcsa vagy a mintavételi pont és a részecskeátvezet ő cs ő együtt alkotja a részecs ­
keátvezet ő rendszert. A részecskeátvezet ő rendszer a mintát a hígító alagútból az illékonyrészecske- 
eltávolító bemenetéhez továbbítja. A részecskeátvezet ő rendszernek teljesítenie kell az alábbi követelmé ­
nyeket:  
a) A mintavev ő szondát a kipufogógáz bemeneti nyílása után legalább 10 alagútátmér ő távolságra, az 
alagút gázáramával szembefordítva kell felszerelni, oly módon, hogy a szondacsúcson áthaladó közép ­
vonala a hígító alagút tengelyével párhuzamos legyen.  
b) A mintavev ő szondát bármilyen kondicionáló berendezés (például h őcserél ő) elé kell beépíteni;  
c) A mintavev ő szondát a hígító alagúton belül úgy kell elhelyezni, hogy a mintát homogén hígító/ 
kipufogó keverékb ől vegye.  
4.3.1.2.1.2. A részecskeátvezet ő rendszeren átjuttatott gázmintának az alábbi követelményeket kell teljesítenie:  
a) Teljes áramlású kipufogógáz-hígító rendszer használata esetén a gázáram Re Reynolds-számának 
1 700 alattinak kell lennie.  
b) Kétszeres hígítású rendszer használata esetén a gázáram Re Reynolds-számának (Re) 1 700 alattinak 
kell lennie a részecskeátvezet ő cs őben, azaz a mintavev ő szonda vagy a mintavételi pont után;  
c) A tartózkodási ideje legfeljebb 3 másodperc lehet.  
4.3.1.2.1.3. A kimeneti cs ő bármely más olyan mintavételezési elrendezése elfogadhatónak tekintend ő, amelyr ől 
bizonyítható, hogy 30 nm-en megegyez ő részecskepenetrációval rendelkezik.  
4.3.1.2.1.4. A hígított mintát az illékonyrészecske-eltávolítótól a részecskeszámláló bemeneti nyílásához vezet ő 
kimeneti cs őnek a következ ő jellemz őkkel kell rendelkeznie:  
a) Bels ő átmér ője ≥ 4 mm;  
b) A gázminta áramának tartózkodási ideje legfeljebb 0,8 másodperc lehet.  
4.3.1.2.1.5. A kimeneti cs ő bármely más olyan mintavételezési elrendezése elfogadhatónak tekintend ő, amelyr ől 
bizonyítható, hogy 30 nm mellett megegyez ő részecskepenetrációval rendelkezik.  
4.3.1.2.2. Az illékonyrészecske-eltávolítónak tartalmaznia kell a minta hígítására és az illékony részecskék eltávo ­
lítására alkalmas készülékeket.  
4.3.1.2.3. A hígítórendszernek és a mintavev ő rendszernek a kipufogócs ő és a részecskeszámláló közötti minden 
olyan részét, amely kapcsolatba kerül hígítatlan vagy hígított kipufogógázzal, úgy kell kialakítani, hogy a 
részecskék lerakódása a lehet ő legkisebb legyen. Minden alkatrésznek a kipufogógázok összetev őivel 
reakcióba nem lép ő, elektromosan vezet ő anyagból kell készülnie, és az elektrosztatikus hatások kikü ­
szöbölése céljából földeltnek kell lennie.  
4.3.1.2.4. A részecske-mintavev ő rendszernek olyan bevált aeroszol mintavételez ő gyakorlatot kell követnie, amely 
magában foglalja a meredek ívek és a keresztmetszet hirtelen változásainak elkerülését, a sima felületek 
használatát, illetve a mintavev ő vezeték hosszának minimalizálását. A keresztmetszet fokozatos változása 
megengedett.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/507
 
4.3.1.3. Egyedi követelmények  
4.3.1.3.1. A részecskeminta nem haladhat át szivattyún a részecskeszámlálón (PNC) való áthaladás el őtt. 
4.3.1.3.2. Ajánlott a minta-el őosztályozó alkalmazása.  
4.3.1.3.3. A minta-el őkondicionáló egységre vonatkozó követelmények:  
a) Képes a mintát egy vagy több fázisban úgy hígítani, hogy a részecskeszám-koncentráció a részecs ­
keszámláló egyedi részecske-számlálási üzemmódjának fels ő küszöbértéke alá essen, a gázh őmérséklet 
pedig a részecskeszámláló bemeneti nyílásánál 35 °C alá;  
b) Magában foglal egy kezdeti f űtött hígítási fázist, amely ≥ 150 °C és ≤ 350 °C ± 10 °C h őmérséklet ű 
mintát eredményez, és legalább 10-szeres hígítást végez;  
c) A f űtött fázisokat a ≥ 150 °C és ≤ 400 °C ± 10 °C közötti tartományon belüli, állandó névleges üzemi 
hőmérséklet-értékre szabályozza;  
d) Jelzi, hogy a f űtött fázisok helyes üzemi h őmérsékleten vannak-e;  
e) Kialakításának legalább 70 százalékos szilárd részecske-penetrációs hatékonyságot kell biztosítania 
100 nm érték ű elektromos mobilitási átmér ő mellett.  
f) A 30 nm és 50 nm érték ű elektromos mobilitási átmér őjű részecskék vonatkozásában az illékony ­
részecske-eltávolító egésze tekintetében olyan f  r (d i ) részecskekoncentráció-csökkentési tényez őt kell 
megvalósítania, amely sorrendben legfeljebb 30, illetve 20 százalékkal nagyobb, valamint legfeljebb 5 
százalékkal alacsonyabb a 100 nm érték ű elektromos mobilitási átmér őjű részecskék értékeinél.  
Az egyes részecskeátmér őkhöz tartozó f  r (d i ) részecskekoncentráció-csökkenési tényez őt az alábbi 
egyenlettel kell kiszámítani:  
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
ahol:  
N in (d i ) a d  i átmér őjű részecskék részecskeszám-koncentrációja a részegység el őtt; 
N out (d i ) a d  i átmér őjű részecskék részecskeszám-koncentrációja a részegység után;  
d i a részecske elektromos mobilitási átmér ője (30, 50 vagy 100 nm).  
N in (d i ) és N  out (d i ) értékét ugyanolyan feltételek mellett kell korrigálni.  
Az adott  f r hígítási beállításhoz tartozó részecskekoncentráció-csökkenési tényez ő számtani közepét 
az alábbi egyenlettel kell kiszámítani:  
f r ¼ f r ð30 nmÞ þ f r ð50 nmÞ þ f r ð100 nmÞ 
3 
Az illékonyrészecske-eltávolítót teljes egységként ajánlott kalibrálni és hitelesíteni;HU L 175/508 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
g) Tervezését helyes m űszaki gyakorlat szerint kell elvégezni, hogy a vizsgálat id őtartama alatt a részecs ­
kekoncentráció-csökkenési tényez ők stabilak legyenek;  
h) A 30 nm érték ű tetrakontán (CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 )-részecskék 99,0 százaléknál nagyobb mérték ű 
párologtatását is megvalósítja, legalább 10 000/cm  3 érték ű bemeneti koncentrációval, a tetrakontán 
felmelegítése és parciális nyomásainak csökkentése révén.  
4.3.1.3.4. A részecskeszámlálóra vonatkozó követelmények:  
a) Teljes áramú üzemi feltételek között üzemeljen;  
b) Alkalmas szabványnak megfelel ő, a részecskeszámláló egyedi részecske-számlálási üzemmódja fels ő 
küszöbértékéhez viszonyítva ± 10 százalékos számlálási pontossággal rendelkezzen az 1/cm  3 tarto ­
mányban. A 100/cm  3 alatti koncentrációk esetében kiterjesztett mintavételezési id őszakok alapján 
átlagolt mérésekre lehet szükség annak érdekében, hogy a részecskeszámláló pontossága nagy statisz ­
tikai megbízhatósággal bizonyítható legyen;  
c) 100/cm  3 alatti koncentrációk esetén legalább 0,1 részecske/cm  3 felbontással rendelkezzen;  
d) A részecskekoncentrációkkal szembeni érzékenysége a teljes mérési tartományban lineáris legyen 
egyedi részecske-számlálási üzemmódban;  
e) Adatjelentési gyakorisága legalább 0,5 Hz érték ű legyen;  
f) A mért koncentrációtartományban kevesebb mint 5 s érték ű t 90 válaszid ővel rendelkezzen;  
g) Legfeljebb 10 százalékos korrekciót enged ő koincidencia-korrigálási funkciót tartalmaz, illetve bels ő 
kalibrációs tényez őt is felhasználhat az ezen almelléklet 5.7.1.3. pontjában meghatározottak szerint, 
azonban nem használhat fel a számlálási hatékonyság javítását vagy meghatározását szolgáló semmi ­
lyen más algoritmust;  
h) A különböz ő részecskeméretek esetén az A5/2. táblázat szerinti számlálási hatékonysággal rendel ­
kezzen.  
A5/2. táblázat  
Részecskeszámláló számlálási hatékonysága  
Részecskeméret, elektromos mobilitási átmér ő (nm)  Részecskeszámláló számlálási hatékonysága (százalék)  
23 ± 1  50 ± 12  
41 ± 1  > 90  
4.3.1.3.5. Ha a részecskeszámláló munkafolyadékot használ, akkor azt a készülék gyártója által megadott gyako ­
risággal kell cserélni.  
4.3.1.3.6. Ha a részecskeszámláló-áram szabályozási pontján nem tartják ismert állandó szinten a nyomást/h őmér ­
sékletet, akkor a részecskeszámláló bemeneti nyílásánál kell mérni a nyomást és/vagy h őmérsékletet 
annak érdekében, hogy a részecskeszám-koncentráció mérést standard körülményekre lehessen korri ­
gálni.  
4.3.1.3.7. A részecskeátvezet ő rendszer, az illékonyrészecske-eltávolító és a kimeneti cs ő tartózkodási id őinek és a 
részecskeszámláló t  90 válaszidejének összege nem haladhatja meg a 20 másodpercet.  
4.3.1.4. Az ajánlott rendszer leírása  
A következ ő pont a részecskeszám mérésének ajánlott gyakorlatát tartalmazza. Azonban bármely olyan 
rendszer elfogadható, amely megfelel az ezen almelléklet 4.3.1.2. és 4.3.1.3. pontjában foglalt teljesít ­
mény-el őírásoknak.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/509
 
A5/14. ábra  
Ajánlott részecske-mintavev ő rendszer
  
4.3.1.4.1. A mintavev ő rendszer leírása  
4.3.1.4.1.1. A részecske-mintavev ő rendszert egy, a hígítórendszerben elhelyezett mintavev ő szondacsúcs vagy minta ­
vételi pont, egy részecskeátvezet ő cs ő, egy részecske-el őosztályozó és egy, a részecskeszám koncentrá ­
cióját mér ő egység el őtt elhelyezett illékonyrészecske-eltávolító alkotja.  
4.3.1.4.1.2. Az illékonyrészecske-eltávolítónak tartalmaznia kell a minta hígítására (a PND  1 és PND  2 részecskeszám- 
hígító) és az illékony részecskék eltávolítására (elpárologtató cs ő) alkalmas készülékeket.  
4.3.1.4.1.3. A vizsgált gázáram mintavev ő szondáját vagy mintavételi pontját a hígító alagúton belül úgy kell 
elhelyezni, hogy homogén hígító/kipufogó keverékb ől vegyen reprezentatív gázárammintát.  
5. Kalibrálási id őközök és eljárások  
5.1. Kalibrálási id őközök  
A5/3. táblázat  
M űszerek kalibrálási id őközei  
M űszerellen őrzés  Intervallum  Kritérium  
A gázelemz ő berendezés lineari ­
zálása (kalibrálása)  6 havonta  a leolvasott érték ± 2 százaléka  
Mérési tartomány-középpont  6 havonta  ± 2 százalék  
Nem diszperzív infravörös gáze ­
lemz ő készülék CO:CO  2 /H 2 O 
interferencia  Havonta  –1 és 3 ppm között  
NO  x átalakító ellen őrzése  Havonta  > 95 százalék  
CH  4 kiválasztó ellen őrzése  évente  Az etán 98 százaléka  
Lángionizációs detektor CH  4 
érzékenysége  évente  Lásd ezen almelléklet 5.4.3. pont ­
ját 
Lángionizációs detektor leveg ő/ 
tüzel őanyag árama  Jelent ős karbantartásoknál  A m űszer gyártójának utasításai 
szerint.  
Lézeres infravörös spektromé ­
terek (modulált nagyfelbontású 
keskenysávú infravörös elemz ő­
készülékek): interferencia-ellen ­ 
őrzés  Évente vagy jelent ős karbantar ­
tásoknál  A m űszer gyártójának utasításai 
szerint.HU L 175/510 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
M űszerellen őrzés  Intervallum  Kritérium  
Kvantum-kaszkád lézerek  Évente vagy jelent ős karbantar ­
tásoknál  A m űszer gyártójának utasításai 
szerint.  
Gázkromatográfiás módszerek  Lásd ezen almelléklet 7.2. pont ­
ját Lásd ezen almelléklet 7.2. pontját  
Folyadék-kromatográfiás módsze ­
rek Évente vagy jelent ős karbantar ­
tásoknál  A m űszer gyártójának utasításai 
szerint.  
Fotoakusztika  Évente vagy jelent ős karbantar ­
tásoknál  A m űszer gyártójának utasításai 
szerint.  
Mikrogramm pontosságú 
mérlegek linearitása  Évente vagy jelent ős karbantar ­
tásoknál  Lásd ezen almelléklet 4.2.2.2. 
pontját  
Részecskeszámláló  Lásd ezen almelléklet 5.7.1.1. 
pontját  Lásd ezen almelléklet 5.7.1.3. 
pontját  
Illékonyrészecske-eltávolító  Lásd ezen almelléklet 5.7.2.1. 
pontját  Lásd ezen almelléklet 5.7.2. pont ­
ját 
A5/4. táblázat  
Állandó térfogatú mintavételi rendszer kalibrálási id őközei  
CVS  Intervallum  Kritérium  
Az állandó térfogatú mintavételi 
rendszer áramlása  Nagyjavítás után  ± 2 százalék  
Hígítási áramlás  évente  ± 2 százalék  
Hőmérséklet érzékel ő évente  ± 1 °C  
Nyomásérzékel ő évente  ± 0,4 kPa  
Befecskendezés ellen őrzése  Hetente  ± 2 százalék  
A5/5. táblázat  
Környezeti adatok kalibrálási id őközei  
Éghajlat  Intervallum  Kritérium  
Hőmérséklet  évente  ± 1 °C  
Páratartalom  évente  Relatív páratartalom ± 5 százalék  
Környezeti légnyomás  évente  ± 0,4 kPa  
A h űtőventilátor  Nagyjavítás után  Ezen almelléklet 1.1.1. pontja 
szerint  
5.2. A gázelemz ő készülék kalibrálási eljárásai  
5.2.1. Valamennyi elemz őkészüléket a m űszer gyártói el őírásainak megfelel ően, vagy legalább az A5/3. táblázat 
szerinti gyakorisággal kell kalibrálni.  
5.2.2. Az általában használt üzemi tartományok mindegyikét az alábbi eljárás szerint linearizálni kell:  
5.2.2.1. A gázelemz ő készülék linearizálási görbéjét legalább öt, egymástól lehet őleg egyenl ő távolságban fekv ő 
pontból kell megszerkeszteni. A legnagyobb koncentrációjú kalibráló gáz névleges koncentrációjának a 
teljes skálaérték legalább 80 százalékának kell lennie.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/511
 
5.2.2.2. A kalibráláshoz szükséges gázkoncentrációt a gázmegosztóval is el ő lehet állítani, tisztított N  2 gázzal 
vagy tisztított szintetikus leveg ővel történ ő hígítással.  
5.2.2.3. A linearizálási görbét a legkisebb négyzetek módszerével kell kiszámítani. Amennyiben az eredményül 
kapott polinom foka nagyobb, mint három, akkor a kalibrálási pontok számának egyenl őnek kell lennie 
legalább a polinom fokozatának száma plusz kett ővel. 
5.2.2.4. A linearizálási görbe nem térhet el 2 százaléknál nagyobb mértékben az egyes kalibrálógázok névleges 
értékét ől. 
5.2.2.5. A linearizálási görbe alakja és a kalibrálási pontok alapján ellen őrizhet ő, hogy a linearizálás megfelel ően 
megy-e végbe. Fel kell tüntetni a gázelemz ő készülék különböz ő jellemz ő paramétereit, melyek az 
alábbiak:  
a) Elemz ő és gáz komponens;  
b) tartomány;  
c) Linearizálás dátuma.  
5.2.2.6. Ha a jóváhagyó hatóság számára hitelt érdeml ően igazolható, hogy valamely alternatív technológia (pl. 
számítógépes, elektronikusan vezérelt tartománykapcsoló stb.) használatával egyenérték ű pontosságú 
kalibrálás hajtható végre, akkor ezek az alternatív módszerek is alkalmazhatók.  
5.3. Az elemz őkészülék nullázás- és kalibrálás-hitelesítési eljárása  
5.3.1. Az általában használt üzemi tartományt minden egyes elemzés el őtt ezen almelléklet 5.3.1.1. és 5.3.1.2. 
pontja szerint ellen őrizni kell  
5.3.1.1. A kalibrálást nullázó gáz használatával és kalibráló gáz használatával kell ellen őrizni a 6. almelléklet 
1.2.14.2.3. pontja szerint.  
5.3.1.2. A vizsgálat után a nullázó gázt és ugyanazt a kalibráló gázt kell használni a 6. almelléklet 1.2.14.2.4. 
pontja szerinti újbóli ellen őrzéshez.  
5.4. A lángionizációs detektor (FID) szénhidrogén-elemz ő válaszjelének ellen őrzése  
5.4.1. A detektor válaszának optimalizálása  
A lángionizációs detektort az eszköz gyártójának el őírásai szerint kell beállítani. A leggyakrabban hasz ­
nált üzemi tartományban leveg ő és propángáz keverékét kell használni.  
5.4.2. A szénhidrogén-elemz ő készülék kalibrálása  
5.4.2.1. Az elemz őkészüléket leveg ő és propángáz keverékével, valamint tisztított szintetikus leveg ővel kell 
kalibrálni.  
5.4.2.2. Meg kell szerkeszteni az ezen almelléklet 5.2.2. pontja szerinti kalibrálási görbét.  
5.4.3. A különböz ő szénhidrogének érzékenységi tényez ői és az ajánlott határértékek  
5.4.3.1. Az egy bizonyos szénhidrogén-vegyületekre vonatkozó R  f érzékenységtényez ő a lángionizációs detektor 
által kijelzett C  1 értéknek a gázpalack C  1 ppm értékben kifejezett koncentrációjához viszonyított aránya.  
A vizsgálati gáz koncentrációját olyan szinten kell meghatározni, hogy a teljes skálának megfelel ő kitérés 
kb. 80 százalékánál küldjön válaszjelet az üzemi tartományban. A koncentrációt gravimetriás szab ­
ványnak megfelel ő, ± 2 térfogatszázalék pontossággal kell ismerni. Ezenkívül a gázpalackot 24 órán 
át 20 és 30 °C közötti h őmérsékleten kell el őkondicionálni.  
5.4.3.2. A érzékenységtényez őket az elemz őkészülék üzembe helyezésekor és nagyobb üzemszünetek után kell 
meghatározni. A használható vizsgálati gázok és az ajánlott érzékenységi tényez ők a következ ők:HU L 175/512 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Propilén és tisztított leveg ő: 0,90 < R f< 1,10  
Toluol és tisztított leveg ő: 0,90 < R f< 1,10  
Ezeket az 1,00 választényez őjű (R  f ) propángáz és tisztított leveg ő értékéhez kell viszonyítani.  
5.5. Az NO  x -átalakító hatékonyságvizsgálata  
5.5.1. Az A5/15. ábrán bemutatott vizsgálati elrendezés és az alábbiakban leírt eljárás segítségével az NO  2 -ról 
NO-ra átalakító átalakítási hatékonysága ózonfejleszt ő használatával vizsgálható az alábbiak szerint:  
5.5.1.1. Az elemz őkészüléket a legáltalánosabban használt üzemi tartományban, a gyártó utasításai szerint, 
nullázó gázzal és kalibráló gázzal kell kalibrálni (amelyek NO-tartalmának az üzemi tartomány körül ­
belül 80 százalékának kell megfelelnie, és a gázkeverék NO  2 koncentrációjának az NO-koncentráció 5 
százalékánál kisebbnek kell lennie). Az NO  x -elemz ő készüléket NO-üzemmódba kell állítani úgy, hogy a 
kalibráló gáz ne haladjon át az átalakítón. A koncentráció kijelzett értékét szerepeltetni kell valamennyi 
vonatkozó vizsgálati íven.  
5.5.1.2. T-alakú cs őidomon keresztül folyamatosan oxigént vagy szintetikus leveg őt kell bevezetni a kalibráló gáz 
áramába mindaddig, amíg a koncentráció körülbelül 10 százalékkal kisebb nem lesz, mint a kijelzett 
kalibrálási koncentrációnak az ezen almelléklet 5.5.1.1. pontjában megadott értéke. A koncentráció 
kijelzett értékét (c) szerepeltetni kell valamennyi vonatkozó vizsgálati íven. Az ózonfejleszt őnek e 
folyamat alatt kikapcsolva kell lennie.  
5.5.1.3. Ezt követ ően be kell kapcsolni az ózonfejleszt őt, és annyi ózont kell el őállítani, hogy az NO-koncent ­
ráció az ezen almelléklet 5.5.1.1. pontjában megadott kalibrálási koncentráció 20 százalékára (de 
legalább a 10 százalékára) csökkenjen. A koncentráció kijelzett értékét (d) szerepeltetni kell valamennyi 
vonatkozó vizsgálati íven.  
5.5.1.4. Az NO  x -elemz ő készüléket ezt követ ően NO  x -üzemmódba kell kapcsolni, melynek során az (NO, NO  2 , 
O 2 és N  2 összetétel ű) gázkeverék áthalad a konverteren. A koncentráció kijelzett értékét (a) szerepeltetni 
kell valamennyi vonatkozó vizsgálati íven.  
5.5.1.5. Ekkor az ózonfejleszt őt ki kell kapcsolni. Az ezen almelléklet 5.5.1.2. pontjában leírt gázkeverék az 
átalakítón keresztül a detektorba jut. A koncentráció kijelzett értékét (b) szerepeltetni kell valamennyi 
vonatkozó vizsgálati íven.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/513
 
A5/15. ábra  
Az NO  x -átalakító hatékonyságvizsgálati elrendezése
  
5.5.1.6. Az ózonfejleszt ő kikapcsolásával egyidej űleg az oxigén vagy a szintetikus leveg ő áramlását is el kell zárni. 
Az elemz őkészüléken kijelzett NO  2 érték legfeljebb 5 százalékkal haladhatja meg az ezen almelléklet 
5.5.1.1. pontjában megadott értéket.  
5.5.1.7. Az NO  x átalakító százalékos hatékonyságát az ezen almelléklet 5.5.1.2–5.5.1.5. pontjában meghatározott 
a, b, c és d koncentrációk figyelembevételével, az alábbi egyenlet segítségével kell kiszámítani: R  f 
Efficiency ¼ Í 
1 þ a Ä b 
c Ä d Î 
Ü 100  
5.5.1.7.1. Az átalakító hatékonyságának legalább 95 százalékosnak kell lennie. Az átalakító hatékonyságát az A5/3. 
táblázatban meghatározott gyakorisággal kell vizsgálni.  
5.6. A mikrogramm pontosságú mérleg kalibrálása  
5.6.1. A részecske-mintavev ő sz űrő tömegének mérésére használt mikrogramm pontosságú mérleg kalibrálását 
nemzeti vagy nemzetközi szabvány alapján kell elvégezni. A mérlegnek meg kell felelnie az ezen 
almelléklet 4.2.2.2. pontjában megadott linearitási követelményeknek. Az áramlásmér ő m űszerek linea ­
ritásának hitelesítését legalább 12 havonta, vagy minden olyan esetben el kell végezni, amikor a rend ­
szeren olyan javítás vagy csere történt, ami a kalibrálásra hatással lehet.  
5.7. A részecske-mintavev ő rendszer kalibrálása és hitelesítése  
A kalibrálási/hitelesítési módszerekre vonatkozó példák a következ ő webcímen találhatók:  
http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/pmpFCP.html.  
5.7.1. A részecskeszámláló kalibrálása  
5.7.1.1. A jóváhagyó hatóságnak meg kell gy őződnie a részecskeszámláló kalibrálási tanúsítványának meglétér ől, 
amely igazolja egy visszavezethet ő szabványnak való, a kibocsátásméréseket megel őző 13 hónapnál nem 
régebbi megfelelést. A kalibrálások között vagy azt kell ellen őrizni, hogy romlik-e a részecskeszámláló 
számlálási hatékonysága, vagy rendszeresen 6 havonta cserélni kell a részecskeszámláló kanócát. Lásd az 
A5/16. és az A5/17. ábrát. A részecskeszámláló számlálási hatékonyságát referencia-részecskeszámláló ­
val, vagy legalább másik kett ő, méréshez használt részecskeszámlálóval összevetve lehet ellen őrizni. Ha a 
részecskeszámláló a referencia-részecskeszámláló, vagy a legalább kett ő részecskeszámláló által alkotott 
csoport szerinti koncentrációk ± 10 százalékán belüli részecskeszám-koncentrációkat ad eredményül, 
akkor a részecskeszámlálót ezt követ ően stabilnak lehet tekinteni, ellenkez ő esetben a részecskeszámláló 
karbantartását el kell végezni. Ha a részecskeszámláló ellen őrzése másik kett ő vagy több, méréshez 
használt részecskeszámlálóval összevetve történik, akkor megengedett, hogy egy referenciajárm ű egymás 
után különböz ő, saját részecskeszámlálóval rendelkez ő vizsgálati cellákban kerüljön járatásra.HU L 175/514 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
A5/16. ábra  
A részecskeszámláló névleges éves ütemterve
  
A5/17. ábra  
A részecskeszámláló b ővített éves ütemterve (a részecskeszámláló késedelmes teljes kör ű 
kalibrálása esetén)
  
5.7.1.2. A részecskeszámlálót ezenkívül minden jelent ősebb karbantartást követ ően újra kell kalibrálni, és ekkor 
új kalibrálási tanúsítványt kell kiállítani.  
5.7.1.3. A kalibrálást nemzeti vagy nemzetközi szabvány szerinti kalibrálási eljárással kell végrehajtani, melynek 
során a részecskeszámláló kalibrálás közbeni érzékenységét az alábbiakéval kell összevetni:  
a) Kalibrált aeroszol-elektrométer érzékenységével, elektrosztatikusan osztályozott kalibráló részecskék 
egyidej ű mintavételezése mellett; vagy  
b) A fent leírt módszerrel közvetlenül kalibrált, második részecskeszámláló érzékenységével.  
5.7.1.3.1. Az ezen almelléklet 5.7.1.3. a) pontja szerinti kalibrálást legalább hat olyan szabványos koncentráció 
alkalmazásával kell elvégezni, amelyeket a lehet ő legegyenletesebben kell elosztani a részecskeszámláló 
méréstartományában.  
5.7.1.3.2. Az ezen almelléklet 5.7.1.3. b) pontja szerinti kalibrálást a részecskeszámláló méréstartománya mentén 
legalább hat szabványos koncentráció alkalmazásával kell elvégezni. Legalább három kalibrálási pontnak 
1000/cm  3 alatti koncentrációjúnak kell lennie, a fennmaradó koncentrációkat lineárisan kell elosztani az 
1 000/cm  3 és a részecskeszámláló (PNC) egyedi részecske-számlálási tartományának legnagyobb értéke 
között.  
5.7.1.3.3. Az ezen almelléklet 5.7.1.3. a) és 5.7.1.3. b) pontja szerint megválasztott kalibrációs pontoknak tartal ­
mazniuk kell egy névleges nulla koncentrációs pontot, amely az EN 1822:2008 szabvány legalább H13. 
osztályába tartozó, vagy azzal megegyez ő teljesítmény ű HEPA-sz űrőknek az egyes készülékek bemene ­
tére történ ő felhelyezésével jön létre. Ha a kalibrálás alatt álló részecskeszámlálóra nem alkalmaznak 
kalibrálási tényez őt, akkor a mért koncentrációknak minden egyes koncentráció esetében ± 10 száza ­
lékos t űrés mellett meg kell egyezniük a szabványos koncentráció értékével – a nullapont kivételével –, 
egyébként a kalibrálás alatt álló részecskeszámláló nem elfogadható. A legkisebb négyzetek módszerén 
alapuló lineáris regressziós eljárással ki kell számítani és rögzíteni kell a két adatkészlet gradiensét. A 
gradiens reciprok értékével megegyez ő kalibrálási tényez őt kell alkalmazni a kalibrálás alatt álló részecs ­
keszámlálóra. A válaszreakciók linearitását a két adatkészlet Pearson-féle szorzatmomentum korrelációs 
együtthatójának (r) négyzetre emelésével kell kiszámítani, értékének pedig legalább 0,97 érték űnek kell 
lennie. A gradiens és az r  2 kiszámítása során a regressziós egyenesnek át kell haladnia az origón 
(mindkét készüléknél nulla koncentráció).  
5.7.1.4. A kalibrálásnak magában kell foglalnia a részecskeszámlálónak az ezen almelléklet 4.3.1.3.4. h) pont ­
jában foglalt követelmények szerinti, a 23 nm elektromos mobilitási átmér őjű részecskék kimutatási 
hatékonyságára irányuló ellen őrzését is. A számlálási hatékonyság ellen őrzése 41 nm-es részecskékkel 
nem szükséges.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/515
 
5.7.2. Az illékonyrészecske-eltávolító kalibrálása és hitelesítése  
5.7.2.1. Az illékonyrészecske-eltávolító részecskekoncentráció-csökkentési tényez őinek valamennyi hígítási beál ­
lítás esetében – a készülék állandó névleges üzemi h őmérsékletén – történ ő kalibrálására akkor van 
szükség, amikor az egység új, vagy jelent ősebb karbantartást végeztek rajta. Az illékonyrészecske-eltá ­
volító (VPR) részecskekoncentráció-csökkentési tényez őjére vonatkozó id őszakos hitelesítési követelmény 
egyetlen olyan beállítással való ellen őrzésre korlátozódik, amelyet jellemz ően a részecskesz űrővel felsze ­
relt járm űvek méréséhez használnak. A jóváhagyó hatóságnak meg kell gy őződnie arról, hogy az illé ­
konyrészecske-eltávolító kalibrálási vagy hitelesítési tanúsítványát a kibocsátásméréseket megel őző 6 
hónapon belül állították ki. Ha az illékonyrészecske-eltávolító h őmérséklet-ellen őrz ő riasztót tartalmaz, 
13 hónapos hitelesítési id őszak engedélyezett.  
Az illékonyrészecske-eltávolítót teljes egységként ajánlott kalibrálni és hitelesíteni.  
Az illékonyrészecske-eltávolítót (VPR) jellemezni kell a 30, 50 és 100 nm elektromos mobilitási átmér őjű 
szilárd részecskékre vonatkozó részecskekoncentráció-csökkentési tényez ők szempontjából. A 30 és 50 
nm elektromos mobilitási átmér őjű részecskék vonatkozásában a részecskekoncentráció-csökkentési 
tényez ők (f  r (d)) sorrendben legfeljebb 30, illetve 20 százalékkal magasabbak, valamint legfeljebb 5 
százalékkal alacsonyabbak a 100 nm elektromos mobilitási átmér őjű részecskék értékeinél. A hitelesítés 
számára a részecskekoncentráció-csökkentési tényez ő számtani közepe legfeljebb ± 10 százalékkal térhet 
el a részecskeszámláló els ődleges kalibrálása során meghatározott  f r részecskekoncentráció-csökkentési 
tényez ő számtani közepét ől. 
5.7.2.2. Ezeknél a méréseknél a vizsgálati aeroszol 30 nm, 50 nm és 100 nm elektromos mobilitási átmér őjű 
szilárd részecskékb ől áll, amelyek legkisebb koncentrációja az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) bemeneti 
nyílásánál 5 000 részecske/cm  3 . A hitelesítéshez 50 nm közepes elektromos mobilitási átmér őjű poli ­
diszperz aeroszol is használható. A vizsgálati aeroszolnak az illékonyrészecske-eltávolító üzemi h őmér ­
sékletein termikusan stabilnak kell lennie. A részecskeszám-koncentrációkat az egyes részegységek el őtt 
és után kell mérni.  
Az egyes monodiszperz részecskeméretekhez tartozó f  r (d i ) részecskekoncentráció-csökkenési tényez őket 
az alábbi egyenlettel kell kiszámítani:  
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
ahol:  
N in (d i ) a d  i átmér őjű részecskék részecskeszám-koncentrációja a részegység el őtt; 
N out (d i ) a d  i átmér őjű részecskék részecskeszám-koncentrációja a részegység után;  
d i a részecske elektromos mobilitási átmér ője (30, 50 vagy 100 nm).  
N in (d i ) és N  out (d i ) értékét ugyanolyan feltételek mellett kell korrigálni.  
Az adott  f r hígítási beállításhoz tartozó részecskekoncentráció-csökkenési tényez ő számtani közepét az 
alábbi egyenlettel kell kiszámítani:  
f r ¼ f r ð30nmÞ þ f r ð50nmÞ þ f r ð100nmÞ 
3 
Ha a hitelesítés 50 nm méret ű polidiszperz aeroszollal történik, akkor a hitelesítéshez alkalmazott 
hígítási beállításhoz tartozó  f v részecskekoncentráció-csökkenési tényez ő számtani közepét az alábbi 
egyenlettel kell kiszámítani:  
f v ¼ N in 
N outHU L 175/516 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
ahol:  
N in a bemeneti részecskeszám-koncentráció;  
N out a kimeneti részecskeszám-koncentráció.  
5.7.2.3. Az illékonyrészecske-eltávolító (VPR) a legalább 30 nm elektromos mobilitási átmér őjű tetrakontán 
(CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) részecskék 99,0 százaléknál nagyobb mérték ű eltávolítását valósítja meg, legalább 
10 000/cm  3 érték ű, bemeneti nyílásnál mért koncentrációval, legkisebb hígítási beállítás és a gyártók 
által ajánlott üzemi h őmérséklet esetében.  
5.7.3. A részecskekibocsátás-mér ő rendszer ellen őrzési eljárásai  
5.7.3.1. A részecskeszámlálóba irányuló áram havonta mért értéke – kalibrált áramlásmér ővel történ ő ellen őrzés 
esetén – a részecskeszámláló névleges áramlási sebességét ől legfeljebb 5 százalékkal térhet el.  
5.8. A kever őberendezés pontossága  
Ha az ezen almelléklet 5.2. pontjában meghatározott kalibrálások végrehajtására gázmegosztó segít ­
ségével kerül sor, akkor a kever őberendezés pontosságának biztosítania kell, hogy a hígított kalibráló 
gázok koncentrációi ± 2 százalékos pontossággal meghatározhatók legyenek. A kalibrálási görbét a 
mérési tartomány középpontjának az ezen almelléklet 5.3. pontjában ismertetett ellen őrzésével kell 
hitelesíteni. A gázelemz ő készülék tartományának 50 százalékát el nem ér ő koncentrációjú kalibráló 
gáz koncentrációjának a tanúsított értékhez viszonyítva 2 százalékos pontosságon belül kell lennie.  
6. Referenciagázok  
6.1. Tiszta gázok  
6.1.1. Valamennyi ppm mértékegységben megadott érték V-ppm (vpm) értékként értend ő. 
6.1.2. A következ ő tiszta gázokat kell szükség esetén rendelkezésre bocsátani kalibráláshoz és m űködtetéshez:  
6.1.2.1. Nitrogén:  
Tisztaság: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤ 0,1 ppm NO, < 0,1 ppm NO  2 , < 0,1 ppm N  2 O, 
< 0,1 ppm NH  3 ; 
6.1.2.2. Szintetikus leveg ő: 
Tisztaság: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤ 0,1 ppm NO; oxigéntartalom 18 és 21 térfo ­
gatszázalék között;  
6.1.2.3. Oxigén:  
Tisztaság: > 99,5 térfogatszázalék O  2 ; 
6.1.2.4. Hidrogén (és héliumot vagy nitrogént tartalmazó keverék):  
Tisztaság: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO  2 ; hidrogéntartalom 39 és 41 térfogatszázalék között;  
6.1.2.5. Szén-monoxid:  
Legkisebb tisztaság: 99,5 %;  
6.1.2.6. Propán:  
Legkisebb tisztaság: 99,5 %.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/517
 
6.2. Kalibráló gázok  
6.2.1. A kalibráló gázok tényleges koncentrációja nem térhet el ± 1 százaléknál nagyobb mértékben a megadott 
értékt ől, vagy az alábbiakban megadottaktól.  
Az alábbi összetétel ű gázkeverékeknek az ezen almelléklet 6.1.2.1. vagy 6.1.2.2. pontja szerinti el őírá ­
soknak megfelel ő ipari gáz kiszerelésben kell rendelkezésre állniuk:  
a) C  3 H 8 szintetikus leveg őben (lásd ezen almelléklet 6.1.2.2. pontját);  
b) CO nitrogénben;  
c) CO  2 nitrogénben;  
d) CH  4 szintetikus leveg őben;  
e) NO nitrogénben (ebben a kalibráló gázban az NO  2 mennyisége nem haladhatja meg az NO-tartalom 
5 százalékát);HU L 175/518 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
6. almelléklet  
Az 1. típusú vizsgálatok menete és vizsgálati feltételei  
1. A vizsgálatok menete és vizsgálati feltételei  
1.1 A vizsgálatok leírása  
1.1.1. Az 1. típusú vizsgálat a vonatkozó WLTP vizsgálati cikluson belüli gáz-halmazállapotú vegyület-kibocsátás, 
kibocsátott részecske-tömeg, kibocsátott CO  2 tömeg, tüzel őanyag-fogyasztás, elektromosenergia-fogyasztás 
és elektromos hatósugár ellen őrzésére szolgál.  
1.1.1.1. A vizsgálatokat az ezen almelléklet 1.2. pontjában ismertetett eljárással, illetve tiszta elektromos, hibrid 
hajtású elektromos és s űrített hidrogén tüzel őanyag-cellás hibrid hajtású járm űvek esetében a 8. almelléklet 
3. pontjában ismertetett eljárással kell elvégezni. A kipufogógázok, a részecskék és a részecskék számának 
mintavételezését és elemzését az el őírt eljárásokkal kell elvégezni.  
1.1.2. A vizsgálatok számát az A6/1. ábrán látható folyamatábra alapján kell meghatározni. A határérték az egyes 
kritikus káros anyagokra vonatkozóan a 715/2007/EK rendelet I. melléklettében meghatározott legna ­
gyobb megengedett érték.  
1.1.2.1. Az A6/1. ábrán látható folyamatábra csak a teljes alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusra érvényes, nem 
pedig az egyes szakaszokra.  
1.1.2.2. A vizsgálati eredmények az újratölthet ő energiatároló rendszer energiaváltozásán alapuló, Ki és ATCT 
korrekciók alkalmazása utáni értékek.  
1.1.2.3. A teljes ciklusértékek meghatározása  
1.1.2.3.1. Ha bármely vizsgálat közben, bármelyik kritikus kibocsátási határérték átlépésre kerül, akkor a járm ű nem 
fogadható el.  
1.1.2.3.2. A gyártónak az A6/1. táblázat alapján, a járm ű fajtájának függvényében, értelemszer űen meg kell adnia a 
nem küls ő feltöltés ű tüzel őanyag-cellás hibrid hajtású járm űvek kibocsátott CO  2 tömegének, elektromos ­
energia-fogyasztásának, tüzel őanyag-fogyasztásának teljes ciklusértékét, valamint tisztán elektromos ható ­
sugarát és teljesen elektromos hatósugarát.  
1.1.2.3.3. A küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek töltéslemerít ő üzemállapotbeli elektromosenergia- 
fogyasztásának gyártó által megadott értékét nem az A6/1. ábra szerint kell meghatározni. A típusjóvá ­
hagyási értékkel megegyez őnek kell venni, ha a gyártó által megadott CO  2 -érték jóváhagyási értékként 
elfogadott. Ellenkez ő esetben az elektromosenergia-fogyasztás mért értékét kell a típusjóváhagyási értéknek 
venni.  
1.1.2.3.4. Ha az els ő vizsgálat után a vonatkozó A6/2. táblázat 1. sorában szerepl ő valamennyi feltétel teljesül, akkor 
a gyártó által megadott valamennyi értéket típusjóváhagyási értékként el kell fogadni. Ha a vonatkozó 
A6/2. táblázat 1. sorában szerepl ő feltételek közül akár csak egy nem teljesül, akkor ugyanazzal a járm űvel 
egy második vizsgálatot is végre kell hajtani.  
1.1.2.3.5. A második vizsgálat után ki kell számítani a két vizsgálat eredményeinek számtani közepét. Ha az 
eredmények számtani középértékei révén a vonatkozó A6/2. táblázat 2. sorában szerepl ő valamennyi 
feltétel teljesül, akkor a gyártó által megadott valamennyi értéket típusjóváhagyási értékként el kell fogadni. 
Ha a vonatkozó A6/2. táblázat 2. sorában szerepl ő feltételek közül akár csak egy nem teljesül, akkor 
ugyanazzal a járm űvel egy harmadik vizsgálatot is végre kell hajtani.  
1.1.2.3.6. A harmadik vizsgálat után ki kell számítani a három vizsgálat eredményeinek számtani közepét. A 
vonatkozó A6/2. táblázat 3. sorában szerepl ő megfelel ő feltételt teljesít ő valamennyi paraméter esetében 
a megadott értéket kell a típusvizsgálati értéknek venni. A vonatkozó A6/2. táblázat 3. sorában szerepl ő 
megfelel ő feltételt nem teljesít ő paraméterek esetében az eredmények számtani középértékét kell a típus ­
vizsgálati értéknek venni.  
1.1.2.3.7. Abban az esetben, ha a vonatkozó A6/2. táblázat bármelyik feltétele nem teljesül az els ő vagy a második 
vizsgálat után, akkor a gyártó kérésére és a jóváhagyó hatóság hozzájárulásával a gyártó a típusjóváhagyási 
vizsgálatok szükséges számának csökkentése érdekében új értékeket adhat meg: a kibocsátás vagy a 
fogyasztás esetében magasabb, míg az elektromos hatósugár esetében alacsonyabb értékeket.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/519
 
1.1.2.3.8. A dCO2  1 , dCO2  2 és dCO2  3 meghatározása  
1.1.2.3.8.1. Az 1.1.2.3.8.2. pont követelményeinek figyelembevétele nélkül, az alábbi dCO2  1 , dCO2  2 és dCO2  3 érté ­
keket kell alkalmazni az A6/2. táblázatbeli vizsgálatok számára vonatkozó feltételekkel kapcsolatban:  
dCO2  1 = 0,990  
dCO2  2 = 0,995  
dCO2  3 = 1,000  
1.1.2.3.8.2. Ha küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek 1. típusú töltéslemerítési vizsgálata kett ő vagy több 
alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusból áll, és a dCO2x értéke 1,0 alatti, akkor a dCO2x értékét 1,0 
érték űre kell változtatni.  
1.1.2.3.9. Abban az esetben, ha egy vizsgálati eredmény vagy vizsgálati eredmények középértéke típusjóváhagyási 
értéknek lett véve és ez igazolást nyert, akkor erre az értékre „gyártó által megadott értékként” kell 
hivatkozni a további számításokban.  
A6/1. táblázat  
A gyártó által megadott értékekre vonatkozó szabályok (teljes ciklusértékek)  ( 1 ) 
Járm űfajta  M CO2 ( 2 ) 
(g/km)  Tüzel őanyag- 
fogyasztás 
(kg/100km)  Elektromosenergia- 
fogyasztás (  3 ) 
(Wh/km)  Teljesen elektromos 
hatósugár / Tisztán 
elektromos hatósu ­
gár (  3 ) 
(km)  
A 6. almelléklet szerint 
vizsgált járm űvek (Bels ő 
égés ű motorral rendelkez ő 
járm űvek)  M CO2 
A 7. almelléklet 3. 
pontja  — —  —  
Nem küls ő feltöltés ű tüze ­
lőanyag-cellás hibrid 
hajtású járm űvek — FC CS 
A 8. almelléklet 
4.2.1.2.1. pontja  — —  
Nem küls ő feltöltés ű hibrid 
hajtású elektromos járm ű­
vek M CO2,CS  
A 8. almelléklet 
4.1.1. pontja  — —  —  
Küls ő feltöltés ű 
hibrid hajtású 
elektromos 
járm űvek CD M CO2,CD  
A 8. almelléklet 
4.1.2. pontja  — EC AC,CD  
A 8. almelléklet 
4.3.1. pontja  AER A 
8. almelléklet 
4.4.1.1. pontja  
CS M CO2,CS  
A 8. almelléklet 
4.1.1. pontja  — —  —  
Tiszta elektromos hajtású 
járm űvek — —  EC WLTC  
A 8. almelléklet 
4.3.4.2. pontja  PER  WLTC  
A 8. almelléklet 
4.4.2. pontja  
( 1 ) A gyártó által megadott értéknek a szükséges korrekciókkal javított értéknek kell lennie (például Ki korrekció és egyéb 
regionális korrekciók) 
( 2 ) Kerekítés: xxx,xx 
( 3 ) Kerekítés: xxx,xHU L 175/520 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
A6/1. ábra  
Az 1. típusú vizsgálatok folyamatábrája
HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/521
 
A6/2. táblázat  
A vizsgálatok számára vonatkozó feltételek  
Bels ő égés ű motorral rendelkez ő járm űvek, nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek és 
küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek 1. típusú töltésfenntartási vizsgálata esetén.  
Vizsgálat  Bírálati paraméter  Kritikus kibocsátás  M  CO2 
1. sor  Els ő vizsgálat  Els ő vizsgálati eredmé ­
nyek  ≤ El őírás szerinti 
határérték × 0,9  ≤ Gyártó által megadott 
érték × dCO2  1 
2. sor  Második vizs ­
gálat  Az els ő és a második 
vizsgálat eredményének 
számtani közepe  ≤ El őírás szerinti 
határérték × 1,0 (  1 ) ≤ Gyártó által megadott 
érték × dCO2  2 
3. sor  Harmadik 
vizsgálat  A három vizsgálati ered ­
mény számtani közepe  ≤ El őírás szerinti 
határérték × 1,0 (  1 ) ≤ Gyártó által megadott 
érték × dCO2  3 
( 1 ) Valamennyi vizsgálati eredménynek meg kell felelnie az el őírás szerinti határértéknek is.  
Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek 1. típusú töltéslemerítési vizsgálata esetén.  
Vizsgálat  Bírálati paraméter  Kritikus kibocsátás  M  CO2,CD  AER  
1. sor  Els ő 
vizsgálat  Els ő vizsgálati ered ­
mények  ≤ El őírás szerinti 
határérték × 
0,9 (  1 ) ≤ Gyártó által 
megadott érték 
× dCO2  1 ≥ Gyártó által 
megadott érték × 
1,0 
2. sor  Második 
vizsgálat  Az els ő és a második 
vizsgálat eredmé ­
nyének számtani 
közepe  ≤ El őírás szerinti 
határérték × 
1,0 (  2 ) ≤ Gyártó által 
megadott érték 
× dCO2  2 ≥ Gyártó által 
megadott érték × 
1,0 
3. sor  Harmad ­
ik vizs ­
gálat  A három vizsgálati 
eredmény számtani 
közepe  ≤ El őírás szerinti 
határérték × 
1,0 (  2 ) ≤ Gyártó által 
megadott érték 
× dCO2  3 ≥ Gyártó által 
megadott érték × 
1,0 
( 1 ) Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek 1. típusú töltéslemerítési vizsgálata esetén csak akkor kell a „0,9” 
értéket „1,0” értékre változtatni, ha a töltéslemerítési vizsgálat kett ő vagy több alkalmazandó WLTC ciklust tartalmaz. 
( 2 ) Valamennyi vizsgálati eredménynek meg kell felelnie az el őírás szerinti határértéknek.  
Tiszta elektromos hajtású járm űvek esetében  
Vizsgálat  Bírálati paraméter  Elektromosenergia-fogyasz ­
tás CRB  
1. sor  Els ő vizs ­
gálat  Els ő vizsgálati eredmények  ≤ Gyártó által 
megadott érték × 1,0  ≥ Gyártó által megadott 
érték × 1,0  
2. sor  Második 
vizsgálat  Az els ő és a második vizs ­
gálat eredményének szám ­
tani közepe  ≤ Gyártó által 
megadott érték × 1,0  ≥ Gyártó által megadott 
érték × 1,0  
3. sor  Harmadik 
vizsgálat  A három vizsgálati ered ­
mény számtani közepe  ≤ Gyártó által 
megadott érték × 1,0  ≥ Gyártó által megadott 
érték × 1,0  
Nem küls ő feltöltés ű tüzel őanyag-cellás hibrid hajtású járm űvek esetében  
Vizsgálat  Bírálati paraméter  FC  CS 
1. sor  Els ő vizsgálat  Els ő vizsgálati eredmények  ≤ Gyártó által megadott 
érték × 1,0  
2. sor  Második vizs ­
gálat  Az els ő és a második vizsgálat eredményének 
számtani közepe  ≤ Gyártó által megadott 
érték × 1,0  
3. sor  Harmadik vizs ­
gálat  A három vizsgálati eredmény számtani 
közepe  ≤ Gyártó által megadott 
érték × 1,0HU L 175/522 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
1.1.2.4. A szakaszokra vonatkozó értékek meghatározása  
1.1.2.4.1. Szakaszokra vonatkozó CO  2 értékek  
1.1.2.4.1.1. Miután a gyártó által a teljes ciklusra megadott kibocsátott CO  2 tömegérték elfogadásra került, a gyártó 
által megadott érték és a vizsgálati eredmények közötti eltérés kompenzálása érdekében a vizsgálati 
eredmények szakaszokra vonatkozó értékeinek g/km mértékegységben kifejezett számtani közepét meg 
kell szorozni a CO2_AF módosító tényez ővel. Ezt a korrigált értéket kell a CO  2 típusjóváhagyási értékének 
venni. 
CO2  A F ¼ Megadott érték 
Szakasz vegyes értéke  
ahol: 
Szakasz vegyes értéke  ¼ CO2  ave  L Ü D L þ CO2  ave  M Ü D M þ CO2  ave  H Ü D H þ CO2  ave  exH Ü D exH 
D L þ D M þ D H þ D exH 
ahol:  
CO2  ave  L az eredményül kapott kibocsátott CO  2 tömeg számtani középérték az L szakaszhoz tartozó 
vizsgálati eredmény(ek)re (g/km);  
CO2  ave  M az eredményül kapott kibocsátott CO  2 tömeg számtani középérték az M szakaszhoz tartozó 
vizsgálati eredmény(ek)re (g/km);  
CO2  ave  H az eredményül kapott kibocsátott CO  2 tömeg számtani középérték a H szakaszhoz tartozó 
vizsgálati eredmény(ek)re (g/km);  
CO2  ave  exH az eredményül kapott kibocsátott CO  2 tömeg számtani középérték az exH szakaszhoz tartozó 
vizsgálati eredmény(ek)re (g/km);  
D L az L szakaszhoz tartozó elméleti távolság (km);  
D M az M szakaszhoz tartozó elméleti távolság (km);  
D H a H szakaszhoz tartozó elméleti távolság (km);  
D exH az exH szakaszhoz tartozó elméleti távolság (km).  
1.1.2.4.1.2. Ha a gyártó által a teljes ciklusra megadott kibocsátott CO  2 tömegérték nem került elfogadásra, akkor a 
szakaszokra vonatkozó típusjóváhagyási kibocsátott CO  2 tömegértéket az adott szakaszra vonatkozó 
valamennyi vizsgálati eredmény számtani középértékeként kell kiszámítani.  
1.1.2.4.2. Szakaszokra vonatkozó tüzel őanyag-fogyasztási értékek  
1.1.2.4.2.1. A tüzel őanyag-fogyasztási értéket a szakaszokra vonatkozó kibocsátott CO  2 tömeg és a kibocsátások 
számtani közepe alapján, az ezen almelléklet 1.1.2.4.1. pontjában megadott egyenletekkel kell kiszámítani.  
1.1.2.4.3. Szakaszokra vonatkozó elektromosenergia-fogyasztási, tisztán elektromos hatósugár és teljesen elektromos 
hatósugár értékek  
1.1.2.4.3.1. A szakaszokra vonatkozó elektromosenergia-fogyasztást és a szakaszokra vonatkozó elektromos hatósu ­
garakat a vizsgálati érték(ek) szakaszokra vonatkozó értékeinek számtani közepe alapján, módosító tényez ő 
nélkül kell kiszámítani.  
1.2. 1. típusú vizsgálati feltételek  
1.2.1. Áttekintés  
1.2.1.1. Az 1. típusú vizsgálat a fékpad el őkészítése, a tüzel őanyag-feltöltés, a kondicionálás el őírt sorozatából és az 
üzemi feltételekb ől áll.  
1.2.1.2. Az 1. típusú vizsgálat az interpolációs járm űcsaládra vonatkozó WLTC ciklusnak a járm űvel a fékpadon 
történ ő végrehajtásából áll. A hígított kipufogógáz-kibocsátás arányos részét kés őbbi elemzés céljából 
állandó térfogatú mintavételi rendszerrel folyamatosan gy űjteni kell.  
1.2.1.3. A háttér-koncentrációkat minden olyan vegyület esetében mérni kell, amely esetében hígított kibocsátott 
tömegmérésre sor kerül. A kipufogógáz-kibocsátás vizsgálata esetében ez a hígító leveg őből történ ő 
mintavételt és annak elemzését jelenti.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/523
 
1.2.1.3.1. Háttér-részecsketömeg mérés  
1.2.1.3.1.1. Ha a gyártó kéri a hígító leveg ő vagy hígító alagút háttér-részecsketömeg mérésének kivételét a kibocsátás- 
mérések közül, akkor ezeket a háttér-koncentráció szinteket az ezen almelléklet 1.2.1.3.1.1.1–1.2.1.3.1.1.3. 
pontjában felsorolt eljárások szerint kell meghatározni.  
1.2.1.3.1.1.1. A háttér-koncentráció korrekció legnagyobb megengedett értéke a sz űrőn a vizsgálati áramlási sebességnél 
jelentkez ő 1 mg/km értékkel egyenérték ű tömeg.  
1.2.1.3.1.1.2. Ha a háttér-koncentráció túllépi ezt a szintet, akkor az el őírt 1 mg/km értéket le kell vonni.  
1.2.1.3.1.1.3. Ha a háttér-koncentráció hozzájárulásának kivonása negatív eredményt ad, akkor a háttérszintet nullának 
kell tekinteni.  
1.2.1.3.1.2. A hígító leveg ő háttér-részecsketömeg szintjét a sz űrt hígító leveg őnek a részecske-háttérsz űrőn történ ő 
átvezetésével kell meghatározni. Ezt egy közvetlenül a hígítóleveg ő-sz űrők alatt lév ő pontban kell vételezni. 
A μ/m 3 mértékegységgel megadott háttér-koncentráció szinteket az utolsó 14 mérés göngyölített számtani 
közepeként kell meghatározni, hetente legalább egy méréssel.  
1.2.1.3.1.3. A hígító alagút háttér-részecsketömeg szintjét a sz űrt hígító leveg őnek a részecske-háttérsz űrőn történ ő 
átvezetésével kell meghatározni. Ennek ugyanarról a pontról kell származnia, mint a részecskemintának. 
Ha a vizsgálat során másodlagos hígításra is sor kerül, akkor a másodlagos hígítórendszernek aktívnak kell 
lennie a háttér-koncentráció mérés végett. A vizsgálat napján csak egy mérés végezhet ő, vagy a vizsgálat 
előtt vagy utána.  
1.2.1.3.2. A háttér-részecskeszám meghatározása  
1.2.1.3.2.1. Ha a gyártó háttér-koncentráció korrekciót két, akkor ezeket a háttér-koncentráció szinteket az alábbiak 
szerint kell meghatározni:  
1.2.1.3.2.1.1. A háttér-koncentráció értéke kiszámítható vagy mérhet ő. A legnagyobb megengedett háttér-koncentráció 
korrekció a részecskeszám-mér őrendszer szivárgásának legnagyobb megengedett szivárgási mértékével (0,5 
részecske/cm  3 ) arányos, a részecskekoncentráció-csökkenési tényez ő és az állandó térfogatú mintavétel 
tényleges vizsgálat során alkalmazott áramlása alapján arányosítva.  
1.2.1.3.2.1.2. A jóváhagyó hatóság vagy a gyártó is kérheti, hogy a számított értékek helyett a ténylegesen mért háttér- 
koncentráció kerüljön alkalmazásra.  
1.2.1.3.2.1.3. Ha a háttér-koncentráció hozzájárulásának kivonása negatív eredményt ad, akkor az eredményül kapott 
részecskeszámot nullának kell tekinteni.  
1.2.1.3.2.2. A hígító leveg ő háttér-részecskeszám szintjét a sz űrt hígító leveg őből történ ő mintavétellel kell meghatá ­
rozni. A mintavételt olyan pontban kell elvégezni, amely közvetlenül az után található, ahol a sz űrt hígító 
leveg ő belép a részecskekibocsátás-mér ő rendszerbe. A részecske/cm  3 mértékegységgel megadott háttér- 
koncentráció szinteket az utolsó 14 mérés göngyölített számtani közepeként kell meghatározni, hetente 
legalább egy méréssel.  
1.2.1.3.2.3. A hígító alagút háttér-részecskeszám szintjét a sz űrt hígító leveg őből történ ő mintavétellel kell meghatá ­
rozni. Ennek ugyanarról a pontról kell származnia, mint a részecskemintának. Ha a vizsgálat során 
másodlagos hígításra is sor kerül, akkor a másodlagos hígítórendszernek aktívnak kell lennie a háttér- 
koncentráció mérés végett. A vizsgálat napján csak egy mérés végezhet ő, vagy a vizsgálat el őtt vagy utána, 
a tényleges részecskekoncentráció-csökkenési tényez ő és az állandó térfogatú mintavétel vizsgálat során 
alkalmazott áramlása segítségével.HU L 175/524 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
1.2.2. A vizsgálati helyiség általános felszereltsége  
1.2.2.1. Mérend ő paraméterek  
1.2.2.1.1. Az alábbi h őmérsékleteket ± 1,5 °C pontossággal kell mérni:  
a) a vizsgálati helyiség környezeti leveg ője; 
b) A hígító- és mintavev ő rendszer h őmérséklete a kibocsátásmérési rendszerekre vonatkozóan az 5. 
almellékletben meghatározottak szerint.  
1.2.2.1.2. A légköri nyomásnak ± 0,1 kPa pontossággal kell mérhet őnek lennie.  
1.2.2.1.3. A H fajlagos páratartalmat ± 1 g H  2 O/kg száraz leveg ő pontossággal kell mérni.  
1.2.2.2. Vizsgálati cella és kondicionálási terület  
1.2.2.2.1. Vizsgálati cella  
1.2.2.2.1.1. A vizsgálati cella beállított h őmérsékletének 23 °C érték űnek kell lennie. A tényleges értéknek ± 5 °C 
tűréshatáron belül kell lennie. A leveg ő h őmérsékletét és páratartalmát a vizsgálati cella h űtőventilátorának 
kilép őnyílásánál, legalább 1 Hz gyakorisággal kell mérni. A vizsgálat kezdetére el őírt h őmérsékletre vonat ­
kozóan lásd a 6. almelléklet 1.2.8.1. pontját.  
1.2.2.2.1.2. A vizsgálati helyiség leveg őjének, illetve a motor által beszívott leveg ő fajlagos páratartalmának (H) telje ­
sítenie kell az alábbi feltételt:  
5,5 Ï H Ï 12,2 ðg H  2 O=kg száraz leveg őÞ 
1.2.2.2.1.3. A páratartalmat folyamatosan, legalább 1 Hz gyakorisággal kell mérni.  
1.2.2.2.2. Kondicionálási terület  
A vizsgálati cella beállított h őmérsékletének 23 °C érték űnek kell lennie, míg a tényleges érték 5 perces 
göngyölített számtani közepének ± 3 °C t űréshatáron belül kell lennie, és nem mutathat szisztematikus 
eltérést a beállított értékt ől. A h őmérsékletet folyamatosan, legalább 1 Hz gyakorisággal kell mérni.  
1.2.3. A vizsgálati járm ű 
1.2.3.1. Általános rész  
A vizsgálati járm ű valamennyi részegységének meg kell felelnie a sorozatgyártású járm űvekének, vagy ha a 
járm ű eltér a sorozatgyártású járm űtől, akkor valamennyi vonatkozó vizsgálati jegyz őkönyvben teljes kör ű 
leírást szerepeltetni kell. A vizsgálati járm ű kiválasztása során a gyártónak és a jóváhagyó hatóságnak meg 
kell egyeznie azt illet ően, hogy melyik járm űtípus reprezentatív az interpolációs járm űcsaládra vonatko ­
zóan.  
A kibocsátásmérés során a H vizsgálati járm űvel megállapított kigurulási menetellenállást kell alkalmazni. 
Kigurulási menetellenállási mátrix járm űcsalád esetében, a kibocsátásmérés során a H  M járm űre vonatko ­
zóan, a 4. almelléklet 5.1. pontja szerint számított kigurulási menetellenállást kell alkalmazni.  
Ha a gyártó kérésére az interpolációs eljárás kerül alkalmazásra (lásd a 7. almelléklet 3.2.3.2. pontját), 
akkor további kibocsátásmérést kell végrehajtani az L vizsgálati járm űvel megállapított kigurulási mene ­
tellenállással. A H és az L járm űre vonatkozó vizsgálatokat ugyanazzal a vizsgálati járm űvel kell végrehaj ­
tani, az interpolációs járm űcsaládon belüli legrövidebb végs ő összáttételi aránnyal. Kigurulási menetellen ­
állási mátrix járm űcsalád esetében további kibocsátásmérést kell végrehajtani az L  M járm űre vonatkozóan, a 
4. almelléklet 5.1. pontja szerint számított kigurulási menetellenállással.  
1.2.3.2. CO  2 interpolációs tartomány  
Az interpolációs eljárást csak akkor kell alkalmazni, ha a CO  2 érték L és H járm ű közötti eltérése az 5 és 
30 g/km közötti érték, vagy a H járm ű CO  2 kibocsátásának legalább 20 százaléka közül az alacsonyabb 
értéknek megfelel ő.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/525
 
A gyártó kérésére és a jóváhagyó hatóság beleegyezésével, az interpolációs egyenes a H járm ű CO  2 
kibocsátási értéke felett és/vagy az L járm ű CO  2 kibocsátási értéke alatt legfeljebb 3 g/km értékig extrapo ­
lálható. Ez a kiterjesztés csak a fent meghatározott interpolációs tartomány abszolút határértékein belül 
érvényes.  
Ez a szakasz nem vonatkozik kigurulási menetellenállási mátrix járm űcsaládok H  M és L  M járm űvei közötti 
CO  2 eltérésekre.  
1.2.3.3. Bejáratás  
A járm űvet jó m űszaki állapotban kell vizsgálatra bocsátani. A vizsgálat el őtt a járm űvet 3 000 és 
15 000 km közötti futásteljesítménnyel be kell járatni. A motornak, a sebességváltónak és a járm űnek a 
gyártói ajánlásoknak megfelel ő bejáratott állapotban kell lennie.  
1.2.4. Beállítások  
1.2.4.1. A fékpad beállítását és hitelesítését a 4. almelléklet szerint kell elvégezni.  
1.2.4.2. Üzemeltetés a fékpadon  
1.2.4.2.1. A fékpad üzemeltetése közben valamennyi kiegészít ő berendezést le kell kapcsolni vagy le kell tiltani, 
kivéve ha azok üzemeltetése szükséges.  
1.2.4.2.2. Ha a járm ű rendelkezik fékpad üzemmóddal, akkor azt a járm ű utasításainak megfelel ően aktiválni kell 
(például a kormánykeréken található nyomógombok adott sorrendben történ ő lenyomásával, a gyártó 
járm űdiagnosztikai berendezésével vagy egy biztosíték eltávolításával).  
A gyártó kötelessége a jóváhagyó hatóság számára átadni a letiltott berendezések felsorolását, valamint a 
letiltás indoklását. A fékpad üzemmódot a jóváhagyó hatóságnak jóvá kell hagynia, és a fékpad üzemmód 
alkalmazását szerepeltetni kell valamennyi vonatkozó vizsgálati jegyz őkönyvben.  
1.2.4.2.3. A fékpad üzemmód nem aktiválhatja, modulálhatja, késleltetheti, illetve nem tilthatja le semmilyen olyan 
részegység m űködését sem, amely befolyásolja a kibocsátást és a tüzel őanyag-fogyasztást a vizsgálati 
feltételek között. Minden olyan berendezést, amely befolyásolja a fékpadon történ ő üzemeltetését, úgy 
kell beállítani, hogy megfelel ően m űködjön.  
1.2.4.2.4. Ha a vizsgálati járm ű kétkerék-hajtású üzemmódban kerül vizsgálatra, akkor a vizsgálati járm űvet az 5. 
almelléklet 2. pontja szerinti el őírásoknak megfelel ő egytengelyes fékpadon kell vizsgálni. A gyártó kérésére 
és a jóváhagyó hatóság beleegyezésével, a járm ű kéttengelyes fékpadon is vizsgálható.  
1.2.4.2.5. Ha a vizsgálati járm ű olyan üzemmódban kerül vizsgálatra, amelyben WLTP feltételek között részlegesen 
vagy állandó négykerék-hajtású üzemmódba váltana az alkalmazandó ciklus során, akkor a vizsgálati 
járm űvet az 5. almelléklet 2.3. pontja szerinti el őírásoknak megfelel ő kéttengelyes fékpadon kell vizsgálni.  
A gyártó kérésére és a jóváhagyó hatóság beleegyezésével, a járm ű egytengelyes fékpadon is vizsgálható az 
alábbi feltételek teljesülése esetén:  
a) a vizsgálati járm ű állandó kétkerék-hajtású üzemeltetésre átalakított valamennyi vizsgálati módban;  
b) a gyártó bizonyítékkal szolgál a jóváhagyó hatóság számára, hogy az átalakított járm ű CO  2 kibocsátása, 
tüzel őanyag-fogyasztása és/vagy elektromosenergia-fogyasztása legalább akkora érték ű, mint a nem 
átalakított járm ű kéttengelyes fékpadon végzett vizsgálata esetén.  
1.2.4.3. A járm ű kipufogórendszere nem rendelkezhet olyan szivárgással, amely valószín űsíthet ően csökkentené az 
összegy űjtött kipufogógáz mennyiségét.  
1.2.4.4. Az er őátviteli rendszert és a járm ű kezel őszerveit a gyártó sorozatgyártású járm űvekre vonatkozó el őírá ­
sainak megfelel ően kell beállítani.HU L 175/526 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
1.2.4.5. A gumiabroncsoknak a járm ű gyártója által megadott eredeti gumiabroncs-típusúnak kell lenniük. A 
gumiabroncsnyomás 50 százalékkal a 4. almelléklet 4.2.2.3. pontjában meghatározott nyomás fölé növel ­
het ő. Ugyanazt a gumiabroncsnyomást kell alkalmazni a fékpad beállítása és az azt követ ő valamennyi 
vizsgálat során. A gumiabroncsnyomást szerepeltetni kell valamennyi vonatkozó vizsgálati jegyz őkönyv ­
ben.  
1.2.4.6. Referencia-tüzel őanyag  
1.2.4.6.1. A vizsgálathoz a IX. melléklettben meghatározottnak megfelel ő referencia-tüzel őanyagot kell használni.  
1.2.4.7. A vizsgálati járm ű el őkészítése  
1.2.4.7.1. A vizsgálat alatt a járm űnek megközelít őleg vízszintesen kell állnia a tüzel őanyag rendellenes eloszlásának 
elkerülése érdekében.  
1.2.4.7.2. Szükség esetén a gyártónak biztosítania kell az ahhoz szükséges további szerelvényeket és adaptereket, 
hogy a járm űre szerelt tüzel őanyag-tartály(ok) legalacsonyabb pontjáról lehessen tüzel őanyagot leereszteni 
és el lehessen végezni a kipufogógázokból történ ő mintavételt.  
1.2.4.7.3. Olyan vizsgálat során végzett részecsketömeg-mintavételnél, amikor a regeneráló eszköz stabilizált terhelési 
állapotban van (azaz a járm ű nincs regenerációnak alávetve), ajánlatos, hogy a járm ű a tervszer ű regene ­
rációk közötti futásteljesítményének legalább 1/3-át megtegye, vagy hogy a periodikusan regeneráló 
eszközt ezzel egyenérték ű módon terheljék.  
1.2.5. El őzetes vizsgálati ciklusok  
1.2.5.1. Az el őzetes vizsgálati ciklusokat a gyártó kérésére lehet végrehajtani, az el őírt határokon belüli sebesség ­
görbe mentén.  
1.2.6. A vizsgálati járm ű el őkondicionálása  
1.2.6.1. A tüzel őanyag-tartály(oka)t fel kell tölteni az el őírt vizsgálati tüzel őanyaggal. Ha a tartály(ok)ban lév ő 
tüzel őanyag nem felel meg az ezen almelléklet 1.2.4.6. pontjában meghatározott követelményeknek, a 
feltöltés el őtt a meglév ő tüzel őanyagot le kell ereszteni. A párolgási kibocsátást szabályozó rendszert nem 
szabad a normálistól eltér ő módon átöblíteni vagy terhelni.  
1.2.6.2. Az újratölthet ő energiatároló rendszer feltöltése  
Az el őkondicionálási vizsgálati ciklus el őtt teljesen fel kell tölteni az újratölthet ő energiatároló rendszert. A 
gyártó kérésére a feltöltést el lehet hagyni az el őkondicionálás el őtt. Az újratölthet ő energiatároló rendszert 
nem szabad újra feltölteni a hivatalos vizsgálat el őtt. 
1.2.6.3. A vizsgálati járm űvet a vizsgálati cellához kell vinni, és végre kell hajtani az 1.2.6.3.1–1.2.6.3.9. pontjában 
ismertetett m űveleteket.  
1.2.6.3.1. A járm űvet a fékpadra kell vezetni vagy tolni, és az alkalmazandó WLTC ciklusokon végig kell vezetni. A 
vizsgálati járm űnek nem kell hidegnek lennie, és a járm ű használható a próbapad terhelésének beállítására.  
1.2.6.3.2. A fékpad terhelését a 4. almelléklet 7. és 8. pontja szerint kell beállítani.  
1.2.6.3.3. Az el őkondicionálás során a vizsgálati cella h őmérsékletének meg kell egyeznie az 1. típusú vizsgálat 
számára meghatározottal (lásd ezen almelléklet 1.2.2.2.1. pontját).  
1.2.6.3.4. A meghajtott kerék gumiabroncsainak nyomását ezen almelléklet 1.2.4.5. pontjának rendelkezései szerint 
kell beállítani.  
1.2.6.3.5. LPG-vel vagy földgázzal/biometánnal m űköd ő szikragyújtású motorral felszerelt, illetve a benzinnel és LPG- 
vel vagy földgázzal/biometánnal is üzemeltethet ő motorral felszerelt járm űvek esetében az els ő gáz- 
halmazállapotú referencia-tüzel őanyaggal és a második gáz-halmazállapotú referencia-tüzel őanyaggal 
végzett vizsgálat között a járm űvet a második referencia-tüzel őanyaggal történ ő vizsgálat el őtt el őkondi ­
cionálni kell.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/527
 
1.2.6.3.6. Az el őkondicionálás érdekében az alkalmazandó WLTC ciklust kell végrehajtani. A motor beindítását és a 
járm ű vezetését ezen almelléklet 1.2.6.4. pontja szerint kell végrehajtani.  
A fékpadot a 4. almelléklet szerint kell beállítani.  
1.2.6.3.7. A gyártó kérésére és a jóváhagyó hatóság beleegyezésével további WLTC ciklus is végrehajtható a járm ű és 
vezérl őrendszerei stabilizált állapotba juttatása érdekében.  
1.2.6.3.8. Bármilyen további el őkondicionálás alkalmazását valamennyi vonatkozó vizsgálati íven szerepeltetni kell.  
1.2.6.3.9. Olyan vizsgálati létesítményben, ahol egy kevés részecskét kibocsátó járm ű vizsgálatát egy sok részecskét 
kibocsátó járm űvön végzett korábbi vizsgálatból visszamaradó szennyez ődés érheti, a mintavev ő beren ­
dezés el őkondicionálása céljából ajánlatos egy 120 km/h sebesség ű állandósult állapotú, 20 perces id őtar ­
tamú menetciklust végrehajtani egy kevés részecskét kibocsátó járm űvel. A mintavev ő berendezés el őkon ­
dicionálása érdekében szükség esetén hosszabb és/vagy nagyobb sebesség ű menetciklusok is megengedet ­
tek. A hígító alagút háttér-koncentráció méréseit az alagút el őkondicionálása után, valamennyi ezt követ ő 
járm űvizsgálat el őtt kell elvégezni.  
1.2.6.4. Az er őátviteli rendszer indítási folyamatát az erre a célra szolgáló berendezések segítségével, a gyártói 
utasítások alapján kell végrehajtani.  
Ellentétes rendelkezés hiányában az üzemmódok közötti, nem a járm ű által kezdeményezett átváltás a 
vizsgálat során nem engedélyezett.  
1.2.6.4.1. Ha az er őátviteli rendszer indítási folyamata nem sikeres, például a motor nem indul el a várt módon, vagy 
a járm ű indítási hibát jelez, akkor a vizsgálat érvénytelen, meg kell ismételni az el őkondicionálási vizs ­
gálatokat, majd új vizsgálati menetet kell végrehajtani.  
1.2.6.4.2. A ciklus az er őátviteli rendszer indítási folyamatával kezd ődik. 
1.2.6.4.3. LPG vagy földgáz/biometán használata esetén megengedhet ő, hogy a motor benzinüzemben induljon, és 
egy, a vezet ő által nem módosítható, el őre meghatározott id őtartam után automatikusan kapcsoljon át LPG 
vagy földgáz/biometán üzemmódra.  
1.2.6.4.4. A járm ű állóhelyzeti/üresjárati szakaszai során a fékeket a hajtott kerekek elfordulásának megakadályozá ­
sához megfelel ő er ővel kell üzemeltetni.  
1.2.6.4.5. A vizsgálat során a sebességet legalább 1 Hz gyakorisággal az id ő függvényében kell mérni, vagy adat ­
felvételi rendszerrel gy űjteni, hogy a ténylegesen vezetett sebességet ki lehessen értékelni.  
1.2.6.4.6. A járm ű által ténylegesen megtett távolságot szerepeltetni kell az egyes WLTC szakaszokhoz tartozó 
valamennyi vizsgálati íven.  
1.2.6.5. A sebességváltó használata  
1.2.6.5.1. Kézi kapcsolású sebességváltó  
A 2. almellékletben meghatározott, sebességváltásra vonatkozó el őírásokat be kell tartani. A 8. almelléklet 
szerint vizsgált járm űveket a 8. almelléklet 1.5. pontjában leírtak szerint kell vezetni.  
Azokat a járm űveket, amelyek nem képesek elérni az alkalmazandó WLTC ciklus folyamán a szükséges 
gyorsulási és legnagyobb sebességértékeket, a gázpedált teljesen benyomva addig kell m űködtetni, amíg 
újra el nem érik az el őírt sebességgörbét. A sebességgörbét ől való ilyen jelleg ű eltérések nem érvénytele ­
nítik a vizsgálatot. A menetciklustól való eltéréseket szerepeltetni kell valamennyi vonatkozó vizsgálati 
íven.  
1.2.6.5.1.1. Az ezen almelléklet 1.2.6.6. pontjában megadott t űréseket kell alkalmazni.  
1.2.6.5.1.2. A fokozatváltást az el őírt fokozatváltási ponthoz viszonyítva ± 1,0 másodperc pontossággal kell megkez ­
deni és befejezni.HU L 175/528 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
1.2.6.5.1.3. A tengelykapcsolót az el őírt tengelykapcsoló-m űködtetési ponthoz viszonyítva ± 1,0 másodperc pontos ­
sággal kell lenyomni.  
1.2.6.5.2. Automatikus kapcsolású sebességváltó  
1.2.6.5.2.1. Az automatikus kapcsolású sebességváltóval felszerelt járm űveket az els ődleges üzemmódban kell vizsgálni. 
A gázpedált úgy kell kezelni, hogy a járm ű pontosan kövesse a sebességgörbét.  
1.2.6.5.2.2. A járm űvezet ő által választható üzemmódokkal rendelkez ő automatikus kapcsolású sebességváltóval felsze ­
relt járm űveknek valamennyi, el őremenetre szolgáló automatikus váltási üzemmódban meg kell felelniük a 
kritikus kibocsátásra vonatkozó határértékeknek. A gyártónak erre vonatkozóan megfelel ő bizonyítékot 
kell benyújtania a jóváhagyó hatóság felé. A gyártó által benyújtott, és a jóváhagyó hatóság által elfogadott 
m űszaki bizonyíték alapján, a nagyon különleges, korlátozott célokra szolgáló, járm űvezet ő által választ ­
ható üzemmódokat (például karbantartási üzemmód, kúszó üzemmód) figyelmen kívül lehet hagyni.  
1.2.6.5.2.3. A gyártónak bizonyítékot kell átnyújtania a jóváhagyó hatóság számára arra vonatkozóan, hogy létezik 
olyan üzemmód, amely megfelel ezen almelléklet 3.5.9. pontja el őírásainak. A jóváhagyó hatóság belee ­
gyezésével megengedett kizárólag csak az els ődleges üzemmód használata a kritikus kibocsátás, a CO  2 
kibocsátás és a tüzel őanyag-fogyasztás megállapításához. A kritikus kibocsátási határértékeknek, esetleges 
els ődleges üzemmód megléte ellenére is, valamennyi, el őrehaladásra szolgáló automatikus sebességváltási 
üzemmódban meg kell felelniük az ezen almelléklet 1.2.6.5.2.2. pontjában leírtaknak.  
1.2.6.5.2.4. Ha a járm ű nem rendelkezik els ődleges üzemmóddal, vagy a kért els ődleges üzemmódot a jóváhagyó 
hatóság nem fogadta el els ődleges üzemmódnak, akkor a járm űvet a kritikus kibocsátás, a CO  2 kibocsátás 
és a tüzel őanyag-fogyasztás szempontjából a legjobb esethez és a legrosszabb esethez tartozó üzem ­
módban is vizsgálni kell. A legjobb és a legrosszabb esethez tartozó üzemmódokat a valamennyi üzem ­
módban a CO  2 kibocsátásra és a tüzel őanyag-fogyasztásra vonatkozóan benyújtott bizonyítékok alapján 
kell meghatározni. A CO  2 kibocsátásnak és a tüzel őanyag-fogyasztásnak a két üzemmódbeli vizsgálati 
eredmények számtani közepét kell tekinteni. A két üzemmódra vonatkozó vizsgálati eredményeket szere ­
peltetni kell valamennyi vonatkozó vizsgálati jegyz őkönyvben. A kritikus kibocsátási határértékeknek, a 
legjobb és a legrosszabb esethez tartozó üzemmódnak a vizsgálathoz történ ő alkalmazása ellenére is, 
valamennyi, el őrehaladásra szolgáló automatikus sebességváltási üzemmódban meg kell felelniük az ezen 
almelléklet 1.2.6.5.2.2. pontjában leírtaknak.  
1.2.6.5.2.5. Az ezen almelléklet 1.2.6.6. pontjában megadott t űréseket kell alkalmazni.  
Az üzemmód-választót a kezdeti beállítást követ ően, a vizsgálat alatt semmikor sem szabad m űködtetni. A 
kezdeti beállítást az els ő gyorsulás megkezdése el őtt 1 másodperccel meg kell tenni.  
1.2.6.5.2.6. A kézi üzemmóddal rendelkez ő automatikus kapcsolású sebességváltóval felszerelt járm űveket ezen almel ­
léklet 1.2.6.5.2. pontja szerint kell vizsgálni.  
1.2.6.6. A sebességgörbe t űrései  
A járm ű tényleges sebessége és az alkalmazandó vizsgálati ciklusok el őírt sebessége közötti eltérésekre az 
alábbi t űrésértékek engedhet ők meg. A t űréseket nem szabad megmutatni a járm űvezet ő számára:  
a) Fels ő határ: A görbe legmagasabb pontjánál 2,0 km/h értékkel magasabb, a hozzá tartozó id őpontban 
± 1,0 másodperc pontossággal;  
b) Alsó határ: A görbe legalacsonyabb pontjánál 2,0 km/h értékkel alacsonyabb, a hozzá tartozó 
időpontban ± 1,0 másodperc pontossággal.  
Lásd az A6/2. ábrát.  
Az el őírtnál nagyobb sebességt űrések megengedettek, feltéve, hogy ezeket a t űréseket egyetlen esetben sem 
lépik túl 1 másodpercnél tovább.  
Ilyen eltérés vizsgálatonként legfeljebb tíz alkalommal fordulhat el ő.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/529
 
A6/2. ábra  
A sebességgörbe t űrései
  
1.2.6.7. Gyorsítások  
1.2.6.7.1. A járm űvet a sebességgörbe pontos követéséhez szükséges mérték ű gázpedál-mozdulattal kell üzemeltetni.  
1.2.6.7.2. A járm űvet finoman, a reprezentatív sebességváltási pontokat, sebességeket és eljárásokat betartva kell 
üzemeltetni.  
1.2.6.7.3. Kézi kapcsolású sebességváltók esetében a gázpedált minden egyes váltás során fel kell engedni, és a váltást 
a lehet ő legrövidebb id őn belül végre kell hajtani.  
1.2.6.7.4. Ha a járm ű képtelen követni a sebességgörbét, akkor a lehet ő legnagyobb rendelkezésre álló teljesítménnyel 
kell üzemeltetni mindaddig, míg a járm ű sebessége ismét el nem éri az adott célsebességet.  
1.2.6.8. Lassítások  
1.2.6.8.1. A ciklus lassításai közben a járm űvezet őnek fel kell engednie a gázpedált, de a 2. almelléklet 4. c) 
pontjában meghatározott pontig saját elhatározásából nem oldhatja ki a tengelykapcsolót.  
1.2.6.8.1.1. Ha a járm ű a sebességgörbe által el őírtnál gyorsabban lassul, akkor a gázpedál m űködtetésével kell 
biztosítani a sebességgörbe járm ű általi pontos követését.  
1.2.6.8.1.2. Ha a járm ű az el őírt lassulás követéséhez túl lassan lassul, akkor a fék m űködtetésével kell biztosítani a 
sebességgörbe lehet ő legpontosabb követését.  
1.2.6.9. Váratlan motorleállás  
1.2.6.9.1. Ha a motor váratlanul leáll, akkor az el őkondicionálást vagy az 1. típusú vizsgálatot érvénytelennek kell 
tekinteni.  
1.2.6.10. A motort a ciklus befejeztével le kell állítani. A járm űvet nem szabad újra beindítani annak a ciklusnak a 
kezdetéig, amelyhez a járm ű el őkondicionálására sor került.  
1.2.7. Kondicionálás  
1.2.7.1. A járm űvet az el őkondicionálás után, de a vizsgálatot megel őzően olyan helyen kell tárolni, amelynek 
környezeti feltételei megfelelnek az ezen almelléklet 1.2.2.2.2. pontja szerinti el őírásoknak.HU L 175/530 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
1.2.7.2. A járm űvet legalább 6 órán, de legfeljebb 36 órán keresztül kell nyitott vagy zárt motorháztet ő mellett 
kondicionálni. Ha az adott járm űre vonatkozó egyedi el őírások nem tiltják, akkor megengedett a h űtést a 
beállított h őmérsékletre történ ő kényszerh űtéssel megvalósítani. A h űtés ventilátorokkal történ ő felgyorsí ­
tása esetén a ventilátorokat úgy kell elhelyezni, hogy a hajtáslánc, a motor és a kipufogógáz-utókezel ő 
rendszer legnagyobb megengedett h űtése egyenletesen történjen.  
1.2.8. Kibocsátási és tüzel őanyag-fogyasztási vizsgálat (1. típusú vizsgálat)  
1.2.8.1. A vizsgálati cella h őmérsékletének a vizsgálat kezdetén 23 °C ± 3 °C érték űnek kell lennie, legalább 1 Hz 
gyakorisággal mérve. A motorolaj h őmérsékletének és adott esetben a h űtőközeg h őmérsékletének ± 2 °C 
pontossággal a beállított 23 °C érték űnek kell lennie.  
1.2.8.2. A vizsgálati járm űvet fel kell tolni a fékpadra.  
1.2.8.2.1. A járm ű hajtott kerekeit a motor beindítása nélkül kell a fékpadra helyezni.  
1.2.8.2.2. A hajtott kerekek gumiabroncs-nyomását ezen almelléklet 1.2.4.5. pontjának rendelkezései szerint kell 
beállítani.  
1.2.8.2.3. A motorháztet őnek zárva kell lennie.  
1.2.8.2.4. A kipufogógáz csatlakozócsöveket a járm ű kipufogócs ő kimenetéhez (kimeneteihez) közvetlenül a motor 
indítása el őtt kell csatlakoztatni.  
1.2.8.3. Az er őátviteli rendszer indítása és a járm űhasználat  
1.2.8.3.1. Az er őátviteli rendszer indítási folyamatát az erre a célra szolgáló berendezések segítségével, a gyártói 
utasítások alapján kell végrehajtani.  
1.2.8.3.2. A járm űvet az ezen almelléklet 1.2.6.4–1.2.6.10. pontjában ismertetett módon, az 1. almellékletben 
meghatározott alkalmazandó WLTC ciklus mentén kell végigvezetni.  
1.2.8.4. Az újratölthet ő energiatároló rendszer töltési egyensúlyára vonatkozó adatokat a WLTC valamennyi 
szakasza számára az ezen almelléklet 2. függelékében meghatározottak szerint kell mérni.  
1.2.8.5. A járm ű tényleges sebességét 10 Hz gyakorisággal kell mintavételezni, és a menetgörbe jellemz őit a 7. 
almelléklet 7. pontjában ismertetettek szerint kell kiszámítani és dokumentálni.  
1.2.9. Gázhalmazállapotú minták vételezése  
A gázhalmazállapotú mintákat zsákokba kell gy űjteni, és a vegyületeket a vizsgálat vagy a vizsgálati 
szakasz végén kell elemezni, vagy a vegyületeket folyamatosan is lehet elemezni, és a ciklus mentén 
integrálni.  
1.2.9.1. Minden vizsgálat el őtt el kell elvégezni az alábbi lépéseket.  
1.2.9.1.1. Az átszell őztetett, kiürített mintagy űjtő zsákokat csatlakoztatni kell a hígított kipufogógáz- és a hígítóle ­
veg ő-mintavev ő rendszerhez.  
1.2.9.1.2. A mér őm űszereket a m űszerek gyártói utasításainak megfelel ően el kell indítani.  
1.2.9.1.3. Az állandó térfogatú mintavételi rendszer (esetlegesen beépített) h őcserél őjét az 5. almelléklet 3.3.5.1. 
pontjában meghatározott t űréssel el ő kell melegíteni vagy el ő kell h űteni az üzemi h őmérsékletére.  
1.2.9.1.4. Az egyes részegységeket, például a mintavezetékeket, sz űrőket, h űtőket és szivattyúkat szükség szerint 
addig kell melegíteni vagy h űteni, míg el nem érik a stabilizált üzemi h őmérsékletüket.  
1.2.9.1.5. Az állandó térfogatú mintavételi rendszer áramlási sebességeit az 5. almelléklet 3.3.4. pontja szerint be kell 
állítani, és a mintavételi áramlási sebességeket be kell állítani a megfelel ő szintekre.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/531
 
1.2.9.1.6. Az esetleges elektronikus integráló berendezéseket le kell nullázni, majd bármely ciklusszakasz kezdete 
előtt ismét le lehet nullázni.  
1.2.9.1.7. Valamennyi folyamatos gázelemz ő berendezés esetében ki kell választani a megfelel ő tartományt. Ezeket 
vizsgálat közben csak akkor szabad átkapcsolni, ha az átkapcsolás a m űszer alkalmazott digitális felbon ­
tására vonatkozó kalibrálás módosításával együtt jár. A vizsgálati ciklus során nem kapcsolható át a 
gázelemz ő készülékek analóg m űveleti er ősít őinek er ősítési tényez ője sem.  
1.2.9.1.8. Valamennyi folyamatos gázelemz ő berendezést le kell nullázni és az 5. almelléklet 6. fejezetében szerepl ő 
követelményeknek megfelel ő gázokkal kalibrálni kell.  
1.2.10. Mintavételezés a részecsketömeg meghatározása érdekében  
1.2.10.1. Az ezen almelléklet 1.2.10.1.1–1.2.10.1.2.3. pontjában ismertetett lépéseket valamennyi vizsgálat el őtt 
végre kell hajtani.  
1.2.10.1.1. Sz űrőválasztás  
1.2.10.1.1.1. A teljes alkalmazandó WLTC ciklus alatt egyetlen, egymagában álló, másodlagos sz űrő nélküli részecs ­
kesz űrőt kell alkalmazni. A ciklusok közötti regionális eltérések figyelembevétele végett megengedett az 
els ő három szakaszhoz egy sz űrőt, majd a negyedik szakaszhoz egy másik sz űrőt használni.  
1.2.10.1.2. Sz űrő-el őkészítés  
1.2.10.1.2.1. A vizsgálatok megkezdése el őtt legalább 1 órával minden sz űrőt portól védett, de a leveg őcserét lehet ővé 
tev ő Petri-csészébe és azzal együtt egy mér őkamrába (vagy helyiségbe) kell helyezni stabilizálás céljából.  
A sz űrőt meg kell mérni a stabilizálási id ő végén, és ezt a tömegadatot szerepeltetni kell valamennyi 
vonatkozó vizsgálati íven. A sz űrőt ezt követ ően zárt Petri-csészében vagy légmentesen lezárt sz űrőtar ­
tóban kell tárolni addig, amíg nem lesz rá szükség a vizsgálathoz. A sz űrőt a mér őkamrából (vagy 
helyiségb ől) történ ő kivétel után 8 órán belül fel kell használni.  
A sz űrőt a vizsgálat után 1 órán belül vissza kell vinni a stabilizáló helyiségbe, és a tömegmérés el őtt 
legalább 1 órán át kondicionálni kell.  
1.2.10.1.2.2. A részecskeminta-sz űrőt óvatosan kell behelyezni a sz űrőtartóba. A sz űrőt csak csipesszel vagy fogóval 
szabad mozgatni. A sz űrő durva, vagy kopást okozó mozgatása hibás tömegmeghatározást eredményez. A 
sz űrőtartót olyan mintavételi vezetékbe kell behelyezni, amelyen keresztül nincs áramlás.  
1.2.10.1.2.3. Ajánlatos a mikrogramm pontosságú mérleget minden mérési szakasz el őtt, a minta tömegmérése el őtt 24 
órán belül, egy körülbelül 100 mg tömeg ű etalon segítségével ellen őrizni. Ezt az etalont háromszor kell 
megmérni, és az eredmények számtani közepét szerepeltetni kell valamennyi vonatkozó vizsgálati íven. Ha 
az eredmények számtani közepe az el őző mérési szakaszból származó eredmény ± 5 μg-os értékhatárán 
belül van, akkor a mérési fázis és a mérleg hitelesnek tekintend ő. 
1.2.11. Részecskeszám-mintavétel  
1.2.11.1. Az ezen almelléklet 1.2.11.1.1–1.2.11.1.2. pontjában ismertetett lépéseket valamennyi vizsgálat el őtt végre 
kell hajtani:  
1.2.11.1.1. A részecske sajátosságai szerint meghatározott hígítási rendszert és mér őberendezést el kell indítani és el ő 
kell készíteni a mintavételre.  
1.2.11.1.2. A részecske-mintavev ő rendszer részecskeszámláló és illékonyrészecske-eltávolító elemének megfelel ő 
m űködését igazolni kell az ezen almelléklet 1.2.11.1.2.1–1.2.11.1.2.4. pontjában felsorolt eljárásokkal.  
1.2.11.1.2.1. A teljes részecskeszám-mér őrendszer bemenetéhez illesztett, megfelel ő teljesítmény ű sz űrő segítségével 
végzett szivárgásellen őrzés során az illékonyrészecske-eltávolító és a részecskeszámláló esetében mért 
koncentráció nem érheti el a 0,5 részecske/cm  3 értéket.HU L 175/532 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
1.2.11.1.2.2. A részecskeszámláló esetében minden nap, a részecskeszámláló bemenetéhez illesztett, megfelel ő teljesít ­
mény ű sz űrő segítségével végzett nullpont-ellen őrzésnek ≤ 0,2 részecske/cm  3 koncentrációt kell eredmé ­
nyeznie. A sz űrő eltávolításakor a részecskeszámlálónak legalább 100 részecske/cm  3 értékre növekedett 
koncentrációt kell mutatnia környezeti leveg ővel történ ő mintavételezés esetén, majd a sz űrő visszahelye ­
zésekor vissza kell térnie a ≤ 0,2 részecske/cm  3 értékre.  
1.2.11.1.2.3. Meg kell gy őződni arról, hogy a mér őrendszer jelzi-e, hogy az elpárologtató cs ő – ha van ilyen a rend ­
szerben – elérte a megfelel ő üzemi h őmérsékletét.  
1.2.11.1.2.4. Meg kell gy őződni arról, hogy a mér őrendszer jelzi-e, hogy a PND  1 részecskeszám-hígító elérte a megfelel ő 
üzemi h őmérsékletét.  
1.2.12. Vizsgálat közbeni mintavételezés  
1.2.12.1. El kell indítani a hígítórendszert, a mintaszivattyúkat és az adatgy űjtő rendszert.  
1.2.12.2. El kell indítani a részecsketömeg- és a részecskeszám-mintavételi rendszert.  
1.2.12.3. A részecskeszámot folyamatosan mérni kell. A koncentráció számtani közepét a gázelemz ő berendezés 
által az egyes vizsgálati ciklusok alatt adott jelek integrálásával kell meghatározni.  
1.2. 12.4. A mintavételezést az er őátviteli rendszer beindítási eljárása el őtt vagy annak kezdeményezésekor, valamint 
a ciklus befejezésekor kell megkezdeni.  
1.2.12.5. Minták közötti átváltás  
1.2.12.5.1. Gáz-halmazállapotú kibocsátás  
1.2.12.5.1.1. A hígított kipufogógázból és a hígító leveg őből történ ő mintavételezés során, az egyik pár mintagy űjtő 
zsákról a következ ő pár mintagy űjtő zsákra történ ő átváltást szükség esetén a végrehajtandó WLTC ciklus 
egyes szakaszainak végén kell megtenni.  
1.2.12.5.2. Részecskék  
1.2.12.5.2.1. Az ezen almelléklet 1.2.10.1.1.1. pontja szerint követelmények érvényesek.  
1.2.12.6. A fékpadon megtett távolságot szerepeltetni kell az egyes szakaszokhoz tartozó valamennyi vizsgálati íven.  
1.2.13. A vizsgálat befejezése  
1.2.13.1. A motort közvetlenül a vizsgálat utolsó részének végét követ ően le kell állítani.  
1.2.13.2. Az állandó térfogatú mintavételi rendszert, illetve más szívóberendezéseket ki kell kapcsolni, vagy a 
kipufogógáz-vezet ő csövet le kell csatlakoztatni a járm ű kipufogócsövének (kipufogócsöveinek) végér ől. 
1.2.13.3. A járm űvet el lehet távolítani a fékpadról.  
1.2.14. Vizsgálat utáni eljárások  
1.2.14.1. A gázelemz ő ellen őrzése  
1.2.14.1.1. A folyamatos hígított mérésre használt elemz őket nullázó gázzal és kalibráló gázzal ellen őrizni kell. A 
vizsgálatot elfogadhatónak kell tekinteni, ha a vizsgálat el őtti és utáni eredmények különbsége kisebb, mint 
a kalibráló gáz koncentrációjának 2 százaléka.  
1.2.14.2. A zsákok elemzése  
1.2.14.2.1. A zsákokban található kipufogógázok és hígító leveg ő elemzését a lehet ő leghamarabb el kell végezni. A 
kipufogógázokat minden esetben az egyes ciklusszakaszok végét követ ő 30 percen belül elemezni kell.  
Figyelembe kell venni a zsákban lév ő vegyületek gáz reaktivitási idejét.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/533
 
1.2.14.2.2. A gázelemz ő készüléket, minden egyes elemzés el őtt, amint lehetséges, az egyes szennyez ő anyagokhoz 
használandó mérési tartományban a megfelel ő nullázó gázzal nullára kell állítani.  
1.2.14.2.3. A gázelemz ő készülékek kalibrációs görbéjét a mérési tartomány 70 és 100 százaléka közötti névleges 
koncentrációjú kalibráló gázzal be kell állítani.  
1.2.14.2.4. A gázelemz ő készülékek nullapont-beállításait ezt követ ően újra ellen őrizni kell: ha a leolvasott értékek 
több mint 2 százalékkal eltérnek az ezen almelléklet 1.2.14.2.2. pontjában el őírt értékt ől, akkor a szóban 
forgó gázelemz ő készülék esetében a fenti eljárást meg kell ismételni.  
1.2.14.2.5. Ezt követ ően a mintákat elemezni kell.  
1.2.14.2.6. Az elemzés után a nulla- és a kalibrálási pontokat ugyanazon gázok alkalmazásával újból ellen őrizni kell. 
A vizsgálatot elfogadhatónak kell tekinteni, ha a különbség kisebb, mint a kalibráló gáz értékének 2 
százaléka..  
1.2.14.2.7. A gázelemz ő berendezéseken áthaladó különböz ő gázok áramlási sebességének és nyomásának meg kell 
egyeznie a gázelemz ő berendezések kalibrálásához alkalmazott gázokéval.  
1.2.14.2.8. Az egyes mért vegyületek tartalmát szerepeltetni kell valamennyi vonatkozó vizsgálati íven a mér őberen ­
dezés stabilitását követ ően. 
1.2.14.2.9. Az összes kibocsátott összetev ő tömegét és számát adott esetben a 7. almelléklet szerint kell kiszámítani.  
1.2.14.2.10. A kalibrálási és ellen őrzési eljárásokat:  
a) vagy az egyes zsákpárok elemzése el őtt és után; vagy  
b) a teljes vizsgálat el őtt és után kell végrehajtani.  
A b) esetben a kalibrálási és ellen őrzési lépéseket minden gázelemz ő berendezésre és a vizsgálat során 
alkalmazott valamennyi tartományra vonatkozóan végre kell hajtani.  
Mindkét, az a) és a b) esetben is ugyanazt a gázelemz ő-méréstartományt kell alkalmazni a környezeti 
leveg őt és a kipufogógázt tartalmazó megfelel ő zsákok esetében.  
1.2.14.3. A részecske-mintavételi sz űrő tömegmérése  
1.2.14.3.1. A részecske-mintavételi sz űrőt a mérés befejezését követ ő 1 órán belül vissza kell helyezni a mér őkamrába 
(vagy helyiségbe). A sz űrőt legalább 1 órán át portól védett és leveg őcserét lehet ővé tév ő Petri-csészében 
kell kondicionálni, és azután a tömegét meg kell mérni. A sz űrő bruttó tömegét valamennyi vonatkozó 
vizsgálati íven szerepeltetni kell.  
1.2.14.3.2. Legalább két használatlan referenciasz űrőt kell lemérni lehet őleg a mintavev ő sz űrő lemérésével egy 
időben, de legkés őbb 8 órán belül. A referenciasz űrők méretének és anyagának ugyanolyannak kell lennie, 
mint a mintavev ő sz űrőké. 
1.2.14.3.3. Ha bármely referenciasz űrő konkrét tömege a vizsgálati sz űrők tömegmérései között ± 5 μg-nál nagyobb 
mértékben változik, a vizsgálati sz űrőket újra kell kondicionálni a mér őkamrában (vagy helyiségben), majd 
újra le kell mérni azokat.  
1.2.14.3.4. A referenciasz űrő méréseinek összehasonlítását az adott tömegek és a referenciasz űrő adott tömegének 
göngyölített számtani közepe között kell elvégezni. A göngyölített számtani közepet azokból az adott 
mérési adatokból kell kiszámítani, amelyeket a referenciasz űrők mér őkamrában (vagy helyiségben) történ ő 
elhelyezése óta összegy űjtöttek. Az átlagolási id őszaknak legalább egy napnak kell lennie, de legfeljebb 15 
napig tarthat.HU L 175/534 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
1.2.14.3.5. A mintavev ő és referenciasz űrők többszörös újrakondicionálására és újramérésére legfeljebb a kibocsátási 
vizsgálatból nyert gázméréseket követ ő 80 óra során van lehet őség. Ha a 80 óra leteltekor vagy azt 
megel őzően a referenciasz űrők több mint fele teljesíti a ± 5 μg-os feltételt, akkor a mintavev ő sz űrő 
mérlegelését érvényesnek lehet tekinteni. Ha a 80 óra leteltekor két referenciasz űrőt alkalmaznak, és egy 
sz űrő nem felel meg a ± 5 μg-os feltételnek, akkor a mintavev ő sz űrő mérése csak azzal a feltétellel 
tekinthet ő érvényesnek, hogy a két referenciasz űrő adott értékei és a göngyölített középértékek abszolút 
különbsége legfeljebb 10 μg. 
1.2.14.3.6. Amennyiben csak a referenciasz űrők kevesebb, mint fele felel meg a ± 5 μg-os feltételnek, a mintavev ő 
sz űrőt el kell vetni, és a kibocsátási vizsgálatot meg kell ismételni. Valamennyi referenciasz űrőt 48 órán 
belül el kell vetni és ki kell cserélni. Minden más esetben a referenciasz űrőket legalább harmincnaponként 
cserélni kell úgy, hogy egyetlen mintavev ő sz űrőt se mérjenek le olyan referenciasz űrővel való összeha ­
sonlítás nélkül, amely legalább egy napig a mér őkamrában (vagy helyiségben) volt.  
1.2.14.3.7. Ha a mér őkamrára (vagy helyiségre) vonatkozóan az 5. almelléklet 4.2.2.1. pontjában leírt stabilitási 
feltételek nem teljesülnek, de a referenciasz űrők mérlegelése megfelel a fenti feltételeknek, akkor a 
járm ű gyártójának lehet ősége van elfogadni a mintavev ő sz űrőkre kapott tömegértékeket, vagy érvényte ­
lennek tekinti a mérést, megjavítja a mér őkamra (vagy helyiség) szabályozórendszerét, és újra lefolytatja a 
mérést.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/535
 
6. almelléklet  
1. függelék  
Valamennyi periodikusan regeneráló rendszerrel felszerelt járm űre vonatkozó kibocsátásmérési eljárás  
1. Általános rész  
1.1. E függelék az ezen almelléklet 3.8.1. pontja szerinti periodikusan regeneráló rendszerrel felszerelt járm űvek 
vizsgálata esetén alkalmazandó különleges rendelkezéseket határozza meg.  
A gyártó kérésére és a jóváhagyó hatóság beleegyezésével, a gyártó alternatív eljárást is kidolgozhat az egyen ­
érték űségének igazolására, a sz űrő h őmérsékletét, a terhelés mennyiségét és a megtett távolságot is beleértve. Ezt 
motor-próbapadon vagy fékpadon lehet végrehajtani.  
Az e függelékben meghatározott vizsgálati eljárások végrehajtásának alternatívájaként 1,05 érték ű rögzített K  i 
érték is használható a CO  2 és a tüzel őanyag-fogyasztás esetén.  
1.2. Azokon a ciklusokon belül, amikor regenerálás történik, az el őírt kibocsátási határértékek nem alkalmazandók. 
Ha 1. típusú vizsgálatonként legalább egyszer sor kerül id őszakos regenerációra, és már legalább egyszer 
előfordult a járm ű el őkészítése során is, akkor nincs szükség különleges vizsgálati eljárásra. Ebben az esetben 
e függelék nem alkalmazandó.  
1.3. E függelék el őírásait csak részecsketömeg-mérési célokra szabad alkalmazni, részecskeszám-mérésre viszont nem.  
1.4. A gyártó kérésére és a jóváhagyó hatóság beleegyezésével az id őszakos, regeneráló rendszerre vonatkozó külön 
vizsgálati eljárást nem végzik el a regeneráló rendszeren, ha a gyártó adatokkal bizonyítja, hogy a kibocsátási 
értékek a regenerálási ciklusok alatt az adott járm ű-kategóriára el őírt határértékek alatt maradnak.  
1.5. A gyártó kérésére és a jóváhagyó hatóság beleegyezésével, az extra nagy sebesség ű szakasz kizárható a 2. és a 3. 
járm űosztályba tartozó járm űvek K_i regenerációs tényez őjének megállapítására szolgáló eljárásból.  
2. A vizsgálat menete  
A vizsgálati járm űnek alkalmasnak kell lennie a regeneráló folyamat megakadályozására vagy engedélyezésére, 
feltéve hogy ez a m űvelet nincs hatással a motor eredeti beállítására. A regeneráció megakadályozása csak a 
regeneráló rendszer betöltése és az el őkondicionálási ciklusok alatt megengedett. Nem szabad használni a 
kibocsátás mérése közben a regenerálási fázis alatt. A kibocsátási vizsgálatot az eredeti gyártó változatlan 
állapotban lev ő vezérl őegységével kell elvégezni. A gyártó kérésére és a jóváhagyó hatóság engedélyével a K  i 
meghatározásakor használható olyan „motorvezérl ő egység”, amely nincs hatással a motor eredeti beállításaira.  
2.1. Két regenerációs eseményt tartalmazó WLTC ciklus közbeni kipufogógáz-kibocsátás mérés  
2.1.1. A regenerálási fázisok közötti és a regeneráló rendszer feltöltése alatti kibocsátás számtani középértékét több, 
megközelít őleg egyenl ő távolságú (ha több, mint kett ő) 1. típusú vizsgálat számtani középértékéb ől kell 
meghatározni. Alternatív megoldásként a gyártó adatokkal bizonyíthatja, hogy a kibocsátás a WLTC ciklusokban 
állandó marad (± 15 százalék) a regenerálási események között. Ebben az esetben az 1. típusú vizsgálat alatt 
mért kibocsátásértékek használhatók. Minden más esetben a kibocsátás méréséhez legalább kett ő 1. típusú 
ciklust kell elvégezni: az egyiket közvetlenül a regenerálás után (az újabb feltöltés el őtt), a másikat pedig a 
regenerálási fázis el őtt a lehet ő legközelebbi id őszakaszban. Valamennyi kibocsátásmérést ezen almelléklet 
alapján, és valamennyi számítást e függelék 3. pontja alapján kell elvégezni.  
2.1.2. A feltöltési folyamatot és a K  i meghatározását az 1. típusú menetciklus alatt, a görg ős fékpadon vagy motor ­
fékpadon kell elvégezni, egyenérték ű vizsgálati ciklus használatával. Ezeket a ciklusokat folyamatosan is végre 
lehet hajtani (azaz anélkül, hogy a motort leállítanák a ciklusok között). A járm űvet a járm űfékpadról akár ­
mennyi befejezett ciklus után eltávolíthatják, és a vizsgálatot kés őbb folytathatják.HU L 175/536 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
2.1.3. A WLTC ciklusok közötti olyan D ciklusok számát, ahol regenerációs eseményre kerül sor, azoknak a ciklu ­
soknak az n számát, amelyek során kibocsátásmérésre kerül sor, valamint az egyes j cikluson belüli, i vegyületre 
vonatkozó M ′ sij kibocsátott tömeg-méréseket szerepeltetni kell valamennyi vonatkozó vizsgálati íven.  
2.2. Kibocsátásmérés regenerációs esemény alatt  
2.2.1. A járm űnek a regenerálási fázis alatt végzend ő kibocsátási vizsgálathoz való el őkészítése szükség esetén az ezen 
almelléklet 1.2.6. pontjában leírt el őkondicionálási ciklusok vagy azzal egyenérték ű motorfékpadi ciklusok 
használatával történhet, az ezen almelléklet 2.1.2. pontja szerint kiválasztott feltöltési eljárástól függ ően. 
2.2.2. Az els ő érvényes kibocsátásvizsgálat elvégzése el őtt az e függelékben az 1. típusú vizsgálathoz leírt járm űállapot 
és vizsgálati feltételek lépnek érvénybe.  
2.2.3. A járm ű el őkészítése alatt nem történhet regenerálás. Ezt a következ ő módszerek egyikével lehet elérni:  
2.2.3.1. Az el őkondicionáló ciklusokban „ál-regenerálórendszert” vagy részleges rendszert lehet felszerelni.  
2.2.3.2. Bármely más módszer, amelyben a gyártó és a jóváhagyó hatóság megegyezett.  
2.2.4. Hidegindításhoz tartozó, regenerációs folyamatot tartalmazó, kipufogógáz-kibocsátási vizsgálatot kell végrehaj ­
tani az alkalmazandó WLTC ciklus alapján.  
2.2.5. Ha a regenerációs folyamathoz egynél több WLTC ciklus szükséges, akkor valamennyi WLTC ciklust végre kell 
hajtani. Egyetlen részecske-mintalevételi sz űrő használata megengedett a teljes regenerációhoz szükséges több 
ciklushoz.  
2.2.5.1. Ha egynél több WLTC ciklus szükséges, akkor a soron következ ő WLTC ciklus(oka)t azonnal, a motor leállítása 
nélkül végre kell hajtani a teljes mérték ű regeneráció eléréséig. Abban az esetben, ha a rendelkezésre állónál 
nagyobb számú zsák szükséges a több ciklus alatti gáz-halmazállapotú kibocsátási mintavételhez, akkor az új 
vizsgálati beállításhoz szükséges id őt a lehet ő legrövidebbre kell csökkenteni. Erre az id őtartamra a motort nem 
szabad leállítani.  
2.2.6. Az egyes i vegyülethez tartozó, M  ri regeneráció alatti kibocsátási értékeket e függelék 3. pontja szerint kell 
kiszámítani. A teljes regenerációhoz tartozó, mért alkalmazandó ciklusok számát szerepeltetni kell valamennyi 
vonatkozó vizsgálati íven.  
3. Számítások  
3.1. Egyetlen regeneráló rendszer kipufogógáz- és CO  2 kibocsátásának, valamint tüzel őanyag-fogyasztásának számí ­
tása 
M si ¼ P  n 
j¼1 M ′ sij 
n ahol n ã 1 
M ri ¼ P  d 
j¼1 M ′ rij 
d ahol d ã 1 
M pi ¼ M si Ü D þ M ri Ü d 
D þ d 
ahol az egyes vizsgált vegyületekre (i) vonatkozóan:  
M ′ sij az i vegyület kibocsátott tömege a j ciklus során, regeneráció nélkül (g/km);  
M ′ rij az i vegyület kibocsátott tömege a j ciklus során, regeneráció közben (g/km) (ha d > 1, akkor az els ő 
WLTC ciklust hidegen, míg a rákövetkez ő ciklusokat melegen kell végrehajtani);HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/537
 
M si az i vegyület kibocsátott tömegének átlaga, regeneráció nélkül (g/km);  
M ri az i vegyület kibocsátott tömegének átlaga, regeneráció közben (g/km);  
M pi az i vegyület kibocsátott tömegének átlaga (g/km);  
n azoknak – a regenerációs eseményeket tartalmazó ciklusok közötti – vizsgálati ciklusoknak a száma, 
amelyek során az 1. típusú WLTC ciklusokra vonatkozó kibocsátás-vizsgálatra kerül sor ( ≥ 1); 
d a regeneráláshoz szükséges teljes alkalmazandó vizsgálati ciklusok száma;  
D két, regenerációs eseményt tartalmazó ciklus közötti teljes alkalmazandó vizsgálati ciklusok száma.  
M pi számítási módját az A6/1. ábra grafikusan szemlélteti. App1/1. ábrát.  
A6.App1/1. ábra  
A kibocsátás vizsgálata során mért paraméterek olyan ciklusok alatt és között, ahol regenerálás történik 
(sematikus példa, a kibocsátás D ciklusszám alatt növekedhet vagy csökkenhet)
  
3.1.1. Az egyes vizsgált i vegyületekre vonatkozó K  i regenerálási tényez ő kiszámítása.  
A gyártó eldöntheti, hogy az egyes vegyületekre egymástól függetlenül additív korrekciókat vagy szorzóténye ­
zőket határoz-e meg.  
K i tényez ő: K i ¼ M pi 
M si 
K i korrekció:  K i ¼ M  pi Ä M si 
M si , M  pi és K  i eredményét, valamint a gyártónak a tényez ő jellegére vonatkozó választását fel kell jegyezni. A K  i 
eredményül kapott értékét szerepeltetni kell valamennyi vonatkozó vizsgálati jegyz őkönyvben. Az M  si , az M  pi és 
a K  i eredményül kapott értékét szerepeltetni kell valamennyi vonatkozó vizsgálati íven.  
K i regenerációs esemény el őtti, közbeni és utáni méréseket tartalmazó, egyedüli regenerációs folyamat befejezését 
követ ően határozható meg, lásd az A6. App1/1. ábrát.HU L 175/538 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.2. Több id őszakos regeneráló rendszer kipufogógáz- és CO  2 kibocsátásának, valamint tüzel őanyag-fogyasztásának 
számítása  
A CO  2 kibocsátás és a tüzel őanyag-fogyasztás tekintetében az alábbiakat kell kiszámítani a) kritikus kibocsátás 
mérésére irányuló 1. típusú menetciklus és b) az egyes szakaszok esetére. 
M sik ¼ P  n k 
j¼1 M ′ sik;j 
n k ahol : n  j ã 1 
M rik ¼ P  d k 
j¼1 M ′ rik;j 
d k ahol : d ã 1 
M si ¼ P  x 
k¼1 M sik Ü D k P  x 
k¼1 D k 
M ri ¼ P  x 
k¼1 M rik Ü d k P  x 
k¼1 d k 
M pi ¼ M si Ü P  x 
k¼1 D k þ M ri Ü P  x 
k¼1 d k P  x 
k¼1 ðD k þ d k Þ 
M pi ¼ P  x 
k¼1 ðM sik Ü D k þ M rik Ü d k Þ P  x 
k¼1 ðD k þ d k Þ 
K i tényez ő: K i ¼ M pi 
M si 
K i korrekció:  K i ¼ M  pi Ä M si 
ahol:  
M si az i vegyület valamennyi k eseményhez tartozó kibocsátott tömegének átlaga, regeneráció nélkül (g/km);  
M ri az i vegyület valamennyi k eseményhez tartozó kibocsátott tömegének átlaga, regeneráció közben 
(g/km);  
M pi az i vegyület valamennyi k eseményhez tartozó kibocsátott tömegének átlaga (g/km);  
M sik az i vegyület k eseményhez tartozó kibocsátott tömegének átlaga, regeneráció nélkül (g/km);  
M rik az i vegyület k eseményhez tartozó kibocsátott tömegének átlaga, regeneráció közben (g/km);  
M ′ sik,j az i vegyület k eseményhez tartozó, kibocsátott tömege, regeneráció nélkül, a j pontban mérve, ahol 1 ≤ 
j ≤ n k (g/km);  
M ′ rik,j az i vegyület k eseményhez tartozó, kibocsátott tömege, regeneráció közben (ha j > 1, akkor az els ő 1. 
típusú vizsgálat hidegen zajlik, míg a rákövetkez ő ciklusok melegen zajlanak) a j vizsgálati ciklusnál 
mérve, ahol 1 ≤ j ≤ d k (g/km);  
n k a k esemény – két regenerációs eseményt tartalmazó ciklusok közötti – olyan teljes vizsgálati ciklusainak 
száma, amelyek során kibocsátásmérésre (1. típusú WLTC ciklusok vagy egyenérték ű motorfékpadi 
ciklusok) kerül sor, ≥ 2; 
d k a k esemény teljes regeneráláshoz szükséges teljes alkalmazandó vizsgálati ciklusaik száma;  
D k a k esemény két, regenerációs szakaszt tartalmazó ciklus közötti teljes alkalmazandó vizsgálati ciklusa ­
inak száma;  
x a teljes regenerációs események száma.  
M pi számítási módját az A6.App1/2. ábra grafikusan szemlélteti.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/539
 
A6.App1/2. ábra  
A kibocsátás vizsgálata során mért paraméterek olyan ciklusok alatt és között, ahol regenerálás történik 
(sematikus példa)
  
Többszörös periodikusan regeneráló rendszerek K  i tényez őjének kiszámítása minden egyes rendszer esetében csak bizo ­
nyos számú regenerációs eseményt követ ően lehetséges.  
A teljes eljárás végrehajtása után (A-tól B-ig, lásd az A6.App1/2. ábrát), ismét el kell érni az A eredeti kiindulási feltételt .HU L 175/540 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
6. almelléklet  
2. függelék  
Elektromos energiaellátó rendszerek ellen őrzésének vizsgálati eljárása  
1. Általános rész  
Nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek és küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek 
vizsgálata esetén a 8. almelléklet 2. és 3. függeléke alkalmazandó.  
E függelék a CO  2 kibocsátott tömegre vonatkozó vizsgálati eredményeknek a ΔE REESS  energiamérleg függvényében 
történ ő korrekciójával kapcsolatos különleges rendelkezéseket határozza meg valamennyi újratölthet ő energiatároló 
rendszer esetében.  
A CO  2 kibocsátott tömegre vonatkozó korrigált értékek nulla érték ű energiamérleghez ( ΔE REESS  = 0) tartoznak, 
számításukat az alább meghatározott korrekciós együttható segítségével kell elvégezni.  
2. A méréshez szükséges felszerelés és m űszerek  
2.1. Árammérés  
Az újratölthet ő energiatároló rendszerek lemerítését negatív áramként kell meghatározni.  
2.1.1. Az újratölthet ő energiatároló rendszer áramát (áramait) a vizsgálat közben felcsíptethet ő vagy zár rendszer ű áram- 
jelátalakítóval kell elvégezni. Az árammér ő rendszernek teljesítenie kell az A8/1. táblázatban meghatározott köve ­
telményeket. Valamennyi áram-jelátalakítónak alkalmasnak kell lennie a motorindításkor jelentkez ő áramcsúcsok, 
valamint a mérési pontban érvényes h őmérsékleti körülmények kezelésére.  
2.1.2. Az áram-jelátalakítókat bármely újratölthet ő energiatároló rendszer esetében az egyik, közvetlenül az újratölthet ő 
energiatároló rendszerhez csatlakozó kábelre kell rögzíteni, és az újratölthet ő energiatároló rendszer teljes áramát 
kell mérniük.  
Árnyékolt vezetékek esetében alkalmas eljárást kell alkalmazni a jóváhagyó hatóság beleegyezésével.  
Annak érdekében, hogy a küls ő mér őberendezéseket könnyen lehessen használni az újratölthet ő energiatároló 
rendszer áramának mérésére, a gyártóknak megfelel ő, biztonságos és hozzáférhet ő elérési pontokat kell a járm űbe 
építeniük. Ha ez nem hiteles, akkor a gyártó köteles a jóváhagyó hatóság számára olyan eszközt biztosítani, 
melynek segítségével az újratölthet ő energiatároló rendszer kábeleihez a fent ismertetettek szerint csatlakoztatható 
az áram-jelátalakító.  
2.1.3. A mért áramot az id ő szerint legalább 20 Hz gyakorisággal integrálni kell, és az így kapott, mért Q értéket 
amperórában (Ah) kell kifejezni. A mért áramot az id ő szerint integrálni kell, és az így kapott, mért Q értéket 
amperórában (Ah) kell kifejezni. Az integrálás az árammér ő rendszeren belül is megtörténhet.  
2.2. Járm ű fedélzeti adatok  
2.2.1. Az újratölthet ő energiatároló rendszer árama alternatív módon, járm űadatok alapján is meghatározható. Ennek a 
mérési eljárásnak a használata érdekében az alábbi információknak kinyerhet őknek kell lenniük a vizsgálati 
járm űből: 
a) Az integrált töltési mérleg érték az utolsó indítás óta, Ah mértékegységben;  
b) Töltési mérlegértékre vonatkozó, integrált fedélzeti adatok, legalább 5 Hz gyakoriságú mintavétel mellett 
számítva;  
c) A töltési mérleg érték fedélzeti diagnosztikai csatlakozón keresztül, a SAE J1962 szabványban leírtak szerint.  
2.2.2. A járm ű fedélzeti rendszeréb ől származó, az újratölthet ő energiatároló rendszer töltésére és kisütésére vonatkozó 
adatok pontosságát a gyártónak igazolnia kell a jóváhagyó hatóság felé.  
A gyártó létrehozhat egy újratölthet ő energiatároló rendszer ellen őrz ő járm űcsaládot annak igazolása érdekében, 
hogy a járm ű fedélzeti rendszeréb ől származó, az újratölthet ő energiatároló rendszer töltésére és kisütésére vonat ­
kozó adatok helyesek. Az adatok pontosságát egy reprezentatív járm űvön kell igazolni.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/541
 
A járm űcsaládra vonatkozóan az alábbi feltételek érvényesek:  
a) Azonos égési folyamat (azaz szikragyújtású/kompressziós gyújtású; kétütem ű, négyütem ű); 
b) Azonos töltési és/vagy rekuperációs stratégia (az újratölthet ő energiatároló rendszer szoftveres adatmodulja);  
c) Fedélzeti adatok hozzáférhet ősége;  
d) Az újratölthet ő energiatároló rendszer adatmodulja által mért azonos töltési mérleg;  
e) Azonos fedélzeti töltési mérleg-szimuláció.  
3. Az újratölthet ő energiatároló rendszer energiaváltozás-alapú korrekciós eljárása  
3.1. Az újratölthet ő energiatároló rendszer áramának mérése a vizsgálat kezdetekor indul, és azonnal véget ér, amint a 
járm ű a teljes menetciklust megtette.  
3.2. Az elektromos áramellátó rendszerben mért Q elektromos mérleget kell alkalmazni az újratölthet ő energiatároló 
rendszer energiatartalmának a ciklus végén a ciklus kezdetéhez viszonyítva bekövetkezett különbsége mértékeként. 
Az elektromos mérleget a vonatkozó járm űkategória teljes WLTC ciklusára kell meghatározni.  
3.3. A szóban forgó járm űkategória esetében végrehajtandó ciklusszakaszokra vonatkozó különálló Q  phase  értékeket 
naplózni kell.  
3.4. A kibocsátott CO  2 tömeg teljes ciklusra vonatkozó korrekciója a c korrekciós feltétel függvényében.  
3.4.1. A c korrekciós feltétel kiszámítása  
A c korrekciós feltétel a ΔE REESS,j  elektromos energiaváltozás abszolút értéke és a tüzel őanyag energiája közötti 
arányszám, amelyet az alábbi egyenletek segítségével kell kiszámítani: 
c ¼ j ΔE REESS ;j 
E fuel j 
ahol:  
c a korrekciós feltétel;  
ΔE REESS,j  az összes újratölthet ő energiatároló rendszer j id őszak alatti elektromos energiaváltozása ezen 
melléklet 4.1. pontja alapján (Wh);  
j ezen pontban a teljes alkalmazandó WLTC vizsgálati ciklus;  
E fuel a tüzel őanyag energiája az alábbi egyenlet alapján: 
E fuel ¼ 10 Ü HV Ü FC  nb Ü d 
ahol:  
E fuel a teljes alkalmazandó WLTC vizsgálati ciklus alatt fogyasztott tüzel őanyag energiatartalma (Wh);  
HV a f űtőérték az A6.App2/1. táblázat alapján (kWh/l);  
FC nb az 1. típusú vizsgálat kiegyensúlyozatlan tüzel őanyag-fogyasztása, a 7. almelléklet 6. pontja szerint 
meghatározott energiamérleg figyelembevételével történ ő korrekció nélkül (l/100 km);  
d a vonatkozó, alkalmazandó WLTC vizsgálati ciklus alatt megtett távolság (km);  
10 átalakítási tényez ő Wh mértékegységre.HU L 175/542 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.4.2. A korrekciót akkor kell alkalmazni, ha ΔE REESS  negatív (az újratölthet ő energiatároló rendszer kisütése tekinteté ­
ben), és az ezen almelléklet 3.4.1. pontja szerint számított c korrekciós feltétel nagyobb, mint az A6.App2/2. 
táblázat szerinti vonatkozó t űrés értéke.  
3.4.3. A korrekciót mell őzni kell, és korrekció nélküli értékeket kell alkalmazni, ha az ezen almelléklet 3.4.1. pontja 
szerint számított c korrekciós feltétel kisebb, mint az A6.App2/2. táblázat szerinti vonatkozó t űrés értéke.  
3.4.4. A korrekció mell őzhet ő, és korrekció nélküli értékek alkalmazhatók, ha:  
a) ΔE REESS  pozitív (az újratölthet ő energiatároló rendszer töltése tekintetében), és az ezen almelléklet 3.4.1. pontja 
szerint számított c korrekciós feltétel nagyobb, mint az A6.App2/2. táblázat szerinti vonatkozó t űrés értéke.  
b) a gyártó méréssel igazolni tudja a jóváhagyó hatóság felé, hogy nincs összefüggés a ΔE REESS  és a kibocsátott 
CO  2 tömeg, illetve a ΔE REESS  és a tüzel őanyag-fogyasztás között.  
A6.App2/1. táblázat  
A tüzel őanyag energiatartalma  
Tüzel őanyag  Benzin  Dízel  
Etanol/biodízel tartalom, százalék  E10  E85  B7  
Fűtőérték (kWh/l)  8,64  6,41  9,79  
A6.App2/2. táblázat  
Töltési egyensúly-korrekciós feltételek  
Ciklus  alacsony + közepes)  alacsony + közepes + magas  alacsony + közepes + magas 
+ extramagas  
c korrekciós feltétel  0,015  0,01  0,005  
4. A korrekciós függvény alkalmazása  
4.1. A korrekciós függvény alkalmazásához ki kell számítani az összes újratölthet ő energiatároló rendszer j id őszak 
alatti ΔE REESS,j  elektromos energiaváltozását a mért áram és a névleges feszültség alapján:  
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
i¼1 ΔE REESS ;j;i 
ahol:  
ΔE REESS,j,i  az i újratölthet ő energiatároló rendszer elektromos energiaváltozása a vizsgált j id őszak alatt (Wh);  
valamint:  
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3 600 Ü U REESS Ü Z t end 
t 0 IðtÞ j;i dt 
ahol:  
U REESS  az újratölthet ő energiatároló rendszer DIN EN 60050-482 szabvány szerint meghatározott névleges 
feszültsége (V);  
I(t) j,i az i újratölthet ő energiatároló rendszer vizsgált j id őszak alatti elektromos árama e függelék 2. pontja 
alapján (A);  
t 0 a vizsgált j id őszak kezdetének id őpontja (s);  
t end a vizsgált j id őszak végének id őpontja (s).HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/543
 
i a vizsgált újratölthet ő energiatároló rendszer sorszáma;  
n az újratölthet ő energiatároló rendszerek teljes száma;  
j a vizsgált id őszak sorszáma, ahol az id őszak bármely alkalmazandó ciklusszakasz, ciklusszakaszok 
kombinációja és az alkalmazandó teljes ciklus;  
1 
3 600  a Ws mértékegységr ől Wh mértékegységre való átszámítás szorzótényez ője. 
4.2. A kibocsátott CO  2 tömegének korrekciójához az égési folyamatra jellemz ő Willans-tényez őket kell alkalmazni az 
A6.App2/3 táblázat alapján.  
4.3. A korrekciót a teljes ciklusra és a ciklus szakaszaira külön-külön is el kell végezni és alkalmazni kell, továbbá 
valamennyi vonatkozó vizsgálati jegyz őkönyvben szerepeltetni kell.  
4.4. Ehhez a konkrét számításhoz a rögzített elektromos áramellátó rendszer alternátorának hatásfokát kell használni:  
η alternator ¼ 0,67 elektromos áramellátó rendszer REESS alternátorok esetében  
4.5. A vizsgált j id őszakra vonatkozó, eredményül kapott, az alternátornak valamely újratölthet ő energiatároló rendszer 
töltése miatti terhelési viselkedése következtében kibocsátott CO  2 tömeg különbséget az alábbi egyenlettel kell 
kiszámítani:  
ΔM CO2;j ¼ 0,0036 Ü ΔE REESS ;j Ü 1 
η alternator Ü Willans  factor Ü 1 
d j 
ahol:  
ΔM CO2,j  a j id őszak alatt eredményül kapott kibocsátott CO  2 tömeg (g/km);  
ΔE REESS,j  az újratölthet ő energiatároló rendszer vizsgált j id őszak alatti elektromos energiaváltozása ezen 
melléklet 4.1. pontja alapján (Wh);  
d j a vizsgált j id őszak alatt megtett távolság (km);  
j a vizsgált id őszak sorszáma, ahol az id őszak bármely alkalmazandó ciklusszakasz, ciklusszakaszok 
kombinációja és az alkalmazandó teljes ciklus;  
0,0036 a Wh mértékegységr ől MJ mértékegységre való átszámítás átváltási tényez ője; 
η alternator  az alternátor hatásfoka e függelék 4.4. pontja szerint;  
Willans  factor  az A6.App2/3. táblázatban meghatározott, az égési folyamatra jellemz ő Willans-tényez ő (gCO  2 /MJ);  
4.5.1. Az egyes szakaszokhoz és a teljes ciklushoz tartozó CO  2 értékeket az alábbiak szerint kell korrigálni:  
M CO2;p;3 ¼ M  CO2;p;1 Ä ΔM CO2;j 
M CO2;c;3 ¼ M  CO2;c;2 Ä ΔM CO2;j 
ahol:  
ΔM CO2,j  a j id őszakra vonatkozó, ezen almelléklet 4.5. pontja szerinti eredmény (g/km).HU L 175/544 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
4.6. A kibocsátott CO  2 tömegének korrekciójához az A6.App2/2 táblázatban található Willans-tényez őket kell alkal ­
mazni.  
A6.App2/3. táblázat  
Willans-tényez ők 
atmoszférikus szívás  Feltöltés  
Szikragyújtás  Benzin (E10)  l/MJ  0,0756  0,0803  
gCO  2 /MJ 174  184  
Sűrített földgáz 
(G20)  m 3 /MJ 0,0719  0,0764  
gCO  2 /MJ 129  137  
LPG  l/MJ  0,0950  0,101  
gCO  2 /MJ 155  164  
E85  l/MJ  0,102  0,108  
gCO  2 /MJ 169  179  
Kompressziós gyújtás  Dízel (B7)  l/MJ  0,0611  0,0611  
gCO  2 /MJ 161  161HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/545
 
6a. almelléklet  
Környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálat a reprezentatív regionális környezeti feltételek melletti CO  2 
kibocsátás megállapítása érdekében  
1. Bevezetés  
Ezen almelléklet a reprezentatív regionális h őmérsékleti feltételek melletti CO  2 kibocsátás megállapítása érde ­
kében végzett kiegészít ő környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálatot (ATCT) ismerteti.  
1.1. A bels ő égés ű motorral rendelkez ő járm űvek és a nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek CO  2 
kibocsátását, valamint a küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek töltésfenntartási értékét a 14. 
almelléklet követelményei alapján kell korrigálni. Nem szükséges korrekció a töltéslemerítési vizsgálat CO  2 értéke 
esetében. Nem szükséges korrekció az elektromos hatósugár esetében.  
2. Környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálati (ATCT) járm űcsalád  
2.1. Ugyanabba a környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálati (ATCT) járm űcsaládba csak azok a járm űvek tartoz ­
hatnak, amelyek azonosak az alábbi jellemz ők tekintetében:  
a) Az er őátviteli rendszer felépítése (azaz bels őégés ű, hibrid hajtású, tüzel őanyag-cellás vagy elektromos);  
b) Égési folyamat (azaz kétütem ű vagy négyütem ű); 
c) Hengerek száma és elrendezése;  
d) Tüzel őanyag-égetés módja (azaz közvetett vagy közvetlen befecskendezés);  
e) H űtőrendszer típusa (azaz leveg ő, víz, olaj);  
f) Leveg őbeszívás módja (azaz természetes szívás vagy feltöltés);  
g) Az az üzemanyag, amelynek használatára a motort tervezték (azaz benzin, dízel, földgáz, PB-gáz stb.);  
h) Katalizátoros átalakító (azaz három gázkomponensre ható katalizátor, NOx-csapda, szelektív redukciós kata ­
lizátor, NOx-katalizátor vagy más(ok));  
i) Rendelkezik-e részecskesz űrővel; valamint  
j) Kipufogógáz-visszavezetés (van vagy nincs, h űtött vagy nem h űtött).  
A járm űveknek a fentieken kívül az alább jellemz ők tekintetében is hasonlónak kell lenniük:  
k) A járm űvek motor henger űrtartalma legfeljebb a legkisebb henger űrtartalmú típus 30 százalékával térhet el; 
valamint  
l) A motortér h őszigetelésének anyag, mennyiség és elhelyezés tekintetében hasonlónak kell lennie. A gyártónak 
bizonyítékot kell átnyújtania a jóváhagyó hatóság számára (például CAD-tervrajzok formájában) arra vonat ­
kozóan, hogy a beszerelt h őszigetel ő anyag térfogata és tömege a környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálati 
referenciajárm űhöz viszonyítva 10 százalékos t űréshatáron belüli.  
2.1.1. Beszerelt aktív h őtároló rendszerek esetében csak az alábbi feltételeknek eleget tev ő járm űvek lehetnek tagjai 
ugyanazon környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálati járm űcsaládnak:  
i) a rendszerben tárolt entalpiával meghatározott h őkapacitás a vizsgálati járm ű entalpiája feletti 0 és 10 
százalék közötti tartományon belüli; valamint  
ii) az eredeti gyártó bizonyítékot tud szolgáltatni a m űszaki szolgálat számára, hogy a járm űcsaládon belül a 
hőleadási id ő a motor indítása során a vizsgálati járm ű h őleadási idejénél 0-10 %-kal kevesebb.HU L 175/546 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
2.1.2. Csak az ezen almelléklet 3.9.4. pontja szerinti feltételeknek eleget tev ő járm űvek tekinthet ők ugyanazon környe ­
zeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálati járm űcsalád tagjának.  
3. A környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálat menete  
A 6. almellékletben meghatározott 1. típusú vizsgálatot a jelen, környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálatról 
szóló 6a almelléklet 3.1–3.9. pontjában meghatározott követelmények figyelembevétele nélkül kell végrehajtani.  
3.1. A környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálat környezeti feltételei  
3.1.1. A járm ű környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálat számára történ ő kondicionálási és vizsgálati h őmérsékle ­
tének (T  reg ) 14 °C érték űnek kell lennie.  
3.1.2. A környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálat számára történ ő kondicionálás legrövidebb megengedett id őtar ­
tama (t  soak_ATCT  ) 9 óra.  
3.2. Vizsgálati cella és kondicionálási terület  
3.2.1. Vizsgálati cella  
3.2.1.1. A vizsgálati cella beállított h őmérsékletének meg kell egyeznie a T  reg értékével. A tényleges h őmérséklet a 
vizsgálat elején legfeljebb ± 3 °C, míg a vizsgálat közben legfeljebb ± 5 °C értékkel térhet el ett ől az értékt ől. 
A leveg ő h őmérsékletét és páratartalmát a h űtőventilátor kilép őnyílásánál, legalább 1 Hz gyakorisággal kell 
mérni.  
3.2.1.2. A vizsgálati helyiség leveg őjének, illetve a motor által beszívott leveg ő fajlagos páratartalmának (H) teljesítenie 
kell az alábbi feltételt:  
3,0 Ï H Ï 8,1 ðg H  2 O=kg száraz leveg őÞ 
3.2.1.3. A leveg ő h őmérsékletét és páratartalmát a járm ű h űtőventilátor kilép őnyílásánál, legalább 1 Hz gyakorisággal kell 
mérni.  
3.2.2. Kondicionálási terület  
3.2.2.1. A kondicionálási terület beállított h őmérsékletének meg kell egyeznie a T  reg értékével, míg a tényleges érték 5 
perces göngyölített számtani közepének ± 3 °C t űréshatáron belül kell lennie, és nem mutathat szisztematikus 
eltérést a beállított értékt ől. A h őmérsékletet folyamatosan, legalább 1 Hz gyakorisággal kell mérni.  
3.2.2.2. A kondicionálási terület h őmérséklet-érzékel őjét a járm ű körüli környezeti h őmérséklet mérése szempontjából 
reprezentatív módon kell elhelyezni, és a m űszaki szolgálattal ellen őriztetni kell.  
Az érzékel őt a kondicionálási terület falától legalább 10 cm távolságra kell elhelyezni, és le kell árnyékolni a 
közvetlen légáramlással szemben.  
A kondicionálási helyiségben, a járm ű közelében uralkodó leveg őáramlási viszonyoknak meg kell felelniük a 
helyiség méreteivel arányos természetes konvekciós áramlásnak (nem lehet kényszerített konvekció).  
3.3. A vizsgálati járm ű 
3.3.1. A vizsgálni kívánt járm űnek reprezentatívnak kell lennie arra a járm űcsaládra nézve, amelynek környezeti 
hőmérséklet-korrekciós vizsgálati adatait meg kívánják állapítani (az ezen almelléklet 2.3. pontjában ismertetettek 
szerint).  
3.3.2. Ki kell választani a környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálati járm űcsaládból a legkisebb motor henger űrtar ­
talmú interpolációs járm űcsaládot (lásd ezen almelléklet 2. pontját), és a vizsgálati járm űnek ezen a járm űcsa ­
ládon belül a »H járm ű« konfigurációba kell tartoznia.  
3.3.3. Adott esetben a legalacsonyabb entalpiájú aktív h őtároló berendezéssel és a leglassabb h őleadású aktív h őtároló 
rendszerrel rendelkez ő járm űvet kell kiválasztani a környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálati járm űcsaládból.  
3.3.4. A vizsgálati járm űnek meg kell felelnie a 6. almelléklet 1.2.3. pontjában részletezett követelményeknek.  
3.4. Beállítások  
3.4.1. A kigurulási menetellenállásnak és a fékpadbeállításnak a 4. almellékletben meghatározottak szerintinek kell 
lennie.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/547
 
A 14 °C és a 20 °C h őmérséklet ű leveg ő s űrűsége közötti eltérés figyelembevétele érdekében a fékpadot a 4. 
almelléklet 7. és 8. pontjában meghatározottak szerint kell beállítani, azzal az eltéréssel, hogy az alábbi egyen ­
letben szerepl ő f 2_TReg  értéket kell a C  t cél-együtthatóként alkalmazni.  
f 2_TReg ¼ f 2 Ü ðT ref þ 273Þ=ðT reg þ 273Þ 
ahol:  
f 2 a referenciafeltételeknél érvényes másodrend ű kigurulási menetellenállási együttható, (N/(km/h)  2 ); 
T ref az ezen melléklet 3.2.10. pontjában meghatározott kigurulási menetellenállási referencia-h őmérséklet (°C);  
T reg a 3.1.1. pontban meghatározott regionális h őmérséklet (°C).  
Abban az esetben, ha rendelkezésre áll a 23 °C h őmérséklet melletti vizsgálathoz tartozó hiteles fékpad-beállítás, 
akkor a C  d másodrend ű fékpad-együtthatót az alábbi egyenlet szerint kell módosítani:  
C d_Treg ¼ C d þ ðf 2_TReg Ä f 2 Þ 
3.5. El őkondicionálás  
3.5.1. A járm ű el őkondicionálását a 6. almelléklet 1.2.6. pontjában leírtak szerint kell végrehajtani. A gyártó kérésére az 
előkondicionálást T  reg hőmérsékleten is végre lehet hajtani.  
3.6. Kondicionálási eljárás  
3.6.1. A járm űvet az el őkondicionálás után, de a vizsgálatot megel őzően olyan kondicionálási területen kell tárolni, 
amelynek környezeti feltételei megfelelnek az ezen almelléklet 3.2.2. pontjában ismertetetteknek.  
3.6.2. A járm ű átvitelét az el őkondicionálástól a kondicionáló területre a lehet ő leggyorsabban, legfeljebb 10 percen 
belül végre kell hajtani.  
3.6.3. A járm űvet annyi ideig kell a kondicionáló területen tartani, hogy az el őkondicionálási vizsgálat végét ől a 
környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálat kezdetéig t  soak_ATCT  idő, vagy annál – legfeljebb 15 perces t űrés ­
határon belül – több id ő teljen el. A gyártó kérésére és a jóváhagyó hatóság beleegyezésével a t  soak_ATCT  idő 
legfeljebb 120 percre meghosszabbítható. Ebben az esetben a meghosszabbított id őt az ezen almelléklet 3.9. 
pontjában meghatározott leh űlésre kell fordítani.  
3.6.4. A kondicionálást h űtőventilátor használata nélkül és úgy kell végrehajtani, hogy valamennyi felépítmény-elem 
normál rendeltetésszer ű parkolási helyzetben legyen. Az el őkondicionálás vége és a környezeti h őmérséklet- 
korrekciós vizsgálat kezdete között eltelt id őt fel kell jegyezni.  
3.6.5. A járm ű átvitelét a kondicionálási területr ől a vizsgálati cellába a lehet ő leggyorsabban kell végrehajtani. A 
járm űvet nem szabad 10 percnél hosszabb id őtartamon át a T  reg értékét ől eltér ő h őmérsékletnek kitenni.  
3.6.6. Abban az esetben, ha ez a vizsgálati járm ű valamely környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálati járm űcsalád 
referenciajárm űveként szolgál, akkor egy további, 23 °C melletti kondicionálást is végre kell hajtani a 3.9. szakasz 
alapján.  
3.7. Környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálat  
3.7.1. A vizsgálati ciklusnak az adott járm űosztályra vonatkozóan az 1. almellékletben meghatározott WLTC ciklusnak 
kell lennie.  
3.7.2. A kibocsátási vizsgálat végrehajtására vonatkozóan a 6. almellékletben meghatározott eljárásokat kell követni, 
azzal az eltéréssel, hogy a vizsgálati cella környezeti feltételeire vonatkozóan az ezen almelléklet 3.2.1. pontjában 
ismertetetteket kell alkalmazni.HU L 175/548 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.8. Számítás és dokumentálás  
3.8.1. Az  FCF  járm űcsalád-korrekciós tényez őt az alábbiak szerint kell kiszámítani:  
FCF ¼ M  CO2;Treg=M CO2,23°  
ahol  
M CO2,23°  a H járm űnek a 23 °C h őmérsékleten végrehajtott 1. típusú vizsgálat teljes WLTC ciklusa alatt 
kibocsátott CO  2 tömege, a 7. almelléklet A7/1. táblázata szerinti 3. lépés után, de további korrek ­
ciók nélkül (g/km);  
M CO2,Treg  a regionális h őmérsékleten végrehajtott vizsgálat teljes WLTC ciklusa alatt kibocsátott CO  2 tömege, 
a 7. almelléklet A7/1. táblázata szerinti 3. lépés után, de további korrekciók nélkül (g/km).  
Az eredményül kapott  FCF  értéket szerepeltetni kell valamennyi vonatkozó vizsgálati jegyz őkönyvben.  
3.8.2. Az (ezen almelléklet 3. pontjában meghatározott) környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálati járm űcsalád egyes 
járm űveire vonatkozó CO  2 értékeket az alábbi egyenletek segítségével kell kiszámítani:  
M CO2;c;5 ¼ M  CO2;c;4 Ü FCF  
M CO2;p;5 ¼ M  CO2;p;4 Ü FCF  
ahol:  
M CO2,c,4  and M  CO2,p,4  a teljes c WLTC ciklus és a p ciklusszakaszok alatt, az el őző számítási lépés eredmé ­
nyeként kapott kibocsátott CO  2 tömegértékek (g/km);  
M CO2,c,5  and M  CO2,p,5  a teljes c WLTC ciklus és a p ciklusszakaszok alatt kibocsátott CO  2 tömegértékek, a 
környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálati korrekcióval, és amelyeket a kés őbbi 
korrekciók vagy kés őbbi számítások során kell alkalmazni (g/km);  
3.9. H űtésre vonatkozó el őírás 
3.9.1. A környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálati járm űcsalád referenciajárm űveként szolgáló vizsgálati járm ű, 
valamint a környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálati járm űcsaládon belüli valamennyi interpolációs járm ű­
család H járm űvének h űtőközege végs ő h őmérsékletét meg kell mérni a 23 °C h őmérsékleten végrehajtott 
megfelel ő 1. típusú vizsgálat, valamint a 23 °C h őmérsékleten t  soak_ATCT  és további 15 perces t űréshatáron belüli 
időtartamon át végrehajtott kondicionálás után.  
3.9.1.1. Abban az esetben, ha a vonatkozó környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálatban a t  soak_ATCT  idő meghosz ­
szabbításra került, akkor ugyanazt a kondicionálási id őt kell alkalmazni, további 15 perces t űréssel.  
3.9.2. A h űtési eljárást az 1. típusú vizsgálat befejezése után a lehet ő leghamarabb, legfeljebb 10 perces késéssel végre 
kell hajtani. A mért kondicionálási id ő a végs ő h őmérséklet megmérése és a 23 °C h őmérsékleten végzett 1. 
típusú vizsgálat vége közötti id őtartam, és ezt szerepeltetni kell valamennyi vonatkozó vizsgálati íven.  
3.9.3. A kondicionálási területnek a kondicionálási eljárás utolsó 3 órájában mért h őmérséklete középértékét ki kell 
vonni a h űtőközegnek a kondicionálási id ő 3.9.1. pontban meghatározott végén mért végs ő h őmérsékletéb ől. 
Ennek jelölése Δ T_ATCT  . 
3.9.4. Ez az interpolációs járm űcsalád csak akkor tekinthet ő ugyanannak a környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálati 
járm űcsalád tagjának, ha az eredményül kapott Δ T_ATCT  referenciajárm űhöz viszonyított eltérése a – 2 °C és a 
+ 4 °C közötti tartományba esik.  
3.9.5. A h űtőközeget a környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálati járm űcsaládba tartozó valamennyi járm ű esetében 
a h űtőrendszer megegyez ő pontján kell mérni. Ennek a motorhoz a lehet ő legközelebb kell elhelyezkednie, hogy 
a h űtőközeg h őmérséklete a motor h őmérséklete szempontjából a legnagyobb mértékben reprezentatív legyen.  
3.9.6. A kondicionálási területek h őmérsékletét az ezen almelléklet 3.2.2.2. pontjában meghatározottak szerint kell 
mérni.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/549
 
7. almelléklet  
Számítások  
1. Általános követelmények  
1.1. A kifejezetten a hibrid hajtású, a tisztán elektromos és a s űrített hidrogén tüzel őanyag-cellás járm űvekre 
vonatkozó számítások leírása a 8. almellékletben található.  
Az eredmények kiszámításának lépésenkénti ismertetése a 8. almelléklet 4. pontjában található.  
1.2. Az ezen almellékletben ismertetett számítások a bels őégés ű motorral felszerelt járm űvekre vonatkoznak.  
1.3. A vizsgálati eredmények kerekítése  
1.3.1. A számítások közbens ő lépései során nem kell kerekítést alkalmazni.  
1.3.2. A kritikus kibocsátásokra vonatkozó végeredményeket egy lépésben a vonatkozó kibocsátási határértékek 
plusz egy szignifikáns számjegynek megfelel ő tizedes pontosságra kell kerekíteni.  
1.3.3. A KH NO  x korrekciós tényez őt kett ő tizedesjegyre kell kerekíteni.  
1.3.4. A DF hígítási tényez őt kett ő tizedesjegyre kell kerekíteni.  
1.3.5. A szabványok által nem érintett információk esetében m űszakilag megalapozottan kell eljárni.  
1.3.6. A CO  2 és a tüzel őanyag-fogyasztási eredmények kerekítésének ismertetése ezen almelléklet 1.4. pontjában 
található.  
1.4. Lépésenkénti utasítások bels őégés ű motorral felszerelt járm űvek vizsgálati végeredményeinek kiszámítá ­
sához  
Az eredményeket az A7/1. táblázatban megadott sorrendben kell kiszámítani. Az „Eredmény” oszlopban 
szerepl ő valamennyi megfelel ő eredményt fel kell jegyezni. Az „Eljárás” oszlop a számításhoz alkalmazandó 
szakaszokat ismerteti, vagy további számításokat tartalmaz.  
Ezen táblázatban az egyenletekben és az eredményeknél az alábbi jelöléseket alkalmazzuk:  
c teljes alkalmazandó ciklus;  
p minden egyes alkalmazandó ciklusszakasz;  
i minden egyes vonatkozó kritikus kibocsátási vegyület, a CO  2 nélkül;  
CO  2 CO  2 kibocsátás.  
A7/1. táblázat  
A vizsgálati végeredmények számítási eljárása  
Forrás  Bemenet  Eljárás  Eredmény  Lépés 
száma  
6. melléklett  Nyers vizsgálati 
eredmények  Kibocsátott tömegek 
A 7. almelléklet 3–3.2.2. pontja  M i,p,1 , g/km; 
M CO2,p,1  , g/km.  1HU L 175/550 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Forrás  Bemenet  Eljárás  Eredmény  Lépés 
száma  
Az 1. lépés 
eredménye  M i,p,1 , g/km; 
M CO2,p,1  , g/km.  Vegyes ciklusértékek kiszámítása: 
M i;c;2 ¼ P  
p M i;p;1 Ü d p P  
p d p 
M CO2;c;2 ¼ P  
p M CO2;p;1 Ü d p P  
p d p 
ahol: 
M i/CO2,c,2  a teljes ciklus során mért 
kibocsátások; 
d p az egyes p ciklusszakaszokban 
megtett távolságok.  M i,c,2 , g/km; 
M CO2,c,2  , g/km.  2 
Az 1. és a 2. 
lépés ered ­
ménye  M CO2,p,1  , g/km; 
M CO2,c,2  , g/km.  Töltési egyensúly-korrekció 
A 6. almelléklet 2. függeléke  M CO2,p,3  , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km.  3 
Eredmény A 
2. és a 3. 
lépés ered ­
ménye  M i,c,2 , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km.  Valamennyi, periodikusan regeneráló 
rendszerrel felszerelt járm űre vonat ­
kozó kibocsátásmérési eljárás (K  i ) 
A 6. almelléklet 1. függeléke.  
M i;c;4 ¼ K i Ü M i;c;2 
vagy  
M i;c;4 ¼ K i Ü M i;c;2 
valamint  
M CO2;c;4 ¼ K CO2 Ü M CO2;c;3 
vagy  
M CO2;c;4 ¼ K CO2 Ü M CO2;c;3 
A Ki meghatározásához használandó 
additív korrekció vagy szorzóté ­
nyez ő. 
Ha K  i nem alkalmazandó:  
M i;c;4 ¼ M  i;c;2 
M CO2;c;4 ¼ M  CO2;c;3 M i,c,4 , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km.  4a 
A 3. és a 4a 
lépés ered ­
ménye  M CO2,p,3  , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km.  Ha K  i alkalmazandó, akkor a CO  2 
szakaszértékeket a vegyes ciklus ­
értékhez kell igazítani: 
M CO2;p;4 ¼ M  CO2;p;3 Ü AF  Ki 
minden egyes p ciklusszakasz eseté ­
ben; 
ahol: 
AF  Ki ¼ M CO2;c;4 
M CO2;c;3 
Ha K  i nem alkalmazandó:  
M CO2;p;4 ¼ M  CO2;p;3 M CO2,p,4  , g/km.  4bHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/551
 
Forrás  Bemenet  Eljárás  Eredmény  Lépés 
száma  
A 4. lépés 
eredménye  M i,c,4 , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km; 
M CO2,p,4  , g/km.  A 6a almelléklet 3.8.2. pontja 
szerinti környezeti h őmérséklet- 
korrekciós vizsgálati korrekció. 
A VII. melléklett szerint kiszámított 
és a kritikus kibocsátási értékekre 
alkalmazott romlási tényez ők. M i,c,5 , g/km; 
M CO2,c,5  , g/km; 
M CO2,p,5  , g/km.  5 
„egyet ­
len 
vizs ­
gálat 
ered ­
mény ­
e” 
Az 5. lépés 
eredménye  Valamennyi vizs ­
gálat esetében: 
M i,c,5 , g/km; 
M CO2,c,5  , g/km; 
M CO2,p,5  , g/km.  A vizsgálati és a gyártó által 
megadott értékek átlagolása. 
A 6. almelléklet 1.1.2–1.1.2.3. pontja  M i,c,6 , g/km; 
M CO2,c,6  , g/km; 
M CO2,p,6  , g/km. 
M CO2,c,declared  , g/km.  6 
A 6. lépés 
eredménye  M CO2,c,6  , g/km; 
M CO2,p,6  , g/km. 
M CO2,c,declared  , g/km.  A szakaszértékek igazítása. 
A 6. almelléklet 1.1.2.4. pontja. 
valamint:  
M CO2;c;7 ¼ M  CO2;c;declared  M CO2,c,7  , g/km; 
M CO2,p,7  , g/km.  7 
A 6. és a 7. 
lépés ered ­
ménye  M i,c,6 , g/km; 
M CO2,c,7  , g/km; 
M CO2,p,7  , g/km.  A tüzel őanyag-fogyasztás kiszámí ­
tása. 
A 7. almelléklet 6. pontja. 
A tüzel őanyag-fogyasztás kiszámí ­
tását az alkalmazandó ciklusra és 
annak szakaszaira vonatkozóan 
külön-külön kell elvégezni. Ebb ől a 
célból: 
a) a vonatkozó szakasz, illetve ciklus 
CO  2 értékeit kell alkalmazni; 
b) a teljes ciklusra vonatkozó 
kritikus kibocsátásokat kell alkal ­
mazni. 
valamint:  
M i;c;8 ¼ M  i;c;6 
M CO2;c;8 ¼ M  CO2;c;7 
M CO2;p;8 ¼ M  CO2;p;7 FC c,8 , l/100km; 
FC p,8 , l/100km; 
M i,c,8 , g/km; 
M CO2,c,8  , g/km; 
M CO2,p,8  , g/km.  8 
„vizs ­
gálati 
járm ű 
1. 
típusú 
vizsgá ­
lati 
ered ­
mény ­
e” 
8. lépés  A H és az L vizs ­
gálati járm űre is: 
M i,c,8 , g/km; 
M CO2,c,8  , g/km; 
M CO2,p,8  , g/km; 
FC c,8 , l/100km; 
FC p,8 , l/100km.  Ha a H vizsgálati járm űvön kívül L 
vizsgálati járm ű vizsgálatára is sor 
került, akkor a kett ő érték közül a 
nagyobbat kell tekinteni az eredmé ­
nyül kapott kritikus kibocsátási 
értéknek, jelölése pedig M  i,c legyen. 
A vegyes THC+NOx kibocsátások 
esetében a VH és a VL összegek 
közül a nagyobbik értéket kell figye ­
lembe venni. 
Ellenkez ő esetben pedig, ha L járm ű 
vizsgálatára nem került sor,  
M i;c ¼ M  i;c;8 
CO  2 és FC esetében a 8. lépésben 
kiszámított értékeket kell alkalmazni, 
és a CO  2 értékeket két tizedesjegyre 
kell kerekíteni, míg az FC értékeket 
három tizedesjegyre.  M i,c , g/km; 
M CO2,c,H  , g/km; 
M CO2,p,H  , g/km; 
FC c,H , l/100km; 
FC p,H , l/100km; 
ha L járm ű vizsgála ­
tára sor került: 
M CO2,c,L  , g/km; 
M CO2,p,L  , g/km; 
FC c,L , l/100km; 
FC p,L , l/100km.  9 
„inter ­
polá ­
ciós 
járm ű­
család 
ered ­
mény ­
e” 
Kritik ­
us 
kibo ­
csátás 
végere ­
dmén ­
yeHU L 175/552 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Forrás  Bemenet  Eljárás  Eredmény  Lépés 
száma  
9. lépés  M  CO2,c,H  , g/km; 
M CO2,p,H  , g/km; 
FC c,H , l/100km; 
FC p,H , l/100km; 
ha L járm ű vizsgála ­
tára sor került: 
M CO2,c,L  , g/km; 
M CO2,p,L  , g/km; 
FC c,L , l/100km; 
FC p,L , l/100km.  A valamely CO  2 interpolációs járm ű­
családba tartozó egyes járm űvek 
tüzel őanyag-fogyasztására és CO  2 
kibocsátására vonatkozó számítások 
A 7. almelléklet 3.2.3. pontja. 
A CO  2 kibocsátásokat gramm/kilo ­
méter (g/km) mértékegységben kell 
kifejezni, és a legközelebbi egész 
számra kell kerekíteni; 
Az FC értékeket egy tizedesjegyre kell 
kerekíteni, és l/100 km mértékegy ­
ségben kell kifejezni.  M CO2,c,ind  g/km; 
M CO2,p,ind  , g/km; 
FC c,ind l/100km; 
FC p,ind , l/100km.  10 
„az 
egyes 
járm ű­
vek 
ered ­
mény ­
ei” 
CO  2 és 
FC 
végere ­
dmén ­
ye 
2. A hígított kipufogógáz térfogatának meghatározása  
2.1. Térfogatszámítás állandó és változó áramlási sebességgel való üzemelésre is alkalmas változó hígítású 
berendezések esetében  
2.1.1. A térfogatáramot folyamatosan kell mérni. A teljes térfogatot a vizsgálat id őtartamára kell mérni.  
2.2. Térfogatszámítás térfogat-kiszorításos szivattyúval üzemel ő változó hígítású berendezések esetében  
2.2.1. A térfogatot az alábbi egyenlet segítségével kell kiszámítani: 
V ¼ V 0 Ü N 
ahol:  
V a hígított kipufogógáz térfogata liter/vizsgálat mértékegységben (korrekció el őtt); 
V 0 a térfogat-kiszorításos szivattyú által a vizsgálati feltételek között szállított gáz térfogata, liter/szivaty ­
tyú-fordulatban kifejezve;  
N a vizsgálatonként megtett fordulatok száma.  
2.2.1.1. A térfogat korrigálása a normál feltételekre  
A hígított kipufogógáz V térfogatát az alábbi egyenlet segítségével kell a normál feltételekre korrigálni: 
V mix ¼ V Ü K 1 Ü Í P B Ä P 1 
T p Î 
ahol:  
K 1 ¼ 273,15ðKÞ 
101,325ðkPaÞ ¼ 2,6961  
P B a légköri nyomás a vizsgálati helyiségben (kPa);  
P 1 a vákuum a térfogat-kiszorításos szivattyú bemeneti nyílásánál, a környezeti légköri nyomáshoz 
viszonyítva (kPa);  
T p a térfogat-kiszorításos szivattyúba bevezetett hígított kipufogógáz h őmérsékletének középértéke a 
vizsgálat alatt, Kelvin mértékegységgel kifejezve (K).HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/553
 
3. Kibocsátott tömegek  
3.1. Általános követelmények  
3.1.1. Összenyomhatósági hatások feltételezése nélkül, a motor beszívási, égési és kipufogási folyamataiban részt 
vev ő valamennyi gázt az Avogadro-törvény szerint ideálisnak lehet tekinteni.  
3.1.2. A járm ű által a vizsgálat során kibocsátott gáz-halmazállapotú vegyületek M tömegét a szóban forgó gáz 
térfogat-koncentrációjának és a hígított kipufogógáz térfogatának szorzataként kell meghatározni, a 273,15 
K (0 °C) és 101,325 kPa értékkel jellemzett referenciakörülmények melletti alábbi s űrűségek figyelembevé ­
telével:  
Szén-monoxid (CO)  ρ ¼ 1,25g =l 
Széndioxid (CO  2 ) ρ ¼ 1,964g =l 
Szénhidrogének:  
benzin (E10) esetében (C  1 H 1,93 O 0,033  ) ρ ¼ 0,646g =l 
dízel (B7) esetében (C  1 H 1,86 O 0,007  ) ρ ¼ 0,625g =l 
PB-gáz esetében (C  1 H 2,525  ) ρ ¼ 0,649g =l 
földgáz/biometán esetében (CH  4 ) ρ ¼ 0,716g =l 
etanol (E85) esetében (C  1 H 2,74 O 0,385  ) ρ ¼ 0,934g =l 
Nitrogénoxidok (NO  x ) ρ ¼ 2,05g =l 
A metántól különböz ő szénhidrogének tömegének kiszámításához használt s űrűség egyenl ő az összes 
szénhidrogén 273,15 K (0 °C) és 101,325 kPa melletti s űrűségével, és függ a tüzel őanyagtól. A propángáz 
tömegének kiszámításához (lásd az 5. almelléklet 3.5. pontját) használt s űrűség értéke normál állapotban 
1,967 g/l.  
Ha valamely tüzel őanyag-fajta ezen pontban nem került felsorolásra, akkor az illet ő tüzel őanyag s űrűségét 
az ezen almelléklet 3.1.3. pontjában megadott egyenlet segítségével kell kiszámítani.  
3.1.3. Az egyes, C  X H Y O Z átlagos összetétel ű referencia-tüzel őanyagok összes szénhidrogén s űrűségének kiszámí ­
tására az alábbi általános egyenlet szolgál:  
ρ THC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
V M 
ahol:  
ρ THC az összes szénhidrogén és a metántól különböz ő szénhidrogének s űrűsége (g/l);  
MW  C a szén móltömege (12,011 g/mól);  
MW  H a hidrogén móltömege (1,008 g/mól);  
MW  O az oxigén móltömege (15,999 g/mól);  
V M ideális gáz móltérfogata 273,15 K (0 ° C) h őmérsékleten és 101,325 kPa nyomáson (22,413 l/mól);  
H/C az adott C  X H Y O Z tüzel őanyag hidrogén-szén aránya;  
O/C az adott C  X H Y O Z tüzel őanyag oxigén-szén aránya.HU L 175/554 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.2. Kibocsátott tömeg kiszámítása  
3.2.1. A gáz-halmazállapotú vegyületek ciklusszakaszonként kibocsátott tömegét az alábbi egyenletek segítségével 
kell kiszámítani: 
M i;phase ¼ V mix;phase Ü ρ i Ü KH  phase Ü C i;phase Ü 10 Ä6 
d phase  
ahol:  
M i az i vegyület vizsgálatonként vagy szakaszonként kibocsátott tömege (g/km);  
V mix a hígított kipufogógáz térfogata vizsgálatonként vagy szakaszonként liter/vizsgálat vagy liter/szakasz 
mértékegységben kifejezve, és a normál állapotra (273,15 K (0 °C) és 101,325 kPa) korrigálva;  
ρ i az i vegyület s űrűsége gramm/liter mértékegységben normál h őmérsékleten és nyomáson (273,15 K 
(0 °C) és 101,325 kPa);  
KH csak a nitrogénoxidok (NO  2 és NO  x ) vizsgálatonként vagy szakaszonként kibocsátott tömege 
esetében alkalmazandó páratartalom-korrekciós tényez ő; 
C i az i vegyület koncentrációja vizsgálatonként vagy fázisonként a hígított kipufogógázban ppm 
mértékegységben kifejezve és a hígító leveg őben lév ő i vegyület mennyiségével korrigálva;  
d az alkalmazandó WLTC ciklus alatt megtett távolság (km);  
n az alkalmazandó WLTC ciklus szakaszainak száma.  
3.2.1.1. A gáz-halmazállapotú vegyület hígított kipufogógázban lév ő koncentrációját a hígító leveg őben lév ő 
vegyület mennyiségével az alábbi egyenlet segítségével kell korrigálni: 
C i ¼ C e Ä C d Ü Í 
1 Ä 1 
DF Î 
ahol:  
C i az i gáz-halmazállapotú vegyület koncentrációja a hígított kipufogógázban, a hígító leveg őben lév ő i 
gáz-halmazállapotú vegyület mennyiségével korrigálva (ppm);  
C e az i gáz-halmazállapotú vegyületnek a hígított kipufogógázban mért koncentrációja (ppm);  
C d az i gáz-halmazállapotú vegyület koncentrációja a hígító leveg őben (ppm);  
DF a hígítási tényez ő. 
3.2.1.1.1. A DF hígítási tényez őt az adott tüzel őanyag esetében az alábbi egyenlet segítségével kell kiszámítani:  
DF ¼ 13:4 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 benzin (E10) esetében  
DF ¼ 13:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 dízel (B7) esetében  
DF ¼ 11:9 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 PB-gáz esetében  
DF ¼ 9:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 földgáz/biometán esetében  
DF ¼ 12:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 etanol (E85) esetében  
DF ¼ 35:03 
C H2O ÄC H2OÄDA þC H2 Ü10 Ä4 hidrogén esetébenHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/555
 
A hidrogénre vonatkozó egyenletben:  
C H2O a H  2 O koncentrációja a mintavev ő zsákban lév ő hígított kipufogógázban, térfogatszázalékban 
kifejezve;  
C H2O-DA  a H  2 O koncentrációja a hígító leveg őben, térfogatszázalékban kifejezve;  
C H2 a H  2 koncentrációja a mintavev ő zsákban lév ő hígított kipufogógázban, ppm mértékegységben 
kifejezve;  
Ha valamely tüzel őanyag-fajta ezen pontban nem került felsorolásra, akkor az illet ő tüzel őanyag DF 
tényez őjét az ezen almelléklet 3.2.1.1.2. pontjában megadott egyenletek segítségével kell kiszámítani.  
Ha a gyártó több szakaszra is vonatkozó DF tényez őt alkalmaz, akkor a DF értékét a gáz-halmazállapotú 
vegyületek érintett szakaszokbeli átlagos koncentrációjának alkalmazásával kell kiszámítania.  
A gáz-halmazállapotú vegyületek átlagos koncentrációját az alábbi egyenlet segítségével kell kiszámítani:  
C i ¼ P  n 
phase¼1 ðC i;phase Ü V mix;phase Þ P  n 
phase¼1 V mix;phase  
ahol:  
C i a gáz-halmazállapotú vegyület átlagos koncentrációja;  
C i,phase  a koncentráció az egyes szakaszokban;  
V mix,phase  az adott szakasz V  mix értéke;  
3.2.1.1.2. Az egyes, C  X H Y O Z számtani középérték ű összetétellel rendelkez ő referencia-tüzel őanyagok DF hígítási 
tényez őjének kiszámítására az alábbi általános egyenlet szolgál: 
DF ¼ X 
C CO2 þ ðC HC þ C CO Þ Ü 10 Ä4 
ahol: 
X ¼ 100 Ü x 
x þ y 
2 þ 3,76ðx þ y 
4 Ä z 
2 Þ 
C CO2 a CO  2 koncentrációja a mintavev ő zsákban lév ő hígított kipufogógázban, térfogatszázalékban 
kifejezve;  
C HC a szénhidrogén-koncentráció a mintavev ő zsákban lév ő hígított kipufogógázban, ppm, C-egyen ­
értékben kifejezve;  
C CO a CO koncentrációja a mintavev ő zsákban lév ő hígított kipufogógázban, ppm mértékegységben 
kifejezve.  
3.2.1.1.3. Metán-mérés  
3.2.1.1.3.1. Lángionizációs detektoros gázkromatográffal végzett metán-mérés esetén a metántól különböz ő szénhid ­
rogéneket az alábbi egyenlet segítségével kell kiszámítani: 
C NMHC ¼ C THC Ä ðRf CH4 Ü C CH4 Þ 
ahol:  
C NMHC  a metántól különböz ő szénhidrogének korrigált koncentrációja a hígított kipufogógázban, ppm, 
C-egyenértékben kifejezve;HU L 175/556 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
C THC az összes szénhidrogén koncentrációja a hígított kipufogógázban, ppm, C-egyenértékben kife ­
jezve, és a hígító leveg őben lév ő összes szénhidrogén mennyiségével korrigálva;  
C CH4 a C  CH4 koncentrációja a hígított kipufogógázban, ppm, C-egyenértékben kifejezve, és a hígító 
leveg őben lév ő CH  4 mennyiségével korrigálva;  
Rf CH4 a lángionizációs detektor választényez ője a metán esetében, az 5. almelléklet 5.4.3.2. pontjában 
meghatározottak szerint.  
3.2.1.1.3.2. Metánkiválasztóval felszerelt lángionizációs detektorral végzett metánmérés esetén a metántól különböz ő 
szénhidrogének számítási módszere a nullázási/kalibrálási beállításhoz használt kalibráló gáztól és 
módszert ől függ.  
Az összes szénhidrogén mérésére használt lángionizációs detektort (a metánkiválasztó nélkül) propán és 
leveg ő keverékével kell kalibrálni a szokásos módon.  
Metánkiválasztóval sorba kapcsolt lángionizációs detektor kalibrálásához a következ ő módszerek használ ­
hatók:  
a) a propánból és leveg őből álló kalibráló gáz kikerüli a metánkiválasztót;  
b) a metánból és leveg őből álló kalibráló gáz áthalad a metánkiválasztón.  
Er ősen ajánlott a lángionizációs detektor kalibrálását a metánkiválasztón áthaladó metán-leveg ő keverékkel 
elvégezni.  
Az a) pont esetében a CH  4 és a metántól különböz ő szénhidrogének koncentrációját az alábbi egyenletek 
segítségével kell kiszámítani: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ä C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=NMCÞ 
E E Ä E M 
Ha r  h < 1,05, akkor elhagyható a C  CH4 fenti egyenletéb ől. 
A b) pont esetében a CH  4 és a metántól különböz ő szénhidrogének koncentrációját az alábbi egyenletek 
segítségével kell kiszámítani: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ 
E E Ä E M 
ahol:  
C HC(w/NMC)  a szénhidrogén-koncentráció, ha a mintagáz átáramlik a metánkiválasztón (ppm C);  
C HC(w/oNMC)  a szénhidrogén-koncentráció, ha a mintagáz elkerüli a metánkiválasztót (ppm C);  
r h a metán választényez ő az 5. almelléklet 5.4.3.2. pontjában meghatározottak szerint;  
E M a metán hatásfok az ezen almelléklet 3.2.1.1.3.3.1. pontjában meghatározottak szerint;  
E E az etán hatásfok az ezen almelléklet 3.2.1.1.3.3.2. pontjában meghatározottak szerint.  
Ha r  h < 1,05, akkor a b) esetben elhagyható a fenti C  CH4 és C  NMHC  egyenletb ől.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/557
 
3.2.1.1.3.3. A metánkiválasztó átalakítási hatásfokai  
A nemmetán-kiválasztó a nem metán szénhidrogéneknek a mintagázból való eltávolítására szolgál azáltal, 
hogy a metánon kívül minden szénhidrogént oxidál. Ideális esetben az átalakulás metánra 0 százalék, és az 
etán által képviselt összes többi szénhidrogénre 100 százalék. A metántól különböz ő szénhidrogének 
pontos méréséhez meg kell határozni a két hatásfokot, és fel kell használni azokat a metántól különböz ő 
szénhidrogének kibocsátásának kiszámításához.  
3.2.1.1.3.3.1. A metánátalakítás hatásfoka (E  M ) 
A metánt és leveg őt tartalmazó kalibráló gázt a lángionizációs detektorhoz a metánkiválasztón átvezetve, 
illetve a metánkiválasztót elkerülve kell áramoltatni, és a két koncentrációt fel kell jegyezni. A hatásfokot az 
alábbi egyenlet segítségével kell kiszámítani: 
E M ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
ahol:  
C HC(w/NMC)  a szénhidrogén-koncentráció, ha a CH  4 átáramlik a metánkiválasztón (ppm C);  
C HC(w/oNMC)  a szénhidrogén-koncentráció, ha a CH  4 megkerüli a metánkiválasztót (ppm C).  
3.2.1.1.3.3.2. Az etánátalakítás hatásfoka (E  E ) 
Az etánt és leveg őt tartalmazó kalibráló gázt a lángionizációs detektorhoz a metánkiválasztón átvezetve, 
illetve a metánkiválasztót elkerülve kell áramoltatni, és a két koncentrációt fel kell jegyezni. A hatásfokot az 
alábbi egyenlet segítségével kell kiszámítani: 
E E ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
ahol:  
C HC(w/NMC)  a szénhidrogén-koncentráció, ha a C  2 H 6 átáramlik a metánkiválasztón (ppm C);  
C HC(w/oNMC)  a szénhidrogén-koncentráció, ha a C  2 H 6 megkerüli a metánkiválasztót (ppm C).  
Ha metánkiválasztó etánátalakítási hatásfoka legalább 0,98 érték ű, akkor az E  E értékét a további számítások 
során 1-nek kell venni.  
3.2.1.1.3.4. Ha a metán lángionizációs detektor kalibrálása a metánkiválasztón keresztül történik, akkor az E  M értékét 
0-nak kell venni.  
A C  H4 kiszámítására szolgáló, ezen almelléklet 3.2.1.1.3.2. pontjában található egyenlet (b) eset) új alakja az 
alábbi lesz: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ 
A C  NMHC  kiszámítására szolgáló, ezen almelléklet 3.2.1.1.3.2. pontjában található egyenlet (b) eset) új alakja 
az alábbi lesz: 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ä C HCðw=NMCÞ Ü r h 
A metántól különböz ő szénhidrogének tömegének kiszámításához használt s űrűség egyenl ő az összes 
szénhidrogén 273,15 K (0 °C) és 101,325 kPa melletti s űrűségével, és függ a tüzel őanyagtól.  
3.2.1.1.4. A koncentráció áramlás szerint súlyozott számtani közepének kiszámítása  
Az alábbi számítási eljárást csak h őcserél ővel fel nem szerelt állandó térfogatú mintavételi rendszerek, 
illetve olyan állandó térfogatú mintavételi rendszerek esetében kell alkalmazni, amelyek rendelkeznek 
hőcserél ővel, de nem felelnek meg az 5. almelléklet 3.3.5.1. szakaszának.HU L 175/558 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Ha az qvcvs állandó térfogatú mintavételi rendszer áramlási sebessége a vizsgálat közben ± 3 százaléknál 
nagyobb mértékben eltér az áramlási sebesség számtani közepét ől, akkor valamennyi folyamatos hígítású 
mérés esetén áramlás szerint súlyozott számtani középértéket kell alkalmazni, a részecskeszám-mérést is 
beleértve: 
C e ¼ P  n 
i¼1 qvcvsðiÞ Ü Δt Ü CðiÞ 
V 
ahol:  
C e a koncentráció áramlás szerint súlyozott számtani középértéke;  
qvcvs(i) az állandó térfogatú mintavételi rendszer  t ¼ i Ü Δt, id őpontbeli áramlási sebessége m  3 /min;  
C(i) a id őpontbeli koncentráció (ppm);  t ¼ i Ü Δt, ppm;  
Δt mintavételi id őköz (s);  
V az állandó térfogatú mintavételi rendszer teljes térfogata (m  3 ). 
3.2.1.2. A páratartalomra vonatkozó korrekciós tényez ő kiszámítása NO  x esetében  
A páratartalomnak a nitrogénoxid-tartalom mérési eredményeire gyakorolt hatását a következ ő számítá ­
sokkal kell korrigálni: 
KH ¼ 1 
1 Ä 0,0329 Ü ðH Ä 10,71Þ 
ahol: 
H ¼ 6,211 Ü R a Ü P d 
P B Ä P d Ü R a Ü 10 Ä2 
valamint:  
H a fajlagos páratartalom, vízg őz-gramm / száraz leveg ő-kilogramm mértékegységben;  
R a a környezeti leveg ő relatív páratartalma, százalékban meghatározva;  
P d a telített g őznyomás a környezeti h őmérsékleten (kPa);  
P B a légköri nyomás a helyiségben (kPa).  
A KH tényez őt a vizsgálati ciklus minden egyes szakaszára ki kell számítani.  
A környezeti h őmérsékletet és a relatív páratartalmat az egyes szakaszok közben folyamatosan mért értékek 
számtani közepeként kell meghatározni.  
3.2.2. A kibocsátott szénhidrogének tömegének meghatározása kompressziós gyújtású motorok esetében  
3.2.2.1. A kompressziós gyújtású motorok által kibocsátott szénhidrogén tömegének megállapításához az alábbi 
egyenlet segítségével ki kell számítani a szénhidrogén-koncentráció számtani középértékét:  
C e ¼ R t 2 
t 1 C HC dt 
t 2 Ä t 1HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/559
 
ahol: 
R t 2 
t 1 C HC dt a f űtött lángionizációs detektor regisztrált értékeinek vizsgálat alatti (t  1 és t  2 közötti) integrálja;  
C e a C  i hígított kipufogógázban mért, ppm mértékegységben kifejezett szénhidrogén-koncentráció, 
amelyet valamennyi vonatkozó egyenletben a C  HC helyére be kell helyettesíteni.  
3.2.2.1.1. A szénhidrogén hígítóleveg ő-koncentrációját a hígító leveg őt tartalmazó zsákok alapján kell meghatározni. 
El kell végezni az ezen almelléklet 3.2.1.1. pontja szerinti korrekciót.  
3.2.3. A valamely interpolációs járm űcsaládba tartozó egyes járm űvek tüzel őanyag-fogyasztására és CO  2 kibocsá ­
tására vonatkozó számítások  
3.2.3.1. Tüzel őanyag-fogyasztás és CO  2 kibocsátás az interpolációs eljárás alkalmazása nélkül  
Az ezen almelléklet 3.2.1. pontja szerint kiszámított CO  2 érték és az ezen almelléklet 6. pontja szerint 
kiszámított tüzel őanyag-fogyasztás vonatkozik az interpolációs járm űcsaládon belüli minden egyes járm űre, 
és az interpolációs eljárás nem alkalmazandó.  
3.2.3.2. Tüzel őanyag-fogyasztás és CO  2 kibocsátás az interpolációs eljárás alkalmazásával  
Az interpolációs járm űcsaládba tartozó egyes járm űvek CO  2 kibocsátása és tüzel őanyag-fogyasztása kiszá ­
mítható az ezen almelléklet 3.2.3.2.1–3.2.3.2.5. pontjában ismertetett interpolációs eljárással.  
3.2.3.2.1. Az L és a H vizsgálati járm ű tüzel őanyag-fogyasztása és CO  2 kibocsátása  
Az L és a H járm ű alábbi számításokbeli  M  CO  2 ÄL , és M  CO  2 ÄH kibocsátott CO  2 tömegeként, valamint p 
szakaszához tartozó  M  CO  2 ÄL;p és M  CO2ÄH;p , értékeként az A7/1. táblázat 9. lépésében kapott eredményt 
kell alkalmazni.  
A tüzel őanyag-fogyasztásra vonatkozó FC  L,p és FC  H,p értéknek is az A7/1. táblázat 9. lépésében kapott 
eredményt kell alkalmazni.  
3.2.3.2.2. Egyes járm űvek kigurulási menetellenállásának kiszámítása  
3.2.3.2.2.1. Az egyes járm űvek tömege  
A H és az L járm ű vizsgálati tömegét kell alkalmazni az interpolációs eljárás bemeneteként.  
A kg mértékegységben meghatározott TM  ind a járm ű ezen melléklet 3.2.25. pontja szerinti egyes vizsgálati 
tömegei.  
Ha az L és a H járm ű esetében ugyanaz a vizsgálati tömeg kerül alkalmazásra, akkor TM  ind értékeként a H 
járm ű tömegét kell alkalmazni az interpolációs eljáráshoz.  
3.2.3.2.2.2. Az egyes járm ű gördülési ellenállása  
Az L vizsgálati járm ű számára választott gumiabroncsok RR  L tényleges gördülési ellenállását és a H vizs ­
gálati járm ű számára választott gumiabroncsok RR  H tényleges gördülési ellenállását kell bemenetként 
alkalmazni az interpolációs eljáráshoz. Lásd a 4. almelléklet 4.2.2.1. pontját.  
Ha az L vagy a H járm ű els ő és hátsó tengelyére szerelt gumiabroncsok gördülési ellenállása eltér ő érték ű, 
akkor az alábbi egyenlet segítségével kell kiszámítani a gördülési ellenállások súlyozott átlagát: 
RR  x ¼ RR  x;FA Ü mp  x;FA þ RR  x;RA Ü ð1 Ä mp  x;FA Þ 
ahol:  
RR  x,FA az els ő tengelyre szerelt gumiabroncsok gördülési ellenállása (kg/tonna);  
RR  x,RA a hátsó tengelyre szerelt gumiabroncsok gördülési ellenállása (kg/tonna);  
mp  x,FA a H járm ű tömegének az elüls ő tengelyre es ő hányada;  
x az L, a H vagy egy adott járm űvet jelöl.HU L 175/560 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Egy adott járm űre felszerelt gumiabroncsok esetében az RR  ind gördülési ellenállás értékét az alkalmazandó 
gumiabroncs gördülési ellenállási osztály 4. almelléklet A4/1. táblázata szerinti osztályértékére kell beállí ­
tani.  
Ha az els ő és a hátsó tengelyre szerelt gumiabroncsok gördülési ellenállási osztálya eltér ő, akkor az ezen 
pontban található egyenlettel kiszámított súlyozott átlagot kell alkalmazni.  
Ha az L és a H járm űre azonos gumiabroncsok vannak felszerelve, akkor az interpolációs eljárásbeli RR  ind 
értéket az RR  H értékére kell beállítani.  
3.2.3.2.2.3. Az egyes járm ű aerodinamikus légellenállása  
Az aerodinamikus légellenállást valamennyi, a légellenállást befolyásoló nem kötelez ő felszerelés és felépít ­
mény-alak esetében a 4. almelléklet 3.2. pontjában ismertetett követelményeknek eleget tev ő, és a jóvá ­
hagyó hatóság által hitelesített szélcsatornában meg kell mérni.  
A gyártó kérésére és a jóváhagyó hatóság hozzájárulásával alternatív eljárás (például szimuláció, a 4. 
almelléklet feltételeinek nem megfelel ő szélcsatorna) is alkalmazható a Δ(C D ×A  f ) meghatározására, ha az 
alábbi feltételek teljesülnek:  
a) Az alternatív meghatározási eljárásnak a Δ(C D ×A  f ) esetében ± 0,015 m  2 érték ű pontosságot kell telje ­
sítenie, valamint szimuláció használata esetén a numerikus áramlástani módszert (CFD) részletesen 
hitelesíteni kell, hogy a felépítmény körüli tényleges leveg őáramlási mintázatok, az áramlási sebességek, 
er ők, illetve nyomások nagyságrendjét is beleértve, megfeleljenek a hitelesítési vizsgálat eredményeinek;  
b) Az alternatív eljárás csak azon aerodinamikus hatással rendelkez ő alkatrészek (például kerekek, felépít ­
mény-alakok, h űtőrendszer) esetében alkalmazható, amelyekre vonatkozóan az egyenérték űsége igazolt;  
c) Az egyenérték űség igazolását az egyes kigurulási menetellenállási járm űcsaládok vonatkozásában 
minden olyan esetben el őre be kell mutatni a jóváhagyó hatóságnak, amikor matematikai eljárás 
kerül alkalmazásra, vagy négy évente be kell mutatni matematikai eljárás alkalmazása esetén, és minden 
esetben az ezen melléklet követelményeinek eleget tev ő szélcsatornában végzett mérésekkel kell alátá ­
masztani;  
d) Ha a Δ(C D × A  f ) valamely nem kötelez ő felszerelés esetében több mint kétszeresen meghaladja az azzal 
a nem kötelez ő felszereléssel mért értéket, amelyre vonatkozóan a bizonyíték benyújtásra került, akkor 
az aerodinamikus légellenállás nem határozható meg az alternatív eljárással; valamint  
e) Ismételt hitelesítés szükséges abban az esetben, ha a szimulációs modell módosul. A Δ(C D ×A  f ) LH az 
aerodinamikus légellenállási együttható és a H vizsgálati járm ű homlokfelülete szorzatának az L vizs ­
gálati járm űhöz viszonyított különbsége, és szerepeltetni kell valamennyi vonatkozó vizsgálati jegy ­
zőkönyvben (m  2 ). 
Δ(C D ×A  f ) ind az aerodinamikus légellenállási együttható és az egyes járm ű, illetve az L vizsgálati járm ű 
homlokfelülete szorzata közötti abból adódó különbség, hogy a járm ű az L vizsgálati járm űtől eltér ő 
nem kötelez ő felszerelésekkel és felépítmény-alakokkal rendelkezik (m  2 ). 
Ezeket a Δ(C D ×A  f ) aerodinamikus légellenállást érint ő különbségeket 0,015 m  2 pontossággal kell 
meghatározni.  
A Δ(C D ×A  f )ind a nem kötelez ő felszerelések és felépítmény-alakok összegzésével, az alábbi egyenlettel is 
kiszámítható, a 0,015 m  2 érték ű pontosság megtartásával: 
ΔðC D Ü A f Þ ind ¼ X  n 
i¼1 ΔðC D Ü A f Þ i 
ahol:  
C D az aerodinamikus légellenállási együttható;  
A f a járm ű homlokfelülete (m  2 );HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/561
 
n a járm űvön lév ő – az egyes járm ű és az L vizsgálati járm ű esetében eltér ő – nem kötelez ő 
felszerelések száma.  
ΔðC D Ü A f Þ i az aerodinamikus légellenállási együttható és a homlokfelület szorzatának a járm űre felsze ­
relt egyes i jellemz ők miatti különbsége, melynek értéke pozitív, amennyiben a választható 
felszerelés az aerodinamikus légellenállást növeli az L vizsgálati járm űhöz viszonyítva, és 
fordítva (m  2 ); 
Az L és a H vizsgálati járm ű közötti valamennyi  ΔðC D Ü A f Þ i különbség összegének meg kell felelnie az L 
és a H vizsgálati járm ű közötti teljes eltérésnek, és a Δ(C D ×A  f ) LH kifejezéssel kell rá hivatkozni.  
Az aerodinamikus légellenállási együttható és a homlokfelület Δ(C D ×A  f ) kifejezéssel leírt szorzatának vala ­
mennyi olyan, az interpolációs járm űcsaládbeli valamennyi nem kötelez ő felszerelés és felépítmény-alak 
miatti növekedését vagy csökkenését:  
a) amely hatással van a járm ű aerodinamikus légellenállására; valamint  
b) amelyet figyelembe kell venni az interpolációban,  
szerepeltetni kell valamennyi vonatkozó vizsgálati jegyz őkönyvben.  
A H járm ű aerodinamikus légellenállását kell a teljes interpolációs járm űcsaládra alkalmazni, és a 
Δ(C D ×A  f ) LH értékét nullára kell beállítani, ha:  
a) a szélcsatorna létesítmény nem alkalmas a Δ(C D ×A  f ) pontos meghatározására; vagy  
b) nincs olyan, a légellenállást befolyásoló nem kötelez ő felszerelés a H és az L vizsgálati járm ű között, 
amelyet figyelembe kellene venni az interpolációs eljárásban.  
3.2.3.2.2.4. Az interpolációs járm űcsaládbeli egyes járm űvek kigurulási menetellenállásának kiszámítása  
A H és az L vizsgálati járm ű (4. almellékletben meghatározott) f  0 , f 1 és f  2 kigurulási menetellenállási 
együtthatója az f  0,H , f 1,H és f  2,H , illetve az f  0,L , f 1,H és f  2,H jelölést kapja. Az L vizsgálati járm ű módosított 
kigurulási menetellenállási görbéje az alábbiak szerint határozható meg: 
F L ðvÞ ¼ f ä 
0;L þ f 1;L Ü v þ f ä 
2;L Ü v 2 
A legkisebb négyzetek módszerén alapuló regresszióanalízist a vonatkoztatási sebességpontok tartományára 
alkalmazva, az  f ä 
0;L és f ä 
2;L shall be determined for  F L ðvÞ módosított kigurulási menetellenállási együtthatót 
az számára az  f ä 
1;L lineáris együttható f  1,H érték űre állításával kell meghatározni. Az interpolációs járm ű­
család egyes járm űveinek f  0,ind  , f 1,ind  és f  2,ind  kigurulási menetellenállási együtthatóját az alábbi egyenletek 
segítségével kell kiszámítani: 
f 0;ind ¼ f 0;H Ä Δf 0 Ü ðTM  H Ü RR  H Ä TM  ind Ü RR  ind Þ 
ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ 
vagy, ha ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ ¼ 0, akkor  f 0;ind vonatkozásában az alábbi egyenletet kell alkal ­
mazni: 
f 0;ind ¼ f 0;H Ä Δf 0 
f 1;ind ¼ f 1;H 
f 2;ind ¼ f 2;H Ä Δf 2 ðΔ½C d Ü A f â LH Ä Δ½C d Ü A f â ind Þ 
ðΔ½C d Ü A f â LH ÞHU L 175/562 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
vagy, ha  ΔðC d Ü A f ÞLH ¼ 0, akkor  F 2;ind vonatkozásában az alábbi egyenletet kell alkalmazni: 
f 2;ind ¼ f 2;H Ä Δf 2 
ahol: 
Δf 0 ¼ f 0;H Ä f ä 
0;L 
Δf 2 ¼ f 2;H Ä f ä 
2;L 
Kigurulási menetellenállási mátrix járm űcsalád esetében az egyes járm űvek f  0 , f 1 és f  2 kigurulási menetellen ­
állási együtthatóit a 4. almelléklet 5.1.1. pontjában található egyenletek alapján kell kiszámítani.  
3.2.3.2.3. A ciklus energiaigényének kiszámítása  
Az alkalmazandó WLTC ciklus E  k energiaigényét és az alkalmazandó ciklusszakaszok E  k,p energiaigényét az 
ezen almelléklet 5. pontjában ismertetett eljárással kell kiszámítani a kigurulási menetellenállási együtthatók 
és tömegek alábbi k készleteire:  
k=1:  f  0 ¼ f ä 
0;L; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f ä 
2;L; m ¼ TM  L 
(L vizsgálati járm ű) 
k=2:  f  0 ¼ f 0;H; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f 2;H; m ¼ TM  H 
(H vizsgálati járm ű) 
k=3:  f  0 ¼ f 0;ind; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f 2;ind; m ¼ TM  ind 
(az interpolációs járm űcsalád egyes járm űvei) 
3.2.3.2.4. Az interpolációs járm űcsalád egyes járm űveinek CO  2 értékét az interpolációs eljárással kell kiszámítani.  
Az alkalmazandó ciklus egyes p ciklusfázisaira vonatkozóan az alábbi egyenlettel kell kiszámítani az egyes 
járm űvek g/km mértékegységben megadott kibocsátott CO  2 tömegét: 
M CO  2 Äind;p ¼ M  CO  2 ÄL;p þ Í E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p Î 
Ü ðM CO  2 ÄH;p Ä M CO  2 ÄL;p Þ 
Az egyes járm űvek teljes ciklusra értelmezett, g/km mértékegységben megadott, kibocsátott CO  2 tömegét 
az alábbi egyenlettel kell kiszámítani: 
M CO  2 Äind ¼ M  CO  2 ÄL þ Í E 3 Ä E 1 
E 2 Ä E 1 Î 
Ü ðM CO  2 ÄH Ä M CO  2 ÄL Þ 
Az E  1,p , E 2,p és E  3,p , illetve az E  1 , E 2 és E  3 kifejezések meghatározása ezen almelléklet 3.2.3.2.3. pontjában 
található.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/563
 
3.2.3.2.5. Az interpolációs járm űcsalád egyes járm űveinek FC tüzel őanyag-fogyasztási értékét az interpolációs eljá ­
rással kell kiszámítani.  
Az alkalmazandó ciklus egyes p ciklusfázisaira vonatkozóan az alábbi egyenlettel kell kiszámítani az egyes 
járm űvek l/100 km mértékegységben megadott tüzel őanyag-fogyasztását:  
FC ind;p ¼ FC  L;p þ Í E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p Î 
Ü ðFC H;p Ä FC  L;p Þ 
Az egyes járm űvek teljes ciklusra értelmezett, l/100 km mértékegységben megadott tüzel őanyag-fogyasz ­
tását az alábbi egyenlettel kell kiszámítani: 
FC ind ¼ FC  L þ Í E 3 Ä E 1 
E 2 Ä E 1 Î 
Ü ðFC H Ä FC  L Þ 
Az E  1,p , E 2,p és E  3,p , illetve az E  1 , E 2 és E  3 kifejezések meghatározása ezen almelléklet 3.2.3.2.3. pontjában 
található.  
3.2.4. A valamely kigurulási menetellenállási mátrix járm űcsaládba tartozó egyes járm űvek tüzel őanyag-fogyasz ­
tására és CO  2 kibocsátására vonatkozó számítások  
A kigurulási menetellenállási mátrix járm űcsaládba tartozó egyes járm űvek CO  2 kibocsátását és tüzel ő­
anyag-fogyasztását az ezen almelléklet 3.2.3.2.3–3.2.3.2.5. pontjában ismertetett interpolációs eljárással kell 
kiszámítani. Az L és/vagy H járm űre történ ő hivatkozásokat adott esetben az L  M és/vagy H  M járm űre 
történ ő hivatkozásokkal kell helyettesíteni.  
3.2.4.1. Az L  M és a H  M járm ű tüzel őanyag-fogyasztásának és CO  2 kibocsátásának meghatározása  
Az L  M és a H  M járm ű kibocsátott M  CO2 CO  2 tömegét az ezen almelléklet 3.2.1. pontjában ismertetett 
számítások szerint kell meghatározni az alkalmazandó WLTC egyes p ciklusszakaszaira, és ezekre 
azM CO  2 –LM;p illetve az  M  CO  2 –HM ;p kifejezés hivatkozik. Az alkalmazandó WLTC ciklus egyes fázisszakaszaira 
vonatkozó tüzel őanyag-fogyasztást ezen almelléklet 6. pontja alapján kell meghatározni, és ezekre az 
FC LM,p , illetve az FC  HM,p  kifejezés hivatkozik.  
3.2.4.1.1. Egyes járm űvek kigurulási menetellenállásának kiszámítása  
A kigurulási menetellenállási er őt a 4. almelléklet 5.1. pontjában ismertetett eljárással kell kiszámítani.  
3.2.4.1.1.1. Az egyes járm űvek tömege  
A H  M és az L  M járm ű 4. almelléklet 4.2.1.4. pontja szerint megválasztott vizsgálati tömegét kell bemenet ­
ként használni.  
A kg mértékegységben meghatározott TM  ind értéket kell az egyes járm űvek vizsgálati tömegeként alkal ­
mazni az ezen melléklet 3.2.25. pontja szerinti, vizsgálati tömegre vonatkozó meghatározás alapján.  
Ha az L  M és a H  M járm ű esetében ugyanaz a vizsgálati tömeg kerül alkalmazásra, akkor TM  ind értékeként a 
H M járm ű tömegét kell alkalmazni a kigurulási menetellenállási mátrix járm űcsalád eljáráshoz.  
3.2.4.1.1.2. Az egyes járm ű gördülési ellenállása  
Az L  M járm ű RR  LM gördülési ellenállásának és a H  M járm ű RR  HM gördülési ellenállásának a 4. almelléklet 
4.2.1.4. pontjában megválasztott értékét kell bemenetként használni.  
Ha az L  M vagy a H  M járm ű els ő és hátsó tengelyére szerelt gumiabroncsok gördülési ellenállása eltér ő 
érték ű, akkor az alábbi egyenlet segítségével ki kell számítani a gördülési ellenállások súlyozott átlagát: 
RR  x ¼ RR  x;FA Ü mp  x;FA þ RR  x;RA Ü ð1 Ä mp  x;FA ÞHU L 175/564 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
ahol:  
RR  x,FA az els ő tengelyre szerelt gumiabroncsok gördülési ellenállása (kg/tonna);  
RR  x,RA a hátsó tengelyre szerelt gumiabroncsok gördülési ellenállása (kg/tonna);  
mp  x,FA a járm ű tömegének az elüls ő tengelyre es ő hányada;  
x az L, a H vagy egy adott járm űvet jelöl.  
Egy adott járm űre felszerelt gumiabroncsok esetében az RR  ind gördülési ellenállás értékét az alkalmazandó 
gumiabroncs gördülési ellenállási osztály 4. almelléklet A4/1. táblázata szerinti osztályértékére kell beállí ­
tani.  
Ha az els ő és a hátsó tengelyre szerelt gumiabroncsok gördülési ellenállási osztálya eltér ő, akkor az ezen 
pontban található egyenlettel kiszámított súlyozott átlagot kell alkalmazni.  
Ha az L  M és a H  M járm ű esetében ugyanaz a gördülési ellenállás kerül alkalmazásra, akkor RR  ind értékeként 
az RR  HM értéket kell alkalmazni a kigurulási menetellenállási mátrix járm űcsalád eljáráshoz.  
3.2.4.1.1.3. Az egyes járm űvek homlokfelülete  
Az L  M járm ű A  fLM homlokfelületének és a H  M járm ű A  fHM homlokfelületének a 4. almelléklet 4.2.1.4. 
pontjában megválasztott értékét kell bemenetként használni.  
A f,ind (m 2 ) az egyes járm űvek homlokfelületét jelöli.  
Ha az L  M és a H  M járm ű esetében ugyanaz a homlokfelület kerül alkalmazásra, akkor A  f,ind értékeként a H  M 
járm ű homlokfelületét kell alkalmazni a kigurulási menetellenállási mátrix járm űcsalád eljáráshoz.  
3.3. PM  
3.3.1. Számítás  
A részecsketömeget az alábbi két egyenlet segítségével kell kiszámítani: 
PM ¼ ðV mix þ V ep Þ Ü P e 
V ep Ü d 
ha a kipufogógázokat a mér őalagúton kívülre vezetik  
valamint: 
PM ¼ V mix Ü P e 
V ep Ü d 
ha a kipufogógázokat visszavezetik a mér őalagútba;  
ahol:  
V mix a hígított kipufogógázok térfogata (lásd ezen almelléklet 2. pontját) normál állapotban;  
V ep a részecske-mintavételi sz űrőn áthaladó hígított kipufogógáz térfogata normál állapotban;HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/565
 
P e az egy vagy több mintavev ő sz űrő által gy űjtött részecsketömeg (mg);  
d a vizsgálati ciklus alapján megtett távolság (km).  
3.3.1.1. Ha a hígítórendszerb ől származó részecskék háttér-koncentrációja tekintetében korrekciót végeztek, akkor 
ezt a 6. almelléklet 1.2.1.3.1. pontja szerint kell meghatározni. Ebben az esetben a részecsketömeget 
(mg/km) az alábbi egyenletekkel kell kiszámítani:  
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Ê 
1 Ä 1 
DF Ì B ) 
Ü ðV mix þ V ep Þ 
d 
abban az esetben, ha a kipufogógázokat a mér őalagúton kívülre vezetik;  
valamint:  
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Í 
1 Ä 1 
DF ÎB ) 
Ü ðV mix Þ 
d 
abban az esetben, ha a kipufogógázokat visszavezetik a mér őalagútba;  
ahol:  
V ap a részecskesz űrőn átáramló mér őalagút-leveg ő térfogata normál állapotban;  
P a a hígító leveg őből vagy a hígító alagút háttérleveg őjéb ől származó, a 6. almelléklet 1.2.1.3.1. pont ­
jában ismertetett eljárások egyike szerint meghatározott részecsketömeg;  
DF az ezen almelléklet 3.2.1.1.1. pontjában meghatározott hígítási tényez ő. 
Ha a háttér-koncentráció miatti korrekció alkalmazása negatív eredményt ad, akkor azt nulla mg/km 
érték űnek kell tekinteni.  
3.3.2. A részecsketömeg számítása kétszeres hígítási eljárással 
V ep ¼ V set Ä V ssd 
ahol:  
V ep a részecske-mintavev ő sz űrőn átáramló hígított kipufogógáz térfogata normál állapotban;  
V set a részecske-mintavev ő sz űrőkön átáramló kétszeresen hígított kipufogógáz térfogata normál álla ­
potban;  
V ssd a másodlagos hígító leveg ő térfogata normál állapotban.HU L 175/566 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Ha a másodlagosan hígított gázminta nem kerül részecsketömeg-mérés céljából visszavezetésre az alagútba, 
akkor az állandó térfogatú mintavételi rendszer térfogatát az egyszeres hígításnál alkalmazottak szerint kell 
kiszámítani, azaz: 
V mix ¼ V mix indicated þ V ep 
ahol:  
V mix indicated  a hígítórendszerben lév ő hígított kipufogógáz mért térfogata a részecsketömeg-méréshez vett 
minta leválasztását követ ően, normál állapotban.  
4. A részecskeszám meghatározása  
4.1. A részecskeszámot az alábbi egyenlet segítségével kell kiszámítani:  
PN ¼ V Ü k Ü ðC s Ü f r Ä C b Ü f rb Þ Ü 10  3 
d 
ahol:  
PN a kibocsátott részecskék száma (részecske/kilométer);  
V a hígított kipufogógáz térfogata liter/vizsgálat mértékegységben (kizárólag kétszeres hígítás esetén az 
els ődleges hígítás után) és a normál állapotra (273,15 K (0 °C) és 101,325 kPa) korrigálva;  
k kalibrációs tényez ő a részecskeszámláló-méréseknek a referenciaeszköz szintjére történ ő kiigazításá ­
hoz, amennyiben a tényez őt nem alkalmazzák eleve a részecskeszámlálóban. Ha a részecskeszámlá ­
lóban alkalmazásra kerül kalibrálási tényez ő, akkor a kalibrálási tényez ő értéke 1 legyen.  
C s a hígított kipufogógázból származó részecskék korrigált koncentrációja a menetciklus teljes id őtar ­
tamát magában foglaló kibocsátási vizsgálatból származó részecskék egy köbcentiméterre jutó 
számának számtani középértékeként kifejezve. Ha a részecskeszámlálóból származó  C átlagos térfo ­
gati koncentráció értékek nem normál állapot melletti (273,15 K (0 °C) és 101,325 kPa) mérésb ől 
származnak, akkor a koncentrációkat ezekhez a feltételekhez kell igazítani ( C s ); 
C b a jóváhagyó hatóság által engedélyezettek szerint, vagy a hígító leveg ő vagy a hígító alagút háttér 
részecskeszám-koncentrációja, részecske/köbcentiméterben kifejezve, koincidenciára és normál álla ­
potra (273,15 K (0 °C) és 101,325 kPa) korrigálva;  
f r a vizsgálathoz használt hígítási elrendezésbe beépített illékonyrészecske-eltávolító átlagos részecs ­
kekoncentráció-csökkenési tényez ő; 
f rb a háttér-koncentráció méréshez használt hígítási elrendezésbe beépített illékonyrészecske-eltávolító 
átlagos részecskekoncentráció-csökkenési tényez ő; 
d az alkalmazandó vizsgálati ciklus alapján megtett távolság (km).  
C a következ ő egyenlet segítségével kell ki számítani:  
C ¼ P  n 
i¼1 C i 
n 
ahol:  
C i a részecskeszámlálóból származó hígított kipufogógáz részecske-koncentrációjának diszkrét mérése; 
köbcentiméterenkénti részecskeszám, koincidenciára korrigálva;HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/567
 
n az alkalmazandó vizsgálati ciklus során elvégzett diszkrét részecskeszám-koncentráció mérések teljes 
száma, amelyet az alábbi egyenlettel kell kiszámítani:  
n ¼ t Ü f 
ahol:  
t az alkalmazandó vizsgálati ciklus id őtartama (s);  
f a részecskeszámláló adatnaplózási gyakorisága (Hz).  
5. A ciklus energiaigényének kiszámítása  
A számítást ellentétes rendelkezés hiányában a diszkrét id őmintavételi pontokban megadott cél-sebesség ­
görbe alapján kell elvégezni.  
A számítás szempontjából minden egyes id őminta id őszakként értelmezett. Ezeknek az id őszakoknak a Δt 
időtartamát ellentétes rendelkezés hiányában 1 másodpercnek kell venni.  
A teljes ciklus vagy egy adott ciklusszakasz E teljes energiaigényét az E  i értékeknek a megfelel ő t start és t  end 
közötti ciklusid ő mentén történ ő összegzésével, az alábbi egyenlettel kell kiszámítani: 
E ¼ X  t end 
t start E i 
ahol:  
E i ¼ F i Ü d i ha F  i> 0 
E i ¼ 0 ha F  i Ï 0 
valamint:  
t start a szóban forgó vizsgálati ciklus vagy szakasz kezdetének id őpontja (s);  
t end a szóban forgó vizsgálati ciklus vagy szakasz végének id őpontja (s);  
E i az (i–1) és (i) közötti id őszak alatti energiaigény (Ws);  
F i az (i–1) és (i) közötti id őszak alatti hajtóer ő (N);  
d i az (i–1) és (i) közötti id őszak alatt megtett távolság (m); 
F i ¼ f 0 þ f 1 Ü Í v i þ v iÄ1 
2 Î 
þ f 2 Ü ðv i þ v iÄ1 Þ 2 
4 þ ð1:03 Ü TMÞ Ü a i 
ahol:  
F i az (i–1) és (i) közötti id őszak alatti hajtóer ő (N);  
v i a cél-sebesség a t  i időpontban (km/h);HU L 175/568 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
TM a vizsgálati tömeg (kg);  
a i az (i–1) és (i) közötti id őszak alatti gyorsulás (m/s  2 ); 
f 0 , f 1 , f 2 a szóban forgó vizsgálati járm ű (TM  L , TM  H vagy TM  ind ) kigurulási menetellenállási együtthatói N, 
N/km/h, illetve N/(km/h)  2 mértékegységben. 
d i ¼ ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
ahol:  
d i az (i–1) és (i) közötti id őszak alatt megtett távolság (m);  
v i a cél-sebesség a t  i időpontban (km/h);  
t i az id ő (s). 
a i ¼ v i Ä v iÄ1 
3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
ahol:  
a i az (i–1) és (i) közötti id őszak alatti gyorsulás (m/s  2 ); 
v i a cél-sebesség a t  i időpontban (km/h);  
t i az id ő (s).  
6. A tüzel őanyag-fogyasztás kiszámítása  
6.1. A tüzel őanyag-fogyasztási értékek kiszámításához szükséges tüzel őanyag-jellemz őket a IX. melléklett tartal ­
mazza.  
6.2. A tüzel őanyag-fogyasztási értékeket az A7/1. táblázat 6. lépése szerint kiszámított kritikus kibocsátási 
értékek, valamint 7. lépés szerint kiszámított CO  2 értékek figyelembevételével, a szénhidrogén-, a szénmo ­
noxid- és a széndioxid-kibocsátások alapján kell kiszámítani.  
6.2.1. A tüzel őanyag-fogyasztás kiszámításához a 6.12. szakaszbeli, a H/C és O/C arányokat figyelembe vev ő 
általános egyenletet kell alkalmazni.  
6.2.2. Az ezen almelléklet 6. pontjában szerepl ő valamennyi egyenlet esetében:  
Tüzel őanyag-fogyasztás a tüzel őanyag-fogyasztás az adott tüzel őanyagból, l/100 km mértékegységben 
(vagy m  3 /100 km mértékegységben földgáz esetében, illetve kg/100 km mérték ­
egységben hidrogén esetében);  
H/C az adott C  X H Y O Z tüzel őanyag hidrogén-szén aránya;  
O/C az adott C  X H Y O Z tüzel őanyag oxigén-szén aránya.  
MW  C a szén móltömege (12,011 g/mól);  
MW  H a hidrogén móltömege (1,008 g/mól);  
MW  O az oxigén móltömege (15,999 g/mól);HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/569
 
ρ fuel a vizsgálati tüzel őanyag s űrűsége (kg/l). Gáz-halmazállapotú tüzel őanyagok 
esetében a 15 °C h őmérsékleten érvényes tüzel őanyag-s űrűség; 
HC a szénhidrogén-kibocsátás (g/km);  
CO a szénmonoxid-kibocsátás (g/km);  
CO  2 a széndioxid-kibocsátás (g/km);  
H 2 O a vízkibocsátás (g/km);  
H 2 a hidrogén-kibocsátás (g/km);  
p 1 a tüzel őanyag-tartálybeli gáznyomás az alkalmazandó vizsgálati ciklus el őtt (Pa);  
p 2 a tüzel őanyag-tartálybeli gáznyomás az alkalmazandó vizsgálati ciklus után (Pa);  
T 1 a tüzel őanyag-tartálybeli gázh őmérséklet az alkalmazandó vizsgálati ciklus el őtt 
(K); 
T 2 a tüzel őanyag-tartálybeli gázh őmérséklet az alkalmazandó vizsgálati ciklus után 
(K); 
Z 1 gáz-halmazállapotú tüzel őanyag kompresszibilitási tényez ője p  1 nyomáson és T  1 
hőmérsékleten;  
Z 2 gáz-halmazállapotú tüzel őanyag kompresszibilitási tényez ője p  2 nyomáson és T  2 
hőmérsékleten;  
V a gáz-halmazállapotú tüzel őanyag tartályának bels ő térfogata (m  3 ); 
d az alkalmazandó szakasz vagy ciklus elméleti hossza (km).  
6.3. Fenntartva  
6.4. Fenntartva  
6.5. Szikragyújtású benzinmotorral (E10) felszerelt járm űvek esetében 
FC ¼ Í 0,1206 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,829 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6. PB-gáz-üzem ű, szikragyújtású motorral felszerelt járm űvek esetében 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6.1. Amennyiben a vizsgálathoz használt tüzel őanyag összetétele különbözik az átlagfogyasztás kiszámításához 
feltételezett összetételt ől, akkor a gyártó kérésére egy cf korrekciós tényez őt lehet alkalmazni, az alábbi 
egyenlettel: 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü cf Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 ÞâHU L 175/570 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Az alkalmazandó cf korrekciós tényez őt az alábbi egyenlet segítségével kell meghatározni: 
cf ¼ 0,825 þ 0,0693 Ü n actual  
ahol:  
n actual  a felhasznált tüzel őanyag tényleges H/C aránya.  
6.7. Földgáz-/biometán-üzem ű, szikragyújtású motorral felszerelt járm űvek esetében 
FC norm ¼ Í 0,1336 
0,654 Î 
Ü ½ð0,749 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.8. Fenntartva  
6.9. Fenntartva  
6.10. Kompressziós gyújtású dízelmotorral (B7) felszerelt járm űvek esetében 
FC ¼ Í 0,1165 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,858 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.11. Etanol-üzem ű (E85), szikragyújtású motorral felszerelt járm űvek esetében 
FC ¼ Í 0,1743 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,574 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.12. A tüzel őanyag-fogyasztás bármely vizsgálati tüzel őanyag esetében kiszámítható az alábbi egyenlettel: 
FC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
MW  C Ü ρ fuel Ü 10 Ü 
A 
MW  C 
MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O Ü HC þ MW  C 
MW  CO Ü CO þ MW  C 
MW  CO2 Ü CO  2 ! 
6.13. Tüzel őanyag-fogyasztás hidrogén-üzem ű, szikragyújtású motorral felszerelt járm űvek esetében: 
FC ¼ 0,024 Ü V 
d Ü Í 1 
Z 1 Ü p 1 
T 1 Ä 1 
Z 2 Ü p 2 
T 2 Î 
A jóváhagyó hatóság engedélyével és gáz-halmazállapotú vagy folyékony hidrogén-üzem ű járm űvek 
esetében a gyártó eldöntheti, hogy a tüzel őanyag-fogyasztást az FC értéket meghatározó alábbi egyenlettel, 
vagy valamely szabványos eljárással, mint például az SAE J2572 szabvány szerinti, számítja ki. 
FC ¼ 0,1 Ü ð0,1119 Ü H 2 O þ H 2 Þ 
A Z kompresszibilitási tényez őt az alábbi táblázatból kell meghatározni:  
A7/2. táblázat  
Z kompresszibilitási tényez ő 
T (K)  
5 100  200  300  400  500  600  700  800  900  
p (bar)  33  0,859  1,051  1,885  2,648  3,365  4,051  4,712  5,352  5,973  6,576  
53 0,965  0,922  1,416  1,891  2,338  2,765  3,174  3,57  3,954  4,329  
73 0,989  0,991  1,278  1,604  1,923  2,229  2,525  2,810  3,088  3,358  
93 0,997  1,042  1,233  1,470  1,711  1,947  2,177  2,400  2,617  2,829HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/571
 
T (K)  
5 100  200  300  400  500  600  700  800  900  
113  1,000  1,066  1,213  1,395  1,586  1,776  1,963  2,146  2,324  2,498  
133  1,002  1,076  1,199  1,347  1,504  1,662  1,819  1,973  2,124  2,271  
153  1,003  1,079  1,187  1,312  1,445  1,580  1,715  1,848  1,979  2,107  
173  1,003  1,079  1,176  1,285  1,401  1,518  1,636  1,753  1,868  1,981  
193  1,003  1,077  1,165  1,263  1,365  1,469  1,574  1,678  1,781  1,882  
213  1,003  1,071  1,147  1,228  1,311  1,396  1,482  1,567  1,652  1,735  
233  1,004  1,071  1,148  1,228  1,312  1,397  1,482  1,568  1,652  1,736  
248  1,003  1,069  1,141  1,217  1,296  1,375  1,455  1,535  1,614  1,693  
263  1,003  1,066  1,136  1,207  1,281  1,356  1,431  1,506  1,581  1,655  
278  1,003  1,064  1,130  1,198  1,268  1,339  1,409  1,480  1,551  1,621  
293  1,003  1,062  1,125  1,190  1,256  1,323  1,390  1,457  1,524  1,590  
308  1,003  1,060  1,120  1,182  1,245  1,308  1,372  1,436  1,499  1,562  
323  1,003  1,057  1,116  1,175  1,235  1,295  1,356  1,417  1,477  1,537  
338  1,003  1,055  1,111  1,168  1,225  1,283  1,341  1,399  1,457  1,514  
353  1,003  1,054  1,107  1,162  1,217  1,272  1,327  1,383  1,438  1,493  
Ha a szükséges p és T érték nem szerepel a táblázatban, akkor azt lineáris interpolációval kell meghatározni 
a táblázatban szerepl ő, a keresett kompresszibilitási tényez ővel szomszédos értékekb ől. 
7. A menetgörbe jellemz őinek kiszámítása  
7.1. Általános követelmények  
Az A1/1–A1/12 táblázatokban lév ő id őpontok között el őírt sebességet lineáris interpolációs eljárással, 
10 Hz gyakoriság mellett kell meghatározni.  
A gázpedál teljes mérték ű lenyomása esetén a járm ű tényleges sebessége helyett az el őírt sebességet kell 
alkalmazni a menetgörbe ilyen üzemid őszakokra vonatkozó jellemz őinek kiszámítása során.  
7.2. A menetgörbe jellemz őinek kiszámítása  
Az SAE J2951(2014. januárban felülvizsgált) szabvány értelmében az alábbi jellemz őket kell kiszámítani:  
a) ER: Energia-besorolás  
b) DR: Távolság-besorolás  
c) EER: Energiagazdaságossági besorolás  
d) ASCR: Abszolút sebességváltozási besorolás  
e) IWR: Tehetetlenségi besorolás  
f) RMSSE: Négyzetes sebességhiba-középértékHU L 175/572 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
8. almelléklet  
Tiszta elektromos, hibrid hajtású elektromos és s űrített hidrogén tüzel őanyag-cellás hibrid hajtású járm űvek  
1. Általános követelmények  
Nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek, küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek 
és nem küls ő feltöltés ű tüzel őanyag-cellás hibrid hajtású járm űvek vizsgálata esetén a 6. almelléklet 2. 
függeléke helyett ezen almelléklet 2. és 3. függelékét kell alkalmazni.  
Ellentétes rendelkezés hiányában ezen almelléklet valamennyi követelménye egyaránt vonatkozik járm űve ­
zet ő által választható üzemmódokkal rendelkez ő és nem rendelkez ő járm űvekre. Amennyiben ezen almel ­
léklet kifejezetten másként nem rendelkezik, akkor a 6. almellékletben meghatározott követelmények és 
eljárások továbbra is érvényesek a nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvekre, a küls ő 
feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvekre, a nem küls ő feltöltés ű tüzel őanyag-cellás hibrid hajtású 
járm űvekre és a tiszta elektromos hajtású járm űvekre.  
1.1. Elektromos paraméterek mértékegységei, pontossága és felbontása  
A paraméterek, mértékegységek és a mérési pontosságok az A8/1. táblázatban megadottak szerintiek.  
A8/1. táblázat  
Paraméterek, mértékegységek és a mérések pontossága  
Paraméter  Mértékegység  Pontosság  Felbontás  
Elektromos energia (  1 ) Wh  ± 1 százalék  0,001 kWh (  2 ) 
Elektromos áramer ősség  A  ± 0,3 százalék (teljes skálára 
értelmezve) vagy a leolvasott 
érték 
± 1 százaléka (  3 ) ( 4 ) 0,1 A  
Elektromos feszültség  V  ± 0,3 százalék (teljes skálára 
értelmezve) vagy a leolvasott 
érték 
± 1 százaléka (  3 ) 0,1 V  
( 1 ) Berendezések: statikus mér őm űszer aktív energia méréséhez. 
( 2 ) Váltakozó áramú wattóramér ő, az IEC 62053-21 szabvány szerinti 1. osztályú vagy azzal egyenérték ű. 
( 3 ) A nagyobbik érték. 
( 4 ) Az áramintegrálási frekvencia értéke legalább 20 Hz.  
1.2. Kibocsátás és üzemanyag-fogyasztás vizsgálat  
A paramétereknek, a mértékegységeknek és a mérési pontosságoknak a hagyományos bels őégés ű motorral 
felszerelt járm űvek esetében el őírtakkal megegyez őnek kell lenniük.  
1.3. A vizsgálati végeredmények mértékegysége és ismételhet ősége  
A végeredmények közzététele során a mértékegységeket és azok ismételhet őségét az A8/2. táblázatban 
megadottak szerint kell alkalmazni. Az ezen almelléklet 4. pontja szerinti számításokat kerekítés nélküli 
értékekkel kell végezni.  
A8/2 táblázat  
A vizsgálati végeredmények mértékegysége és ismételhet ősége  
Paraméter  Mértékegység  A vizsgálati végeredmény közzététele  
PER  (p) ( 2 ), PER  city , AER  (p) ( 2 ), AER  city , EAER  (p) ( 2 ), E 
AER  city , R  CDA ( 1 ), R  CDC km A következ ő egész számra kere ­
kítve  
FC CS(,p)  ( 2 ), FC  CD , FC  weighted  hibrid hajtású elektromos 
járm űvek esetében  l/100 km  Az els ő tizedesjegyre kerekítve  
FC CS(,p)  ( 2 ) tüzel őanyag-cellás hibrid hajtású járm űvek 
esetében  kg/100 km  A második tizedesjegyre kerekítveHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/573
 
Paraméter  Mértékegység  A vizsgálati végeredmény közzététele  
M CO2,CS(,p)  ( 2 ), M  CO2,CD  , M  CO2 ,súlyozott  g/km  A következ ő egész számra kere ­
kítve  
EC (p) ( 2 ), EC  city , EC  AC,CD  , EC  AC,weighted  … Wh/km  A következ ő egész számra kere ­
kítve  
E AC kWh  Az els ő tizedesjegyre kerekítve  
( 1 ) nem egyedi járm ű-paraméter 
( 2 ) (p) a vizsgált id őszakot jelenti, amely egy szakasz, szakaszok kombinációja vagy az egész ciklus lehet  
1.4. A járm űvek kategorizálása  
Valamennyi küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvet, nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elekt ­
romos járm űvet, tiszta elektromos hajtású járm űvet és nem küls ő feltöltés ű tüzel őanyag-cellás hibrid hajtású 
járm űvet 3. osztályú járm űnek kell besorolni. Az 1. típusú vizsgálati eljárás során alkalmazandó vizsgálati 
ciklust ezen almelléklet 1.4.2. pontja szerint, az ezen almelléklet 1.4.1. pontjában ismertetett megfelel ő 
referencia-vizsgálati ciklus alapján kell meghatározni.  
1.4.1. Referencia-vizsgálati ciklus  
1.4.1.1. A 3. osztályú járm űvek referencia-vizsgálati ciklusa az 1. almelléklet 3.3. pontjában került meghatározásra.  
1.4.1.2. Tiszta elektromos hajtású járm űvek esetében az 1. almelléklet 8.2.3. és 8.3. pontja szerinti redukálási eljárást 
az 1. almelléklet 3.3. pontja szerint a vizsgálati ciklusokra a névleges teljesítmény helyett a csúcsteljesítmény 
figyelembevételével lehet alkalmazni. Ilyen esetben a redukált ciklus a referencia-vizsgálati ciklus.  
1.4.2. Alkalmazandó vizsgálati ciklus  
1.4.2.1. Alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus  
Az ezen almelléklet 1.4.1. pontja szerinti referencia-vizsgálati ciklust kell az 1. típusú vizsgálati eljárás 
esetében az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusnak (WLTC) tekinteni.  
Abban az esetben, ha az ezen almelléklet 1.4.1. pontjában ismertetett referencia-vizsgálati ciklus alapján az 
1. almelléklet 9. pontja kerül alkalmazásra, akkor ezt a módosított vizsgálati ciklust kell az 1. típusú 
vizsgálati eljárás esetében az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusnak (WLTC) tekinteni.  
1.4.2.2. Alkalmazandó WLTP city vizsgálati ciklus  
A 3. osztályú járm űvek WLTC city vizsgálati ciklusa (WLTC  city ) az 1. almelléklet 3.5. pontjában kerül 
meghatározásra.  
1.5. Kézi kapcsolású sebességváltóval felszerelt küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek, nem küls ő 
feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek és tiszta elektromos hajtású járm űvek 
A járm űvet a gyártó utasításai szerint kell vezetni úgy, ahogy a sorozatgyártású járm űvekhez biztosított 
gyártói kézikönyvben le van írva, és ahogy a sebességváltást jelz ő m űszer jelzi.  
2. Az újratölthet ő energiatároló rendszer és a tüzel őanyag-cella rendszer el őkészítése  
2.1. Valamennyi küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm ű, nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos 
járm ű, nem küls ő feltöltés ű tüzel őanyag-cellás hibrid hajtású járm ű és tiszta elektromos hajtású járm ű 
esetében az alábbiak érvényesek:  
a) A 6. almelléklet 1.2.3.3. pontjának követelményeinek sérelme nélkül, az ezen almelléklet szerint vizsgált 
járm űveket beszerelt újratölthet ő energiatároló rendszerekkel, legalább 300 km futásteljesítménnyel be 
kell járatni;  
b) Abban az esetben, ha az újratölthet ő energiatároló rendszerek a szokásos üzemi h őmérséklet-tartomány 
felett üzemelnek, akkor az üzemeltet őnek be kell tartania a járm ű gyártója által ajánlott eljárást az 
újratölthet ő energiatároló rendszer h őmérsékletének a szokásos üzemi tartományban tartása érdekében. 
A gyártónak igazolnia kell, hogy az újratölthet ő energiatároló rendszer h őszabályozó rendszere nincs 
letiltva, és nem csökkentett módban üzemel.  
2.2. Nem küls ő feltöltés ű tüzel őanyag-cellás hibrid hajtású járm űvek esetében, a 6. almelléklet 1.2.3.3. pontjának 
követelményeinek sérelme nélkül, az ezen almelléklet szerint vizsgált járm űveket beszerelt tüzel őanyag-cella 
rendszerrel, legalább 300 km futásteljesítménnyel be kell járatni;HU L 175/574 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3. A vizsgálat menete  
3.1. Általános követelmények  
3.1.1. Valamennyi küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm ű, nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos 
járm ű, tiszta elektromos hajtású járm ű és nem küls ő feltöltés ű tüzel őanyag-cellás hibrid hajtású járm ű 
esetében adott esetben az alábbiak érvényesek:  
3.1.1.1. A járm űveket az ezen almelléklet 1.4.2. pontjában ismertetett alkalmazandó vizsgálati ciklusok szerint kell 
vizsgálni.  
3.1.1.2. Ha a járm ű nem tudja az alkalmazandó vizsgálati ciklust a sebességgörbére vonatkozó, a 6. almelléklet 
1.2.6.6. pontja szerinti t űréseken belül követni, akkor a gázpedált ellentétes utasítás hiányában teljesen le kell 
nyomni az el őírt sebességgörbe újbóli eléréséig.  
3.1.1.3. Az er őátviteli rendszer indítási folyamatát az erre a célra szolgáló berendezések segítségével, a gyártói 
utasítások alapján kell végrehajtani.  
3.1.1.4. Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek, nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek 
és tiszta elektromos hajtású járm űvek esetében a kipufogógáz-kibocsátás mintavételezését és az elektromos 
energiafogyasztás mérését valamennyi alkalmazandó vizsgálati ciklus esetében a járm ű indítási eljárása el őtt 
vagy annak id őpontjában kell megkezdeni, és az egyes alkalmazandó vizsgálati ciklusok befejezéséig kell 
végezni.  
3.1.1.5. Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek és nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos 
járm űvek esetében a kibocsátott gáz-halmazállapotú vegyületeket minden egyes vizsgálati szakasz esetében 
elemezni kell. Az adott szakaszra vonatkozó elemzés kihagyható olyan szakaszok esetében, amelyek közben 
a bels őégés ű motor nem üzemel.  
3.1.1.6. A részecskeszámot minden egyes szakaszra vonatkozóan elemezni kell, és a részecske-kibocsátást minden 
egyes alkalmazandó vizsgálati ciklusra vonatkozóan elemezni kell.  
3.1.2. A 6. almelléklet 1.2.7.2. pontjában ismertetett kényszerh űtést csak küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos 
járm űvek ezen almelléklet 3.2. pontja szerinti 1. típusú töltésfenntartási vizsgálata, illetve nem küls ő feltöl ­
tés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek ezen almelléklet 3.3. pontja szerinti vizsgálata esetén szabad 
alkalmazni.  
3.2. Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek 
3.2.1. A járm űveket töltéslemerít ő üzemállapotban (CD üzemállapot) és töltésfenntartó üzemállapotban (CS üzem ­
állapot) kell vizsgálni.  
3.2.2. A járm űveket négy vizsgálati program szerint lehet vizsgálni:  
3.2.2.1. 1. lehet őség: 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat, azt követ ő 1. típusú töltésfenntartási vizsgálat nélkül.  
3.2.2.2. 2. lehet őség: 1. típusú töltésfenntartási vizsgálat, azt követ ő 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat nélkül.  
3.2.2.3. 3. lehet őség: 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat, azt követ ő 1. típusú töltésfenntartási vizsgálattal.  
3.2.2.4. 4. lehet őség: 1. típusú töltésfenntartási vizsgálat, azt követ ő 1. típusú töltéslemerítési vizsgálattal.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/575
 
A8/1. ábra  
Lehetséges vizsgálati programok küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek vizsgálata 
esetén
  
3.2.3. A járm űvezet ő által választható üzemmódokat a vizsgálati programok (az 1. lehet őségt ől a 4. lehet őségig) 
alábbi leírásai szerint kell beállítani.  
3.2.4. 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat, azt követ ő 1. típusú töltésfenntartási vizsgálat nélkül (1. lehet őség) 
Az 1. lehet őség szerinti, az ezen almelléklet 3.2.4.1–3.2.4.7. pontjában ismertetett vizsgálati program, 
valamint az újratölthet ő energiatároló rendszer hozzá tartozó töltöttségi szint-görbéje ezen almelléklet 1. 
függelékének A8.App1/1. ábráján látható.  
3.2.4.1. El őkondicionálás  
A járm űvet az ezen almelléklet 4. függelékének 2.2. pontjában ismertetett eljárás alapján kell el őkészíteni.  
3.2.4.2. Vizsgálati feltételek  
3.2.4.2.1. A vizsgálatot az ezen almelléklet 4. függelékének 2.2.3. pontjában ismertetett feltöltési követelményeknek 
megfelel ően teljesen feltöltött újratölthet ő energiatároló rendszerrel kell végrehajtani, és a járm űvet az ezen 
melléklet 3.3.5. pontjában meghatározott töltéslemerít ő üzemállapotban kell üzemeltetni.  
3.2.4.2.2. Járm űvezet ő által választható üzemmód kiválasztása  
Járm űvezet ő által választható üzemmóddal rendelkez ő járm űvek esetében az üzemmódot ezen almelléklet 6. 
függeléke 2. pontjának megfelel ően kell kiválasztani az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálathoz.  
3.2.4.3. Az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat menete  
3.2.4.3.1. Az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat több egymást követ ő szakaszból áll, amelyeket a töltésfenntartó 
üzemállapot eléréséig tartó, de legfeljebb 30 perc id őtartamú kondicionálások követnek.HU L 175/576 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.2.4.3.2. Az egyes vizsgálati ciklusok közötti kondicionálás során az er őátviteli rendszert le kell kapcsolni, és az 
újratölthet ő energiatároló rendszert nem szabad küls ő elektromos energiaforrásról újratölteni. Az összes 
újratölthet ő energiatároló rendszer elektromos áramának mérésére, valamint az összes újratölthet ő energiatá ­
roló rendszer elektromos feszültségének az ezen almelléklet 3. függeléke szerinti meghatározására szolgáló 
m űszereket nem szabad kikapcsolni a vizsgálati ciklus szakaszai között. Amperóramér ős mérés esetén az 
integrálásnak a teljes vizsgálat alatt, egészen a vizsgálat befejezéséig aktívnak kell maradnia.  
A járm űvet a kondicionálás utáni újraindítást követ ően az ezen almelléklet 3.2.4.2.2. pontja szerinti, járm ű­
vezet ő által választható üzemmódban kell üzemeltetni.  
3.2.4.3.3. Az 5. almelléklet 5.3.1. pontjától eltér ően, de az 5. almelléklet 5.3.1.2. pontjának sérelme nélkül, az elemz ő 
berendezések kalibrálását és nullapont-ellen őrzését az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálata el őtt és után is el 
lehet végezni.  
3.2.4.4. Az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat vége  
Az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat akkor tekinthet ő a végéhez elérkezettnek, amikor az ezen almelléklet 
3.2.4.5. pontja szerinti megszakítási feltétel az els ő alkalommal bekövetkezik. A megszakítási feltétel els ő 
alkalommal történ ő bekövetkeztéig – és azt is beleértve – eltelt alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusok 
számát n+1 érték űnek kell venni.  
Az n-edik alkalmazandó WLTC vizsgálati ciklus meghatározása az átmeneti ciklus.  
Az (n+1)-edik alkalmazandó WLTC vizsgálati ciklus meghatározása az igazolási ciklus.  
Olyan járm űvek esetében, amelyek töltésfenntartási képessége nem elegend ő a teljes alkalmazandó WLTC 
vizsgálati ciklushoz, az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat akkor érkezik el a végéhez, amikor vezet ő a 
szabványos fedélzeti m űszerekt ől jelzést kap a járm ű megállítására, vagy amikor a járm ű legalább 4 másod ­
percen át folyamatosan eltér az el őírt vezetési t űréshatártól. A gázpedált fel kell engedni, és a járm űvet 60 
másodpercen belül álló helyzet űre kell fékezni.  
3.2.4.5. Megszakítási feltétel  
3.2.4.5.1. Ki kell értékelni, hogy a megszakítási feltétel minden egyes végrehajtott alkalmazandó ciklus során bekö ­
vetkezett-e.  
3.2.4.5.2. Az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat megszakítási feltétele akkor következik be, amikor az alábbi egyenlettel 
kiszámított REEC  i relatív elektromos energiaváltozás értéke kisebb, mint 0,04.  
REEC  i ¼ jΔE REESS ;i j 
E cycle Ü 1 
3 600  
ahol:  
REEC  i az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat szóban forgó alkalmazandó vizsgálati ciklusának relatív 
elektromos energiaváltozása;  
ΔE REESS,i  az összes újratölthet ő energiatároló rendszernek a vizsgált i 1. típusú töltéslemerítési vizsgálati 
ciklusra ezen almelléklet 4.3. pontja szerint kiszámított elektromos energiaváltozása (Wh);  
E cycle a szóban forgó alkalmazott WLTP vizsgálati ciklus 7. almelléklet 5. pontja szerint számított ciklus- 
energiaigénye (Ws);  
i a szóban forgó alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus sorszáma;  
1 
3 600  a ciklus energiaigényének Wh mértékegységre való átszámításához tartozó átváltási tényez ő.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/577
 
3.2.4.6. Az újratölthet ő energiatároló rendszer töltése és az újratöltött elektromos energia mérése  
3.2.4.6.1. A járm űvet az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat megszakítási feltételének els ő alkalommal történ ő bekö ­
vetkeztéhez tartozó, (n+1) sorszámú alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus után 120 percen belül csatlakoz ­
tatni kell az elektromos hálózathoz.  
Az újratölthet ő energiatároló rendszer akkor teljesen feltöltött, ha bekövetkezik az ezen almelléklet 4. 
függelékének 2.2.3.2. pontjában meghatározott töltés-befejezési feltétel.  
3.2.4.6.2. A villamos f ővezetékb ől származó E  AC újratöltött elektromos energiát, valamint a töltés id őtartamát a járm ű 
tölt ője és az elektromos hálózat aljzata között elhelyezett elektromos energiamér ő berendezéssel kell mérni. 
Az elektromos energia mérése akkor állítható le, ha bekövetkezik az ezen almelléklet 4. függelékének 
2.2.3.2. pontjában meghatározott töltés-befejezési feltétel.  
3.2.4.7. Az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálaton belüli minden egyes alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusnak 
teljesítenie kell a 6. almelléklet 1.1.2. pontja szerinti vonatkozó kritikus kibocsátási határértékeket.  
3.2.5. 1. típusú töltésfenntartási vizsgálat, azt követ ő 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat nélkül (2. lehet őség) 
A 2. lehet őség szerinti, ezen almelléklet 3.2.5.1–3.2.5.3.3. pontjában ismertetett vizsgálati program, valamint 
az újratölthet ő energiatároló rendszer hozzá tartozó töltöttségi szint-görbéje ezen almelléklet 1. függelékének 
A8.App1/2. ábráján látható.  
3.2.5.1. El őkondicionálás és kondicionálás  
A járm űvet az ezen almelléklet 4. függelékének 2.1. pontjában ismertetett eljárás alapján kell el őkészíteni.  
3.2.5.2. Vizsgálati feltételek  
3.2.5.2.1. A vizsgálatokat a járm űvet az ezen almelléklet 3.3.6. pontjában meghatározott töltésfenntartó üzemálla ­
potban üzemeltetve kell végrehajtani.  
3.2.5.2.2. Járm űvezet ő által választható üzemmód kiválasztása  
Járm űvezet ő által választható üzemmóddal rendelkez ő járm űvek esetében az üzemmódot ezen almelléklet 6. 
függeléke 3. pontjának megfelel ően kell kiválasztani az 1. típusú töltésfenntartási vizsgálathoz.  
3.2.5.3. 1. típusú vizsgálat menete  
3.2.5.3.1. A járm űveket a 6. almellékletben ismertetett 1. típusú vizsgálati eljárások szerint kell vizsgálni.  
3.2.5.3.2. A kibocsátott CO  2 tömeget szükség esetén ezen almelléklet 2. függelékének megfelel ően korrigálni kell.  
3.2.5.3.3. Az ezen almelléklet 3.2.5.3.1. pontja szerinti vizsgálatnak teljesítenie kell a 6. almelléklet 1.1.2. pontja 
szerinti vonatkozó kritikus kibocsátási határértékeket.  
3.2.6. 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat, azt követ ő 1. típusú töltésfenntartási vizsgálattal (3. lehet őség) 
A 3. lehet őség szerinti, ezen almelléklet 3.2.6.1–3.2.6.3. pontjában ismertetett vizsgálati program, valamint 
az újratölthet ő energiatároló rendszer hozzá tartozó töltöttségi szint-görbéje ezen almelléklet 1. függelékének 
A8.App1/3. ábráján látható.  
3.2.6.1. Az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálatra vonatkozóan az ezen almelléklet 3.2.4.1–3.2.4.5. pontjában, vala ­
mint 3.2.4.7. pontjában ismertetett vizsgálati programot kell követni.  
3.2.6.2. Ezt követ ően, az 1. típusú töltésfenntartási vizsgálatra vonatkozóan az ezen almelléklet 3.2.5.1–3.2.5.3. 
pontjában ismertetett vizsgálati programot kell követni. Az ezen almelléklet 4. függelékének 2.1.1–2.1.2. 
pontja nem alkalmazandó.HU L 175/578 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.2.6.3. Az újratölthet ő energiatároló rendszer töltése és az újratöltött elektromos energia mérése  
3.2.6.3.1. A járm űvet az 1. típusú töltésfenntartási vizsgálat befejezését követ ően 120 percen belül csatlakoztatni kell 
az elektromos hálózathoz.  
Az újratölthet ő energiatároló rendszer akkor teljesen feltöltött, ha bekövetkezik az ezen almelléklet 4. 
függelékének 2.2.3.2. pontjában meghatározott töltés-befejezési feltétel.  
3.2.6.3.2. A villamos f ővezetékb ől származó E  AC újratöltött elektromos energiát, valamint a töltés id őtartamát a járm ű 
tölt ője és az elektromos hálózat aljzata között elhelyezett energiamér ő berendezéssel kell mérni. Az elekt ­
romos energia mérése akkor állítható le, ha bekövetkezik az ezen almelléklet 4. függelékének 2.2.3.2. 
pontjában meghatározott töltés-befejezési feltétel.  
3.2.7. 1. típusú töltésfenntartási vizsgálat, azt követ ő 1. típusú töltéslemerítési vizsgálattal (4. lehet őség) 
A 4. lehet őség szerinti, ezen almelléklet 3.2.7.1–3.2.7.2. pontjában ismertetett vizsgálati program, valamint 
az újratölthet ő energiatároló rendszer hozzá tartozó töltöttségi szint-görbéje ezen almelléklet 1. függelékének 
A8.App1/4. ábráján látható.  
3.2.7.1. Az 1. típusú töltésfenntartási vizsgálatra vonatkozóan az ezen almelléklet 3.2.5.1–3.2.5.3. pontjában, vala ­
mint ezen almelléklet 3.2.6.3.1. pontjában ismertetett vizsgálati programot kell követni.  
3.2.7.2. Ezt követ ően, az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálatra vonatkozóan az ezen almelléklet 3.2.4.2–3.2.4.7. 
pontjában ismertetett vizsgálati programot kell követni.  
3.3. Nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek 
Az ezen almelléklet 3.3.1–3.3.3. pontjában ismertetett vizsgálati program, valamint az újratölthet ő energiatá ­
roló rendszer hozzá tartozó töltöttségi szint-görbéje ezen almelléklet 1. függelékének A8.App1/5. ábráján 
látható.  
3.3.1. El őkondicionálás és kondicionálás  
3.3.1.1. A járm űvek el őkondicionálását a 6. almelléklet 1.2.6. pontja szerint kell végrehajtani.  
Az 1.2.6. szakasz követelményein felül, az újratölthet ő meghajtóenergia-tároló rendszer töltési szintje a 
töltésfenntartási vizsgálathoz az el őkondicionálás el őtt a gyártói ajánlásoknak megfelel ően beállítható 
annak érdekében, hogy a vizsgálatot töltésfenntartó üzemállapotban el lehessen végezni.  
3.3.1.2. A járm űvek kondicionálását a 6. almelléklet 1.2.7. pontja szerint kell végrehajtani.  
3.3.2. Vizsgálati feltételek  
3.3.2.1. A járm űveket az ezen melléklet 3.3.6. pontjában meghatározottak szerinti töltésfenntartó üzemállapotban 
kell vizsgálni.  
3.3.2.2. Járm űvezet ő által választható üzemmód kiválasztása  
Járm űvezet ő által választható üzemmóddal rendelkez ő járm űvek esetében az üzemmódot ezen almelléklet 6. 
függeléke 3. pontjának megfelel ően kell kiválasztani az 1. típusú töltésfenntartási vizsgálathoz.  
3.3.3. 1. típusú vizsgálat menete  
3.3.3.1. A járm űveket a 6. almellékletben ismertetett 1. típusú vizsgálati eljárás szerint kell vizsgálni.  
3.3.3.2. A kibocsátott CO  2 tömeget szükség esetén ezen almelléklet 2. függelékének megfelel ően korrigálni kell.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/579
 
3.3.3.3. Az 1. típusú töltésfenntartási vizsgálatnak teljesítenie kell a 6. almelléklet 1.1.2. pontja szerinti vonatkozó 
kritikus kibocsátási határértékeket.  
3.4. Tiszta elektromos hajtású járm űvek 
3.4.1. Általános követelmények  
A tisztán elektromos hatósugár és az elektromosenergia-fogyasztás megállapítására szolgáló vizsgálati eljárást 
a vizsgálati járm ű becsült tisztán elektromos hatósugara (PER) alapján az A8/3. táblázat segítségével kell 
megválasztani. Interpolációs közelítés alkalmazása esetén az alkalmazandó vizsgálati eljárást az adott inter ­
polációs járm űcsalád H járm űvének tisztán elektromos hatósugara alapján kell megválasztani.  
A8/3. táblázat  
A tisztán elektromos hatósugár és az elektromosenergia-fogyasztás megállapítására szolgáló eljárások  
Alkalmazandó vizsgálati ciklus  A becsült tisztán elektromos hatósugár  Vonatkozó vizsgálati eljárás  
Az 1.4.2.1. szakasz 
szerinti vizsgálati ciklus, 
extra nagy sebesség ű 
szakasszal  …rövidebb, mint 3 alkalmazandó 
WLTP vizsgálati ciklus hossza.  Egymást követ ő ciklusokból álló 1. 
típusú vizsgálati eljárás (ezen almel ­
léklet 3.4.4.1. pontja szerint)  
…3 alkalmazandó WLTP vizsgálati 
ciklus hosszával megegyez ő vagy 
hosszabb.  Lerövidített 1. típusú vizsgálati eljárás 
(ezen almelléklet 3.4.4.2. pontja 
szerint)  
Az 1.4.2.1. szakasz 
szerinti vizsgálati ciklus, 
extra nagy sebesség ű 
szakasz nélkül  …rövidebb, mint 4 alkalmazandó 
WLTP vizsgálati ciklus hossza.  Egymást követ ő ciklusokból álló 1. 
típusú vizsgálati eljárás (ezen almel ­
léklet 3.4.4.1. pontja szerint)  
…4 alkalmazandó WLTP vizsgálati 
ciklus hosszával megegyez ő vagy 
hosszabb.  Lerövidített 1. típusú vizsgálati eljárás 
(ezen almelléklet 3.4.4.2. pontja 
szerint)  
Az 1.4.2.2. szakasz 
szerinti városi ciklus  …nem áll rendelkezésre a teljes 
alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus 
alatt.  Egymást követ ő ciklusokból álló 1. 
típusú vizsgálati eljárás (ezen almel ­
léklet 3.4.4.1. pontja szerint)  
A gyártónak a vizsgálat el őtt a becsült tisztán elektromos hatósugárra vonatkozó bizonyítékkal kell szol ­
gálnia a jóváhagyó hatóság felé. Interpolációs közelítés alkalmazása esetén az alkalmazandó vizsgálati eljárást 
az interpolációs járm űcsalád H járm űvének becsült tisztán elektromos hatósugara alapján kell meghatározni. 
Az alkalmazott vizsgálati eljárás révén megállapított tisztán elektromos hatósugárnak igazolnia kell, hogy a 
megfelel ő vizsgálati eljárás került kiválasztásra.  
Az egymást követ ő ciklusokból álló 1. típusú vizsgálati eljárás ezen almelléklet 3.4.2., 3.4.3. és 3.4.4.1. 
pontjában ismertetett vizsgálati programja, valamint az újratölthet ő energiatároló rendszer hozzá tartozó 
töltöttségi szint-görbéje ezen almelléklet 1. függelékének A8.App1/6. ábráján látható.  
A lerövidített 1. típusú vizsgálati eljárás 3.4.2., 3.4.3. és 3.4.4.2. pontban ismertetett vizsgálati programja, 
valamint az újratölthet ő energiatároló rendszer hozzá tartozó töltöttségi szint-görbéje ezen almelléklet 1. 
függelékének A8.App1/7. ábráján látható.  
3.4.2. El őkondicionálás  
A járm űvet az ezen almelléklet 4. függelékének 3. pontjában ismertetett eljárás alapján kell el őkészíteni.  
3.4.3. Járm űvezet ő által választható üzemmód kiválasztása  
Járm űvezet ő által választható üzemmóddal rendelkez ő járm űvek esetében az üzemmódot ezen almelléklet 6. 
függeléke 3. pontjának megfelel ően kell kiválasztani a vizsgálathoz.HU L 175/580 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.4.4. Tiszta elektromos hajtású járm űvek 1. típusú vizsgálati eljárásai  
3.4.4.1. Egymást követ ő ciklusokból álló 1. típusú vizsgálati eljárás  
3.4.4.1.1. Sebességgörbe és szünetek  
A vizsgálatot az alkalmazandó vizsgálati ciklusok egymást követ ő végrehajtásával kell végezni egészen addig, 
míg az ezen almelléklet 3.4.4.1.3. pontja szerinti megszakítási feltétel nem jelentkezik.  
Szünet a járm űvezet ő és/vagy a gépkezel ő számára csak a vizsgálati ciklusok között, és legfeljebb az A8/4. 
táblázat szerinti legnagyobb megengedett teljes szünet-id őtartamig megengedett. Az er őátviteli rendszert 
szünet alatt le kell kapcsolni.  
3.4.4.1.2. Az újratölthet ő energiatároló rendszer áramának és feszültségének mérése  
A vizsgálat kezdetét ől a megszakítási feltétel bekövetkeztéig az összes újratölthet ő energiatároló rendszer 
elektromos áramát az ezen almelléklet 3. függeléke szerint mérni kell, valamint meg kell határozni az 
elektromos feszültségét ezen almelléklet 3. függeléke szerint.  
3.4.4.1.3. Megszakítási feltétel  
A megszakítási feltétel akkor következik be, amikor a járm ű legalább 4 másodpercen keresztül folyamatosan 
meghaladja a sebességgörbe 6. almelléklet 1.2.6.6. pontjában meghatározott t űrését. A gázpedált fel kell 
engedni. A járm űvet 60 másodpercen belül álló helyzet űre kell fékezni.  
3.4.4.2. Lerövidített 1. típusú vizsgálati eljárás  
3.4.4.2.1. Sebességgörbe  
A lerövidített 1. típusú vizsgálati eljárás két dinamikus szakasz (DS  1 és DS  2 ) és két állandó sebesség ű szakasz 
(CSS  M és CSS  E ) kombinációjából áll az A8/2. ábrán bemutatottak szerint.  
A8/2. ábra  
A lerövidített 1. típusú vizsgálati eljárás sebességgörbéje
  
A DS  1 és a DS  2 dinamikus szakasz az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus energiafogyasztásának meghatá ­
rozására szolgál.  
A CSS  M és a CSS  E állandó sebesség ű szakasz célja a vizsgálat id őtartamának csökkentése az újratölthet ő 
energiatároló rendszernek az egymást követ ő ciklusokból álló 1. típusú vizsgálati eljárásbelinél gyorsabb 
ütem ű lemerítése révén.  
3.4.4.2.1.1. Dinamikus szakaszok  
A DS  1 és a DS  2 dinamikus szakasz is egy-egy 1.4.2.1. szakasz szerinti alkalmazandó WLTP vizsgálati 
ciklusból, és egy-egy azt követ ő, 1.4.2.2. szakasz szerinti alkalmazandó WLTP city vizsgálati ciklusból áll.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/581
 
3.4.4.2.1.2. Állandó sebesség ű szakaszok  
A CSS  M és a CSS  E szakasz alatti állandó sebességnek megegyez őnek kell lennie. Interpolációs közelítés 
alkalmazása esetén az interpolációs járm űcsaládon belül ugyanazt az állandó sebességet kell alkalmazni.  
a) Sebességre vonatkozó el őírások  
Az állandó sebesség ű szakaszok legkisebb megengedett sebessége 100 km/h. A gyártó kérésére és a 
jóváhagyó hatóság engedélyével, magasabb állandó sebesség is választható az állandó sebesség ű szakaszok 
számára.  
Az állandó sebességszintre történ ő gyorsulást finoman, a dinamikus szakaszok befejezését követ ő 1 
percen belül, továbbá az A8/4. táblázat szerinti fékezés esetén az er őátviteli rendszer indítási eljárásának 
kezdeményezését követ ően kell végrehajtani.  
Ha a járm ű legnagyobb sebessége alacsonyabb, mint az állandó sebesség ű szakaszok sebessége számára az 
ezen szakaszbeli, sebességre vonatkozó el őírások szerint megengedett legalacsonyabb sebesség, akkor az 
állandó sebesség ű szakaszokra el őírt sebességnek a járm ű legnagyobb sebességével egyenl őnek kell lennie.  
b) A CSS  E és a CSS  M szakaszhoz tartozó távolság meghatározása  
A CSS  E állandó sebesség ű szakasz hosszát az újratölthet ő energiatároló rendszerben az ezen almelléklet 
4.4.2.1. pontja szerint rendelkezésre álló energia (UBE  STP ) százalékos mértéke alapján kell meghatározni. 
A DS  2 dinamikus sebesség ű szakasz után az újratölthet ő meghajtóenergia-tároló rendszerben maradó 
energia mennyisége legfeljebb az UBE  STP . 10 százalékát érheti el. A gyártónak a vizsgálat után igazolnia 
kell a jóváhagyó hatóság felé, hogy ez a követelmény teljesült.  
A CSS  M állandó sebesség ű szakasz hossza az alábbi egyenlettel számítható ki:  
d CSSM ¼ PER  est Ä d DS1 Ä d DS2 Ä d CSSE 
ahol:  
PER  est a vizsgált tiszta elektromos hajtású járm ű becsült tisztán elektromos hatósugara (km);  
d DS1 az 1. dinamikus sebesség ű szakasz hossza (km);  
d DS2 a 2. dinamikus sebesség ű szakasz hossza (km);  
d CSSE  a CSS  E állandó sebesség ű szakasz hossza (km).  
3.4.4.2.1.3. Szünetek  
A járm űvezet őnek és/vagy a gépkezel őnek szünet csak az állandó sebesség ű szakaszok alatt megengedett az 
A8/4. táblázatban ismertetettek szerint.  
A8/4. táblázat  
Szünet a járm űvezet ő és/vagy a vizsgálati gépkezel ő számára  
Megtett távolság (km)  Megengedett teljes szünet-id őtartam (perc)  
100-ig  10  
150-ig  20  
200-ig  30HU L 175/582 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Megtett távolság (km)  Megengedett teljes szünet-id őtartam (perc)  
300-ig  60  
300 felett  a gyártó ajánlásai alapján  
Megjegyzés:  Az er őátviteli rendszert a szünetek alatt le kell kapcsolni.  
3.4.4.2.2. Az újratölthet ő energiatároló rendszer áramának és feszültségének mérése  
A vizsgálat kezdetét ől a megszakítási feltétel bekövetkeztéig az összes újratölthet ő energiatároló rendszer 
elektromos áramát, valamint az összes újratölthet ő energiatároló rendszer elektromos feszültségét ezen 
almelléklet 3. függeléke szerint kell meghatározni.  
3.4.4.2.3. Megszakítási feltétel  
A megszakítási feltétel akkor következik be, amikor a járm ű a CSS  E második állandó sebesség ű szakaszban 
legalább 4 másodpercen keresztül folyamatosan eltér a 6. almelléklet 1.2.6.6. pontjában meghatározott 
vezetési t űréshatártól. A gázpedált fel kell engedni. A járm űvet 60 másodpercen belül álló helyzet űre kell 
fékezni.  
3.4.4.3. Az újratölthet ő energiatároló rendszer töltése és az újratöltött elektromos energia mérése  
3.4.4.3.1. Miután a járm ű egymás utáni ciklusokból álló 1. típusú vizsgálati eljárás esetén ezen almelléklet 3.4.4.1.3. 
pontja, illetve rövidített 1. típusú vizsgálati eljárás esetén ezen almelléklet 3.4.4.2.3. pontja alapján álló 
helyzetbe került, a járm űvet 120 percen belül az elektromos hálózatra kell csatlakoztatni.  
Az újratölthet ő energiatároló rendszer akkor teljesen feltöltött, ha bekövetkezik az ezen almelléklet 4. 
függelékének 2.2.3.2. pontjában meghatározott töltés-befejezési feltétel.  
3.4.4.3.2. A villamos f ővezetékb ől származó E  AC újratöltött elektromos energiát, valamint a töltés id őtartamát a járm ű 
tölt ője és az elektromos hálózat aljzata között elhelyezett energiamér ő berendezéssel kell mérni. Az elekt ­
romos energia mérése akkor állítható le, ha bekövetkezik az ezen almelléklet 4. függelékének 2.2.3.2. 
pontjában meghatározott töltés-befejezési feltétel.  
3.5. Nem küls ő feltöltés ű tüzel őanyag-cellás hibrid hajtású járm űvek 
Az ezen almelléklet 3.5.1–3.5.3. pontjában ismertetett vizsgálati program, valamint az újratölthet ő energiatá ­
roló rendszer hozzá tartozó töltöttségi szint-görbéje ezen almelléklet 1. függelékének A8.App1/5. ábráján 
látható.  
3.5.1. El őkondicionálás és kondicionálás  
A járm űvet ezen almelléklet 3.3.1. pontja szerint kell el őkondicionálni és kondicionálni.  
3.5.2. Vizsgálati feltételek  
3.5.2.1. A járm űveket az ezen melléklet 3.3.6. pontjában meghatározottak szerinti töltésfenntartó üzemállapotban 
kell vizsgálni.  
3.5.2.2. Járm űvezet ő által választható üzemmód kiválasztása  
Járm űvezet ő által választható üzemmóddal rendelkez ő járm űvek esetében az üzemmódot ezen almelléklet 6. 
függeléke 3. pontjának megfelel ően kell kiválasztani az 1. típusú töltésfenntartási vizsgálathoz.  
3.5.3. 1. típusú vizsgálat menete  
3.5.3.1. A járm űveket a 6. almellékletben ismertetett 1. típusú vizsgálati eljárás szerint kell vizsgálni, a tüzel őanyag- 
fogyasztást pedig ezen almelléklet 7. függeléke szerint kell kiszámítani.  
3.5.3.2. A tüzel őanyag-fogyasztást szükség esetén ezen almelléklet 2. függelékének megfelel ően kell korrigálni.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/583
 
4. Hibrid hajtású elektromos, tiszta elektromos hajtású és s űrített hidrogén tüzel őanyag-cellás járm űvek 
4.1. A gáz-halmazállapotú kibocsátott vegyületek, a kibocsátott részecsketömeg és a kibocsátott részecskeszám 
kiszámítása  
4.1.1. Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek és nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos 
járm űvek töltésfenntartó üzemállapotához tartozó gáz-halmazállapotú kibocsátott vegyületek, kibocsátott 
részecsketömeg és kibocsátott részecskeszám  
A PM  CS töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó kibocsátott részecsketömeget a 7. almelléklet 3.3. pontja 
szerint kell kiszámítani.  
A PN  CS töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó kibocsátott részecskeszámot a 7. almelléklet 4. pontja szerint 
kell kiszámítani.  
4.1.1.1. Lépésenkénti utasítások nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek és küls ő feltöltés ű hibrid 
hajtású elektromos járm űvek 1. típusú töltésfenntartási vizsgálati végeredményeinek kiszámításához  
Az eredményeket az A8/5. táblázatban megadott sorrendben kell kiszámítani. Az „Eredmény” oszlopban 
szerepl ő valamennyi megfelel ő eredményt fel kell jegyezni. Az „Eljárás” oszlop a számításhoz alkalmazandó 
szakaszokat ismerteti, vagy további számításokat tartalmaz.  
Ezen táblázatban az egyenletekben és az eredményeknél az alábbi jelöléseket alkalmazzuk:  
c teljes alkalmazandó vizsgálati ciklus;  
p minden egyes alkalmazandó ciklusszakasz;  
i vonatkozó kritikus kibocsátási vegyület (CO  2 kivételével);  
CS töltésfenntartó  
CO  2 kibocsátott CO  2 tömeg.  
A8/5. táblázat  
töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó gáz-halmazállapotú kibocsátási értékek végeredményének 
kiszámítása  
Forrás  Bemenet  Eljárás  Eredmény  Lépés száma  
6. almelléklet  Nyers vizsgálati 
eredmények  töltésfenntartó üzemállapothoz 
tartozó kibocsátott tömegek 
A 7. almelléklet 3–3.2.2. pontja  M i,CS,p,1  , g/km; 
M CO2,CS,p,1  , g/km.  1 
Ezen táblázat 1. 
lépésének ered ­
ménye.  M i,CS,p,1  , g/km; 
M CO2,CS,p,1  , g/km.  Vegyes töltésfenntartási ciklus ­
értékek kiszámítása: 
M i;CS;c;2 ¼ P  
p M i;CS;p;1 Ü d p P  
p d p 
M CO2;CS;c;2 ¼ P  
p M CO2;CS;p;1 P  
p d p 
ahol: 
M i,CS,c,2  a töltésfenntartó üzem ­
állapothoz tartozó, a teljes ciklus 
alatt kibocsátott tömeg eredmé ­
nye;  M i,CS,c,2  , g/km; 
M CO2,CS,c,2  , g/km.  2HU L 175/584 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Forrás  Bemenet  Eljárás  Eredmény  Lépés száma  
M CO2,CS,c,2  a töltésfenntartó 
üzemállapothoz tartozó, a teljes 
ciklus alatt kibocsátott CO  2 
tömeg eredménye; 
d p az egyes p ciklusszaka ­
szokban megtett távolságok.  
Ezen táblázat 1. 
és 2. lépésének 
eredménye.  M CO2,CS,p,1  , g/km; 
M CO2,CS,c,2  , g/km.  Az újratölthet ő energiatároló 
rendszer elektromos energiavál ­
tozás-korrekciója 
A 8. almelléklet 4.1.1.2–4.1.1.5. 
pontja  M CO2,CS,p,3  , g/km; 
M CO2,CS,c,3  , g/km.  3 
Ezen táblázat 2. 
és 3. lépésének 
eredménye.  M i,CS,c,2  , g/km 
M CO2,CS,c,3  , g/km.  Valamennyi id őszakos regene ­
ráló rendszerrel felszerelt járm ű 
töltésfenntartó üzemállapothoz 
tartozó kibocsátott tömeg- 
korrekciója (K  i ) a 6. almelléklet 
1. függeléke alapján. 
M i;CS;c;4 ¼ K i Ü M i;CS;c;2 
vagy 
M i;CS;c;4 ¼ K i þ M i;CS;c;2 
valamint 
M CO2;CS;c;4 ¼ K CO2;K i Ü M CO2;CS;c;3 
vagy 
M CO2;CS;c;4 ¼ K CO2;K i þ M CO2;CS;c;3 
A K  i meghatározásához haszná ­
landó additív korrekció vagy 
szorzótényez ő. 
Ha K  i nem alkalmazandó:  
M i;CS;c;4 ¼ M  i;CS;c;2 
M CO2;CS;c;4 ¼ M  CO2;CS;c;3 M i,CS,c,4  , g/km. 
M CO2,CS,c,4  , g/km.  4a 
Ezen táblázat 3. 
és 4a lépésének 
eredménye.  M CO2,CS,p,3  , g/km; 
M CO2,CS,c,3  , g/km; 
M CO2,CS,c,4  , g/km.  Ha K  i alkalmazandó, akkor a 
CO  2 szakaszértékeket a vegyes 
ciklusértékhez kell igazítani: 
M CO2;CS;p;4 ¼ M  CO2;CS;p;3 Ü AF  Ki 
minden egyes p ciklusszakasz 
esetében; 
ahol:  
AF  Ki ¼ M CO2;c;4 
M CO2;c;3 
Ha K  i nem alkalmazandó: 
M CO2;CS;p;4 ¼ M  CO2;CS;p;3 M CO2,CS,p,4  , g/km.  4bHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/585
 
Forrás  Bemenet  Eljárás  Eredmény  Lépés száma  
Ezen táblázat 4. 
lépésének ered ­
ménye.  M i,CS,c,4  , g/km; 
M CO2,CS,p,4  , g/km; 
M CO2,CS,c,4  , g/km;  A 6a almelléklet 3.8.2. pontja 
szerinti környezeti h őmérséklet- 
korrekciós vizsgálati korrekció. 
A romlási tényez őket a VII. 
melléklet szerint kell kiszámítani 
és alkalmazni.  M i,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,p,5  , g/km.  5 
„egyetlen 
vizsgálat 
eredménye”  
Ezen táblázat 5. 
lépésének ered ­
ménye.  Valamennyi vizs ­
gálat esetében: 
M i,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,p,5  , g/km  A vizsgálati és a gyártó által 
megadott adatok átlagolása a 6. 
almelléklet 1.1.2–1.1.2.3. pontja.  M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,p,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,declared  , 
g/km.  6 
„vizsgálati 
járm ű 1. 
típusú vizs ­
gálati ered ­
ményei 
(M iCS )” 
Ezen táblázat 6. 
lépésének ered ­
ménye.  M CO2,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,p,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,declared  , 
g/km.  A szakaszértékek igazítása. 
A 6. almelléklet 1.1.2.4. pontja. 
Valamint: 
M CO2;CS;c;7 ¼ M  CO2;CS;c;declared  M CO2,CS,c,7  , g/km; 
M CO2,CS,p,7  , g/km;  7 
„vizsgálati 
járm ű 1. 
típusú vizs ­
gálati ered ­
ményei 
(M CO2,CS  )” 
Ezen táblázat 6. 
és 7. lépésének 
eredménye.  A H és az L vizs ­
gálati járm űre is: 
M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,7  , g/km; 
M CO2,CS,p,7  , g/km;  Ha a H vizsgálati járm űvön kívül 
L vizsgálati járm ű vizsgálatára is 
sor került, akkor a kritikus 
kibocsátási érték végeredmé ­
nyének a két érték közül a 
nagyobbat kell választani, és az 
alábbi kifejezéssel kell jelölni: 
M i,CS,c  
Vegyes THC+NO  x kibocsátások 
esetében a VH és a VL összegek 
közül a nagyobbik értéket kell 
figyelembe venni. 
Ellenkez ő esetben, ha L járm ű 
vizsgálatára nem került sor:  
M i;CS;c ¼ M  i;CS;c;6 
CO  2 esetében az ezen táblázat 7. 
lépésében kapott értékeket kell 
alkalmazni. 
A CO  2 értékeket kett ő tizedes ­
jegyre kell kerekíteni.  M i,CS,c  , g/km; 
M CO2,CS,c,H  , g/km; 
M CO2,CS,p,H  , g/km; 
ha L járm ű vizs ­
gálatára sor került: 
M CO2,CS,c,L  , g/km; 
M CO2,CS,p,L  , g/km;  8 
„interpolá ­
ciós járm ű­
család ered ­
ménye” 
kritikus 
kibocsátás 
végeredmé ­
nye 
Ezen táblázat 8. 
lépésének ered ­
ménye.  M CO2,CS,c,H  , g/km; 
M CO2,CS,p,H  , g/km; 
ha L járm ű vizs ­
gálatára sor került: 
M CO2,CS,c,L  , g/km; 
M CO2,CS,p,L  , g/km;  Az ezen almelléklet 4.5.4.1. 
pontja szerinti kibocsátott CO  2 
tömeg-számítás valamely inter ­
polációs járm űcsalád egyes 
járm űveire vonatkozóan. 
A CO  2 értékeket az A8/2. 
táblázat szerint kell kerekíteni.  M CO2,CS,c,ind  , g/km; 
M CO2,CS,p,ind  , 
g/km;  9 
„az egyes 
járm űvek 
eredményei” 
CO  2 
végeredmé ­
nye 
4.1.1.2. Abban az esetben, ha nem került sor az ezen almelléklet 2. függelékének 1.1.4. pontja szerinti korrekcióra, 
akkor az alábbi, töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó kibocsátott CO  2 tömegértékeket kell alkalmazni:  
M CO2;CS ¼ M  CO2;CS;nbHU L 175/586 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
ahol:  
M CO2,CS  az 1. típusú töltésfenntartási vizsgálat töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó kibocsátott CO  2 
tömegértéke az A8/5. táblázat 3. lépése alapján (g/km);  
M CO2,CS,nb  az 1. típusú töltésfenntartási vizsgálat töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó, az A8/5. táblázat 
2. lépése alapján megállapított, az energiamérleg figyelembevételével történ ő korrekció nélküli 
kiegyensúlyozatlan kibocsátott CO  2 tömegértéke (g/km).  
4.1.1.3. Ha a töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó kibocsátott CO  2 tömeg ezen almelléklet 2. függelékének 1.1.3. 
pontja szerinti korrekciója szükséges, vagy ha az ezen almelléklet 2. függelékének 1.1.4. pontja szerinti 
korrekcióra sor került, akkor a kibocsátott CO  2 tömeg-korrekciós együtthatót ezen almelléklet 2. függelé ­
kének 2. pontja szerint kell meghatározni. A töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó korrigált kibocsátott 
CO  2 tömeget az alábbi egyenlettel kell meghatározni:  
M CO2;CS ¼ M  CO2;CS;nb Ä K CO2 Ü EC  DC;CS 
ahol:  
M CO2,CS  az 1. típusú töltésfenntartási vizsgálat töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó kibocsátott CO  2 
tömegértéke az A8/5. táblázat 2. lépése alapján (g/km);  
M CO2,CS,nb  az 1. típusú töltésfenntartási vizsgálat A8/5. táblázat 2. lépése alapján megállapított, az ener ­
giamérleg figyelembevételével történ ő korrekció nélküli kiegyensúlyozatlan kibocsátott CO  2 
tömegértéke (g/km);  
EC DC,CS  az 1. típusú töltésfenntartási vizsgálat ezen almelléklet 4.3. pontja szerinti elektromosenergia- 
fogyasztása (Wh/km);  
K CO2 az ezen almelléklet 2. függelékének 2.3.2. pontja szerinti kibocsátott CO  2 tömeg-korrekciós 
együttható ((g/km)/(Wh/km)).  
4.1.1.4. Abban az esetben, ha a szakaszokra vonatkozó kibocsátott CO  2 tömeg-korrekciós együtthatók nem kerültek 
meghatározásra, akkor a szakaszra vonatkozó kibocsátott CO  2 tömeget az alábbi egyenlet segítségével kell 
kiszámítani:  
M CO2;CS;p ¼ M  CO2;CS;nb;p Ä K CO2 Ü EC  DC;CS;p 
ahol:  
M CO2,CS,p  az 1. típusú töltésfenntartási vizsgálat p szakaszának töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó 
kibocsátott CO  2 tömegértéke az A8/5. táblázat 2. lépése alapján (g/km);  
M CO2,CS,nb,p  az 1. típusú töltésfenntartási vizsgálat p szakaszának A8/5. táblázat 2. lépése alapján megálla ­
pított, az energiamérleg figyelembevételével történ ő korrekció nélküli kiegyensúlyozatlan kibo ­
csátott CO  2 tömegértéke (g/km);  
EC DC,CS,p  az 1. típusú töltésfenntartási vizsgálat p szakaszának ezen almelléklet 4.3. pontja szerinti 
elektromosenergia-fogyasztása (Wh/km);  
K CO2 az ezen almelléklet 2. függelékének 2.3.2. pontja szerinti kibocsátott CO  2 tömeg-korrekciós 
együttható ((g/km)/(Wh/km)).HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/587
 
4.1.1.5. Abban az esetben, ha a szakaszokra vonatkozó kibocsátott CO  2 tömeg-korrekciós együtthatók meghatá ­
rozásra kerültek, akkor a szakaszra vonatkozó kibocsátott CO  2 tömeget az alábbi egyenlet segítségével kell 
kiszámítani:  
M CO2;CS;p ¼ M  CO2;CS;nb;p Ä K CO2;p Ü EC  DC;CS;p 
ahol:  
M CO2,CS,p  az 1. típusú töltésfenntartási vizsgálat p szakaszának töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó 
kibocsátott CO  2 tömegértéke az A8/5. táblázat 3. lépése alapján (g/km);  
M CO2,CS,nb,p  az 1. típusú töltésfenntartási vizsgálat p szakaszának A8/5. táblázat 2. lépése alapján megálla ­
pított, az energiamérleg figyelembevételével történ ő korrekció nélküli kiegyensúlyozatlan kibo ­
csátott CO  2 tömegértéke (g/km);  
EC DC,CS,p  az 1. típusú töltésfenntartási vizsgálat p szakaszának ezen almelléklet 4.3. pontja szerint 
meghatározott elektromosenergia-fogyasztása (Wh/km);  
K CO2,p  az ezen almelléklet 2. függelékének 2.3.2.2. pontja szerinti kibocsátott CO  2 tömeg-korrekciós 
együttható ((g/km)/(Wh/km));  
p az alkalmazandó WLTP vizsgálati cikluson belüli egyes szakaszok sorszáma.  
4.1.2. Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek használati tényez ő szerint súlyozott töltéslemerít ő üzem ­
állapothoz tartozó kibocsátott CO  2 tömege  
Az M  CO2,CD  töltéslemerít ő üzemállapothoz tartozó használati tényez ő szerint súlyozott kibocsátott CO  2 
tömeget az alábbi egyenlettel kell kiszámítani: 
M CO2;CD ¼ P  k 
j¼1 ðUF  j Ü M CO2;CD;j Þ 
P  k 
j¼1 UF  j 
ahol:  
M CO2,CD  a használati tényez ő szerint súlyozott töltéslemerít ő üzemállapothoz tartozó kibocsátott CO  2 
tömeg (g/km);  
M CO2,CD,j  az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat j szakaszához tartozó, a 7. almelléklet 3.2.1. pontja szerint 
meghatározott kibocsátott CO  2 tömeg (g/km);  
UF j a j szakasz ezen almelléklet 5. függeléke szerinti használati tényez ője; 
j a vizsgált szakasz sorszáma;  
k az ezen almelléklet 3.2.4.4. pontja szerinti átmeneti ciklus végéig megtett szakaszok száma.  
Interpolációs közelítés alkalmazása esetén a k értékét az L járm ű átmeneti ciklusának végéig megtett szaka ­
szok számának kell venni. n  veh_L  
Ha a H járm ű által megtett átmeneti ciklus  n veh  H száma, illetve ha adott esetben az interpolációs járm űcsalád 
egyes járm űvei által megtett átmeneti ciklus  n veh  ind száma alacsonyabb, mint az L járm űvel megtett átmeneti 
ciklus  n veh_L  száma, akkor a H járm ű és adott esetben az egyes járm űvek igazolási ciklusát is bele kell vonni 
a számításba. Az igazolási ciklus egyes szakaszaihoz tartozó kibocsátott CO  2 tömeget ezt követ ően az ezen 
almelléklet 2. függeléke szerinti CO  2 korrekciós együttható segítségével kell korrigálni az EC  DC,CD,j  = 0 érték ű 
nulla elektromosenergia-fogyasztáshoz.HU L 175/588 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
4.1.3. Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek kibocsátott gáz-halmazállapotú vegyületeinek használati 
tényez ő szerint súlyozott tömege, kibocsátott részecsketömege és kibocsátott részecskeszáma  
4.1.3.1. A kibocsátott gáz-halmazállapotú vegyületek használati tényez ő szerint súlyozott tömegét az alábbi egyenlet 
segítségével kell kiszámítani:  
M i;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü M i;CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF  j Þ Ü M i;CS 
ahol:  
M i,weighted  a kibocsátott i vegyület használati tényez ő szerint súlyozott tömege (g/km);  
i a vizsgálat gáz-halmazállapotú vegyület sorszámra;  
UF j a j szakasz ezen almelléklet 5. függeléke szerinti használati tényez ője; 
M i,CD,j  a kibocsátott i gáz-halmazállapotú vegyület 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat j szakaszához 
tartozó, a 7. almelléklet 3.2.1. pontja szerint meghatározott tömege (g/km);  
M i,CS a kibocsátott i gáz-halmazállapotú vegyület 1. típusú töltésfenntartási vizsgálat töltésfenntartó 
üzemállapothoz tartozó tömegértéke az A8/5. táblázat 7. lépése alapján (g/km);  
j a vizsgált szakasz sorszáma;  
k az ezen almelléklet 3.2.4.4. pontja szerinti átmeneti ciklus végéig megtett szakaszok száma.  
Interpolációs közelítés alkalmazása esetén a k értékét az L járm ű átmeneti ciklusának végéig megtett szaka ­
szok számának kell venni. n  veh_L  
Ha a H járm ű által megtett átmeneti ciklus  n veh  H száma, illetve ha adott esetben az interpolációs járm űcsalád 
egyes járm űvei által megtett átmeneti ciklus  n veh  ind száma alacsonyabb, mint az L járm űvel megtett átmeneti 
ciklus n  veh_L  száma, akkor a H járm ű és adott esetben az egyes járm űvek igazolási ciklusát is bele kell vonni 
a számításba. Az igazolási ciklus egyes szakaszaihoz tartozó kibocsátott CO  2 tömeget ezt követ ően az ezen 
almelléklet 2. függeléke szerinti CO  2 korrekciós együttható segítségével kell korrigálni az  EC  DC;CD;j ¼ 0 
érték ű nulla elektromosenergia-fogyasztáshoz.  
4.1.3.2. A használati tényez ő szerint súlyozott kibocsátott részecskeszámot az alábbi egyenlet segítségével kell 
kiszámítani:  
PN  weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü PN  CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF  j Þ Ü PN  CS 
ahol:  
PN  weighted  a használati tényez ő szerint súlyozott kibocsátott részecskeszám (részecske/kilométer);  
UF j a j szakasz ezen almelléklet 5. függeléke szerinti használati tényez ője;HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/589
 
PN  CD,j az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat j szakasza alatt kibocsátott, a 7. almelléklet 4. pontja alapján 
meghatározott részecskeszám (részecske/kilométer);  
PN  CS az 1. típusú töltésfenntartási vizsgálat alatt kibocsátott, ezen almelléklet 4.1.1. pontja alapján 
meghatározott részecskeszám (részecske/kilométer);  
j a vizsgált szakasz sorszáma;  
k az ezen almelléklet 3.2.4.4. pontja szerinti n átmeneti ciklus végéig megtett szakaszok száma.  
4.1.3.3. A használati tényez ő szerint súlyozott kibocsátott részecsketömeget az alábbi egyenlet segítségével kell 
kiszámítani:  
PM  weighted ¼ X  n c 
c¼1 ðUF  c Ü PM  CD;c Þ þ ð1 Ä X  n c 
c¼1 UF  c Þ Ü PM  CS 
ahol:  
PM  weighted  a használati tényez ő szerint súlyozott kibocsátott részecsketömeg (mg/km);  
UF c a c ciklus ezen almelléklet 5. függeléke szerinti használati tényez ője; 
PM  CD,c az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat c ciklusa alatt kibocsátott, a 7. almelléklet 3.3. pontja 
alapján meghatározott, töltéslemerít ő üzemállapothoz tartozó kibocsátott részecsketömeg (mg/ 
km);  
PM  CS az 1. típusú töltésfenntartási vizsgálat ezen almelléklet 4.1.1. pontja szerinti kibocsátott részecs ­
ketömege (mg/km);  
c a vizsgált ciklus sorszáma;  
n c az ezen almelléklet 3.2.4.4. pontja szerinti n átmeneti ciklus végéig megtett alkalmazandó WLTP 
vizsgálati ciklusok száma.  
4.2. A tüzel őanyag-fogyasztás kiszámítása  
4.2.1. Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek, nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek 
és nem küls ő feltöltés ű tüzel őanyag-cellás hibrid hajtású járm űvek töltésfenntartó üzemállapotához tartozó 
tüzel őanyag-fogyasztás  
4.2.1.1. A küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek és a nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos 
járm űvek töltésfenntartó üzemállapotához tartozó tüzel őanyag-fogyasztást az A8/6. táblázat szerinti lépés ­
ekkel kell kiszámítani.  
A8/6. táblázat  
Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek és nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású 
elektromos járm űvek töltésfenntartó üzemállapotához tartozó tüzel őanyag-fogyasztás 
végeredményének kiszámítása  
Forrás  Bemenet  Eljárás  Eredmény  Lépés száma  
Az ezen almelléklet 
A8/5. táblázata 6. és 
7. lépésének ered ­
ménye.  M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,7  , g/km; 
M CO2,CS,p,7  , g/km;  A tüzel őanyag- 
fogyasztás 7. 
almelléklet 6. 
pontja szerinti 
kiszámítása.  FC CS,c,1  , l/100 km; 
FC CS,p,1  , l/100 km;  1 
„vizsgálati járm ű 1. 
típusú vizsgálati 
eredményei (FC  CS )”HU L 175/590 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Forrás  Bemenet  Eljárás  Eredmény  Lépés száma  
A tüzel őanyag- 
fogyasztás kiszámí ­
tását az alkalma ­
zandó ciklusra és 
annak szakaszaira 
vonatkozóan 
külön-külön kell 
elvégezni. 
Ebb ől a célból: 
a) a vonatkozó 
szakasz, illetve 
ciklus CO  2 
értékeit kell 
alkalmazni; 
b) a teljes ciklusra 
vonatkozó 
kritikus kibo ­
csátásokat kell 
alkalmazni.  
Ezen táblázat 1. 
lépése.  A H és az L vizs ­
gálati járm űre is: 
FC CS,c,1  , l/100 km; 
FC CS,p,1  , l/100 km;  FC értékeként az 
ezen táblázat 1. 
lépésében kapott 
értékeket kell 
alkalmazni. 
Az FC értékeket 
kett ő tizedesjegyre 
kell kerekíteni.  FC CS,c,H  , l/100 km; 
FC CS,p,H  , l/100 km; 
ha L járm ű vizs ­
gálatára sor került: 
FC CS,c,L  , l/100 km; 
FC CS,p,L  , l/100 km;  2 
„interpolációs 
járm űcsalád ered ­
ménye” 
kritikus kibocsátás 
végeredménye  
Ezen táblázat 2. 
lépése.  FC CS,c,H  , l/100 km; 
FC CS,p,H  , l/100 km; 
ha L járm ű vizs ­
gálatára sor került: 
FC CS,c,L  , l/100 km; 
FC CS,p,L  , l/100 km;  Az ezen almel ­
léklet 4.5.5.1. 
pontja szerinti 
tüzel őanyag- 
fogyasztás számítás 
valamely interpolá ­
ciós járm űcsalád 
egyes járm űveire 
vonatkozóan. 
Az FC értékeket az 
A8/2. táblázat 
szerint kell kerekí ­
teni.  FC CS,c,ind  , l/100 
km; 
FC CS,p,ind  , l/100 
km; 3 
„az egyes járm űvek 
eredményei” 
FC végeredménye  
4.2.1.2. Nem küls ő feltöltés ű tüzel őanyag-cellás hibrid hajtású járm űvek töltésfenntartó üzemállapotához tartozó 
tüzel őanyag-fogyasztás  
4.2.1.2.1. Lépésenkénti utasítások nem küls ő feltöltés ű tüzel őanyag-cellás hibrid hajtású járm űvek 1. típusú töltésfenn ­
tartási vizsgálati tüzel őanyag-fogyasztási végeredményeinek kiszámításához  
Az eredményeket az A8/7. táblázatban megadott sorrendben kell kiszámítani. Az „Eredmény” oszlopban 
szerepl ő valamennyi megfelel ő eredményt fel kell jegyezni. Az „Eljárás” oszlop a számításhoz alkalmazandó 
szakaszokat ismerteti, vagy további számításokat tartalmaz.  
Ezen táblázatban az egyenletekben és az eredményeknél az alábbi jelöléseket alkalmazzuk:  
c: teljes alkalmazandó vizsgálati ciklus;  
p: minden egyes alkalmazandó ciklusszakasz;  
CS: töltésfenntartóHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/591
 
A8/7. táblázat  
Nem küls ő feltöltés ű tüzel őanyag-cellák hibrid hajtású járm űvek töltésfenntartó üzemállapotához 
tartozó tüzel őanyag-fogyasztás végeredményének kiszámítása  
Forrás  Bemenet  Eljárás  Eredmény  Lépés száma  
Ezen almelléklet 7. 
függeléke.  töltésfenntartó 
üzemállapothoz 
tartozó kiegyensú ­
lyozatlan tüzel ő­
anyag-fogyasztás 
FC CS,nb  , kg/100 
km Az ezen almel ­
léklet 7. függelé ­
kének 2.2.6. pontja 
szerinti, töltésfenn ­
tartó üzemálla ­
pothoz tartozó 
tüzel őanyag- 
fogyasztás  FC CS,c,1  , kg/100 
km; 1 
Ezen táblázat 1. 
lépésének eredmé ­
nye.  FC CS,c,1  , kg/100 
km; Az újratölthet ő 
energiatároló rend ­
szer elektromos 
energiaváltozás- 
korrekciója 
8. almelléklet, az 
ezen almelléklet 
4.2.1.2.2–4.2.1.2.3. 
pontja  FC CS,c,2  , kg/100 
km; 2 
Ezen táblázat 2. 
lépésének eredmé ­
nye.  FC CS,c,2  , kg/100 
km; A 6a almelléklet 
3.8.2. pontja 
szerinti környezeti 
hőmérséklet- 
korrekciós vizs ­
gálati korrekció. 
A romlási ténye ­
zőket a VII. 
melléklet szerint 
kell kiszámítani.  FC CS,c,3  , kg/100 
km; 3 
„egyetlen vizsgálat 
eredménye”  
Ezen táblázat 3. 
lépésének eredmé ­
nye.  Valamennyi vizs ­
gálat esetében: 
FC CS,c,3  , kg/100 
km; A vizsgálati és a 
gyártó által 
megadott adatok 
átlagolása a 6. 
almelléklet 
1.1.2–1.1.2.3. 
pontja szerint.  FC CS,c,4  , kg/100 
km; 4 
Ezen táblázat 4. 
lépésének eredmé ­
nye.  FC CS,c,4  , kg/100 
km; 
FC CS,c,declared  , 
kg/100 km  A szakaszértékek 
igazítása. 
A 6. almelléklet 
1.1.2.4. pontja. 
Valamint:  FC CS;c5 ¼ 
FC CS;c;declared  FC CS,c,5  , kg/100 
km; 5 
„vizsgálati járm ű 1. 
típusú vizsgálati 
eredményei (FC  CS )” 
4.2.1.2.2. Abban az esetben, ha nem került sor az ezen almelléklet 2. függelékének 1.1.4. pontja szerinti korrekcióra, 
akkor az alábbi, töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó tüzel őanyag-fogyasztást kell alkalmazni: 
FC CS ¼ FC  CS;nb 
ahol:  
FC CS az 1. típusú töltésfenntartási vizsgálat töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó tüzel őanyag-fogyasztás 
az A8/7. táblázat 2. lépése alapján (kg/100 km);  
FC CS,nb  az 1. típusú töltésfenntartási vizsgálat töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó, az A8/7. táblázat 1. 
lépése szerinti, az energiamérleg figyelembevételével történ ő korrekció nélküli kiegyensúlyozatlan 
tüzel őanyag-fogyasztás (kg/100 km).HU L 175/592 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
4.2.1.2.3. Ha a tüzel őanyag-fogyasztás ezen almelléklet 2. függelékének 1.1.3. pontja szerinti korrekciója szükséges, 
vagy ha az ezen almelléklet 2. függelékének 1.1.4. pontja szerinti korrekció került alkalmazásra, akkor a 
tüzel őanyag-fogyasztási korrekciós együtthatót ezen almelléklet 2. függelékének 2. pontja alapján kell 
meghatározni. A töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó korrigált tüzel őanyag-fogyasztást az alábbi egyen ­
lettel kell meghatározni: 
FC CS ¼ FC  CS;nb Ä K fuel;FCHV Ü EC  DC;CS 
ahol:  
FC CS az 1. típusú töltésfenntartási vizsgálat töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó tüzel őanyag- 
fogyasztás az A8/7. táblázat 2. lépése alapján (kg/100 km);  
FC CS,nb  az 1. típusú töltésfenntartási vizsgálat A8/7. táblázat 1. lépése szerinti, az energiamérleg figye ­
lembevételével történ ő korrekció nélküli kiegyensúlyozatlan tüzel őanyag-fogyasztása (kg/100 km).  
EC DC,CS  az 1. típusú töltésfenntartási vizsgálat ezen almelléklet 4.3. pontja szerinti elektromosenergia- 
fogyasztása (Wh/km);  
K fuel,FCHV  az ezen almelléklet 2. függelékének 2.3.1. pontja szerinti tüzel őanyag-fogyasztási korrekciós 
együttható ((kg/100 km)/(Wh/km)).  
4.2.2. Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek használati tényez ő szerint súlyozott töltéslemerít ő üzem ­
állapothoz tartozó tüzel őanyag-fogyasztása  
A használati tényez ő szerint súlyozott töltéslemerít ő üzemállapothoz tartozó tüzel őanyag-fogyasztást (FC  CD ) 
az alábbi egyenlet segítségével kell kiszámítani: 
FC CD ¼ P  k 
j¼1 ðUF  j Ü FC  CD;j Þ 
P  k 
j¼1 UF  j 
ahol:  
FC CD a használati tényez ő szerint súlyozott töltéslemerít ő üzemállapothoz tartozó tüzel őanyag-fogyasztás 
(l/100 km);  
FC CD,j az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat j szakaszának 7. almelléklet 6. pontja szerint meghatározott 
tüzel őanyag-fogyasztása (l/100 km);  
UF j a j szakasz ezen almelléklet 5. függeléke szerinti használati tényez ője; 
j a vizsgált szakasz sorszáma;  
k az ezen almelléklet 3.2.4.4. pontja szerinti átmeneti ciklus végéig megtett szakaszok száma.  
Interpolációs közelítés alkalmazása esetén a k értékét az L járm ű átmeneti ciklusának végéig megtett szaka ­
szok számának kell venni. n  veh_L  
Ha a H járm ű által megtett átmeneti ciklus  n veh  H száma, illetve ha adott esetben az interpolációs járm űcsalád 
egyes járm űvei által megtett átmeneti ciklus  n veh  ind száma alacsonyabb, mint az L járm űvel megtett átmeneti 
ciklus n  veh_L  száma, akkor a H járm ű és adott esetben az egyes járm űvek igazolási ciklusát is bele kell vonni 
a számításba. Az igazolási ciklus egyes szakaszaihoz tartozó tüzel őanyag-fogyasztást ezt követ ően az ezen 
almelléklet 2. függeléke szerinti tüzel őanyag-fogyasztási korrekciós együttható segítségével korrigálni kell az  
EC  DC;CD;j ¼ 0 érték ű nulla elektromosenergia-fogyasztáshoz.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/593
 
4.2.3. Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek használati tényez ő szerint súlyozott tüzel őanyag- 
fogyasztása  
Az 1. típusú töltéslemerít ő és töltésfenntartási vizsgálat használati tényez ő szerint súlyozott tüzel őanyag- 
fogyasztását az alábbi egyenlet segítségével kell kiszámítani: 
FC weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü FC  CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF  j Þ Ü FC  CS 
ahol:  
FC weighted  a használati tényez ő szerint súlyozott tüzel őanyag-fogyasztás (l/100 km);  
UF j a j szakasz ezen almelléklet 5. függeléke szerinti használati tényez ője; 
FC CD,j az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat j szakaszának 7. almelléklet 6. pontja szerint meghatározott 
tüzel őanyag-fogyasztása (l/100 km);  
FC CS az A8/6. táblázat 1. lépése szerint meghatározott tüzel őanyag-fogyasztás (l/100 km);  
j a vizsgált szakasz sorszáma;  
k az ezen almelléklet 3.2.4.4. pontja szerinti átmeneti ciklus végéig megtett szakaszok száma.  
Interpolációs közelítés alkalmazása esetén a k értékét az L járm ű átmeneti ciklusának végéig megtett szaka ­
szok számának kell venni. n  veh_L  
Ha a H járm ű által megtett átmeneti ciklus  n veh  H száma, illetve ha adott esetben az interpolációs járm űcsalád 
egyes járm űvei által megtett átmeneti ciklus  n veh  ind száma alacsonyabb, mint az L járm űvel megtett átmeneti 
ciklus n  veh_L  száma, akkor a H járm ű és adott esetben az egyes járm űvek igazolási ciklusát is bele kell vonni 
a számításba. Az igazolási ciklus egyes szakaszaihoz tartozó tüzel őanyag-fogyasztást ezt követ ően az ezen 
almelléklet 2. függeléke szerinti tüzel őanyag-fogyasztási korrekciós együttható segítségével korrigálni kell a  
EC  DC;CD;j ¼ 0 érték ű nulla elektromosenergia-fogyasztáshoz.  
4.3. Az elektromosenergia-fogyasztás kiszámítása  
Az elektromosenergia-fogyasztás ezen almelléklet 3. függeléke szerint megállapított áram- és feszültségér ­
tékek alapján történ ő meghatározásához az alábbi egyenleteket kell alkalmazni: 
EC  DC;j ¼ ΔE REESS ;j 
d j 
ahol:  
EC DC,j a vizsgált j szakaszbeli elektromosenergia-fogyasztás az újratölthet ő energiatároló rendszer leme ­
rítése alapján (Wh/km);  
ΔE REESS,j  az összes újratölthet ő energiatároló rendszer elektromos energiaváltozása a vizsgált j id őszak alatt 
(Wh);  
d j a vizsgált j id őszak alatt megtett távolság (km);  
valamint 
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
j¼1 ΔE REESS ;j;iHU L 175/594 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
ahol:  
ΔE REESS,j,i  : az i újratölthet ő energiatároló rendszer elektromos energiaváltozása a vizsgált j id őszak alatt 
(Wh);  
valamint 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3600 Ü Z t end 
t 0 UðtÞ REESS ;j;i Ü IðtÞ j;i dt 
ahol:  
U(t)  REESS,j,i  az i újratölthet ő energiatároló rendszer vizsgált j id őszak alatti, ezen almelléklet 3. függeléke 
alapján meghatározott feszültsége (V);  
t 0 a vizsgált j id őszak kezdetének id őpontja (s);  
t end a vizsgált j id őszak végének id őpontja (s);  
I(t) j,i az i újratölthet ő energiatároló rendszer vizsgált j id őszak alatti, ezen almelléklet 3. függeléke 
alapján meghatározott elektromos árama (A);  
i a vizsgált újratölthet ő energiatároló rendszer sorszáma;  
n az újratölthet ő energiatároló rendszerek teljes száma;  
j a vizsgált id őszak sorszáma, ahol az id őszakok szakaszok, illetve ciklusok bármilyen kombiná ­
cióját jelenthetik.  
1 
3600  a Ws mértékegységr ől Wh mértékegységre való átszámítás szorzótényez ője. 
4.3.1. Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek használati tényez ő szerint súlyozott, töltéslemerít ő 
üzemállapothoz tartozó elektromosenergia-fogyasztása az elektromos hálózatból származó újratöltött elekt ­
romos energia alapján  
A használati tényez ő szerint súlyozott, töltéslemerít ő üzemállapothoz tartozó elektromosenergia-fogyasztást 
az elektromos hálózatból származó újratöltött elektromos energia alapján az alábbi egyenlettel kell kiszá ­
mítani:  
EC  AC;CD ¼ P  k 
j¼1 ðUF  j Ü EC  AC;CD;j Þ 
P  k 
j¼1 UF  j 
ahol:  
EC AC,CD  a használati tényez ő szerint súlyozott, töltéslemerít ő üzemállapothoz tartozó elektromosenergia- 
fogyasztás az elektromos hálózatból származó újratöltött elektromos energia alapján (Wh/km);  
UF j a j szakasz ezen almelléklet 5. függeléke szerinti használati tényez ője;HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/595
 
EC AC,CD,j  a j szakaszbeli elektromosenergia-fogyasztás az elektromos hálózatból származó újratöltött elekt ­
romos energia alapján (Wh/km);  
valamint 
EC  AC;CD;j ¼ EC  CD;CD;j Ü E AC P  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
ahol:  
EC DC,CD,j  az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat j szakaszának ezen almelléklet 4.3. pontja szerinti elektro ­
mosenergia-fogyasztása az újratölthet ő energiatároló rendszer lemerítése alapján (Wh/km);  
E AC az elektromos hálózatból származó, ezen almelléklet 3.2.4.6. pontja szerint meghatározott újra ­
töltött elektromos energia (Wh);  
ΔE REESS,j  az összes újratölthet ő energiatároló rendszer j szakasz alatti elektromos energiaváltozása ezen 
melléklet 4.3. pontja alapján (Wh);  
j a vizsgált szakasz sorszáma;  
k az L járm ű ezen almelléklet 3.2.4.4. pontja szerinti átmeneti ciklusa végéig megtett szakaszainak 
n veh_L  száma.  
4.3.2. Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek használati tényez ő szerint súlyozott elektromosenergia- 
fogyasztása az elektromos hálózatból származó újratöltött elektromos energia alapján  
A használati tényez ő szerint súlyozott elektromosenergia-fogyasztást az elektromos hálózatból származó 
újratöltött elektromos energia alapján az alábbi egyenlettel kell kiszámítani: 
EC  AC;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü EC  AC;CD;j Þ 
ahol:  
EC AC,weighted  a használati tényez ő szerint súlyozott elektromosenergia-fogyasztás az elektromos hálózatból 
származó újratöltött elektromos energia alapján (Wh/km);  
UF j a j szakasz ezen almelléklet 5. függeléke szerinti használati tényez ője; 
EC AC,CD,j  a j szakaszbeli elektromosenergia-fogyasztás az elektromos hálózatból származó újratöltött 
elektromos energia alapján, ezen almelléklet 4.3.1. pontja szerint (Wh/km);  
j a vizsgált szakasz sorszáma;  
k az L járm ű ezen almelléklet 3.2.4.4. pontja szerinti átmeneti ciklusa végéig megtett szaka ­
szainak n  veh_L  száma.HU L 175/596 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
4.3.3. Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek elektromosenergia-fogyasztása  
4.3.3.1. A ciklusokra vonatkozó elektromosenergia-fogyasztás meghatározása  
Az elektromosenergia-fogyasztást az elektromos hálózatból származó újratöltött elektromos energia és az 
egyenérték ű teljesen elektromos hatósugár alapján az alábbi egyenlettel kell kiszámítani: 
EC ¼ E AC 
EAER 
ahol:  
EC az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus elektromosenergia-fogyasztása az elektromos hálózatból 
származó újratöltött elektromos energia és az egyenérték ű teljesen elektromos hatósugár alapján 
(Wh/km);  
E AC az elektromos hálózatból származó, ezen almelléklet 3.2.4.6. pontja szerinti újratöltött elektromos 
energia (Wh);  
EAER az ezen almelléklet 4.4.4.1. pontja szerinti egyenérték ű teljesen elektromos hatósugár (km).  
4.3.3.2. A szakaszokra vonatkozó elektromosenergia-fogyasztás meghatározása  
A szakaszra vonatkozó elektromosenergia-fogyasztást az elektromos hálózatból származó újratöltött elekt ­
romos energia és a szakaszra vonatkozó egyenérték ű teljesen elektromos hatósugár alapján az alábbi egyen ­
lettel kell kiszámítani: 
EC  p ¼ E AC 
EAER  p 
ahol:  
EC P : a szakaszra vonatkozó elektromosenergia-fogyasztás az elektromos hálózatból származó újratöltött 
elektromos energia és az egyenérték ű teljesen elektromos hatósugár alapján (Wh/km);  
E AC : az elektromos hálózatból származó, ezen almelléklet 3.2.4.6. pontja szerinti újratöltött elektromos 
energia (Wh);  
EAER  P : az ezen almelléklet 4.4.4.2. pontja szerinti szakaszra vonatkozó egyenérték ű teljesen elektromos 
hatósugár (km).  
4.3.4. Tiszta elektromos hajtású járm űvek elektromosenergia-fogyasztása  
4.3.4.1. Az ezen pontban meghatározott elektromosenergia-fogyasztást csak akkor kell kiszámítani, ha a járm ű a 
teljes vizsgált id őszak alatt képes volt az alkalmazandó vizsgálati ciklus mentén a sebességgörbére vonat ­
kozó, 6. almelléklet 1.2.6.6. pontja szerinti t űréshatárokon belül végighaladni.  
4.3.4.2. Az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus elektromosenergia-fogyasztásának meghatározása  
Az alkalmazandó WLTP ciklus elektromosenergia-fogyasztását az elektromos hálózatból származó újratöltött 
elektromos energia és a tisztán elektromos hatósugár alapján az alábbi egyenlettel kell kiszámítani: 
EC  WLTC ¼ E AC 
PER  WLTCHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/597
 
ahol:  
EC WLTC  az alkalmazandó WLTP ciklus elektromosenergia-fogyasztása az elektromos hálózatból származó 
újratöltött elektromos energia és az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus tisztán elektromos 
hatósugara alapján (Wh/km):  
E AC az elektromos hálózatból származó, ezen almelléklet 3.4.4.3. pontja szerinti újratöltött elektromos 
energia (Wh);  
PER  WLTC  az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus annak függvényében az ezen almelléklet 4.4.2.1.1. pontja 
vagy 4.4.2.2.1. pontja szerint kiszámított tisztán elektromos hatósugara, hogy melyik tiszta elekt ­
romos hajtású járm ű-vizsgálati eljárást kell alkalmazni (km).  
4.3.4.3. Az alkalmazandó WLTP city vizsgálati ciklus elektromosenergia-fogyasztásának meghatározása  
Az alkalmazandó WLTP city ciklus elektromosenergia-fogyasztását az elektromos hálózatból származó 
újratöltött elektromos energia és az alkalmazandó WLTP city vizsgálati ciklus tisztán elektromos hatósugara 
alapján az alábbi egyenlettel kell kiszámítani: 
EC  city ¼ E AC 
PER  city 
ahol:  
EC city az alkalmazandó WLTP city ciklus elektromosenergia-fogyasztása az elektromos hálózatból szár ­
mazó újratöltött elektromos energia és az alkalmazandó WLTP city vizsgálati ciklus tisztán elekt ­
romos hatósugara alapján (Wh/km):  
E AC az elektromos hálózatból származó, ezen almelléklet 3.4.4.3. pontja szerinti újratöltött elektromos 
energia (Wh);  
PER  city az alkalmazandó WLTP city vizsgálati ciklus annak függvényében az ezen almelléklet 4.4.2.1.2. 
pontja vagy 4.4.2.2.2. pontja szerint kiszámított tisztán elektromos hatósugara, hogy melyik tiszta 
elektromos hajtású járm ű-vizsgálati eljárást kell alkalmazni (km).  
4.3.4.4. A szakaszokra vonatkozó elektromosenergia-fogyasztási értékek meghatározása  
Az egyes szakaszok elektromosenergia-fogyasztását az elektromos hálózatból származó újratöltött elekt ­
romos energia és az adott szakaszra vonatkozó tisztán elektromos hatósugár alapján az alábbi egyenlettel 
kell kiszámítani: 
EC  p ¼ E AC 
PER  p 
ahol:  
EC p az egyes p szakaszok elektromosenergia-fogyasztása az elektromos hálózatból származó újratöltött 
elektromos energia és az adott szakaszra vonatkozó tisztán elektromos hatósugár alapján (Wh/km);  
E AC az elektromos hálózatból származó, ezen almelléklet 3.4.4.3. pontja szerinti újratöltött elektromos 
energia (Wh);  
PER  p az adott szakaszra vonatkozó, annak függvényében az ezen almelléklet 4.4.2.1.3. pontja vagy 
4.4.2.2.3. pontja szerint kiszámított tisztán elektromos hatósugár, hogy melyik tiszta elektromos 
hajtású járm ű-vizsgálati eljárást kell alkalmazni (km).HU L 175/598 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
4.4. Az elektromos hatósugarak kiszámítása  
4.4.1. Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek AER és AER  city teljesen elektromos hatósugara  
4.4.1.1. AER teljesen elektromos hatósugár  
A küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek AER teljesen elektromos hatósugarát az 1. lehet őség 
szerinti vizsgálati program részeként az ezen almelléklet 3.2.4.3. pontjában ismertetett és az ezen almelléklet 
3.2.6.1. pontjában a 3. lehet őség szerinti vizsgálati program részeként hivatkozott 1. típusú töltéslemerítési 
vizsgálat alapján kell meghatározni, az ezen almelléklet 1.4.2.1. pontja szerinti alkalmazandó WLTC vizs ­
gálati ciklus végrehajtásával. Az AER teljesen elektromos hatósugár meghatározása szerint az 1. típusú 
töltéslemerítési vizsgálat megkezdését ől addig az id őpontig megtett távolság, amikor a bels őégés ű motor 
elkezd tüzel őanyagot fogyasztani.  
4.4.1.2. Városi (city) teljesen elektromos hatósugár AER  city 
4.4.1.2.1. A küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek AER  city városi teljesen elektromos hatósugarát az 1. 
lehet őség szerinti vizsgálati program részeként az ezen almelléklet 3.2.4.3. pontjában ismertetett és az ezen 
almelléklet 3.2.6.1. pontjában a 3. lehet őség szerinti vizsgálati program részeként hivatkozott 1. típusú 
töltéslemerítési vizsgálat alapján kell meghatározni, az ezen almelléklet 1.4.2.2. pontja szerinti alkalmazandó 
WLTC city vizsgálati ciklus végrehajtásával. Az AER  city városi teljesen elektromos hatósugár meghatározása 
szerint az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat megkezdését ől addig az id őpontig megtett távolság, amikor a 
bels őégés ű motor elkezd tüzel őanyagot fogyasztani.  
4.4.1.2.2. Az ezen almelléklet 4.4.1.2.1. pontjának alternatívájaként az AER  city városi teljesen elektromos hatósugár az 
ezen almelléklet 3.2.4.3. pontjában ismertetett 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat alapján is meghatározható, 
az ezen almelléklet 1.4.2.1. pontja szerinti alkalmazandó WLTC vizsgálati ciklusok végrehajtásával. Ebben az 
esetben az alkalmazandó WLTP city vizsgálati ciklus végrehajtásával elvégzend ő 1. típusú töltéslemerítési 
vizsgálat elmarad, és az AER  city városi teljesen elektromos hatósugarat az alábbi egyenlettel kell meghatá ­
rozni:  
AER  city ¼ UBE  city 
EC  DC;city 
ahol:  
UBE  city az újratölthet ő elektromos energiatároló rendszerben rendelkezésére álló energia az ezen almel ­
léklet 3.2.4.3. pontjában ismertetett, az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusok végrehajtásával 
elvégzett 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat kezdetét ől addig az id őpontig, amikor a bels őégés ű 
motor elkezd tüzel őanyagot fogyasztani (Wh);  
EC DC,city  az ezen almelléklet 3.2.4.3. pontjában ismertetett, az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus(ok) 
végrehajtásával elvégzett 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat tisztán elektromos üzemben végrehaj ­
tott alkalmazandó WLTP city vizsgálati ciklusainak súlyozott elektromosenergia-fogyasztása (Wh/ 
km);  
valamint  
UBE  city ¼ X  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
ahol:  
ΔE REESS,j  az összes újratölthet ő energiatároló rendszer elektromos energiaváltozása a j szakasz alatt (Wh);  
j a vizsgált szakasz sorszáma;  
k a vizsgálat kezdetét ől addig a szakaszig eltelt szakaszok száma, a szóban forgó szakaszt nem 
beleszámolva, amikor a bels őégés ű motor elkezd tüzel őanyagot fogyasztani;HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/599
 
valamint  
EC  DC;city ¼ X  n city;pe 
j¼1 EC  DC;city;j Ü K city;j 
ahol:  
EC DC,city,j  az ezen almelléklet 3.2.4.3. pontjában ismertetett, az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusok 
végrehajtásával elvégzett 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat j-edik tisztán elektromos üzemben 
végrehajtott alkalmazandó WLTP city vizsgálati ciklusának elektromosenergia-fogyasztása (Wh/ 
km);  
K city,j az ezen almelléklet 3.2.4.3. pontjában ismertetett, az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusok 
végrehajtásával elvégzett 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat j-edik tisztán elektromos üzemben 
végrehajtott alkalmazandó WLTP city vizsgálati ciklusának súlyozó tényez ője; 
j a tisztán elektromos üzemben végrehajtott alkalmazandó WLTP city vizsgálati ciklus sorszáma;  
n city,pe  a tisztán elektromos üzemben végrehajtott alkalmazandó WLTP city vizsgálati ciklusok száma;  
valamint  
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  city 
ahol:  
ΔE REESS,city,1  az összes újratölthet ő energiatároló rendszernek az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat els ő 
alkalmazandó WLTP city vizsgálati ciklusa alatti elektromos energiaváltozása (Wh);  
valamint  
K city;j ¼ 1 Ä K city;1 
n city;pe Ä 1 j ¼ 2 to n  city;pe · 
esetében  
4.4.2. Tiszta elektromos hajtású járm űvek tisztán elektromos hatósugara  
Az ezen pontban meghatározott tartományokat csak akkor kell kiszámítani, ha a járm ű a teljes vizsgált 
időszak alatt képes volt az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus mentén a sebességgörbére vonatkozó, 6. 
almelléklet 1.2.6.6. pontja szerinti t űréshatárokon belül végighaladni.  
4.4.2.1. Tisztán elektromos hatósugarak meghatározása rövidített 1. típusú vizsgálati program alkalmazása esetén  
4.4.2.1.1. A tiszta elektromos hajtású járm űvek alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusra vonatkozó PER  WLTC  tisztán 
elektromos hatósugarát az ezen almelléklet 3.4.4.2. pontjában ismertetett rövidített 1. típusú vizsgálat 
alapján, az alábbi egyenletek segítségével kell kiszámítani:  
PER  WLTC ¼ UBE  STP 
EC  DC;WLTC  
ahol:  
UBE  STP az újratölthet ő energiatároló rendszerben a rövidített 1. típusú vizsgálati program kezdetét ől az 
ezen almelléklet 3.4.4.2.3. pontjában meghatározott megszakítási feltétel bekövetkeztéig 
meghatározott rendelkezésre álló energia (Wh);HU L 175/600 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
EC DC,WLTC  a rövidített 1. típusú vizsgálati program szerinti 1. típusú vizsgálat DS  1 és DS  2 szakaszának 
alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusához tartozó súlyozott elektromosenergia-fogyasztása (Wh/ 
km);  
valamint  
UBE  STP ¼ ΔE REESS ;DS  1 þ ΔE REESS ;DS  2 þ ΔE REESS ;CSS  M þ ΔE REESS ;CCS  E 
ahol:  
ΔE REESS ;DS  1 az összes újratölthet ő energiatároló rendszer rövidített 1. típusú vizsgálati program DS  1 
szakasza alatti elektromos energiaváltozása (Wh);  
ΔE REESS ;DS  2 az összes újratölthet ő energiatároló rendszer rövidített 2. típusú vizsgálati program DS  1 
szakasza alatti elektromos energiaváltozása (Wh);  
ΔE REESS ;CSS  M az összes újratölthet ő energiatároló rendszer rövidített 1. típusú vizsgálati program CSS  M 
szakasza alatti elektromos energiaváltozása (Wh);  
ΔE REESS ;CSS  E az összes újratölthet ő energiatároló rendszer rövidített 1. típusú vizsgálati program CSS  E 
szakasza alatti elektromos energiaváltozása (Wh);  
valamint  
EC  DC;WLTC ¼ X  2 
j¼1 EC  DC;WLTC ;j Ü K WLTC ;j 
valamint  
EC DC,WLTC,j  a rövidített 1. típusú vizsgálati program DS  j szakasza alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusának 
ezen almelléklet 4.3. pontja szerinti elektromosenergia-fogyasztása (Wh/km);  
k WLTC,j  a rövidített 1. típusú vizsgálati program DS  j szakasza alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusának 
súlyozó tényez ője; 
valamint  
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  STP and K  WLTC ;2 ¼ 1 Ä K WLTC ;1 
valamint  
K WLTC,j  a rövidített 1. típusú vizsgálati program DS  j szakasza alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklu ­
sának súlyozó tényez ője; 
ΔE REESS,WLTC,1  az összes újratölthet ő energiatároló rendszernek a rövidített 1. típusú vizsgálati program DS  1 
szakaszának alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusa alatti elektromos energiaváltozása (Wh);  
4.4.2.1.2. A tiszta elektromos hajtású járm űvek alkalmazandó WLTP city vizsgálati ciklusra vonatkozó PER  city tisztán 
elektromos hatósugarát az ezen almelléklet 3.4.4.2. pontjában ismertetett rövidített 1. típusú vizsgálati 
program alapján, az alábbi egyenletek segítségével kell kiszámítani:HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/601
 
PER  city ¼ UBE  STP 
EC  DC;city 
ahol:  
UBE  STP az újratölthet ő energiatároló rendszer ezen almelléklet 4.4.2.1.1. pontja szerinti rendelkezésre álló 
elektromos energiája (Wh);  
EC DC,city  a rövidített 1. típusú vizsgálati program szerinti DS  1 és DS  2 szakasz alkalmazandó WLTP city 
vizsgálati ciklusához tartozó súlyozott elektromosenergia-fogyasztása (Wh/km);  
valamint  
EC  DC;city ¼ X  4 
j¼1 EC  DC;city;j Ü K city;j 
valamint  
EC DC,city,j  az alkalmazandó WLTP city vizsgálati ciklus ezen almelléklet 4.3. pontja szerinti elektromos ­
energia-fogyasztása, ahol a rövidített 1. típusú vizsgálati program DS  1 szakasza els ő alkalma ­
zandó WLTP city vizsgálati ciklusának jelölése j = 1, a DS  1 szakasz második alkalmazandó WLTP 
city vizsgálati ciklusának jelölése j = 2, a DS  2 szakasz els ő alkalmazandó WLTP city vizsgálati 
ciklusának jelölése j = 3, és a DS  2 szakasz második alkalmazandó WLTP city vizsgálati ciklusának 
jelölése j = 4 (Wh/km);  
K city,j az alkalmazandó WLTP city vizsgálati ciklus súlyozó tényez ője, ahol a DS  1 szakasz els ő alkal ­
mazandó WLTP city vizsgálati ciklusának jelölése j = 1, a DS  1 szakasz második alkalmazandó 
WLTP city vizsgálati ciklusának jelölése j = 2, a DS  2 szakasz els ő alkalmazandó WLTP city 
vizsgálati ciklusának jelölése j = 3, és a DS  2 szakasz második alkalmazandó WLTP city vizsgálati 
ciklusának jelölése j = 4,  
valamint  
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  STP and K  city;j ¼ 1 Ä K city;1 
3 for j ¼ 2 … 4  
valamint  
ΔE REESS,city,1  az összes újratölthet ő energiatároló rendszernek a rövidített 1. típusú vizsgálati program DS  1 
szakaszának els ő alkalmazandó WLTP city vizsgálati ciklusa alatti energiaváltozása (Wh);  
4.4.2.1.3. A tiszta elektromos hajtású járm űvek szakaszokra vonatkozó PER  p tisztán elektromos hatósugarát az ezen 
almelléklet 3.4.4.2. pontjában ismertetett 1. típusú vizsgálat alapján, az alábbi egyenletek segítségével kell 
kiszámítani:  
PER  p ¼ UBE  STP 
EC  DC;p 
ahol:  
UBE  UBE az újratölthet ő energiatároló rendszer ezen almelléklet 4.4.2.1.1. pontja szerinti rendelkezésre álló 
elektromos energiája (Wh);  
EC DC,p  a rövidített 1. típusú vizsgálati program szerinti DS  1 és DS  2 szakasz egyes fázisaihoz tartozó 
súlyozott elektromosenergia-fogyasztás (Wh/km);HU L 175/602 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Abban az esetben, ha a p szakasz = alacsony és a p szakasz = közepes sebesség ű, akkor az alábbi 
egyenleteket kell alkalmazni:  
EC  DC;p ¼ X  4 
j¼1 EC  DC;p;j Ü K p;j 
valamint  
EC DC,p,j  a p szakasz ezen almelléklet 4.3. pontja szerinti elektromosenergia-fogyasztása, ahol a rövidített 1. 
típusú vizsgálati program DS  1 szakasza els ő p szakaszának jelölése j = 1, a DS  1 szakasz második p 
szakaszának jelölése j = 2, a DS  2 szakasz els ő p szakaszának jelölése j = 3, és a DS  2 szakasz 
második p szakaszának jelölése j = 4 (Wh/km);  
K p,j a p szakasz súlyozó tényez ője, ahol a rövidített 1. típusú vizsgálati program DS  1 szakasza els ő p 
szakaszának jelölése j = 1, a DS  1 szakasz második p szakaszának jelölése j = 2, a DS  2 szakasz els ő 
p szakaszának jelölése j = 3, és a DS  2 szakasz második p szakaszának jelölése j = 4 (Wh/km);  
valamint  
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP and K  p;j ¼ 1 Ä K p;1 
3 for j ¼ 2 … 4  
valamint  
ΔE REESS,p,1  : az összes újratölthet ő energiatároló rendszernek a rövidített 1. típusú vizsgálati program DS  1 
szakaszának els ő p szakasza alatti energiaváltozása (Wh);  
Abban az esetben, ha a p szakasz = nagy és a p szakasz = extra nagy sebesség ű, akkor az alábbi egyenleteket 
kell alkalmazni:  
EC  DC;p ¼ X  2 
j¼1 EC  DC;p;j Ü K p;j 
valamint  
EC DC,p,j  a rövidített 1. típusú vizsgálati program DS  j szakasza p szakaszának ezen almelléklet 4.3. pontja 
szerinti elektromosenergia-fogyasztása (Wh/km);  
k p,j a rövidített 1. típusú vizsgálati program DS  j szakasza p szakaszának súlyozó tényez ője; 
valamint  
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP and K  p;2 ¼ 1 Ä K p;1 
valamint  
ΔE REESS,p,1  az összes újratölthet ő energiatároló rendszernek a rövidített 1. típusú vizsgálati program DS  1 
szakaszának els ő p szakasza alatti elektromos energiaváltozása (Wh).HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/603
 
4.4.2.2. Tisztán elektromos hatósugarak meghatározása egymás utáni ciklusokból álló 1. típusú vizsgálati program 
alkalmazása esetén  
4.4.2.2.1. A tiszta elektromos hajtású járm űvek alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusra vonatkozó PER  WLTP  tisztán 
elektromos hatósugarát az ezen almelléklet 3.4.4.1. pontjában ismertetett 1. típusú vizsgálat alapján, az 
alábbi egyenletek segítségével kell kiszámítani:  
PER  WLTC ¼ UBE  CCP 
EC  DC;WLTC  
ahol:  
UBE  CCP az újratölthet ő energiatároló rendszerben az egymás utáni ciklusokból álló 1. típusú vizsgálati 
program kezdetét ől az ezen almelléklet 3.4.4.1.3. pontja szerinti megszakítási feltétel bekövet ­
keztéig meghatározott rendelkezésre álló energia (Wh);  
EC DC,WLTC  az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusnak az egymás utáni ciklusokból álló 1. típusú vizsgálati 
program teljesen végrehajtott alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusai alapján meghatározott 
elektromosenergia-fogyasztása (Wh/km);  
valamint  
UBE  CCP ¼ X  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
ahol:  
ΔE REESS,j  az összes újratölthet ő energiatároló rendszernek az egymás utáni ciklusokból álló 1. típusú vizs ­
gálati program j szakasza alatti elektromos energiaváltozása (Wh);  
j a vizsgált szakasz sorszáma;  
k a vizsgálat kezdetét ől addig a szakaszig eltelt szakaszok száma, a szóban forgó szakaszt is 
beleszámolva, amikor a megszakítási feltétel bekövetkezett;  
valamint  
EC  DC;WLTC ¼ X  n WLTC  
j¼1 EC  DC;WLTC ;j Ü K WLTC ;j 
valamint  
EC DC,WLTC,j  az egymás utáni ciklusokból álló 1. típusú vizsgálati program j alkalmazandó WLTP vizsgálati 
ciklusának ezen almelléklet 4.3. pontja szerinti elektromosenergia-fogyasztása (Wh/km);  
K WLTC,j  az egymás utáni ciklusokból álló 1. típusú vizsgálati program j alkalmazandó WLTP vizsgálati 
ciklusának súlyozó tényez ője; 
j az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus sorszáma;  
n WLTC  az összes végrehajtott alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus száma;HU L 175/604 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
valamint  
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  CCP and K  WLTC ;j ¼ 1 Ä K WLTC ;1 
n WLTC Ä 1 for j ¼ 2 … n  WLTC  
valamint  
ΔE REESS,WLTC,1  az összes újratölthet ő energiatároló rendszernek az egymás utáni ciklusokból álló 1. típusú 
vizsgálati program els ő alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusa alatti elektromos energiaválto ­
zása (Wh).  
4.4.2.2.2. A tiszta elektromos hajtású járm űvek WLTP city vizsgálati ciklusra vonatkozó PER  city tisztán elektromos 
hatósugarát az ezen almelléklet 3.4.4.1. pontjában ismertetett 1. típusú vizsgálat alapján, az alábbi egyenletek 
segítségével kell kiszámítani:  
PER  city ¼ UBE  CCP 
EC  DC;city 
ahol:  
UBE  CCP az újratölthet ő energiatároló rendszer ezen almelléklet 4.4.2.2.1. pontja szerinti rendelkezésre álló 
elektromos energiája (Wh);  
EC DC,city  az alkalmazandó WLTP city vizsgálati ciklusnak az egymás utáni ciklusokból álló 1. típusú 
vizsgálati program teljesen végrehajtott alkalmazandó WLTP city vizsgálati ciklusai alapján 
meghatározott elektromosenergia-fogyasztása (Wh/km);  
valamint  
EC  DC;city ¼ X  n city 
j¼1 EC  DC;city;jÜ K city;j 
valamint  
EC DC,city,j  az egymás utáni ciklusokból álló 1. típusú vizsgálati program j alkalmazandó WLTP city vizs ­
gálati ciklusának ezen almelléklet 4.3. pontja szerinti elektromosenergia-fogyasztása (Wh/km);  
K city,j az egymás utáni ciklusokból álló 1. típusú vizsgálati program j alkalmazandó WLTP city vizs ­
gálati ciklusának súlyozó tényez ője; 
j az alkalmazandó WLTP city vizsgálati ciklus sorszáma;  
n city az összes végrehajtott alkalmazandó WLTP city vizsgálati ciklus száma;  
valamint  
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  CCP and K  city;j ¼ 1 Ä K city;1 
n city Ä 1 for j ¼ 2 … n  city 
valamint  
ahol ΔE REESS,city,1  
az összes újratölthet ő energiatároló rendszernek az egymás utáni ciklusokból álló 1. típusú vizsgálati 
program els ő alkalmazandó WLTP city vizsgálati ciklusa alatti elektromos energiaváltozása (Wh).HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/605
 
4.4.2.2.3. A tiszta elektromos hajtású járm űvek szakaszokra vonatkozó PER  p tisztán elektromos hatósugarát az ezen 
almelléklet 3.4.4.1. pontjában ismertetett 1. típusú vizsgálat alapján, az alábbi egyenletek segítségével kell 
kiszámítani:  
PER  p ¼ UBE  CCP 
EC  DC;p 
ahol:  
UBE  CCP az újratölthet ő energiatároló rendszer ezen almelléklet 4.4.2.2.1. pontja szerinti rendelkezésre álló 
elektromos energiája (Wh);  
EC DC,p  a szóban forgó p szakasznak az egymás utáni ciklusokból álló 1. típusú vizsgálati program teljesen 
végrehajtott p szakaszai alapján meghatározott elektromosenergia-fogyasztása (Wh/km);  
valamint  
EC  DC;p ¼ X  n p 
j¼1 EC  DC;p;j Ü K p;j 
valamint  
EC DC,p,j  az egymás utáni ciklusokból álló 1. típusú vizsgálati program szóban forgó p szakaszának ezen 
almelléklet 4.3. pontja szerinti j-edik elektromosenergia-fogyasztása (Wh/km);  
k p,j az egymás utáni ciklusokból álló 1. típusú vizsgálati program szóban forgó p szakaszának j-edik 
súlyozó tényez ője; 
j a szóban forgó p szakasz sorszáma;  
n p az összes végrehajtott p WLTP szakasz száma;  
valamint  
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  CCP and K  p;j ¼ 1 Ä K p;1 
n p Ä 1 for j ¼ 2 … n  p 
ahol:  
ΔE REESS,p,1  az összes újratölthet ő energiatároló rendszernek az egymás utáni ciklusokból álló 1. típusú 
vizsgálati program els ő végrehajtott p szakasza alatti elektromos energiaváltozása (Wh).  
4.4.3. Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek töltéslemerítési ciklusához tartozó hatósugara  
Az R  CDC töltéslemerítési ciklushoz tartozó hatósugarat az 1. lehet őség szerinti vizsgálati program részeként 
az ezen almelléklet 3.2.4.3. pontjában ismertetett és az ezen almelléklet 3.2.6.1. pontjában a 3. lehet őség 
szerinti vizsgálati program részeként hivatkozott 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat alapján kell meghatá ­
rozni. Az R  CDC az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat kezdetét ől az ezen almelléklet 3.2.4.4. pontja szerinti 
átmeneti ciklus végéig megtett távolság.HU L 175/606 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
4.4.4. Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek egyenérték ű teljesen elektromos hatósugara  
4.4.4.1. Ciklusra vonatkozó egyenérték ű teljesen elektromos hatósugár meghatározása  
A ciklusra vonatkozó egyenérték ű teljesen elektromos hatósugarat az alábbi egyenlet segítségével kell kiszá ­
mítani:  
EAER ¼ Í M CO2;CS Ä M CO2;CD;avg 
M CO2;CS Î 
Ü R CDC 
ahol:  
EAER a ciklusra vonatkozó egyenérték ű teljesen elektromos hatósugár (km);  
M CO2,CS  a töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó kibocsátott CO  2 tömegértéke az A8/5. táblázat 7. 
lépése alapján (g/km);  
M CO2,CD,avg  a töltéslemerít ő üzemállapothoz tartozó kibocsátott CO  2 tömeg számtani középértéke az alábbi 
egyenlet alapján (g/km);  
R CDC a töltéslemerítési ciklus hatósugara ezen almelléklet 4.4.2. pontja alapján (km);  
valamint  
M CO2;CD;avg ¼ P  k 
j¼1 ðM CO2;CD;j Ü d j Þ 
P  k 
j¼1 d j 
ahol:  
M CO2,CD,avg  a töltéslemerít ő üzemállapothoz tartozó kibocsátott CO  2 tömeg számtani középértéke (g/km);  
M CO2,CD,j  az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat j szakaszához tartozó, a 7. almelléklet 3.2.1. pontja 
szerint meghatározott kibocsátott CO  2 tömeg (g/km);  
dj az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat j szakasza alatt megtett távolság (km);  
j a szóban forgó szakasz sorszáma;  
k az ezen almelléklet 3.2.4.4. pontja szerinti n átmeneti ciklus végéig megtett szakaszok száma;  
4.4.4.2. Szakaszra vonatkozó egyenérték ű teljesen elektromos hatósugár meghatározása  
A szakaszra vonatkozó egyenérték ű teljesen elektromos hatósugarat az alábbi egyenlet segítségével kell 
kiszámítani:  
EAER  p ¼ Í M CO2;CSp Ä M CO2;CD;avg;p 
M CO2;CS;p Î 
Ü P  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
EC  DC;CD;p 
valamint  
ahol EAER  p 
a vizsgált p szakasz szakaszra vonatkozó egyenérték ű teljesen elektromos hatósugara (km);HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/607
 
M CO2,CS,p  az 1. típusú töltésfenntartási vizsgálat vizsgált p szakaszának az A8/5. táblázat 7. lépése alapján 
megállapított szakaszra vonatkozó kibocsátott CO  2 tömegértéke (g/km);  
ΔE REESS,j  az összes újratölthet ő energiatároló rendszer elektromos energiaváltozása a vizsgált j szakasz alatt 
(Wh);  
EC DC,CD,p  a vizsgált p szakaszbeli elektromosenergia-fogyasztás az újratölthet ő energiatároló rendszer leme ­
rítése alapján (Wh/km);  
j a vizsgált szakasz sorszáma;  
k az ezen almelléklet 3.2.4.4. pontja szerinti n átmeneti ciklus végéig megtett szakaszok száma;  
valamint  
M CO2;CD;avg;p ¼ P  n c 
c¼1 ðM CO2;CD;p;c Ü d p;c Þ P  n c 
c¼1 d p;c 
ahol:  
M CO2,CD,avg,p  a vizsgált p szakasz töltéslemerít ő üzemállapothoz tartozó kibocsátott CO  2 tömeg számtani 
középértéke (g/km);  
M CO2,CD,p,c  az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat c ciklusának p szakaszához tartozó, a 7. almelléklet 
3.2.1. pontja szerint meghatározott kibocsátott CO  2 tömeg (g/km);  
d p,c az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat c ciklusának vizsgált p szakasza alatt megtett távolság 
(km);  
c a vizsgált alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus sorszáma;  
p az alkalmazandó WLTP vizsgálati cikluson belüli egyes szakaszok sorszáma;  
n c az ezen almelléklet 3.2.4.4. pontja szerinti n átmeneti ciklus végéig megtett alkalmazandó 
WLTP vizsgálati ciklusok száma.  
valamint  
E C  DC;CD;P ¼ P  nc 
c¼1 EC  DC;CD;P;C Ü d p;c P  nc 
c¼1 d p;c 
ahol:  
EC DC,CD,P  a vizsgált p szakaszbeli elektromosenergia-fogyasztás az újratölthet ő energiatároló rendszer 1. 
típusú töltéslemerítési vizsgálatbeli lemerítése alapján (Wh/km);  
EC DC,CD,P,C  a c ciklus vizsgált p szakaszához tartozó, az ezen almelléklet 4.3. pontja szerinti elektromos ­
energia-fogyasztás az újratölthet ő energiatároló rendszer 1. típusú töltéslemerítési vizsgálatbeli 
lemerítése alapján (Wh/km);HU L 175/608 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
d p,c az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat c ciklusának vizsgált p szakasza alatt megtett távolság (km);  
c a vizsgált alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus sorszáma;  
p az alkalmazandó WLTP vizsgálati cikluson belüli egyes szakaszok sorszáma;  
n c az ezen almelléklet 3.2.4.4. pontja szerinti n átmeneti ciklus végéig megtett alkalmazandó WLTP 
vizsgálati ciklusok száma.  
A szóban forgó értékeket az alacsony, a közepes, a nagy, az extra nagy sebesség ű szakaszhoz és a városi 
(city) menetciklushoz kell meghatározni.  
4.4.5. Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek tényleges töltéslemerít ő üzemállapothoz tartozó ható ­
sugara  
A tényleges töltéslemerít ő üzemállapothoz tartozó hatósugarat az alábbi egyenlettel kell kiszámítani:  
R CDA ¼ X  nÄ1 
c¼1 d c þ Í M CO2;CS Ä M CO2;n;cycle 
M CO2;CS Ä M CO2;CD;avg;nÄ1 Î 
Ü d n 
ahol:  
R CDA a tényleges töltéslemerít ő üzemállapothoz tartozó hatósugár (km);  
M CO2,CS  a töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó kibocsátott CO  2 tömegértéke az A8/5. táblázat 7. 
lépése alapján (g/km);  
M CO2,n,cycle  az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat alkalmazandó n WLTP vizsgálati ciklusának kibocsátott 
CO  2 tömegértéke (g/km);  
M CO2,CD,avg,n–1  az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat kibocsátott CO  2 tömegének számtani középértéke a 
vizsgálat kezdetét ől az (n-1) számú alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusig, azt is beleértve 
(g/km);  
d c az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat c alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusa alatt megtett 
távolság (km);  
d n az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat n alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusa alatt megtett 
távolság (km);  
c a vizsgált alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus sorszáma;  
n az ezen almelléklet 3.2.4.4. pontja szerinti átmeneti ciklust is beleértve megtett alkalma ­
zandó WLTP vizsgálati ciklusok száma;  
valamint  
M CO2;CD;avg;nÄ1 ¼ P  nÄ1 
c¼1 ðM CO2;CD;c Ü d c Þ P  nÄ1 
c¼1 d cHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/609
 
ahol:  
M CO2,CD,avg,n–1  az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat kibocsátott CO  2 tömegének számtani középértéke a 
vizsgálat kezdetét ől az (n-1) számú alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusig, azt is beleértve 
(g/km);  
M CO2,CD,c  az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat c ciklusának alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusához 
tartozó, a 7. almelléklet 3.2.1. pontja szerint meghatározott kibocsátott CO  2 tömeg (g/km);  
d c az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat c alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusa alatt megtett 
távolság (km);  
c a vizsgált alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus sorszáma;  
n az ezen almelléklet 3.2.4.4. pontja szerinti átmeneti ciklust is beleértve megtett alkalma ­
zandó WLTP vizsgálati ciklusok száma;  
4.5. Az egyes járm űvekhez tartozó értékek interpolációja  
4.5.1. Nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek és küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos 
járm űvek interpolációs tartománya  
Az interpolációs eljárást csak akkor szabad használni, ha az L és a H vizsgálati járm ű A8/5. táblázat 8. lépése 
szerint számított M  CO2,CS  töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó kibocsátott CO  2 tömege közötti különbség 
legalább 5 g/km és legfeljebb 20 g/km közötti érték, vagy a H járm ű A8/5. táblázat 8. lépése szerint 
számított M  CO2,CS  töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó kibocsátott CO  2 tömegének 20 százaléka közül 
a kisebbik érték.  
A gyártó kérésére és a jóváhagyó hatóság beleegyezésével, az egyes járm űvekre vonatkozó értékek járm ű­
családon belüli interpolációja kib ővíthet ő, ha az extrapoláció felfelé legfeljebb a H járm ű töltésfenntartó 
üzemállapothoz tartozó CO  2 kibocsátási tömegértéke felett 3 g/km mérték ű és/vagy lefelé az L járm ű 
töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó CO  2 kibocsátási tömegértéke alatt legfeljebb 3 g/km mérték ű. Ez a 
kiterjesztés csak az ezen pontban meghatározott interpolációs tartomány abszolút határértékein belül érvé ­
nyes.  
Az L és a H járm ű közötti töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó CO  2 kibocsátási tömegérték különbségére 
a 20 g/km érték vagy a H járm ű töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó CO  2 kibocsátási tömegértékének 20 
százaléka közül a kisebbik értéknek megfelel ő legnagyobb megengedett abszolút határérték 10 g/km értékkel 
kib ővíthet ő, ha M járm ű vizsgálatára is sor kerül. Az M járm ű az interpolációs járm űcsaládon belüli olyan 
járm ű, melynek ciklus energiaigénye az L és a H járm űre vonatkozó érték számtani közepét ől ± 10 
százaléknál kisebb mértékben tér el.  
Az M járm ű töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó CO  2 kibocsátási tömegértékének linearitását igazolni 
kell az L és a H járm ű töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó CO  2 kibocsátási tömegértéke közötti lineáris 
interpolációval.  
Az M járm űre vonatkozó linearitási feltétel akkor tekinthet ő teljesültnek, ha az M járm ű mérésb ől származó 
töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó CO  2 kibocsátási tömegértéke, valamint az L és a H járm ű interpolált 
töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó CO  2 kibocsátási tömegértéke közötti eltérés 1 g/km alatti. Ha ez az 
eltérés nagyobb, akkor a linearitási feltétel akkor tekinthet ő teljesültnek, ha ez az eltérés megfelel a 3 g/km 
érték és az M járm ű interpolált töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó CO  2 kibocsátási tömegértékének 3 
százaléka közül a kisebbik értéknek.  
Ha a linearitási feltétel teljesül, akkor az L és a H járm ű közötti interpoláció alkalmazható az interpolációs 
járm űcsalád minden egyes járm űvére.  
Ha a linearitási feltétel nem teljesül, akkor az interpolációs járm űcsaládot oly módon fel kell osztani kett ő 
járm ű-alcsaládra, hogy az egyikbe az L és az M járm ű közötti érték ű ciklus energiaigény ű, míg a másikba az 
M és a H járm ű közötti érték ű ciklus energiaigény ű járm űvek kerüljenek.HU L 175/610 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
Az L és az M járm ű közötti érték ű ciklus energiaigény ű járm űvek esetében a H járm űnek az egyes küls ő 
feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvekre vagy nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm ű­
vekre vonatkozó értékek interpolációjához szükséges valamennyi paraméterét az M járm ű megfelel ő para ­
méterével kell helyettesíteni.  
Az M és a H járm ű közötti érték ű ciklus energiaigény ű járm űvek esetében az L járm űnek az egyes ciklus ­
értékek interpolációjához szükséges valamennyi paraméterét az M járm ű megfelel ő paraméterével kell helyet ­
tesíteni.  
4.5.2. Id őszakonkénti energiaigény kiszámítása  
Az interpolációs járm űcsalád egyes járm űveire érvényes, p id őszakra vonatkozó E  k,p energiaigényt és d  c,p 
megtett távolságot a 7. almelléklet 5. pontjában ismertetett eljárás szerint kell kiszámítani a 7. almelléklet 
3.2.3.2.3. pontja szerinti k kigurulási menetellenállási együttható-készletek és tömegek alapján.  
4.5.3. Az egyes járm űvek interpolációs együtthatójának kiszámítása K  ind,p 
A K  ind,p időszakonkénti interpolációs együtthatót az egyes vizsgált p id őszakokra vonatkozóan az alábbi 
egyenlettel kell kiszámítani:  
K ind;p ¼ E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p 
ahol:  
K ind,p a vizsgált egyes járm űvek p id őszakra vonatkozó interpolációs együtthatója;  
E 1,p az L járm ű vizsgált id őszakra vonatkozó, 7. almelléklet 5. pontja szerint számított energiaigénye (Ws);  
E 2,p a H járm ű vizsgált id őszakra vonatkozó, 7. almelléklet 5. pontja szerint számított energiaigénye (Ws);  
3,p az egyes járm űvek vizsgált id őszakra vonatkozó, 7. almelléklet 5. pontja szerint számított energia ­
igénye (Ws);  
p az alkalmazandó vizsgálati cikluson belüli egyes id őszakok sorszáma.  
Abban az esetben, ha a vizsgált p id őszak az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus, akkor a K  ind,p helyett a 
K ind jelölést kell alkalmazni.  
4.5.4. A kibocsátott CO  2 tömeg interpolációja az egyes járm űvek esetére  
4.5.4.1. Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek és nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos 
járm űvek egyes töltésfenntartó üzemállapotokhoz tartozó kibocsátott CO  2 tömege  
Az egyes járm űvek töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó kibocsátott CO  2 tömegét az alábbi egyenlettel 
kell meghatározni:  
M CO2–ind ;CS;p ¼ M  CO2–L ;CS;p þ K ind;d Ü ðM CO2–H ;CS;p Ä M CO2–L ;CS;p Þ 
ahol:  
M CO2–ind,CS,p  az egyes járm űvek töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó, vizsgált p id őszakbeli kibocsátott 
CO  2 tömegértéke az A8/5. táblázat 9. lépése alapján (g/km);HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/611
 
M CO2–L,CS,p  az L járm ű töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó, vizsgált p id őszakbeli kibocsátott CO  2 
tömegértéke az A8/5. táblázat 8. lépése szerint (g/km);  
M CO2–H,CS,p  a H járm ű töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó, vizsgált p id őszakbeli kibocsátott CO  2 
tömegértéke az A8/5. táblázat 8. lépése szerint (g/km);  
K ind,d a vizsgált egyes járm űvek p id őszakra vonatkozó interpolációs együtthatója;  
p az alkalmazandó WLTP vizsgálati cikluson belüli egyes id őszakok sorszáma.  
A vizsgált id őszakoknak az alacsony, a közepes, a nagy, az extra nagy sebesség ű szakaszokat és az alkal ­
mazandó WLTP ciklust kell tekinteni.  
4.5.4.2. Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek egyes használati tényez ők szerint súlyozott töltésleme ­
rít ő üzemállapothoz tartozó kibocsátott CO  2 tömege  
Az egyes járm űvek használati tényez ő szerint súlyozott töltéslemerít ő üzemállapothoz tartozó kibocsátott 
CO  2 tömegét az alábbi egyenlettel kell meghatározni:  
M CO2–ind ;CD ¼ M  CO2–L ;CD þ K ind Ü ðM CO2–H ;CD Ä M CO2–L ;CD Þ 
ahol:  
M CO2–ind,CD  az egyes járm űvek használati tényez ő szerint súlyozott töltéslemerít ő üzemállapothoz tartozó 
kibocsátott CO  2 tömege (g/km);  
M CO2–L,CD  az L járm ű használati tényez ő szerint súlyozott töltéslemerít ő üzemállapothoz tartozó kibo ­
csátott CO  2 tömege (g/km);  
M CO2–H,CD  a H járm ű használati tényez ő szerint súlyozott töltéslemerít ő üzemállapothoz tartozó kibocsá ­
tott CO  2 tömege (g/km);  
K ind a vizsgált egyes járm űvek alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusra vonatkozó interpolációs 
együtthatója.  
4.5.4.3. Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek egyedi használati tényez ő szerint súlyozott kibocsátott 
CO  2 tömege  
Az egyes járm űvek használati tényez ő szerint súlyozott kibocsátott CO  2 tömegét az alábbi egyenlettel kell 
meghatározni: 
M CO2–ind ;weighted ¼ M  CO2–L ;weighted þ K ind Ü ðM CO2–H ;weighted Ä M CO2–L ;weighted Þ 
ahol:  
M CO2–ind,weighted  az egyes járm űvek használati tényez ő szerint súlyozott kibocsátott CO  2 tömege (g/km);  
M CO2–L,weighted  az L járm ű használati tényez ő szerint súlyozott kibocsátott CO  2 tömege (g/km);  
M CO2–H,weighted  a H járm ű használati tényez ő szerint súlyozott kibocsátott CO  2 tömege (g/km);  
K ind a vizsgált egyes járm űvek alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusra vonatkozó interpolációs 
együtthatója.HU L 175/612 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
4.5.5. A tüzel őanyag-fogyasztás interpolációja az egyes járm űvek esetére  
4.5.5.1. Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek és nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos 
járm űvek egyes töltésfenntartó üzemállapotokhoz tartozó tüzel őanyag-fogyasztása  
Az egyes járm űvek töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó tüzel őanyag-fogyasztását az alábbi egyenlettel kell 
meghatározni: 
FC ind;CS;p ¼ FC  L;CS;p þ K ind;p Ü ðFC H;CS;p Ä FC  L;CS;p Þ 
ahol:  
FC ind,CS,p  az egyes járm űvek töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó, vizsgált p id őszakbeli tüzel őanyag- 
fogyasztása az A8/6. táblázat 3. lépése szerint (l/100 km);  
FC L,CS,p  az L járm ű töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó, vizsgált p id őszakbeli tüzel őanyag-fogyasztása 
az A8/6. táblázat 2. lépése szerint (l/100 km);  
FC H,CS,p  a H járm ű töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó, vizsgált p id őszakbeli tüzel őanyag-fogyasztása 
az A8/6. táblázat 2. lépése szerint (l/100 km);  
K ind,p a vizsgált egyes járm űvek p id őszakra vonatkozó interpolációs együtthatója;  
p az alkalmazandó WLTP vizsgálati cikluson belüli egyes id őszakok sorszáma.  
A vizsgált id őszakoknak az alacsony, a közepes, a nagy, az extra nagy sebesség ű szakaszokat és az alkal ­
mazandó WLTP ciklust kell tekinteni.  
4.5.5.2. Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek egyedi használati tényez ő szerint súlyozott töltéslemerít ő 
üzemállapothoz tartozó tüzel őanyag-fogyasztása  
Az egyes járm űvek használati tényez ő szerint súlyozott töltéslemerít ő üzemállapothoz tartozó tüzel őanyag- 
fogyasztását az alábbi egyenlettel kell meghatározni: 
FC ind;CD ¼ FC  L;CD þ K ind Ü ðFC H;CD Ä FC  L;CD Þ 
ahol:  
FC ind,CD  az egyes járm űvek használati tényez ő szerint súlyozott töltéslemerít ő üzemállapothoz tartozó 
tüzel őanyag-fogyasztása (l/100 km);  
FC L,CD az L járm ű használati tényez ő szerint súlyozott töltéslemerít ő üzemállapothoz tartozó tüzel ő­
anyag-fogyasztása (l/100 km);  
FC H,CD  a H járm ű használati tényez ő szerint súlyozott töltéslemerít ő üzemállapothoz tartozó tüzel ő­
anyag-fogyasztása (l/100 km);  
K ind a vizsgált egyes járm űvek alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusra vonatkozó interpolációs együtt ­
hatója.  
4.5.5.3. Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek egyes használati tényez ők szerint súlyozott tüzel őanyag- 
fogyasztása  
Az egyes járm űvek használati tényez ő szerint súlyozott tüzel őanyag-fogyasztását az alábbi egyenlettel kell 
meghatározni: 
FC ind;weighted ¼ FC  L;weighted þ K ind Ü ðFC H;weighted Ä FC  L;weighted Þ 
ahol:  
FC ind,weighted  az egyes járm űvek használati tényez ő szerint súlyozott tüzel őanyag-fogyasztása (l/100 km);HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/613
 
FC L,weighted  az L járm ű használati tényez ő szerint súlyozott tüzel őanyag-fogyasztása (l/100 km);  
FC H,weighted  a H járm ű használati tényez ő szerint súlyozott tüzel őanyag-fogyasztása (l/100 km);  
K ind a vizsgált egyes járm űvek alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusra vonatkozó interpolációs 
együtthatója.  
4.5.6 Az elektromosenergia-fogyasztás interpolációja az egyes járm űvek esetére  
4.5.6.1. Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek egyes használati tényez ők szerint súlyozott, töltésleme ­
rít ő üzemállapothoz tartozó elektromosenergia-fogyasztása az elektromos hálózatból származó újratöltött 
elektromos energia alapján  
Az egyes járm űvek használati tényez ő szerint súlyozott, töltéslemerít ő üzemállapothoz tartozó elektromos ­
energia-fogyasztását az újratöltött elektromos energia alapján az alábbi egyenlettel kell kiszámítani: 
EC  AC–ind ;CD ¼ EC  AC–L ;CD þ K ind Ü ðEC  AC–H ;CD Ä EC  AC–L ;CD Þ 
ahol:  
EC AC–ind,CD  az egyes járm űvek használati tényez ő szerint súlyozott, töltéslemerít ő üzemállapothoz tartozó 
elektromosenergia-fogyasztása az elektromos hálózatból származó újratöltött elektromos 
energia alapján (Wh/km);  
EC AC–L,CD  az L járm ű használati tényez ő szerint súlyozott, töltéslemerít ő üzemállapothoz tartozó elektro ­
mosenergia-fogyasztása az elektromos hálózatból származó újratöltött elektromos energia 
alapján (Wh/km);  
EC AC–H,CD  a H járm ű használati tényez ő szerint súlyozott, töltéslemerít ő üzemállapothoz tartozó elektro ­
mosenergia-fogyasztása az elektromos hálózatból származó újratöltött elektromos energia 
alapján (Wh/km);  
K ind a vizsgált egyes járm űvek alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusra vonatkozó interpolációs 
együtthatója.  
4.5.6.2. Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek egyes használati tényez ők szerint súlyozott elektromos ­
energia-fogyasztása az elektromos hálózatból származó újratöltött elektromos energia alapján  
Az egyes járm űvek használati tényez ő szerint súlyozott elektromosenergia-fogyasztását az elektromos háló ­
zatból származó újratöltött elektromos energia alapján az alábbi egyenlettel kell kiszámítani:  
EC  AC–ind ;weighted ¼ EC  AC–L ;weighted þ K ind Ü ðEC  AC–H ;weighted Ä EC  AC–L ;weighted Þ 
ahol:  
EC AC–ind,weighted  az egyes járm űvek használati tényez ő szerint súlyozott elektromosenergia-fogyasztása az 
elektromos hálózatból származó újratöltött elektromos energia alapján (Wh/km);  
EC AC–L,weighted  az L járm ű használati tényez ő szerint súlyozott elektromosenergia-fogyasztása az elekt ­
romos hálózatból származó újratöltött elektromos energia alapján (Wh/km);  
EC AC–H,weighted  a H járm ű használati tényez ő szerint súlyozott elektromosenergia-fogyasztása az elekt ­
romos hálózatból származó újratöltött elektromos energia alapján (Wh/km);  
K ind a vizsgált egyes járm űvek alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusra vonatkozó interpolációs 
együtthatója.HU L 175/614 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
4.5.6.3. Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek és tiszta elektromos hajtású járm űvek egyedi elektromos ­
energia-fogyasztása  
Az egyes járm űvek elektromosenergia-fogyasztását küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek 
esetében ezen almelléklet 4.3.3. pontja szerint, míg a tiszta elektromos hajtású járm űvek esetében ezen 
almelléklet 4.3.4. pontja szerint, az alábbi egyenlettel kell kiszámítani: 
EC  ind;p ¼ EC  L;p þ K ind;p Ü ðEC  H;p Ä EC  L;p Þ 
ahol:  
EC ind,p az egyes járm űvek vizsgált p id őszakbeli elektromosenergia-fogyasztása (Wh/km);  
EC L,p az L járm ű vizsgált p id őszakbeli elektromosenergia-fogyasztása (Wh/km);  
EC H,p a H járm ű vizsgált p id őszakbeli elektromosenergia-fogyasztása (Wh/km);  
K ind,p a vizsgált egyes járm űvek p id őszakra vonatkozó interpolációs együtthatója;  
p az alkalmazandó vizsgálati cikluson belüli egyes id őszakok sorszáma.  
A vizsgált id őszakoknak az alacsony, a közepes, a nagy, az extra nagy sebesség ű szakaszokat, az alkalma ­
zandó WLTP city vizsgálati ciklust és az alkalmazandó WLTP ciklust kell tekinteni.  
4.5.7 Az elektromos hatósugarak interpolációja az egyes járm űvek esetére  
4.5.7.1. Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek egyedi teljesen elektromos hatósugara  
Ha az alábbi feltétel:  
j AER  L 
R CDA ;L Ä AER  H 
R CDA ;H j Ï 0; 1 
ahol:  
AER  L : az L járm ű alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusra vonatkozó teljesen elektromos hatósugara (km);  
AER  H : a H járm ű alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusra vonatkozó teljesen elektromos hatósugara (km);  
R CDA,L  : az L járm ű tényleges töltéslemerít ő üzemállapothoz tartozó hatósugara (km);  
R CDA,H  : a H járm ű tényleges töltéslemerít ő üzemállapothoz tartozó hatósugara (km);  
teljesül, akkor az egyes járm űvek teljesen elektromos hatósugarát az alábbi egyenlet segítségével kell kiszá ­
mítani: 
AER  ind;p ¼ AER  L;p þ K ind;p Ü ðAER  H;p Ä AER  L;p Þ 
ahol:  
AER  ind,p az egyes járm űvek vizsgált p id őszakbeli teljesen elektromos hatósugara (km);  
AER  L,p az L járm ű vizsgált p id őszakbeli teljesen elektromos hatósugara (km);  
AER  H,p a H járm ű vizsgált p id őszakbeli teljesen elektromos hatósugara (km);HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/615
 
K ind,p a vizsgált egyes járm űvek p id őszakra vonatkozó interpolációs együtthatója;  
p az alkalmazandó vizsgálati cikluson belüli egyes id őszakok sorszáma.  
A vizsgált id őszakoknak az alkalmazandó WLTP city vizsgálati ciklust és az alkalmazandó WLTP ciklust kell 
tekinteni.  
Ha az ezen pontban meghatározott feltétel nem teljesül, akkor a H járm ű teljesen elektromos hatósugarát 
kell alkalmazni az interpolációs járm űcsalád valamennyi járm űvére.  
4.5.7.2. Tiszta elektromos hajtású járm űvek egyedi tisztán elektromos hatósugara  
Az egyes járm űvek tisztán elektromos hatósugarát az alábbi egyenlet segítségével kell kiszámítani: 
PER  ind;p ¼ PER  L;p þ K ind;p Ü ðPER  H;p Ä PER  L;p Þ 
ahol:  
PER  ind,p az egyes járm űvek vizsgált p id őszakbeli tisztán elektromos hatósugara (km);  
PER  L,p az L járm ű vizsgált p id őszakbeli tisztán elektromos hatósugara (km);  
PER  H,p a H járm ű vizsgált p id őszakbeli tisztán elektromos hatósugara (km);  
K ind,p a vizsgált egyes járm űvek p id őszakra vonatkozó interpolációs együtthatója;  
p az alkalmazandó vizsgálati cikluson belüli egyes id őszakok sorszáma.  
A vizsgált id őszakoknak az alacsony, a közepes, a nagy, az extra nagy sebesség ű szakaszokat, az alkalma ­
zandó WLTP city vizsgálati ciklust és az alkalmazandó WLTP ciklust kell tekinteni.  
4.5.7.3. Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek egyedi egyenérték ű teljesen elektromos hatósugara  
Az egyes járm űvek egyedi teljesen elektromos hatósugarát az alábbi egyenlet segítségével kell kiszámítani: 
EAER  ind;p ¼ EAER  L;p þ K ind;p Ü ðEAER  H;p Ä EAER  L;p Þ 
ahol:  
EAER  ind,p az egyes járm űvek vizsgált p id őszakbeli egyenérték ű teljesen elektromos hatósugara (km);  
EAER  L,p az L járm ű vizsgált p id őszakbeli egyenérték ű teljesen elektromos hatósugara (km);  
EAER  H,p a H járm ű vizsgált p id őszakbeli egyenérték ű teljesen elektromos hatósugara (km);  
K ind,p a vizsgált egyes járm űvek p id őszakra vonatkozó interpolációs együtthatója;  
p az alkalmazandó vizsgálati cikluson belüli egyes id őszakok sorszáma.  
A vizsgált id őszakoknak az alacsony, a közepes, a nagy, az extra nagy sebesség ű szakaszokat, az alkalma ­
zandó WLTP city vizsgálati ciklust és az alkalmazandó WLTP ciklust kell tekinteni.HU L 175/616 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
8. almelléklet  
1. függelék  
Az újratölthet ő energiatároló rendszer töltöttségi szint-görbéje  
1. Vizsgálati programok és újratölthet ő energiatároló rendszerek görbéi: Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos 
járm űvek töltéslemerít ő és töltésfenntartási vizsgálata  
1.1. Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek 1. lehet őség szerinti vizsgálati programja:  
1. típusú töltéslemerítési vizsgálat, azt követ ő 1. típusú töltésfenntartási vizsgálat nélkül (A8.App1/1)  
A8.App1/1. ábra  
Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek 1. típusú töltéslemerítési vizsgálata
  
1.2. Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek 2. lehet őség szerinti vizsgálati programja:  
1. típusú töltésfenntartási vizsgálat, azt követ ő 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat nélkül (A8.App1/2)  
A8.App1/2. ábra  
Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek 1. típusú töltésfenntartási vizsgálata
HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/617
 
1.3. Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek 3. lehet őség szerinti vizsgálati programja:  
1. típusú töltéslemerítési vizsgálat, azt követ ő 1. típusú töltésfenntartási vizsgálattal (A8.App1/3)  
A8.App1/3. ábra  
Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek 1. típusú töltéslemerítési vizsgálata azt követ ő 1. típusú 
töltésfenntartási vizsgálattal
HU L 175/618 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
1.4. Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek 4. lehet őség szerinti vizsgálati programja:  
1. típusú töltésfenntartási vizsgálat, azt követ ő 1. típusú töltéslemerítési vizsgálattal  
A8.App1/4. ábra  
Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek 1. típusú töltéslemerítési vizsgálata azt követ ő 1. típusú 
töltésfenntartási vizsgálattal
HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/619
 
2. Nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek és nem küls ő feltöltés ű tüzel őanyag-cellás hibrid hajtású 
járm űvek vizsgálati programja  
1. típusú töltésfenntartási vizsgálat  
A8.App1/5. ábra  
Nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek és nem küls ő feltöltés ű tüzel őanyag-cellás hibrid 
hajtású járm űvek 1. típusú töltésfenntartási vizsgálata
  
3. Tiszta elektromos hajtású járm űvek vizsgálati programja  
3.1. Egymást követ ő szakaszokból álló vizsgálati program  
A8.App1/6. ábra  
Tiszta elektromos hajtású járm űvek egymás utáni ciklusokból álló vizsgálati programja
HU L 175/620 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.2. Rövidített vizsgálati program  
A8.App1/7. ábra  
Tiszta elektromos hajtású járm űvek rövidített vizsgálati programja
HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/621
 
8. almelléklet  
2. függelék  
Az újratölthet ő energiatároló rendszer energiaváltozás-alapú korrekciós eljárása  
E függelék a nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek és a küls ő feltöltés ű hibrid hajtású járm űvek 1. 
típusú töltésfenntartási vizsgálata szerinti kibocsátott CO  2 tömegének, valamint a nem küls ő feltöltés ű tüzel őanyag-cellás 
hibrid hajtású járm űvek tüzel őanyag-fogyasztásának az összes újratölthet ő energiatároló rendszer elektromos energiavál ­
tozásának függvényében történ ő korrekcióját ismerteti.  
1. Általános követelmények  
1.1. E függelék alkalmazása  
1.1.1. A nem küls ő feltöltés ű tüzel őanyag-cellás hibrid hajtású járm űvek tüzel őanyag-fogyasztását, valamint a nem 
küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek és a küls ő feltöltés ű hibrid hajtású járm űvek kibocsátott 
CO  2 tömegét korrigálni kell.  
1.1.2. Abban az esetben, ha a nem küls ő feltöltés ű tüzel őanyag-cellás hibrid hajtású járm űvek tüzel őanyag-fogyasz ­
tásának korrekciója, illetve a nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek és a küls ő feltöltés ű 
hibrid hajtású járm űvek teljes ciklus alatt mért kibocsátott CO  2 tömegének korrekciója e függelék 1.1.3. pontja 
vagy 1.1.4. pontja szerint kerül végrehajtásra, akkor ezen almelléklet 4.3. pontját kell alkalmazni az újratölt ­
het ő energiatároló rendszer 1. típusú töltésfenntartási vizsgálat alatti töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó 
ΔE REESS,CS  energiaváltozásának kiszámításához. Az ezen almelléklet 4.3. pontjában alkalmazott vizsgált j 
időszakot az 1. típusú töltésfenntartási vizsgálat határozza meg.  
1.1.3. A korrekciót akkor kell alkalmazni, ha ΔE REESS,CS  negatív, ami az újratölthet ő energiatároló rendszer kisüté ­
sének felel meg, és az 1.2. pontban kiszámított c korrekciós feltétel nagyobb, mint az A8.App2/1. táblázat 
szerinti vonatkozó t űrés értéke.  
1.1.4. A korrekció mell őzhet ő, és korrekció nélküli értékek alkalmazhatók, ha:  
a) ΔE REESS,CS  pozitív, ami az újratölthet ő energiatároló rendszer töltésének felel meg, és az 1.2. pontban 
kiszámított c korrekciós feltétel nagyobb, mint az A8.App2/1. táblázat szerinti vonatkozó t űrés értéke;  
b) az 1.2. pontban kiszámított c korrekciós feltétel kisebb, mint az A8.App2/1. táblázat szerinti vonatkozó 
tűrés értéke;  
c) a gyártó méréssel igazolni tudja a jóváhagyó hatóság felé, hogy nincs összefüggés a ΔE REESS,CS  és a 
töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó kibocsátott CO  2 tömeg, illetve a ΔE REESS,CS  és a tüzel őanyag- 
fogyasztás között.  
1.2. A c korrekciós feltétel az újratölthet ő energiatároló rendszer ΔE REESS,CS  elektromos energiaváltozásának 
abszolút értéke és a tüzel őanyag energiája közötti arányszám, amelyet az alábbiak szerint kell kiszámítani: 
c ¼ jΔE REESS ;CS j 
E fuel;CS 
ahol:  
ΔE REESS,CS  az újratölthet ő energiatároló rendszer e függelék 1.1.2. pontja szerinti töltésfenntartó üzemálla ­
pothoz tartozó energiaváltozása (Wh);  
E fuel,CS  a felhasznált tüzel őanyag töltésfenntartó energiatartalma nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású 
elektromos járm űvek és küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek esetében az 1.2.1. 
szakasz szerint, míg nem küls ő feltöltés ű tüzel őanyag-cellás hibrid hajtású járm űvek esetében az 
1.2.2. szakasz szerint (Wh).  
1.2.1. Nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek és küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek 
töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó tüzel őanyag-energiája  
A nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek és a küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos 
járm űvek által fogyasztott tüzel őanyag töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó energiatartalmát az alábbi 
egyenlettel kell kiszámítani: 
E fuel;CS ¼ 10 Ü HV Ü FC  CS;nb Ü d CS 
ahol:  
E fuel,CS  az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusa alatt fogyasztott tüzel ő­
anyag töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó energiatartalma (Wh);HU L 175/622 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
HV a f űtőérték az A6.App2/1. táblázat alapján (kWh/l);  
FC CS,nb  az 1. típusú töltésfenntartási vizsgálat töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó, a gáz-halmazállapotú 
vegyületek A8/5. táblázat 2. lépése szerinti kibocsátási értékei alapján a 7. almelléklet 6. pontja 
szerint meghatározott, az energiamérleg figyelembevételével történ ő korrekció nélküli kiegyensúlyo ­
zatlan tüzel őanyag-fogyasztás (l/100 km);  
d CS a vonatkozó, alkalmazandó WLTC vizsgálati ciklus alatt megtett távolság (km);  
10 átalakítási tényez ő Wh mértékegységre.  
1.2.2. Nem küls ő feltöltés ű tüzel őanyag-cellás hibrid hajtású járm űvek töltésfenntartó üzemállapotához tartozó tüze ­
lőanyag-energiája  
A nem küls ő feltöltés ű tüzel őanyag-cellás hibrid hajtású járm űvek által fogyasztott tüzel őanyag töltésfenntartó 
üzemállapothoz tartozó energiatartalmát az alábbi egyenlettel kell kiszámítani: 
E fuel;CS ¼ 1 
0,36 Ü 121 Ü FC  CS;nb Ü d CS 
E fuel,CS  az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusa alatt fogyasztott tüzel ő­
anyag töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó energiatartalma (Wh);  
121 a hidrogén alsó f űtőértéke (MJ/kg);  
FC CS,nb  az 1. típusú töltésfenntartási vizsgálat töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó, az A8/7. táblázat 1. 
lépése szerint meghatározott, az energiamérleg figyelembevételével történ ő korrekció nélküli 
kiegyensúlyozatlan tüzel őanyag-fogyasztás (kg/100 km);  
d CS a vonatkozó, alkalmazandó WLTC vizsgálati ciklus alatt megtett távolság (km);  
1 
0,36  átalakítási tényez ő Wh mértékegységre.  
A8.App2/1. táblázat  
Korrekciós feltételek  
Alkalmazandó 1. típusú vizs ­
gálati ciklus  Alacsony + Közepes  Alacsony + Közepes + Nagy  Alacsony + Közepes + Nagy 
+ Extra nagy  
c korrekciós feltételi hánya ­
dos 0,015  0,01  0,005  
2. A korrekciós együtthatók kiszámítása  
2.1. A K  CO2 kibocsátott CO  2 tömeg korrekciós együtthatót, a K  fuel,FCHV  tüzel őanyag-fogyasztási korrekciós együtt ­
hatókat, valamint ha a gyártó szükségesnek tartja, akkor a szakaszra vonatkozó K  CO2,p  és K  fuel,FCHV,p  korrekciós 
együtthatókat az alkalmazandó 1. típusú töltésfenntartási vizsgálati ciklusok alapján kell levezetni.  
Abban az esetben, ha nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek és küls ő feltöltés ű hibrid hajtású 
elektromos járm űvek kibocsátott CO  2 tömeg korrekciós együtthatójának levezetéséhez a H járm űvet vizsgálták, 
akkor ez az együttható a teljes interpolációs járm űcsaládra vonatkozóan alkalmazható.  
2.2. A korrekciós együtthatókat az e függelék 3. pontja szerinti 1. típusú töltésfenntartási vizsgálatok alapján kell 
meghatározni. A gyártó által végrehajtott vizsgálatok számának legalább ötnek kell lennie.  
A gyártó kérheti, hogy a vizsgálat el őtt a gyártói ajánlásoknak megfelel ően és az e függelék 3. pontjában 
ismertetett módon beállíthassa az újratölthet ő energiatároló rendszer töltési szintjét. Ezt az eljárást a jóváhagyó 
hatóság beleegyezésével és csak annak érdekében szabad alkalmazni, hogy az 1. típusú töltésfenntartási vizs ­
gálat ellentétes el őjel ű ΔE REESS,CS  értéket eredményezzen.  
A méréseknek meg kell felelniük az alábbi feltételeknek:  
a) A vizsgálatok közül legalább egy esetében teljesülnie kell a ΔE REESS,CS  feltételnek, míg legalább egy vizsgálat 
esetében a ΔE REESS,CS  feltételnek. ΔE REESS,CS,n  az összes újratölthet ő energiatároló rendszer n vizsgálat alatti, 
ezen almelléklet 4.3. pontja alapján kiszámított elektromos energiaváltozásának összege (Wh);HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/623
 
b) A legnagyobb negatív elektromos energiaváltozást eredményez ő vizsgálat és a legnagyobb pozitív elekt ­
romos energiaváltozást eredményez ő vizsgálat M  CO2,CS  értéke közötti különbségnek legalább 5 g/km érté ­
kűnek kell lennie. Ez a feltétel nem vonatkozik a K  fuel,FCHV  meghatározására.  
A K  CO2 meghatározása során a szükséges vizsgálatok száma három vizsgálatra csökkenthet ő, ha az a) és a 
b) feltételen kívül az alábbi feltételek is kivétel nélkül teljesülnek:  
c) bármely két egymás utáni mérés esetében a vizsgálat alatt az elektromos energiaváltozásra vonatkozó 
M CO2,CS  érték eltérése nem haladhatja meg a 10 g/km értéket.  
d) a b) feltételen felül, a legnagyobb negatív elektromos energiaváltozást eredményez ő vizsgálat és a legna ­
gyobb pozitív elektromos energiaváltozást eredményez ő vizsgálat nem eshet az alábbiak szerint meghatá ­
rozott tartományba:  
Ä0,01 Ï ΔE REESS  
E fuel Ï þ0,01 , 
ahol:  
E fuel a fogyasztott tüzel őanyag e függelék 1.2. pontja szerint számított energiatartalma (Wh).  
e) Az M  CO2,CS  legnagyobb negatív elektromos energiaváltozást eredményez ő vizsgálat és a középpont közötti 
eltérésének, valamint az M  CO2,CS  középpont és a legnagyobb pozitív elektromos energiaváltozást eredmé ­
nyez ő vizsgálat közötti eltérésének hasonlónak, és lehet őleg a d) feltétel által meghatározott tartományon 
belülinek kell lennie.  
A gyártó által meghatározott korrekciós együtthatókat az alkalmazásukat megel őzően a jóváhagyó ható ­
ságnak ellen őriznie kell és el kell fogadnia.  
Ha legalább öt vizsgálat nem teljesíti az a) vagy a b) vagy mindkét feltételt, akkor a gyártónak igazolnia kell 
a jóváhagyó hatóság felé, hogy a járm ű miért nem alkalmas az egyik vagy mindkét feltétel teljesítésére. Ha a 
jóváhagyó hatóság nem fogadja el az igazolást, akkor további vizsgálatok végrehajtását rendelheti el. Ha a 
feltételek a további vizsgálatok után sem teljesülnek, akkor a jóváhagyó hatóság a mérések alapján egy 
konzervatív korrekciós együtthatót határoz meg.  
2.3. A K  fuel,FCHV  és a K  CO2 korrekciós együttható kiszámítása  
2.3.1. A K  fuel,FCHV  tüzel őanyag-fogyasztási korrekciós együttható meghatározása  
Nem küls ő feltöltés ű tüzel őanyag-cellás hibrid hajtású járm űvek esetében az 1. típusú töltésfenntartási vizs ­
gálatok végrehajtásával meghatározott K  fuel,FCHV  tüzel őanyag-fogyasztási korrekciós együtthatót az alábbi 
egyenlettel kell megállapítani: 
K fuel;FCHV ¼ P  n CS 
n¼1 Ê 
ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ðFC CS;nb;n Ä FC  CS;nb;avg Þ Ì 
P  n CS 
n¼1 ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 
ahol:  
K fuel,FCHV  a tüzel őanyag-fogyasztási korrekciós együttható ((kg/100 km)/(Wh/km));  
EC DC,CS,n  az n vizsgálat alábbi egyenlet szerinti töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó elektromos ener ­
giafogyasztása az újratölthet ő energiatároló rendszer lemerítése alapján (Wh/km)  
EC DC,CS,avg  az n  cs vizsgálatok alábbi egyenlet szerinti töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó átlagos elekt ­
romos energiafogyasztása az újratölthet ő energiatároló rendszer lemerítése alapján (Wh/km)  
FC CS,nb,n  az n vizsgálat A8/7. táblázat 1. lépése szerinti, az energiamérleg figyelembevételével történ ő 
korrekció nélküli, töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó tüzel őanyag-fogyasztása (kg/100 km);  
FC CS,nb,avg  az n  cs vizsgálatoknak az energiamérleg figyelembevételével történ ő korrekció nélküli, töltésfenn ­
tartó üzemállapotához tartozó tüzel őanyag-fogyasztásának alábbi egyenlet szerinti számtani 
közepe a tüzel őanyag-fogyasztás alapján (kg/100 km);  
n a szóban forgó vizsgálat sorszáma;HU L 175/624 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
n cs a vizsgálatok teljes száma;  
valamint: 
EC  DC;CS;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 EC  DC;CS;n 
valamint: 
FC CS;nb;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 FC CS;nb;n 
valamint: 
EC  DC;CS;n ¼ ΔE REESS ;CS;n 
d CS;n 
ahol:  
ΔE REESS,CS,n  az újratölthet ő energiatároló rendszer n vizsgálat alatti, e függelék 1.1.2. pontja szerinti 
töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó elektromos energiaváltozása (Wh);  
d CS,n a megfelel ő n 1. típusú töltésfenntartási vizsgálat alatt megtett távolság (km).  
A tüzel őanyag-fogyasztási korrekciós együtthatót négy szignifikáns számjegynek megfelel ő tizedes pontosságra 
kell kerekíteni. A tüzel őanyag-fogyasztási korrekciós együttható statisztikai jelentését a jóváhagyó hatóságnak 
kell kiértékelnie.  
2.3.1.1. A teljes alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus részét képez ő vizsgálatok segítségével levezetett tüzel őanyag- 
fogyasztási korrekciós együttható egyes szakaszok korrekciójára történ ő használata megengedett.  
2.3.1.2. E függelék 2.2. pontjának követelményei sérelme nélkül, a gyártó kérésére és a jóváhagyó hatóság beleegye ­
zésével külön K  fuel,FCHV,p  tüzel őanyag-fogyasztási korrekciós tényez ők vezethet ők le az egyes szakaszok 
számára. Ebben az esetben az e függelék 2.2. pontjában ismertetettekkel azonos feltételeknek kell teljesülniük 
minden egyes szakaszban, és minden egyes szakaszra az e függelék 2.3.1. pontjában ismertetett eljárást kell 
alkalmazni az egyes szakaszokra jellemz ő korrekciós tényez ő meghatározásához.  
2.3.2. A K  CO2 kibocsátott CO  2 tömeg korrekciós együttható meghatározása  
Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek és nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek 
esetében az 1. típusú töltésfenntartási vizsgálatok végrehajtásával meghatározott K  CO2 kibocsátott CO  2 tömeg 
korrekciós együtthatót az alábbi egyenlettel kell megállapítani: 
K CO2 ¼ P  n CS 
n¼1 Ê 
ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ðM CO2;CS;nb;n Ä M CO2;CS;nb;avg Þ Ì 
P  n CS 
n¼1 ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 
ahol:  
K CO2 a kibocsátott CO  2 tömeg korrekciós együttható ((g/km)/(Wh/km));  
EC DC,CS,n  az n vizsgálatnak az e függelék 2.3.1. pontja szerinti töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó 
elektromos energiafogyasztása az újratölthet ő energiatároló rendszer lemerítése alapján 
(Wh/km);  
EC DC,CS,avg  az n  cs vizsgálatok e függelék 2.3.1. pontja szerinti töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó 
elektromos energiafogyasztásának számtani közepe az újratölthet ő energiatároló rendszer 
lemerítése alapján (Wh/km);  
M CO2,CS,nb,n  az n vizsgálat A8/5. táblázat 2. lépése szerint számított, az energiamérleg figyelembevéte ­
lével történ ő korrekció nélküli, töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó kibocsátott CO  2 
tömege (g/km);  
M CO2,CS,nb,avg  az n  cs vizsgálatoknak az energiamérleg figyelembevételével történ ő korrekció nélküli, töltés ­
fenntartó üzemállapotához tartozó kibocsátott CO  2 tömegének alábbi egyenlet szerinti 
számtani közepe a kibocsátott CO  2 tömeg alapján (g/km);  
n a szóban forgó vizsgálat sorszáma;HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/625
 
n cs a vizsgálatok teljes száma;  
valamint: 
M CO2;CS;nb;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 M CO2;CS;nb;n 
A kibocsátott CO  2 tömeg korrekciós együtthatót négy szignifikáns számjegynek megfelel ő tizedes pontosságra 
kell kerekíteni. A kibocsátott CO  2 tömeg korrekciós együttható statisztikai jelentését a jóváhagyó hatóságnak 
kell kiértékelnie.  
2.3.2.1. A teljes alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus részét képez ő vizsgálatok segítségével levezetett kibocsátott CO  2 
tömeg korrekciós együttható egyes szakaszok korrekciójára történ ő használata megengedett.  
2.3.2.2. E függelék 2.2. pontjának követelményei sérelme nélkül, a gyártó kérésére és a jóváhagyó hatóság beleegye ­
zésével külön K  CO2,p  kibocsátott CO  2 tömeg korrekciós tényez ők vezethet ők le az egyes szakaszok számára. 
Ebben az esetben az e függelék 2.2. pontjában ismertetettekkel azonos feltételeknek kell teljesülniük minden 
egyes szakaszban, és minden egyes szakaszra az e függelék 2.3.2. pontjában ismertetett eljárást kell alkalmazni 
az egyes szakaszokra jellemz ő korrekciós tényez ők meghatározásához.  
3. A korrelációs együtthatók meghatározására szolgáló vizsgálat menete  
3.1. Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek 
Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek esetében az A8.App2/1. ábra szerinti egyik vizsgálati 
programot kell alkalmazni az e függelék 2. pontja szerinti korrelációs együtthatók meghatározásához szükséges 
összes érték mérésére.  
A8.App2/1. ábra  
Küls ő feltöltés ű hib rid hajtású jár m űvek vizsgálati prog ramj ai
  
3.1.1. 1. lehet őség szerinti vizsgálati program  
3.1.1.1. El őkondicionálás és kondicionálás  
Az el őkondicionálást és a kondicionálást az ezen almelléklet 4. függelékének 2.1. pontjában ismertetett eljárás 
szerint kell elvégezni.HU L 175/626 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3.1.1.2. Az újratölthet ő energiatároló rendszer beállítása  
A vizsgálati eljárás el őtt a gyártó a 3.1.1.3. szakasz szerint beállíthatja az újratölthet ő energiatároló rendszert. A 
gyártónak igazolnia kell, hogy a 3.1.1.3. szakasz szerinti, a vizsgálat megkezdésére vonatkozó feltételek 
teljesültek.  
3.1.1.3. A vizsgálat menete  
3.1.1.3.1. A járm űvezet ő által választható üzemmódot ezen almelléklet 6. függelékének 3. pontjának megfelel ően kell 
kiválasztani az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklushoz.  
3.1.1.3.2. A vizsgálat során az ezen almelléklet 1.4.2. pontja szerinti alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklust kell végre ­
hajtani.  
3.1.1.3.3. Ha e függelék nem tartalmaz ellentétes utasítást, akkor a járm űvet a 6. almellékletben ismertetett 1. típusú 
vizsgálati eljárás szerint kell vizsgálni.  
3.1.1.3.4. A korrekciós együtthatók meghatározásához szükséges alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklussorozat megvaló ­
sítása érdekében a vizsgálat után az e függelék 2.2. pontja által el őírt, az e függelék 3.1.1.1–3.1.1.3. pontjában 
ismertetett lépésekb ől álló program egymás után több alkalommal is végrehajtható.  
3.1.2. 2. lehet őség szerinti vizsgálati program  
3.1.2.1. El őkondicionálás  
A vizsgálati járm ű el őkondicionálását az ezen almelléklet 4. függelékének 2.1.1. pontjában vagy 2.1.2. pont ­
jában ismertetett eljárás szerint kell elvégezni.  
3.1.2.2. Az újratölthet ő energiatároló rendszer beállítása  
Az el őkondicionálást követ ően ki kell hagyni az ezen almelléklet 4. függelékének 2.1.3. pontja szerinti 
kondicionálást, és egy legfeljebb 60 perc id őtartamú szünet alatt megengedett az újratölthet ő energiatároló 
rendszer beállítása. Hasonló szünetet kell tartani minden vizsgálat el őtt. Közvetlenül a szünet vége után végre 
kell hajtani az e függelék 3.1.2.3. pontjában el őírt m űveleteket.  
A gyártó kérésére az újratölthet ő energiatároló rendszer beállítása el őtt egy további bemelegítési eljárás is 
végrehajtható a korrekciós együttható meghatározásához hasonló kezdeti feltételek biztosítása érdekében. Ha 
a gyártó kéri ezt a további bemelegítési eljárást, akkor a vizsgálati programon belül mindig ugyanazt a 
bemelegítési eljárást kell megismételni.  
3.1.2.3. A vizsgálat menete  
3.1.2.3.1. A járm űvezet ő által választható üzemmódot ezen almelléklet 6. függeléke 3. pontjának megfelel ően kell 
kiválasztani az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklushoz.  
3.1.2.3.2. A vizsgálat során az ezen almelléklet 1.4.2. pontja szerinti alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklust kell végre ­
hajtani.  
3.1.2.3.3. Ha e függelék nem tartalmaz ellentétes utasítást, akkor a járm űvet a 6. almellékletben ismertetett 1. típusú 
vizsgálati eljárás szerint kell vizsgálni.  
3.1.2.3.4. A korrekciós együtthatók meghatározásához szükséges alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklussorozat megvaló ­
sítása érdekében a vizsgálat után az e függelék 2.2. pontja által el őírt, az e függelék 3.1.2.2–3.1.2.3. pontjában 
ismertetett lépésekb ől álló program egymás után több alkalommal is végrehajtható.  
3.2. Nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek és nem küls ő feltöltés ű tüzel őanyag-cellás hibrid 
hajtású járm űvek 
Nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek és nem küls ő feltöltés ű tüzel őanyag-cellás hibrid 
hajtású járm űvek esetében az A8.App2/2. ábra szerinti egyik vizsgálati programot kell alkalmazni az e függelék 
2. pontja szerinti korrelációs együtthatók meghatározásához szükséges összes érték mérésére.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/627
 
A8.App2/2. ábra  
Nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek és nem küls ő feltöltés ű tüzel őanyag-cellás 
hibrid hajtású járm űvek vizsgálati programja
  
3.2.1. 1. lehet őség szerinti vizsgálati program  
3.2.1.1. El őkondicionálás és kondicionálás  
A vizsgálati járm űvet ezen almelléklet 3.3.1. pontja szerint kell el őkondicionálni és kondicionálni.  
3.2.1.2. Az újratölthet ő energiatároló rendszer beállítása  
A vizsgálati eljárás el őtt a gyártó a 3.2.1.3. szakasz szerint beállíthatja az újratölthet ő energiatároló rendszert. A 
gyártónak igazolnia kell, hogy a 3.2.1.3. szakasz szerinti, a vizsgálat megkezdésére vonatkozó feltételek 
teljesültek.  
3.2.1.3. A vizsgálat menete  
3.2.1.3.1. A járm űvezet ő által választható üzemmódot ezen almelléklet 6. függelékének 3. pontjának megfelel ően kell 
kiválasztani.  
3.2.1.3.2. A vizsgálat során az ezen almelléklet 1.4.2. pontja szerinti alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklust kell végre ­
hajtani.  
3.2.1.3.3. Ha e függelék nem tartalmaz ellentétes utasítást, akkor a járm űvet a 6. almellékletben ismertetett 1. típusú 
töltésfenntartási vizsgálati eljárás szerint kell vizsgálni.  
3.2.1.3.4. A korrekciós együtthatók meghatározásához szükséges alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklussorozat megvaló ­
sítása érdekében a vizsgálat után az e függelék 2.2. pontja által el őírt, az e függelék 3.2.1.1–3.2.1.3. pontjában 
ismertetett lépésekb ől álló program egymás után több alkalommal is végrehajtható.  
3.2.2. 2. lehet őség szerinti vizsgálati program  
3.2.2.1. El őkondicionálás  
A vizsgálati járm űvet ezen almelléklet 3.3.1.1. pontja szerint kell el őkondicionálni.  
3.2.2.2. Az újratölthet ő energiatároló rendszer beállítása  
Az el őkondicionálást követ ően ki kell hagyni az ezen almelléklet 3.3.1.2. pontja szerinti kondicionálást, és egy 
legfeljebb 60 perc id őtartamú szünet alatt megengedett az újratölthet ő energiatároló rendszer beállítása. 
Hasonló szünetet kell tartani minden vizsgálat el őtt. Közvetlenül a szünet vége után végre kell hajtani az e 
függelék 3.2.2.3. pontjában el őírt m űveleteket.HU L 175/628 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
A gyártó kérésére az újratölthet ő energiatároló rendszer beállítása el őtt egy további bemelegítési eljárás is 
végrehajtható a korrekciós együttható meghatározásához hasonló kezdeti feltételek biztosítása érdekében. Ha 
a gyártó kéri ezt a további bemelegítési eljárást, akkor a vizsgálati programon belül mindig ugyanazt a 
bemelegítési eljárást kell megismételni.  
3.2.2.3. A vizsgálat menete  
3.2.2.3.1. A járm űvezet ő által választható üzemmódot ezen almelléklet 6. függelékének 3. pontjának megfelel ően kell 
kiválasztani az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklushoz.  
3.2.2.3.2. A vizsgálat során az ezen almelléklet 1.4.2. pontja szerinti alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklust kell végre ­
hajtani.  
3.2.2.3.3. Ha e függelék nem tartalmaz ellentétes utasítást, akkor a járm űvet a 6. almellékletben ismertetett 1. típusú 
vizsgálati eljárás szerint kell vizsgálni.  
3.2.2.3.4. A korrekciós együtthatók meghatározásához szükséges alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklussorozat megvaló ­
sítása érdekében a vizsgálat után az e függelék 2.2. pontja által el őírt, az e függelék 3.2.2.2–3.2.2.3. pontjában 
ismertetett lépésekb ől álló program egymás után több alkalommal is végrehajtható.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/629
 
8. almelléklet  
3. függelék  
Az újratölthet ő energiatároló rendszer áramának és feszültségének meghatározása nem küls ő feltöltés ű hibrid 
hajtású elektromos járm űvek, küls ő feltöltés ű hibrid hajtású járm űvek, tiszta elektromos hajtású járm űvek és 
nem küls ő feltöltés ű tüzel őanyag-cellás hibrid hajtású járm űvek esetében  
1. Bevezetés  
1.1. E függelék a nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek, a küls ő feltöltés ű hibrid hajtású járm űvek, a 
tiszta elektromos hajtású járm űvek és a nem küls ő feltöltés ű tüzel őanyag-cellás hibrid hajtású járm űvek újratölt ­
het ő energiatároló rendszere áramának és feszültségének meghatározási módszerét és az ahhoz szükséges m űsze ­
rezettséget ismerteti.  
1.2. Az újratölthet ő energiatároló rendszer áramának és feszültségének mérése a vizsgálat kezdetekor indul, és azonnal 
véget ér, amint a járm ű a befejezte a vizsgálatot.  
1.3. Az újratölthet ő energiatároló rendszer áramát és feszültségét minden egyes szakaszra meg kell határozni.  
1.4. A gyártónak át kell nyújtania a jóváhagyó hatóság számára az általa az újratölthet ő energiatároló rendszer 
áramának és feszültségének méréséhez:  
a) az ezen almelléklet 3. pontja szerinti 1. típusú vizsgálat,  
b) a korrekciós együtthatók meghatározására szolgáló, ezen almelléklet 2. függeléke szerinti eljárás (adott esetben),  
c) a 6a almelléklet szerinti környezeti h őmérséklet-korrekciós vizsgálat  
során használt m űszerek felsorolását (a m űszerek gyártóját, típuskódját, gyári számát és (adott esetben) utolsó 
kalibrálásának dátumát is beleértve).  
2. Az újratölthet ő energiatároló rendszer árama  
Az újratölthet ő energiatároló rendszerek lemerítését negatív áramnak kell tekinteni.  
2.1. Az újratölthet ő energiatároló rendszer áramának küls ő mérése  
2.1.1. Az újratölthet ő energiatároló rendszer áramát (áramait) a vizsgálat közben felcsíptethet ő vagy zár rendszer ű áram- 
jelátalakítóval kell elvégezni. Az árammér ő rendszernek teljesítenie kell az ezen almelléklet A8/1. táblázatában 
meghatározott követelményeket. Valamennyi áram-jelátalakítónak alkalmasnak kell lennie a motorindításkor 
jelentkez ő áramcsúcsok, valamint a mérési pontban érvényes h őmérsékleti körülmények kezelésére.  
2.1.2. Az áram-jelátalakítókat bármely újratölthet ő energiatároló rendszer esetében az egyik, közvetlenül az újratölthet ő 
energiatároló rendszerhez csatlakozó kábelre kell rögzíteni, és az újratölthet ő energiatároló rendszer teljes áramát 
kell mérniük.  
Árnyékolt vezetékek esetében alkalmas eljárást kell alkalmazni a jóváhagyó hatóság beleegyezésével.  
Annak érdekében, hogy a küls ő mér őberendezésekkel könnyen lehessen mérni az újratölthet ő energiatároló 
rendszer áramát, a gyártónak megfelel ő, biztonságos és hozzáférhet ő elérési pontokat kell biztosítania a járm űben. 
Ha ez nem hiteles, akkor a gyártó köteles a jóváhagyó hatóság számára olyan eszközt biztosítani, amelynek 
segítségével az újratölthet ő energiatároló rendszer egyik kábeléhez az ezen pontban fentebb ismertetettek szerint 
közvetlenül csatlakoztatható az áram-jelátalakító.  
2.1.3. Az áram-jelátalakító kimeneti jelét legalább 20 Hz gyakorisággal kell mintavételezni. A mért áramot az id ő szerint 
integrálni kell, és az így kapott, mért Q értéket amperórában (Ah) kell kifejezni. Az integrálás az árammér ő 
rendszeren belül is megtörténhet.  
2.2. Az újratölthet ő energiatároló rendszer áramára vonatkozó járm ű fedélzeti adatok  
E függelék 2.1. pontjának alternatívájaként a gyártó a fedélzeti árammérési adatokat is használhatja. Ezeknek az 
adatoknak a pontosságát igazolni kell a jóváhagyó hatóság felé.HU L 175/630 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
3. Az újratölthet ő energiatároló rendszer feszültsége  
3.1. Az újratölthet ő energiatároló rendszer feszültségének küls ő mérése  
Az újratölthet ő energiatároló rendszer feszültségét az ezen almelléklet 3. pontjában ismertetett vizsgálatok közben 
az ezen almelléklet 1.1. pontjában meghatározott berendezésekkel és pontossági követelményeknek megfelel ően 
kell mérni. Az újratölthet ő energiatároló rendszer feszültségének küls ő mér őberendezéssel történ ő méréséhez a 
gyártónak újratölthet ő energiatároló rendszer feszültség-mér ő pontokat kell biztosítani a jóváhagyó hatóság 
számára.  
3.2. Az újratölthet ő energiatároló rendszer névleges feszültsége  
Nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek, nem küls ő feltöltés ű tüzel őanyag-cellás hibrid hajtású 
járm űvek és küls ő feltöltés ű hibrid hajtású járm űvek esetében az újratölthet ő energiatároló rendszer e függelék 3.1. 
pontja szerint mért feszültségének használata helyett az újratölthet ő energiatároló rendszer DIN EN 60050-482 
szabvány szerint meghatározott névleges feszültsége is használható.  
3.3. Az újratölthet ő energiatároló rendszer feszültségére vonatkozó járm ű fedélzeti adatok  
E függelék 3.1. pontjának és 3.2. pontjának alternatívájaként a gyártó a fedélzeti feszültségmérési adatokat is 
használhatja. Ezeknek az adatoknak a pontosságát igazolni kell a jóváhagyó hatóság felé.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/631
 
8. almelléklet  
4. függelék  
Tiszta elektromos hajtású járm űvek és küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek el őkondicionálási, 
kondicionálási és újratölthet ő energiatároló rendszer-feltöltési feltételei  
1. E függelék az újratölthet ő energiatároló rendszer és a bels őégés ű motor alábbi eljárásokhoz való el őkészítése 
érdekében végzett el őkondicionálását ismerteti:  
a) Elektromos hatósugár, töltéslemerítési és töltésfenntartási mérések küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos 
járm űvek vizsgálata során; valamint  
b) Elektromos hatósugár-mérések és elektromosenergia-fogyasztás mérések tiszta elektromos hajtású járm űvel 
vizsgálata során.  
2. Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek el őkondicionálása és kondicionálása  
2.1. El őkondicionálás és kondicionálás abban az esetben, ha a vizsgálati eljárás töltésfenntartási vizsgálattal indul  
2.1.1. A bels őégés ű motor el őkondicionálása érdekében a járm űvet legalább egy alkalmazandó WLTP vizsgálati 
cikluson végig kell vezetni. Az újratölthet ő energiatároló rendszer töltési mérlegét minden egyes végrehajtott 
előkondicionálási ciklus alatt meg kell határozni. Az el őkondicionálást annak az alkalmazandó WLTP vizsgálati 
ciklusnak a végén kell leállítani, amely alatt teljesült az ezen almelléklet 3.2.4.5. pontja szerinti megszakítási 
feltétel.  
2.1.2. E függelék 2.1.1. pontjának alternatívájaként, a gyártó kérésére és a jóváhagyó hatóság beleegyezésével, az 
újratölthet ő energiatároló rendszer töltési szintje az 1. típusú töltésfenntartási vizsgálat számára a gyártói 
ajánlásoknak megfelel ően beállítható annak érdekében, hogy a vizsgálatot töltésfenntartó üzemállapotban el 
lehessen végezni.  
Ilyen esetben például a hagyományos járm űvek esetében alkalmazandó, a 6. almelléklet 1.2.6. pontjában ismer ­
tetett el őkondicionálási eljárást kell alkalmazni.  
2.1.3. A járm ű kondicionálását a 6. almelléklet 1.2.7. pontja szerint kell végrehajtani.  
2.2. El őkondicionálás és kondicionálás abban az esetben, ha a vizsgálati eljárás töltéslemerítési vizsgálattal indul  
2.2.1. A küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űveket legalább egy alkalmazandó WLTP vizsgálati cikluson 
végig kell vezetni. Az újratölthet ő energiatároló rendszer töltési mérlegét minden egyes végrehajtott el őkondi ­
cionálási ciklus alatt meg kell határozni. Az el őkondicionálást annak az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusnak 
a végén kell leállítani, amely alatt teljesült az ezen almelléklet 3.2.4.5. pontja szerinti megszakítási feltétel.  
2.2.2. A járm ű kondicionálását a 6. almelléklet 1.2.7. pontja szerint kell végrehajtani. 1. típusú vizsgálathoz el őkon ­
dicionált járm űvek esetében nem szabad kényszerh űtést alkalmazni. Az újratölthet ő energiatároló rendszert a 
kondicionálás közben az e függelék 2.2.3. pontjában meghatározott üzemszer ű töltési eljárással kell tölteni.  
2.2.3. Üzemszer ű töltés alkalmazása  
2.2.3.1. Az újratölthet ő energiatároló rendszer töltését a 6. almelléklet 1.2.2.2.2. pontjában meghatározott környezeti 
hőmérsékleten vagy:  
a) a fedélzeti tölt ővel, ha van; vagy  
b) a gyártó által javasolt küls ő tölt ővel, az üzemszer ű töltéshez el őírt töltési karakterisztikával kell elvégezni.  
Az e szakaszbeli eljárások kizárnak minden olyan különleges töltési típust, amely automatikusan vagy kézzel 
indítható, mint például a kiegyenlít ő töltés vagy gyorstöltés. A gyártónak nyilatkoznia kell arról, hogy a vizsgálat 
alatt nem alkalmaztak különleges töltési eljárást.HU L 175/632 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
2.2.3.2. A töltés befejezésének feltételei  
A töltés befejezésének feltétele akkor következik be, ha a fedélzeti vagy a küls ő m űszerek azt jelzik, hogy az 
újratölthet ő energiatároló rendszer teljesen feltöltött.  
3. Tiszta elektromos hajtású járm ű el őkondicionálása  
3.1. Az újratölthet ő energiatároló rendszer kezdeti töltése  
Az újratölthet ő energiatároló rendszer kezdeti töltése az újratölthet ő energiatároló rendszer kisütéséb ől, majd 
üzemszer ű töltéséb ől áll.  
3.1.1. Az újratölthet ő energiatároló rendszer kisütése  
A kisütési eljárást a gyártói ajánlásoknak megfelel ően kell végrehajtani. A gyártónak biztosítania kell, hogy az 
újratölthet ő energiatároló rendszer a kisütési eljárás révén lehetséges módon teljesen lemerüljön.  
3.1.2. Üzemszer ű töltés alkalmazása  
Az újratölthet ő energiatároló rendszert ezen almelléklet 2.2.3.1. pontja szerint kell tölteni.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/633
 
8. almelléklet  
5. függelék  
Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek használati tényez ői 
1. A használati tényez ők küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek töltéslemerít ő üzemmódbeli és töltésfenn ­
tartó üzemmódbeli menetjellemz őin és hatósugarán alapuló arányszámok, amelyek a kibocsátás, a CO  2 kibocsátás és a 
tüzel őanyag-fogyasztás súlyozására használatosak.  
A használati tényez ők kiszámítására használt, 2. szakaszbeli adatbázis alapját f őleg hagyományos járm űvek használati 
jellemz ői (például használat jellege, napi megtett távolság, különböz ő járm űkategóriák megoszlása) alkották. A hasz ­
nálati tényez őket és a töltési gyakoriságokat egy ügyféltanulmány segítségével újból ki kell értékelni, ha jelent ős számú 
küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm ű lesz majd használatban az európai piacon.  
2. Az egyes szakaszokra vonatkozó használati tényez ők kiszámítására az alábbi egyenletet kell alkalmazni:  
UF  i ðd i Þ ¼ 1 Ä exp 8 
> > > : Ä 8 
> > > : X  k 
j¼1 C j Ü 8 
: d i 
d n 9 
; j 9 
> > ; 9 
> > ; Ä X  iÄ1 
l¼1 UF  l 
ahol:  
UF  i az i szakasz használati tényez ője. 
d i Az i szakaszban megtett távolság km mértékegységben.  
C j j-edik együttható (lásd az A8.App5/1. táblázatot).  
d n Normalizált távolság (lásd az A8.App5/1. táblázatot).  
k A kitev őben lév ő kifejezések és együtthatók száma (lásd az A8.App5/1. táblázatot).  
i A vizsgált szakasz száma.  
j A vizsgált kifejezés/együttható száma.  
X  iÄ1 
l¼1 UF  l Az (i–1) szakaszig kiszámolt használati tényez ők összege.  
Az alábbi A8.App5/1. táblázatbeli paramétereken alapuló görbe 0 km és a  d n normalizált távolság között érvényes, 
ahol a használati tényez ő az 1,0 értékhez konvergál (amint az az A8/App5/1. ábrán is látható).  
A8.App5/1. táblázat  
Az y egyenletben alkalmazandó paraméter  
C 1 26,25  
C 2 – 38,94  
C 3 – 631,05  
C 4 5 964,83  
C 5 – 25 094,60  
C 6 60 380,21HU L 175/634 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
C 7 – 87 517,16  
C 8 75 513,77  
C 9 – 35 748,77  
C 10 7 154,94  
d n [km]  800  
k 10  
Az alábbi A8/App5/1. ábrán látható görbe csak szemléltetésre szolgál. Nem képezi részét a szabályozás szövegének.  
A8.App5/1. ábra  
A használati tényez ő A8.App5/1. táblázat szerinti egyenlet-paraméter alapján megrajzolt görbéje
HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/635
 
8. almelléklet  
6. függelék  
Járm űvezet ő által választható üzemmódok kiválasztása  
1. Általános követelmények  
1.1. A gyártónak az 1. típusú vizsgálati eljáráshoz az e függelék 2–4. pontjában meghatározottak szerint kell kiválasztania 
azt a járm űvezet ő által választható üzemmódot, amely lehet ővé teszi, hogy a járm ű a szóban forgó vizsgálati 
cikluson a sebességgörbére vonatkozó, 6. almelléklet 1.2.6.6. pontja szerinti t űrések betartásával tudjon végighaladni.  
1.2. A gyártónak az alábbiakra vonatkozóan bizonyítékot kell benyújtania a jóváhagyó hatóság felé:  
a) els ődleges üzemmód rendelkezésre állása a szóban forgó feltételek mellett;  
b) a szóban forgó járm ű legnagyobb sebessége;  
és kérésre:  
c) a összes üzemmódbeli tüzel őanyag-fogyasztásra, és adott esetben kibocsátott CO  2 tömegre vonatkozó bizonyí ­
tékok alapján azonosított legjobb és legrosszabb esethez tartozó üzemmód (lásd a 6. almelléklet 1.2.6.5.2.4. 
pontját);  
d) a legmagasabb elektromosenergia-fogyasztáshoz tartozó üzemmód;  
e) a ciklus energiaigény (a 7. almelléklet 5. pontja szerint, ahol a célsebesség helyett a tényleges sebesség szerepel).  
1.3. A nagyon különleges, nem normál napi használatra, hanem különleges, korlátozott célokra szolgáló, járm űvezet ő 
által választható üzemmódokat, például „hegymeneti üzemmód” vagy „karbantartási üzemmód”, nem kell figyelembe 
venni.  
2. Járm űvezet ő által választható üzemmóddal rendelkez ő küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm ű töltéslemerít ő 
üzemállapotban  
Járm űvezet ő által választható üzemmóddal rendelkez ő járm űvek esetében az üzemmódot az alábbi feltételek szerint 
kell kiválasztani az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálathoz.  
Az A8.App6/1. ábrán látható folyamatábra szemlélteti az üzemmód e függelék 2. pontja szerinti kiválasztását.  
2.1. Ha létezik olyan els ődleges üzemmód, amely lehet ővé teszi, hogy a járm ű töltéslemerít ő üzemállapotban végrehajtsa 
a referencia-vizsgálati ciklust, akkor ezt az üzemmódot kell kiválasztani.  
2.2. Ha nincs els ődleges üzemmód, vagy létezik els ődleges üzemmód, de az nem teszi lehet ővé, hogy a járm ű töltésle ­
merít ő üzemállapotban végrehajtsa a referencia-vizsgálati ciklust, akkor az üzemmódot az alábbi feltételek alapján 
kell kiválasztani a vizsgálathoz:  
a) Ha csak egy üzemmód létezik, amely lehet ővé teszi, hogy a járm ű töltéslemerít ő üzemállapotban végrehajtsa a 
referencia-vizsgálati ciklust, akkor ezt az üzemmódot kell kiválasztani;  
b) Ha több üzemmód is alkalmas a referencia-vizsgálati ciklus töltéslemerít ő üzemállapotban történ ő végrehajtására, 
akkor ezek közül a legmagasabb elektromosenergia-fogyasztáshoz tartozó üzemmódot kell választani.  
2.3. Ha e függelék 2.1. pontja és 2.2. pontja alapján nincs olyan üzemmód, amely lehet ővé teszi, hogy a járm ű 
töltéslemerít ő üzemállapotban végrehajtsa a referencia-vizsgálati ciklust, akkor a referencia-vizsgálati ciklust az 1. 
almelléklet 9. pontja szerint módosítani kell:HU L 175/636 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
a) Ha létezik olyan els ődleges üzemmód, amely lehet ővé teszi, hogy a járm ű töltéslemerít ő üzemállapotban végre ­
hajtsa a módosított referencia-vizsgálati ciklust, akkor ezt az üzemmódot kell kiválasztani;  
b) Ha nem létezik olyan els ődleges üzemmód, amely lehet ővé teszi, hogy a járm ű töltéslemerít ő üzemállapotban 
végrehajtsa a módosított referencia-vizsgálati ciklust, de más üzemmódok ezt lehet ővé teszik, akkor ezek közül a 
legmagasabb elektromosenergia-fogyasztáshoz tartozó üzemmódot kell választani.  
c) Ha nem létezik olyan üzemmód, amely lehet ővé teszi, hogy a járm ű töltéslemerít ő üzemállapotban végrehajtsa a 
módosított referencia-vizsgálati ciklust, akkor meg kell határozni a legmagasabb ciklus-energiaigény ű üzemmódot 
vagy üzemmódokat, és ezek közül a legmagasabb elektromosenergia-fogyasztáshoz tartozó üzemmódot kell 
választani.  
A8.App6/1. ábra  
Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek járm űvezet ő által választható üzemmódjának kiválasztása 
töltéslemerít ő üzemállapotban
  
3. Járm űvezet ő által választható üzemmóddal rendelkez ő küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek, nem 
küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek és nem küls ő feltöltés ű tüzel őanyag-cellás hibrid hajtású 
járm űvek töltésfenntartó üzemállapotban  
Járm űvezet ő által választható üzemmóddal rendelkez ő járm űvek esetében az üzemmódot az alábbi feltételek szerint 
kell kiválasztani az 1. típusú töltésfenntartási vizsgálathoz.  
Az A8.App6/2. ábrán látható folyamatábra szemlélteti az üzemmód e függelék 3. pontja szerinti kiválasztását.  
3.1. Ha létezik olyan els ődleges üzemmód, amely lehet ővé teszi, hogy a járm ű töltésfenntartó üzemállapotban végrehajtsa 
a referencia-vizsgálati ciklust, akkor ezt az üzemmódot kell kiválasztani.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/637
 
3.2. Ha nincs els ődleges üzemmód, vagy létezik els ődleges üzemmód, de az nem teszi lehet ővé, hogy a járm ű töltésfenn ­
tartó üzemállapotban végrehajtsa a referencia-vizsgálati ciklust, akkor az üzemmódot az alábbi feltételek alapján kell 
kiválasztani a vizsgálathoz:  
a) Ha csak egy üzemmód létezik, amely lehet ővé teszi, hogy a járm ű töltésfenntartó üzemállapotban végrehajtsa a 
referencia-vizsgálati ciklust, akkor ezt az üzemmódot kell kiválasztani;  
b) Ha több üzemmód is alkalmas arra, hogy a járm ű töltésfenntartó üzemállapotban végrehajtsa a referencia-vizs ­
gálati ciklust, akkor a gyártó eldöntheti, hogy a legrosszabb esethez tartozó üzemmódot választja, vagy a legjobb 
esethez és a legrosszabb esethez tartozó üzemmódot is választja, majd kiszámítja a vizsgálati eredmények 
számtani közepét.  
3.3. Ha e függelék 3.1. pontja és 3.2. pontja alapján nincs olyan üzemmód, amely lehet ővé teszi, hogy a járm ű 
töltéslemerít ő üzemállapotban végrehajtsa a referencia-vizsgálati ciklust, akkor a referencia-vizsgálati ciklust az 1. 
almelléklet 9. pontja szerint módosítani kell:  
a) Ha létezik olyan els ődleges üzemmód, amely lehet ővé teszi, hogy a járm ű töltésfenntartó üzemállapotban végre ­
hajtsa a módosított referencia-vizsgálati ciklust, akkor ezt az üzemmódot kell kiválasztani;  
b) Ha nem létezik olyan els ődleges üzemmód, amely lehet ővé teszi, hogy a járm ű töltésfenntartó üzemállapotban 
végrehajtsa a módosított referencia-vizsgálati ciklust, de más üzemmódok ezt lehet ővé teszik, akkor ezek közül a 
legrosszabb esethez tartozó üzemmódot kell választani.  
c) Ha nem létezik olyan üzemmód, amely lehet ővé teszi, hogy a járm ű töltésfenntartó üzemállapotban végrehajtsa a 
módosított referencia-vizsgálati ciklust, akkor meg kell határozni a legmagasabb ciklus-energiaigény ű üzemmódot 
vagy üzemmódokat, és ezek közül a legrosszabb esethez tartozó üzemmódot kell választani.HU L 175/638 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
A8.App6/2. ábra  
Küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek, nem küls ő feltöltés ű hibrid hajtású elektromos járm űvek és 
nem küls ő feltöltés ű tüzel őanyag-cellás hibrid hajtású járm űvek járm űvezet ő által választható üzemmódjának 
kiválasztása töltésfenntartó üzemállapotban
  
4. Járm űvezet ő által választható üzemmóddal rendelkez ő tiszta elektromos hajtású járm űvek 
Járm űvezet ő által választható üzemmóddal rendelkez ő járm űvek esetében az üzemmódot az alábbi feltételek szerint 
kell kiválasztani a vizsgálathoz.  
Az A8.App6/3. ábrán látható folyamatábra szemlélteti az üzemmód e függelék 3. pontja szerinti kiválasztását.  
4.1. Ha létezik olyan els ődleges üzemmód, amely lehet ővé teszi, hogy a járm ű végrehajtsa a referencia-vizsgálati ciklust, 
akkor ezt az üzemmódot kell kiválasztani.  
4.2. Ha nincs els ődleges üzemmód, vagy létezik els ődleges üzemmód, de az nem teszi lehet ővé, hogy a járm ű végrehajtsa 
a referencia-vizsgálati ciklust, akkor az üzemmódot az alábbi feltételek alapján kell kiválasztani a vizsgálathoz.  
a) Ha csak egy üzemmód létezik, amely lehet ővé teszi, hogy a járm ű végrehajtsa a referencia-vizsgálati ciklust, akkor 
ezt az üzemmódot kell kiválasztani.  
b) Ha több üzemmód is alkalmas a referencia-vizsgálati ciklus végrehajtására, akkor ezek közül a legmagasabb 
elektromosenergia-fogyasztáshoz tartozó üzemmódot kell választani.  
4.3. Ha e függelék 4.1. pontja és 4.2. pontja alapján nincs olyan üzemmód, amely lehet ővé teszi, hogy a járm ű 
töltéslemerít ő üzemállapotban végrehajtsa a referencia-vizsgálati ciklust, akkor a referencia-vizsgálati ciklust az 1. 
almelléklet 9. pontja szerint módosítani kell: Az eredményül kapott vizsgálati ciklust kell az alkalmazandó WLTP 
vizsgálati ciklusnak elnevezni:  
a) Ha létezik olyan els ődleges üzemmód, amely lehet ővé teszi, hogy a járm ű végrehajtsa a módosított referencia- 
vizsgálati ciklust, akkor ezt az üzemmódot kell kiválasztani;HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/639
 
b) Ha nem létezik olyan els ődleges üzemmód, amely lehet ővé teszi, hogy a járm ű végrehajtsa a módosított refe ­
rencia-vizsgálati ciklust, de más üzemmódok ezt lehet ővé teszik, akkor ezek közül a legmagasabb elektromos ­
energia-fogyasztáshoz tartozó üzemmódot kell választani.  
c) Ha nem létezik olyan üzemmód, amely lehet ővé teszi, hogy a járm ű végrehajtsa a módosított referencia-vizsgálati 
ciklust, akkor meg kell határozni a legmagasabb ciklus-energiaigény ű üzemmódot vagy üzemmódokat, és ezek 
közül a legmagasabb elektromosenergia-fogyasztáshoz tartozó üzemmódot kell választani.  
A8.App6/3. ábra  
Tiszta elektromos hajtású járm űvek járm űvezet ő által választható üzemmódjának kiválasztása
HU L 175/640 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
8. almelléklet  
7. függelék  
Sűrített hidrogén tüzel őanyag-cellás hibrid hajtású járm űvek tüzel őanyag-fogyasztásának mérése  
1. Általános követelmények  
1.1. A tüzel őanyag-fogyasztást az e függelék 2. pontja szerinti gravimetriás módszerrel kell mérni.  
A tüzel őanyag-fogyasztás a gyártó kérésére és a jóváhagyó hatóság beleegyezésével nyomáson alapuló eljárással 
vagy áramláson alapuló eljárással is mérhet ő. A gyártónak ebben az esetben m űszaki bizonyítékot kell benyúj ­
tania arra vonatkozóan, hogy ez az eljárás egyenérték ű eredményeket szolgáltat. A nyomáson és az áramláson 
alapuló eljárás leírása az ISO 23828 szabványban található.  
2. Gravimetriás módszer  
A tüzel őanyag-fogyasztást a tüzel őanyag-tartály tömegének vizsgálat el őtti és utáni mérése alapján kell kiszá ­
mítani.  
2.1. Berendezések és beállítások  
2.1.1. A m űszerezettségre az A8.App7/1. ábrán látható példa. A tüzel őanyag-fogyasztás méréséhez egy vagy több, 
járm űvön kívüli tartály szükséges. A járm űvön kívüli tartály(oka)t a járm ű eredeti tüzel őanyag-tartálya és tüzel ő­
anyag-cella rendszere közötti tüzel őanyag-vezetékéhez kell csatlakoztatni.  
2.1.2. Az el őkondicionáláshoz az eredetileg beépített tartály vagy küls ő hidrogénforrás is használható.  
2.1.3. A tankolási nyomást a gyártó által ajánlott értékre kell beállítani.  
2.1.4. A vezetékek átkapcsolásakor a lehet ő legkisebbre kell csökkenteni a vezetékek közötti gáz-táplálási nyomáskü ­
lönbséget.  
Abban az esetben, ha nyomáskülönbségb ől ered ő hatásokkal kell számolni, akkor a gyártónak és a jóváhagyó 
hatóságnak meg kell állapodnia azt illet ően, hogy szükséges-e korrekció.  
2.1.5. Precíziós mérleg  
2.1.5.1. A tüzel őanyag-fogyasztás méréséhez használt precíziós mérlegnek meg kell felelnie az A8.App7/1. táblázat 
szerinti követelményeknek.  
A8.App7/1. táblázat  
Analitikai mérlegek hitelességi kritériumai  
Mérés  Felbontás (leolvashatóság)  Pontosság (ismételhet őség) 
Precíziós mérleg  legfeljebb 0,1 g  legfeljebb 0,02 (  1 ) 
( 1 ) A vizsgálat alatti tüzel őanyag-fogyasztás (újratölthet ő energiatároló rendszer töltési egyensúlya = 0), tömegben kifejezve, 
szórás  
2.1.5.2. A precíziós mérleget a mérleg gyártói el őírásainak megfelel ően, vagy legalább az A8.App7/2. táblázatban 
meghatározott gyakorisággal kell kalibrálni.  
A8.App7/2. táblázat  
M űszerek kalibrálási id őközei  
M űszerellen őrzés  Intervallum  
Pontosság (ismételhet őség) Évente és jelent ősebb karbantartásoknál  
2.1.5.3. A rezgés és a konvekció hatását megfelel ő módon, például rezgéscsillapított munkaasztallal vagy szélfogóval kell 
csökkenteni.HU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/641
 
A8.App7/1. ábra  
M űszerezettségi példa
  
ahol:  
1 a küls ő tüzel őanyag-ellátás az el őkondicionáláshoz  
2 a nyomásszabályzó  
3 az eredeti tartály  
4 a tüzel őanyag-cella rendszer  
5 a precíziós mérleg  
6 a tüzel őanyag-fogyasztás méréséhez használt járm űvön kívüli tartály(ok)  
2.2. A vizsgálat menete  
2.2.1. A járm űvön kívüli tartály tömegét meg kell mérni a vizsgálat el őtt. 
2.2.2. A járm űvön kívüli tartályt az A8.App7/1. ábrán látható módon csatlakoztatni kell a járm ű tüzel őanyag-veze ­
tékéhez.  
2.2.3. A vizsgálatot a járm űvön kívüli tartályból történ ő tüzel őanyag-ellátás mellett végre kell hajtani.  
2.2.4. A járm űvön kívüli tartályt le kell csatlakoztatni a vezetékr ől. 
2.2.5. A tartály tömegét meg kell mérni a vizsgálat után.  
2.2.6. Az FC  CS,nb  kiegyensúlyozatlan, töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó tüzel őanyag-fogyasztást a vizsgálat el őtt 
és után mért tömeg alapján az alábbi egyenlet segítségével kell kiszámítani:  
FC CS;nb ¼ g 1 Ä g 2 
d Ü 100  
ahol:  
FC CS,nb  a vizsgálat alatt mért kiegyensúlyozatlan, töltésfenntartó üzemállapothoz tartozó tüzel őanyag-fogyasztás 
(kg/100 km);  
g 1 a tartály tömege a vizsgálat kezdetén (kg);  
g 2 a tartály tömege a vizsgálat végén (kg);  
d a vizsgálat alatt megtett távolság (km).  
FC CS,nb,pHU L 175/642 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2017.7.7.
 
9. almelléklet  
Az eljárások egyenérték űségének megállapítása  
1. Általános követelmények  
A gyártó kérésére a jóváhagyó hatóság más mérési eljárásokat is elfogadhat, ha azok az ezen almelléklet 1.1. pontja 
értelmében egyenérték ű eredményeket szolgáltatnak. Az alkalmazni kívánt eljárás egyenérték űségét igazolni kell a 
jóváhagyó hatóság felé.  
1.1. Az egyenérték űség eldöntése  
Az alkalmazni kívánt eljárás akkor tekinthet ő egyenérték űnek, ha pontossága és ismételhet ősége megegyezik a 
referencia-eljáráséval, vagy annál jobb.  
1.2. Az egyenérték űség megállapítása  
Az eljárás egyenérték űségét az alkalmazni kívánt és a referencia-eljárás közötti korrelációs vizsgálat alapján kell 
megállapítani. A korrelációs vizsgálathoz használt eljárásokat jóvá kell hagyatni a jóváhagyó hatósággal.  
Az alkalmazni kívánt és a referencia-eljárás pontossága és ismételhet ősége megállapításának alapelve összhangban 
kell, hogy álljon az ISO 5725 szabvány 6. része 8. mellékletével, „Alternatív mérési eljárások összehasonlítása”.  
1.3. Végrehajtási követelmények  
FenntartvaHU 2017.7.7. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 175/643