A Tanács irányelve

(1978. június 19.)

az anyagi hosszúságmérőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 73/362/EGK irányelv műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról

(78/629/EGK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,

tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel a csatlakozási okmánnyal módosított, a mérőműszerekkel és a metrológiai ellenőrzés módszereivel kapcsolatos közös rendelkezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1971. július 26-i 71/316/EGK tanácsi irányelvre [1] és különösen annak 17., 18. és 19. cikkére,

mivel az anyagi hosszúságmérőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1973. november 19-i 73/362/EGK tanácsi irányelv [2] előkészítése és elfogadása óta új anyagi hosszúságmérőket fejlesztettek ki; mivel a műszaki fejlődés figyelembevételének érdekében az említett irányelvet ezért módosítani kell;

mivel a Bizottság 1978. január 19-én módosítási javaslatot nyújtott be véleményezésre a mérőműszerek kereskedelme műszaki jellegű akadályainak elhárítását célzó irányelveknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításával foglalkozó bizottságnak; mivel a vélemény meghozatala hiányában a 71/316/EGK irányelv 19. cikke (3) bekezdésének b) pontjában megállapított eljárás alapján a Bizottság a Tanácsnak javaslatot tett a meghozandó intézkedésekről,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 73/362/EGK irányelv mellékletének 3.6., 4.1., 5.1., 6.3., 7.1., 7.2., 7.3., 8., 9.1., 9.2., 9.4. és 9.5. pontja ezen irányelv melléklete alapján módosul.

2. cikk

A tagállamok elfogadják azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek oly módon, hogy ezek a rendelkezések az értesítéstől számított egy éven belül hatályba lépjenek, és erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

3. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Luxembourgban, 1978. június 19-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. Dalsager

[1] HL L 202., 1971.9.6., 1. o.

[2] HL L 335., 1973.12.5., 56. o.

--------------------------------------------------

MELLÉKLET

3.6. A mérőszalag olyan kiképzésű, hogy amikor a szalag sík felületen kihúzott állapotban van, a szélei egyenesek és párhuzamosak.

4.1. A hosszúságmérőkön az osztásnak és a számozásnak a névleges hosszúság mentén érthetőnek, előírás szerintinek és letörölhetetlennek kell lennie annak érdekében, hogy biztonságos, egyszerű és egyértelmű leolvasást tegyen lehetővé. Néhány nem számozott osztás azonban, amelyek száma a hosszúságmérőkön nem haladja meg a két egymást követő számozott skálaosztás közötti skálaosztások számát, a mérőeszköz végén a fő skálaosztáson túlnyúlhat.

5.1. A hosszúságmérők névleges hosszúsága a következő értékek egyike: 0,5; 1; 1,5; 2; 3; 4; 5; 6; 7; 8; 9 m vagy 5 m többszöröse.

6.3. Mindezeket a feliratokat láthatóan és olvashatóan kell feltüntetni a hosszúságmérő elejétől kezdődően.

Az illetékes nemzeti hatóság egyetértésével azonban bizonyos feliratok megjelenhetnek az eszköz egy teljes részén. Ebben az esetben az EGK-típusjóváhagyási igazolás megállapítja, hová kerüljenek elhelyezésre ezek a feliratok.

Továbbá, ha a hosszúságmérő szélessége nem teszi lehetővé az EGK-típusjóváhagyási jel olvasható feltüntetését, a mérőműszerekkel és a metrológiai ellenőrzés módszereivel kapcsolatos közös rendelkezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1971. július 26-i tanácsi irányelv I. melléklete 3.1. pontja rendelkezéseinek sérelme nélkül, és e mellékletnek a 3.5. pontjával összhangban a jel a következő jelek formájában is feltüntethető egymás után elrendezve:

- a stilizált ε betű,

- az EGK-típusjóváhagyást megadó tagállam megkülönböztető betűje/betűi,

- az EGK-típusjóváhagyás évének utolsó két számjegye,

- az EGK-típusjóváhagyás hivatkozási száma (pl. ε F 755345).

7. LEGNAGYOBB MEGENGEDHETŐ HIBA

7.1. Az ezen irányelvben meghatározott hosszúságmérőket pontosságuk szerint három osztályba – I., II. és III. – kell sorolni.

A hosszúságmérők EGK-elsőhitelesítésénél a legnagyobb megengedett hibát (amelynek értéke pozitív vagy negatív):

a) a névleges hosszúságra, és

b) bármely egyéb, nem egymást követő skálaosztás közötti távolságra,

az adott hosszúság függvényében, milliméterben kell megadni az (a + bL) képlettel, ahol:

- "L" az adott hosszúság egész méterre kerekítve,

- "a" és "b" az egyes pontossági osztályokra a következő táblázat szerint meghatározott együttható:

Pontossági osztály | a | b |

I | 0,1 | 0,1 |

II | 0,3 | 0,2 |

III | 0,6 | 0,4 |

7.2. 7.2.1. Az 1 cm-nél nem hosszabb osztásértékek "i" hosszúságára vonatkozó pozitív vagy negatív legnagyobb megengedett hibát minden egyes pontossági osztályra a következő táblázatnak megfelelően kell megadni:

Az adott osztásköz "i" hosszúsága | Legnagyobb megengedhető hiba (mm-ben), pontossági osztályonként |

I. | II. | III. |

i ≤ 1 mm | 0,1 | 0,2 | 0,3 |

1 mm < i ≤ 1 cm | 0,2 | 0,4 | 0,6 |

1 cm-nél nagyobb osztásértékek esetén a legnagyobb megengedett hibát az osztásérték függvényében az (a + bL) képlettel milliméterben kell megadni, ahol az "a" és "b" paraméterek értékei a 7.1 pontban megadottal azonosak, "L" értéke pedig az adott hosszúságnak a következő egész méterre felkerekített értéke.

7.2.2. Az 1 cm-t meg nem haladó, egymást követő osztásértékek "i" hosszúsága közötti legnagyobb megengedett különbséget mindegyik pontossági osztályra a következő táblázat szerint kell meghatározni:

Az adott osztásköz "i" hosszúsága | Legnagyobb megengedhető eltérés (mm-ben), pontossági osztályonként |

I | II | III |

i ≤ 1 mm | 0,1 | 0,2 | 0,3 |

1 mm < i ≤ 1 cm | 0,2 | 0,4 | 0,6 |

1 cm-nél nagyobb osztásértékek esetén az egymást követő "i" osztásértékek hosszúsága közötti legnagyobb megengedett különbséget az (a + bL) képlettel, milliméterben kell megadni a 7.2.1. pontban meghatározottak szerint.

7.3. Véglapos vagy összetett hosszúságmérőknél azonban a felülettel határolt tartományra a legnagyobb megengedett hiba plusz vagy mínusz értékeit az alábbi értékekkel kell megnövelni:

- 0,1 mm-rel az I. pontossági osztályú mérőkre,

- 0,2 mm-rel a II. pontossági osztályú mérőkre,

- 0,3 mm-rel a III. pontossági osztályú mérőkre.

Ezen felül a 7.1. és 7.2.2. pontban megállapított rendelkezéseket nem kell alkalmazni:

- ha a 7.1. b) pontban leírt, nem egymást követő osztásjel egyikét felület képezi, és

- ha a 7.2.2. pontban leírt, egymást követő osztások egyike felülettel határolt szélső osztás.

8. HITELESÍTÉSI JELEK

Minden hosszúságmérő felépítésének biztosítania kell, hogy a hosszúságmérő megkaphassa a mérőműszerekkel és a metrológiai ellenőrzés módszereivel kapcsolatos közös rendelkezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1971. július 26-i tanácsi irányelvben előírt hitelesítési jeleket. Erre helyet kell biztosítani hosszúságmérők elejének közelében akár a mérőn magán, akár egy nélkülözhetetlen járulékos készüléken.

9.1. Üvegszálas és műanyag véglapos, végvonásos vagy összetett szalag hosszúságmérők

Névleges hosszúság: 0,5–50 méter.

A húzóerőt (kb. 20 N-os) feltüntetik.

A véglapos és összetett hosszúságmérők szabad végei kopásálló pánttal vagy kupakkal vannak ellátva.

Ezek a hosszúságmérők az I., II. vagy III. pontossági osztályba tartoznak.

9.2. Egy darabban készített, merev vagy félmerev fém vagy egyéb anyagú hosszúságmérők

Névleges hosszúság: 0,5–5 méter.

A referenciahőmérséklet bizonyos esetekben eltérhet 20 °C-tól.

Ezek a mértékek folyadékok szintjének ellenőrzésére használt mérőpálcákat is magukban foglalnak.

A merev mérőpálca vége ütés- és kopásálló végződéssel vagy kupakkal van ellátva. Ütődéskor nem kelthet szikrát.

Ezek a hosszúságmérők a II. pontossági osztályba tartoznak.

9.4. Acélszalag-hosszúságmérők

9.4.1. Véglapos, végvonalas vagy összetett hosszúságmérők tekercselőn.

Névleges hosszúság: 0,5–10 méter; az 5–10 m-es mértékek lapja íves keresztmetszetű.

Ezek a hosszúságmérők tokban lehetnek, melynek a méretei a mérésre használt részbe tartozhatnak, főként belső méretek mérésénél. Ezeknek a hosszúságmérőknek a szabad vége rögzített vagy csúszó kampóval vagy rögzítőnyelvvel van ellátva.

Ezek a hosszúságmérők az I. vagy II. pontossági osztályba tartoznak.

9.4.2. A névleges hossznál nagyobb hosszúságok mérésére tervezett véglapos vagy végvonalas hosszúságmérők

Névleges hosszúság: 5, 10, 20, 50, 100 vagy 200 méter.

A húzóerőt, mely kb. 50 N, fel kell tüntetni a hosszúságmérőn.

A szabad vég magában foglal a névleges hosszúságba bele nem tartozó fogantyút vagy gyűrűt.

Ha a fogantyúk beletartoznak a névleges hosszúságba, úgy vannak felépítve, hogy az illesztésük semmilyen pontatlanságot ne okozzon a mérésnél.

Ezek a hosszúságmérők az I. vagy II. pontossági osztályba tartoznak.

9.4.3. Nem a névleges hosszúságnál nagyobb hosszúságok mérésére tervezett végvonalas vagy összetett hosszúságmérők tekercselőn.

Névleges hosszúság: 5–200 méter.

A referenciahőmérséklet bizonyos esetekben eltérhet 20 °C-tól.

A vonóerőt (kb. 50 N-os) feltüntetik a mértéken.

A szabad vég magában foglal a névleges hosszba nem beletartozó fogantyút, gyűrűt vagy kampót.

Ezek a mértékek az I. vagy II. pontossági osztályba tartoznak.

9.5. Összetett fémből készült, feszítő súllyal ellátott merülő szalag, folyadékszint mérésére

Névleges hosszúság: 5–50 méter.

A referenciahőmérséklet bizonyos esetekben eltérhet 20 °C-tól.

A szalag helyes kihúzásához szükséges húzóerőt fel kell tüntetni a hosszúságmérőn.

Ezt a húzóerőt kell kifejteni a hosszúságmérőn feszítő súly segítségével, amelyen fel kell tüntetni annak saját tömegét.

A skálakezdet fő osztásjelét a megfelelő formájú feszítő súly alja képezi. A feszítő súly olyan anyagból készül, ami ütközés esetén nem kelt szikrát.

A feszítő súly stabilan vagy leszerelhetően csatlakozik a szalaghoz oly módon, hogy ez a csatlakozás vagy kapcsolat ne okozzon hibát.

A szalag teljes hossza milliméter osztású, az osztás a feszítő súly sima oldalán folytatódik.

A hosszúságmérő másik végére csévélre szerelhető.

Ezek a hosszúságmérők az I. vagy II. pontossági osztályba tartoznak.

A hosszúságmérő feszítő súllyal történő használata esetén a hibahatár nem kisebb, mint 0,6 mm.

--------------------------------------------------