HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 112/1

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/631 RENDELETE

(2016. április 14.)

a termelőegységek hálózati csatlakozási követelményeire vonatkozó üzemi és kereskedelmi szabályzat létrehozásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről és az 1228/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 714/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (11) bekezdésére,

mivel:

(1) Az együttműködő és összekapcsolt belső energiapiac mielőbbi kialakítása döntő fontosságú az energiaellátás biztonságának fenntartása, a versenyképesség növelése, valamint annak érdekében, hogy minden fogyasztó elérhető áron tudjon energiát vásárolni.

(2) A 714/2009/EK rendelet a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme területén megkülönböztetésmentes szabályokat határoz meg a hálózathoz való hozzáférés tekintetében a belső villamosenergia-piac megfelelő működésének biztosítására. Emellett a 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 5. cikke előírja, hogy a tagállamok, vagy amennyiben a tagállamok úgy rendelkeztek, a szabályozó hatóságok biztosítsák többek között azt, hogy olyan objektív és megkülönböztetéstől mentes műszaki szabályok kerüljenek kialakításra, amelyek a rendszerek csatlakoztatása tekintetében minimális műszaki tervezési és üzemeltetési követelményeket állapítanak meg. Amennyiben a követelmények nemzeti hálózatra történő csatlakozás feltételeit határozzák meg, ugyanezen irányelv 37. cikkének (6) bekezdése értelmében a szabályozó hatóságok felelősek legalább az ezek kiszámítására és megállapítására szolgáló módszertanok megállapításáért vagy jóváhagyásáért. Az összekapcsolt átviteli rendszeren belüli rendszerbiztonság érdekében alapvetően fontos a villamosenergia-termelő berendezésekre vonatkozó követelmények közös értelmezésének megállapítása. A szinkronterületeken belüli és a köztük levő belső villamosenergia-piac megfelelő működésének elősegítése és a gazdaságosság elérése érdekében a rendszerbiztonság fenntartását, megőrzését és helyreállítását célzó követelményeket határokon átnyúló hálózati és piacintegrálási kérdéseknek kell tekinteni.

(3) A villamosenergia-termelő berendezések hálózati csatlakozására vonatkozóan olyan harmonizált szabályokat kell kidolgozni, amelyek egyértelmű jogi keretet biztosítanak a hálózati csatlakozásokhoz, megkönnyítik az egész Unióra kiterjedő villamosenergia-kereskedelmet, támogatják a rendszerbiztonságot, megkönnyítik a megújuló energiaforrások integrálását, lehetővé teszik a hálózat és az erőforrások hatékonyabb használatát, és fokozzák a versenyt: mindez a fogyasztók javát szolgálja.

(4) A rendszerbiztonság részben a villamosenergia-termelő berendezések műszaki kapacitásától függ. Ezért alapvető előfeltétel az átviteli és elosztóhálózatok szintjén a rendszeres koordináció és olyan megfelelő teljesítményű berendezések csatlakoztatása az átviteli és elosztóhálózatokra, amelyek kezelni tudják a zavarokat, és segítenek a jelentős kiesések megelőzésében, vagy megkönnyítik a rendszerösszeomlás utáni helyreállítást.

(5) A rendszer csak akkor tud biztonságosan üzemelni, ha a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosai és a rendszerüzemeltetők szorosan együttműködnek. A rendszer működése különösen rendellenes üzemi körülmények esetén a villamosenergia-termelő berendezéseknek a feszültség és a névleges frekvencia egységnyi (1 pu) referenciaértékétől való eltérésére adott válaszától függ. A rendszerbiztonsággal összefüggésben a hálózatokat és a villamosenergia-termelő berendezéseket rendszertervezési szempontból egyetlen egységnek kell tekinteni, tekintve, hogy ezek a részek kölcsönösen függenek egymástól. Ezért a hálózati csatlakozás előfeltételeként megfelelő műszaki követelményeket kell megállapítani a villamosenergia-termelő berendezésekre vonatkozóan.

(6) A szabályozó hatóságoknak mérlegelniük kell a rendszerüzemeltetőknél a rendelet végrehajtásakor ténylegesen felmerülő indokolt költségeket, amikor az átviteli és elosztói díjakat vagy módszereiket megállapítják vagy jóváhagyják, illetve amikor a nemzeti hálózatokra való csatlakozás vagy a nemzeti hálózatok elérésének feltételeit jóváhagyják a 2009/72/EK irányelv 37. cikke (1) és (6) bekezdésének, valamint a 714/2009/EK rendelet 14. cikkének megfelelően.

(7) Az Unión belüli különböző szinkron villamosenergia-rendszerek eltérő jellemzőkkel rendelkeznek, amelyeket figyelembe kell venni a termelőegységekre vonatkozó követelmények meghatározásakor. Ezért a hálózathoz való kapcsolódás szabályainak 714/2009/EK rendelet 8. cikkének (6) bekezdése szerinti megállapításakor ügyelni kell a regionális sajátosságokra.

(8) Mivel szükség van a szabályozói biztonságra, a rendelet követelményeit alkalmazni kell az új villamosenergia-termelő létesítményekre, de nem lehet alkalmazni őket a meglévő villamosenergia-termelő berendezésekre és a már előrehaladott tervezési fázisban levő, de még be nem fejezett villamosenergia-termelő berendezésekre, kivéve, ha az érintett szabályozó hatóság vagy tagállam erről a rendszerkövetelmények módosulása és egy teljes körű költség-haszon elemzés alapján másként dönt, vagy ha az említett villamosenergia-termelő létesítményeken jelentős mértékű korszerűsítést hajtottak végre.

(9) A villamosenergia-termelő berendezések jelentőségét méretük és az egész rendszerre kifejtett hatásuk alapján kell megállapítani. A szinkrongépeket gépméret szerint kell besorolni, és azoknak tartalmazniuk kell a villamosenergia-termelő létesítmények valamennyi, általában elválaszthatatlan módon működő elemét, mint például a kombinált ciklusú gázturbinás erőművek külön gáz- és gőzturbinái által meghajtott szinkrongenerátorokat. A több ilyen kombinált ciklusú gázturbinás erőművet tartalmazó létesítmények esetében mindegyiket a mérete alapján, nem pedig a létesítmény teljes kapacitása alapján kell felmérni. Az egy gazdasági egység kialakításának céljával összegyűjtött és egyetlen csatlakozási ponttal rendelkező, nem szinkron módon kapcsolódó villamosenergia-termelő egységeket összesített teljesítőképességük szerint kell felmérni.

(10) A rendeletnek eltérő szintű követelmények megállapításával kell különbséget tennie az eltérő típusú termelőegységek között, figyelembe véve az eltérő csatlakozási feszültségszintet, és a legnagyobb villamosenergia-termelő kapacitást. Ez a rendelet nem határoz meg szabályokat azon csatlakozási pont feszültségszintjének megállapításához, amelyhez a villamosenergia-termelő berendezést csatlakoztatni kell.

(11) Az A típusú villamosenergia-termelő berendezésekre vonatkozó követelményeket alapszinten kell megállapítani, amely biztosítja a villamosenergia-termelést korlátozott automatikus válasz és minimális rendszerüzemeltetői ellenőrzés mellett. Ezeknek a követelményeknek biztosítaniuk kell, hogy a rendszerüzemeltetési tartományokon belül ne forduljon elő nagymértékű villamosenergia-termelés kimaradás, és ezáltal minimálisra csökkenjen a kritikus események száma, továbbá tartalmazniuk kell a rendszerre nézve kritikus események során elvégzett széles körű beavatkozáshoz szükséges követelményeket.

(12) A B típusú villamosenergia-termelő berendezésekre vonatkozó követelményeknek az üzemi eseményekkel szembeni nagyobb rugalmasság mellett biztosítaniuk kell az automatikus dinamikus válaszok szélesebb körét az ilyen dinamikus válaszadás érdekében, és hogy magasabb szintű rendszerüzemeltetői ellenőrzést és tájékoztatást lehessen elérni az említett kapacitások kihasználására. A szóban forgó követelmények egyfelől automatikus választ biztosítanak a rendszeresemények hatásának minimalizálása érdekében, másfelől gondoskodnak arról, hogy a dinamikus termelési válasz a lehető leghatékonyabb legyen.

(13) A C típusú villamosenergia-termelő berendezésekre vonatkozó követelményeknek olyan kifinomult, stabil és nagymértékben szabályozható, valós idejű dinamikus választ kell lehetővé tenniük, amelynek célja az ellátás biztonságát szolgáló alapvető kiegészítő szolgáltatások nyújtása. Ezeknek a követelményeknek – miközben a követelmények, a funkciók, az ellenőrzés és a tájékoztatás kölcsönhatásai következetes részletességgel meghatározásra kerülnek – ki kell terjedniük a rendszer valamennyi állapotára, hogy hasznosítani lehessen az említett kapacitásokat, és biztosítva legyen a rendszeresemények elkerüléséhez, kezeléséhez és a válaszlépésekhez szükséges valós idejű rendszerválasz. Ezeknek a követelményeknek egyúttal biztosítaniuk kell a villamosenergia-termelő berendezések elegendő reagálási képességét mind a zavartalan, mind a zavart rendszerállapotokra, és biztosítaniuk kell a villamosenergia-termelés különböző helyzetekben történő felhasználásához szükséges információkat és ellenőrzést.

(14) A D típusú villamosenergia-termelő berendezésekre vonatkozó követelményeket hozzá kell igazítani a magasabb feszültségre csatlakozó villamosenergia-termeléshez, és a követelményeknek hatással kell lenniük a teljes rendszer ellenőrzésére és működésére. Biztosítaniuk kell az összekapcsolt rendszer stabil működését, lehetővé téve Európa-szerte a villamosenergia-termelésből származó kiegészítő szolgáltatások használatát.

(15) A követelményeknek a megkülönböztetésmentesség és átláthatóság elvén, valamint a lehető legnagyobb általános hatékonyság és az összes érintett fél számára a lehető legalacsonyabb összköltség közötti optimális egyensúly elvén kell alapulniuk. Ezért a követelményeknek tükrözniük kell a különböző sajátos jellegzetességekkel rendelkező villamosenergia-termelő technológiák kezelésében meglévő különbségeket, és bizonyos földrajzi területeken ki kell küszöbölniük a szükségtelen beruházásokat a regionális sajátosságok figyelembevétele érdekében. Az átvitelirendszer-üzemeltetők és elosztórendszer-üzemeltetők – beleértve a zárt elosztó rendszerek üzemeltetőit is – figyelembe vehetik ezeket a különbségeket a követelmények e rendelet előírásaival összhangban való meghatározása során, elismerve, hogy az átviteli rendszereket az elosztó rendszerektől megkülönböztető határértékeket nemzeti szinten határozzák meg.

(16) A határokon átnyúló hatások miatt e rendeletnek valamennyi feszültségszinten ugyanazokra a frekvenciával kapcsolatos követelményekre kell vonatkoznia, legalábbis egy szinkronterületen belül. Ez azért szükséges, mert az egyik tagállamban fellépő frekvenciaváltozás azonnal hatással lenne a szinkronterület valamennyi más tagállamának frekvenciájára és kárt okozhat azok berendezéseiben.

(17) A rendszerbiztonság érdekében lehetővé kell tenni, hogy az összekapcsolt rendszer egyes szinkronterületein a villamosenergia-termelő berendezések a rendszerre kapcsolva maradjanak a meghatározott frekvencia- és feszültségtartományok esetében.

(18) E rendeletnek paramétertartományokat kell megadnia, amelyek közül az országok a zárlati áthidalóképességnek megfelelően választhatnak egy olyan arányos megközelítés fenntartása érdekében, amely tükrözi a változó rendszerigényeket például a megújuló energiaforrások szintjét és a meglévő hálózatvédelmi rendszereket illetően mind az átvitel, mind az elosztás terén. Egyes hálózatok konfigurációját tekintve a zárlati áthidalási követelményekben az előírt felső határérték 250 milliszekundum. Mivel azonban Európában a legáltalánosabb zárlathárítási idő jelenleg 150 milliszekundum, a tagállam által e rendelet követelményeinek jóváhagyására kijelölt szerv a jóváhagyás előtt saját hatáskörében dönthet arról, hogy szükség van-e hosszabb időre.

(19) Amikor az átvitelirendszer-üzemeltető meghatározza a zárlati áthidalóképesség zárlat előtti és zárlat utáni feltételeit az olyan rendszerjellemzők figyelembevételével, mint a hálózati topológia és a villamosenergia-termelési szerkezet, el kell döntenie, hogy a villamosenergia-termelő berendezések zárlat előtti üzemi feltételeit vagy a hosszabb zárlathárítási időt részesítse-e előnyben.

(20) Hálózati zavar miatt fellépő, előre nem látott leválás után az összekapcsolt rendszer működéséhez fontos a megfelelő újrakapcsolódás biztosítása. A helyes hálózatvédelem kulcskérdés a rendszerstabilitás és -biztonság fenntartása szempontjából, különösen a rendszer zavarai esetén. A védelmi rendszerek megakadályozhatják a zavarok súlyosbodását, és korlátozhatják azok következményeit.

(21) A rendszerüzemeltetők és a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosai közötti megfelelő információcsere előfeltétele annak, hogy a rendszerüzemeltetők fenntarthassák a rendszerstabilitást és -biztonságot. A rendszerüzemeltetőknek mindenkor át kell látniuk a rendszer állapotát, beleértve a villamosenergia-termelő berendezések üzemi feltételeire vonatkozó információkat, valamint a villamosenergia-termelő berendezésekkel való kapcsolattartási lehetőségeket üzemi utasítások megadása céljából.

(22) A rendszerstabilitást és -biztonságot veszélyeztető vészhelyzetekben szükséges, hogy a rendszerüzemeltetők utasításukkal biztosíthassák a villamosenergia-termelő berendezések kimenetének olyan kiigazítását, amely mellett képesek eleget tenni rendszerbiztonsággal kapcsolatos feladataiknak.

(23) Az összekapcsolt rendszerek között össze kell hangolni a feszültségtartományokat, mivel azok döntő fontosságúak a szinkronterületeken belüli energiatermelő rendszer biztonságos tervezésében és üzemeltetésében. A feszültségzavarok miatti leválások hatással vannak a szomszédos rendszerekre. A feszültségtartományok meghatározásának elmulasztása jelentős mértékben bizonytalanságot okozhat a rendszer tervezésében és üzemeltetésében a normál üzemi feltételeken kívüli üzem szempontjából.

(24) A meddőteljesítmény kapacitásigényei több tényezőtől függenek, köztük a hálózati kapcsolódás fokától vagy a betáplálás és a fogyasztás arányától; ezeket figyelembe kell venni a meddőteljesítmény-követelmények megállapításakor. Ha a rendszerüzemeltető felelősségi területén belül a regionális rendszer jellemzői változóak, akkor egynél több profilra lehet szükség. Előfordulhat, hogy magas feszültségeknél meddőteljesítmény-termelés, azaz késés, míg alacsony feszültségeknél meddőteljesítmény-fogyasztás, azaz sietés következik be. A meddőteljesítményre vonatkozó követelmények korlátokat szabhatnak a villamosenergia-termelés megtervezésére és működésére. Ezért fontos a rendszer hatékony működéséhez ténylegesen szükséges kapacitások alapos felmérése.

(25) A szinkron villamosenergia-termelő berendezések sajátos módon ellenállnak a frekvenciaeltéréseknek vagy lassítják őket; számos megújuló energiaforrás nem rendelkezik ezzel a jellemzővel. Ezért nagyarányú, megújuló energiaforrás alapú termelés során ellenintézkedéseket kell tenni a jelentősebb frekvenciaváltozás elkerülésére. A mesterséges inercia megkönnyíthetné a megújuló energiaforrások további terjedését, amelyek természetes módon nem járulnak hozzá az inerciához.

(26) Megfelelő és arányos megfelelési vizsgálatot kell végezni oly módon, hogy a rendszerüzemeltetők gondoskodhassanak az üzembiztonságról.

(27) A teljes körű piaci integráció megvalósulása érdekében a szabályozó hatóságok, tagállamok és a rendszerüzemeltetők a hálózathoz való kapcsolódás követelményeinek kialakítása és jóváhagyása során biztosítják azok lehető legátfogóbb harmonizálását. A kapcsolódási követelmények kidolgozása során különösen figyelembe kell venni a bevett műszaki előírásokat.

(28) E rendeletben meg kell határozni egy szabályoktól való eltérésre vonatkozó eljárást olyan helyi körülmények figyelembevétele érdekében, amikor például kivételes esetben a szabályok betartása veszélyeztetné a helyi hálózat stabilitását, vagy a villamosenergia-termelő berendezés biztonságos működése olyan üzemi feltételeket kívánna meg, amelyek nincsenek összhangban a rendelettel. Olyan különleges hő- és villamos energiát kapcsoltan termelő erőművek esetében, amelyek jobb hatásfokkal működnek, a rendeletben meghatározott szabályok aránytalan költségeket eredményeznének, és a hatékonysági előnyök elvesztéséhez vezethetnek.

(29) Az érintett szabályozó hatóságok, vagy egyes tagállamok esetében más hatóságok jóváhagyása alapján a rendszerüzemeltetők számára lehetővé kell tenni, hogy eltéréseket javasoljanak bizonyos, villamosenergia-termelő berendezésekre vonatkozó osztályok esetében.

(30) E rendelet elfogadása a 714/2009/EK rendelet alapján történt, amelyet e rendelet kiegészít, illetve amelynek szerves részét képezi. A 714/2009/EK rendeletre történő, más jogi aktusokban található hivatkozásokat úgy kell tekinteni, mint amelyek egyúttal e rendeletre is hivatkoznak.

(31) Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban állnak a 714/2009/EK rendelet 23. cikkének (1) bekezdésében említett bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet olyan üzemi és kereskedelmi szabályzatot hoz létre, amely meghatározza a villamosenergia-termelő létesítmények – vagyis a szinkron villamosenergia-termelő berendezések, az erőműparkok és a tengeri erőműparkok – összekapcsolt rendszerre történő hálózati csatlakozásának követelményeit. Elősegíti ezáltal a tisztességes versenyfeltételek megteremtését a belső villamosenergia-piacon, a rendszerbiztonság és a megújuló energiaforrások integrálása, illetve az egész Unióra kiterjedő villamosenergia-kereskedelem megkönnyítése érdekében.

E rendelet egyúttal meghatározza azokat a kötelezettségeket, amelyek biztosítják, hogy a rendszerüzemeltetők megfelelően, átlátható és megkülönböztetéstől mentes módon használhassák a villamosenergia-termelő berendezések kapacitását, és így egyenlő versenyfeltételek alakuljanak ki az egész Unióban.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 2. cikkében, a 714/2009/EK rendelet 2. cikkében, az (EU) 2015/1222 bizottsági rendelet (4) 2. cikkében, az 543/2013/EU bizottsági rendelet (5) 2. cikkében és a 2009/72/EK irányelv 2. cikkében található fogalommeghatározásokat kell alkalmazni.

Ezen túlmenően az alábbi fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

1. „szerv”: a nemzeti jog szerint kijelölt szabályozó hatóság, egyéb nemzeti hatóság, rendszerüzemeltető, illetve más köz- vagy magánszervezet;

2. „szinkronterület”: szinkron módon üzemelő átvitelirendszer-üzemeltetők tevékenysége által lefedett terület; ilyenek a Kontinentális Európa, Nagy-Britannia, Írország-Észak-Írország és a NORDIC szinkronterületek, valamint Litvánia, Lettország és Észtország energiatermelő rendszerei, együttesen a BALTIC, amely egy nagyobb szinkronterület része;

3. „feszültség”: két pont között fennálló villamos potenciálkülönbség, amely alapharmonikus frekvenciájú fázisok között mért pozitív sorrendű effektív érték;

4. „látszólagos teljesítmény”: háromfázisú rendszerek esetében az alapharmonikus frekvencián mért feszültségnek, áramerősségnek, valamint négyzetgyök háromnak a szorzata, általában kilovolt-amperben („kVA”) vagy megavolt-amperben („MVA”) kifejezve;

5. „villamosenergia-termelő berendezés”: szinkron villamosenergia-termelő berendezés vagy erőműpark;

6. „villamosenergia-termelő létesítmény”: olyan létesítmény, amely az elsődleges energiaforrást villamos energiává alakítja át, és amely egy vagy több villamosenergia-termelő berendezésből áll, illetve egy vagy több csatlakozási ponton kapcsolódik a hálózathoz;

7. „villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosa”: az a természetes vagy jogi személy, akinek a villamosenergia-termelő létesítmény a tulajdonában van;

8. „erőművi főberendezés”: egy vagy több olyan alapvető berendezés, amely valamely elsődleges energiaforrás villamos energiává történő átalakításához szükséges;

9. „szinkron villamosenergia-termelő berendezés”: nem megosztható berendezések összessége, melyek olyan módon tudnak villamos energiát termelni, hogy a létrejött feszültség frekvenciája, a generátor fordulatszáma és a hálózati feszültség frekvenciája közötti arány állandó, tehát egymáshoz viszonyítva szinkron helyzetben vannak;

10. „villamosenergia-termelő berendezés minősítő dokumentum”: a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosa által az érintett rendszerüzemeltetőnek átadott dokumentum B vagy C típusú villamosenergia-termelő berendezés esetében, amely igazolja, hogy a villamosenergia-termelő berendezés a rendeletben lefektetett műszaki kritérium szerinti megfelelése bizonyított, és tartalmazza a szükséges adatokat és nyilatkozatokat, beleértve a megfelelési nyilatkozatot;

11. „érintett átvitelirendszer-üzemeltető”: az az átvitelirendszer-üzemeltető, amelynek szabályozási területén villamosenergia-termelő berendezés, fogyasztói létesítmény, fogyasztói rendszer vagy nagyfeszültségű egyenáramú rendszer bármilyen feszültségszinten a hálózathoz kapcsolódik vagy kapcsolódni fog;

12. „hálózat”: villamos energia átvitele vagy elosztása céljából összekapcsolt villamos létesítmények és berendezések összessége;

13. „érintett rendszerüzemeltető”: az az átviteli- vagy elosztórendszer-üzemeltető, amelynek rendszeréhez villamosenergia-termelő berendezés, fogyasztói létesítmény, elosztórendszer vagy nagyfeszültségű egyenáramú rendszer kapcsolódik vagy kapcsolódni fog;

14. „hálózati csatlakozási szerződés”: az érintett rendszerüzemeltető és a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosa, a fogyasztói létesítmény tulajdonosa, az elosztórendszer tulajdonosa vagy a nagyfeszültségű egyenáramú rendszer tulajdonosa közötti szerződés, amely az érintett helyszínt és a villamosenergia-termelő létesítményre, a fogyasztói létesítményre, az elosztórendszerre, az elosztórendszer csatlakozására vagy a nagyfeszültségű egyenáramú rendszerre vonatkozó speciális műszaki követelményeket tartalmazza;

15. „csatlakozási pont”: az az összekötő felület, amelyen keresztül a villamosenergia-termelő berendezés, a fogyasztói létesítmény, az elosztórendszer vagy a nagyfeszültségű egyenáramú rendszer az átviteli rendszerhez, tengeri hálózathoz, elosztórendszerhez, beleértve a zárt elosztórendszereket is, vagy nagyfeszültségű egyenáramú rendszerhez csatlakozik a hálózati csatlakozási szerződésben meghatározottak szerint;

16. „maximális teljesítőképesség” vagy „Pmax”: az a legnagyobb hatásos teljesítmény, amelyet a villamosenergia-termelő berendezés folyamatosan képes előállítani, levonva belőle azt a teljesítményt, amely kizárólag az adott villamosenergia-termelő berendezés működéséhez szükséges, és nem kerül betáplálásra a hálózatba a hálózati csatlakozási szerződésben meghatározottak vagy az érintett rendszerüzemeltető és a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosa közötti megegyezés szerint;

17. „erőműpark”: olyan villamosenergia-termelő egység vagy egységek együttese, amely vagy aszinkron módon, vagy erősáramú elektronika útján kapcsolódik a hálózathoz, és amelynek egyúttal egyetlen csatlakozási pontja van az átviteli rendszer, az elosztórendszer, beleértve a zárt elosztórendszert is, vagy a nagyfeszültségű egyenáramú rendszer felé;

18. „tengeri erőműpark”: tengeren elhelyezett, tengeri csatlakozási ponttal rendelkező erőműpark;

19. „szinkronkompenzátoros üzemmód”: a szinkrongenerátor külső meghajtó nélküli működése, amely a feszültség dinamikus szabályozását szolgálja a meddőteljesítmény leadásával vagy felvételével;

20. „hatásos teljesítmény”: a látszólagos teljesítmény valós alapharmonikus komponense wattban vagy annak többszöröseként például kilowattban („kW”) vagy megawattban („MW”) kifejezve;

21. „szivattyús tározó”: olyan vízerőművi egység, amelyben a víz szivattyúkkal emelhető és tárolható villamosenergia-termelés céljából;

22. „frekvencia”: a rendszer hertzben kifejezett villamos frekvenciája, amely a szinkronterület valamennyi részében a mérési pontok között csak kismértékű eltérésekkel, másodperces időtartományokban mérhető, a rendszerre nézve állandó értéket feltételezve. Névleges értéke 50 Hz;

23. „statizmus”: állandósult állapotban egy frekvenciaváltozás és a névleges frekvencia hányadosának, valamint a kiadott hatásosteljesítmény-változás és a maximális teljesítőképesség hányadosának százalékban kifejezett aránya. A frekvenciaváltozást a névleges frekvencia és a változás arányaként, a hatásos teljesítmény változását pedig a maximális teljesítmény vagy a megfelelő határérték elérésének pillanatában fennálló tényleges hatásos teljesítmény arányában fejezzük ki;

24. „alsó szabályozási határérték”: a hálózati csatlakozási szerződésben meghatározott vagy az érintett rendszerüzemeltető és a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosa által kölcsönösen elfogadott legkisebb hatásos teljesítmény, ameddig a villamosenergia-termelő berendezés hatásos teljesítménye szabályozható;

25. „alapjel”: a szabályozási rendszerekben jellemzően használatos bármilyen paraméter célértéke;

26. „utasítás”: olyan parancs, amelyet a rendszerüzemeltető ad saját jogkörén belül a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosának, a fogyasztói létesítmény tulajdonosának, az elosztórendszer-üzemeltetőnek vagy a nagyfeszültségű egyenáramú rendszer tulajdonosának intézkedés céljából;

27. „előírás szerint hárított zárlat”: olyan zárlat, amelynek hárítása az átvitelirendszer-üzemeltető követelményeinek megfelelően történt;

28. „meddőteljesítmény”: az alapfrekvencián mért látszólagos teljesítmény képzetes alapharmonikus összetevője, általában kilovarban („kvar”) vagy megavarban („Mvar”) kifejezve;

29. „zárlati áthidalóképesség”: a villamos készülékeknek az a képessége, hogy hálózatra csatlakozva maradnak és tovább működnek az előírás szerint hárított zárlatok által kiváltott, a csatlakozási ponton fellépő feszültségcsökkenés ideje alatt;

30. „szinkrongenerátor”: olyan készülék, amely a mechanikai energiát forgó mágneses erőtér alkalmazásával villamos energiává alakítja;

31. „áramerősség”: az a mérték, amilyen nagyságban a villamos töltések áramlanak. Mérése fázisonként, a pozitív sorrendű alapharmonikus összetevőre vonatkoztatva, effektív értékben történik;

32. „állórész”: a forgó gép azon része, amely az álló mágneses részeket tartalmazza a hozzájuk tartozó tekercselésekkel együtt;

33. „inercia”: a forgó merev testnek, például egy szinkrongenerátor rotorjának az a tulajdonsága, hogy fenntartja egyenletes forgó mozgását és impulzusnyomatékát, hacsak külső nyomaték nem éri;

34. „mesterséges inercia”: az erőműparknak vagy a nagyfeszültségű egyenáramú rendszernek az a tulajdonsága, hogy a szinkron villamosenergia-termelő berendezés inercia hatását egy elvárt szinten helyettesíteni tudja;

35. „frekvenciaszabályozás”: a villamosenergia-termelő berendezésnek vagy a nagyfeszültségű egyenáramú rendszernek az a képessége, hogy hatásos kimenő teljesítményét a rendszerfrekvencia alapjeltől mért eltérése alapján módosítja a stabil rendszerfrekvencia fenntartása érdekében;

36. „frekvenciaérzékeny üzemmód” vagy „FSM”: a villamosenergia-termelő berendezés vagy a nagyfeszültségű egyenáramú rendszer olyan üzemmódja, amelyben a rendszer frekvenciájának változására válaszul a hatásos kimenő teljesítményét olyan módon változtatja meg, hogy az segítse a célfrekvencia helyreállítását;

37. „korlátozott frekvenciaérzékeny üzemmód magas frekvencia esetén” vagy „LFSM-O”: a villamosenergia-termelő berendezés vagy a nagyfeszültségű egyenáramú rendszer olyan üzemmódja, amelyben a rendszer bizonyos mértéknél nagyobb frekvencianövekedésére válaszul a berendezés csökkenti a hatásos kimenő teljesítményét;

38. „korlátozott frekvenciaérzékeny üzemmód alacsony frekvencia esetén” vagy „LFSM-U”: a villamosenergia-termelő berendezés vagy a nagyfeszültségű egyenáramú rendszer olyan üzemmódja, amelyben a rendszer bizonyos mértéknél nagyobb frekvenciacsökkenésére válaszul a berendezés növeli a hatásos kimenő teljesítményét;

39. „frekvenciaválasz holtsávja”: olyan intervallum, amelyet szándékosan arra használnak, hogy ne történjen frekvenciaszabályozás;

40. „frekvenciaszabályozási érzéketlenség”: a szabályozó rendszernek a frekvencia vagy a bemenő jel azon legkisebb megváltozásának értékével jellemzett sajátossága, amely a kimenő teljesítmény vagy a kimenő jel változását eredményezi;

41. „P-Q diagram”: olyan diagram, amely a villamosenergia-termelő berendezés meddőteljesítmény-termelő képességének változását mutatja a csatlakozási ponton mért hatásosteljesítmény-változás függvényében;

42. „statikus stabilitás”: a hálózat vagy a szinkron villamosenergia-termelő berendezés azon képessége, hogy kisebb zavarok után egy stabil üzemi állapotba visszatérjen, és abban megmaradjon;

43. „szigetüzem”: olyan önálló elszigetelt működésű teljes hálózat vagy hálózatrész, amely az összekapcsolt rendszerről vált le, és amelyben legalább egy, villamos energiát szolgáltató, valamint a frekvenciát és a feszültséget szabályozó villamosenergia-termelő berendezés vagy nagyfeszültségű egyenáramú rendszer üzemel;

44. „házi szigetüzem”: olyan üzemmód, amely biztosítja, hogy leválást eredményező hálózati hibák esetén a saját segédüzemi ellátásra való automatikus átkapcsolást követően a villamosenergia-termelő létesítmények a saját belső fogyasztásukat továbbra is folyamatosan ellássák;

45. „black start képesség”: a villamosenergia-termelő berendezés azon képessége, hogy teljes rendszerösszeomlást követően, külső villamos energiaellátás nélkül egy erre a célra biztosított segédáramforrás segítségével újrainduljon;

46. „bejegyzett tanúsító”: a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) létrehozott Európai Akkreditálási Együttműködés („EA”) nemzeti kirendeltsége által akkreditált olyan entitás, amely berendezéstanúsítványokat és villamosenergia-termelő berendezés minősítő dokumentumokat ad ki;

47. „berendezéstanúsítvány”: olyan dokumentum, amelyet a bejegyzett tanúsító ad ki villamosenergia-termelő berendezéshez, fogyasztói egységhez, elosztórendszerhez, fogyasztói berendezéshez vagy nagyfeszültségű egyenáramú rendszerhez használt készülékekre. A berendezéstanúsítvány nemzeti vagy más szinten határozza meg az érvényesség körét, amelyen egy adott értéket kiválasztottak az európai szinten megengedett tartományból. A megfelelési eljárás bizonyos részeinek cseréje céljából a berendezéstanúsítvány tartalmazhat olyan modelleket, amelyeket tényleges vizsgálati eredményekkel hitelesítettek;

48. „gerjesztésszabályozó rendszer”: egy olyan visszacsatolt szabályozási rendszer, amely a szinkron generátorból és annak gerjesztő-rendszeréből áll;

49. „U-Q/Pmax profil”: olyan karakterisztika, amely egy villamosenergia-termelő berendezés vagy egy nagyfeszültségű egyenáramú átalakító állomás meddőteljesítmény-termelő képességét mutatja a csatlakozási ponton mért feszültség változásának függvényében;

50. „tartós üzemi minimumterhelés”: a hálózati csatlakozási szerződésben meghatározott vagy az érintett rendszerüzemeltető és a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosa által kölcsönösen elfogadott olyan legkisebb hatásos teljesítmény, amelynél a villamosenergia-termelő berendezés korlátlan ideig stabilan működhet;

51. „túlgerjesztés-korlátozó”: olyan szabályozó készülék az automatikus feszültségszabályozón belül, amely a gerjesztési áram korlátozásával megakadályozza a szinkrongenerátor forgórészének túlterhelését;

52. „alulgerjesztés-korlátozó”: olyan szabályozó készülék az automatikus feszültségszabályozón belül, amelynek célja, hogy megakadályozza a szinkrongenerátor szinkronizmusának gerjesztés kimaradásából történő elvesztését;

53. „automatikus feszültségszabályozó”: az a folyamatosan működő automatikus berendezés, amely a szinkron villamosenergia-termelő berendezés kapocsfeszültségét szabályozza a tényleges kapocsfeszültségnek egy referenciaértékkel történő összehasonlítása alapján, és a gerjesztésszabályozó rendszer kimenő jelét szabályozza;

54. „lengéscsillapító funkció” vagy „PSS”: a szinkron villamosenergia-termelő berendezés automatikus feszültségszabályozójának kiegészítő funkciója, amelynek célja a teljesítménylengések csillapítása;

55. „gyors rágerjesztés”: az erőműpark vagy a nagyfeszültségű egyenáramú rendszer által zárlat miatt bekövetkező feszültségeltérés alatt vagy után injektált áram, melynek célja, hogy a hálózati relévédelmi rendszerek a zárlatot annak kezdeti szakaszában be tudják határolni, elősegítve ezzel a rendszerfeszültség fenntartását a zárlat későbbi szakaszában, illetve a rendszerfeszültség helyreállását a zárlat elhárítása után;

56. „teljesítménytényező”: a hatásos teljesítmény abszolút értékének és a látszólagos teljesítménynek a hányadosa;

57. „feszültségérzékenység”: a feszültségváltozás és az egységnyinek tekintett (1 pu) referenciafeszültség hányadosának, valamint a kiadott meddőteljesítmény-változás és a maximális meddő-teljesítőképesség hányadosának aránya a 0 és a maximális betáplált meddőteljesítmény közötti tartományban;

58. „tengeri hálózati csatlakozási rendszer”: az összeköttetés egésze a tengeri csatlakozási pont és a szárazföldi rendszer szárazföldi hálózati csatlakozási pontja között;

59. „szárazföldi hálózati csatlakozási pont”: az a pont, amelynél a tengeri hálózati csatlakozási rendszer csatlakozik az érintett hálózatüzemeltető szárazföldi hálózatához;

60. „telepítési minősítő dokumentum”: egyszerű felépítésű dokumentum, amely információkat tartalmaz az A típusú villamosenergia-termelő berendezésről vagy az 1 000 V alatt csatlakozó fogyasztói válasszal rendelkező fogyasztói egységről, és igazolja ezeknek a vonatkozó követelmények szerinti megfelelését;

61. „megfelelési nyilatkozat”: a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosa, a fogyasztói létesítmény tulajdonosa, az elosztórendszer-üzemeltető vagy nagyfeszültségű egyenáramú rendszer üzemeltetője által a rendszerüzemeltetőnek átadott dokumentum, amely igazolja a vonatkozó műszaki előírásoknak és követelményeknek való megfelelés mindenkori állapotát;

62. „tartós üzemeltetéshez való hozzájárulás”: az érintett rendszerüzemeltető által a vonatkozó műszaki adatoknak és követelményeknek megfelelő villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonos, fogyasztói létesítmény tulajdonos, elosztórendszer-üzemeltető vagy nagyfeszültségű egyenáramú rendszerüzemeltető részére adott hozzájárulás, amely engedélyezi számukra a villamosenergia-termelő berendezésnek, a fogyasztói létesítménynek, az elosztó rendszernek vagy a nagyfeszültségű egyenáramú rendszernek a hálózati csatlakozás használatával történő üzemeltetését;

63. „feszültség alá helyezéshez való hozzájárulás”: az érintett rendszerüzemeltető által a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosa, fogyasztói létesítmény tulajdonosa, elosztórendszer-üzemeltető vagy nagyfeszültségű egyenáramú rendszerüzemeltető részére belső hálózatuk feszültség alá helyezése előtt adott hozzájárulás;

64. „próbaüzemhez való hozzájárulás”: az érintett rendszerüzemeltető által a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosa, fogyasztói létesítmény tulajdonosa, elosztórendszer-üzemeltető vagy nagyfeszültségű egyenáramú rendszer üzemeltető részére adott hozzájárulás, amely engedélyezi számukra, hogy a villamosenergia-termelő berendezést, fogyasztói létesítményt, elosztó rendszert vagy nagyfeszültségű egyenáramú rendszert a hálózati csatlakozás megszabott ideig tartó használatával üzemeltessék, és megfelelési teszteket végezzenek a vonatkozó műszaki adatok és követelmények szerinti megfelelés biztosítására;

65. „korlátozott üzemeltetéshez való hozzájárulás”: az érintett rendszerüzemeltető által azon villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonos, fogyasztói létesítmény tulajdonos, elosztórendszer-üzemeltető vagy nagyfeszültségű egyenáramú rendszer tulajdonos részére adott hozzájárulás, aki korábban tartós üzemeltetéshez való hozzájárulással rendelkezett, de jelentős ideiglenes módosítás vagy kapacitásvesztés következtében már nem felel meg a vonatkozó műszaki adatoknak és követelményeknek.

3. cikk

Hatály

(1) Az e rendeletben meghatározott csatlakozási követelmények azokra az új villamosenergia-termelő berendezésekre vonatkoznak, amelyek az 5. cikk értelmében jelentősnek minősülnek, kivéve, ha a rendelet erről másként rendelkezik.

Az érintett rendszerüzemeltető köteles az olyan villamosenergia-termelő berendezés csatlakozásának engedélyezését elutasítani, amely nem felel meg a rendeletben meghatározott követelményeknek, és amelyre nézve a szabályozó hatóság, vagy egyes tagállamok esetében más hatóság nem engedélyezett eltérést a 60. cikknek megfelelően. Az érintett rendszerüzemeltetőnek indoklással ellátott írásos nyilatkozatban kell tájékoztatnia a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosát és – ha a szabályozó hatóság másképp nem rendelkezik – a szabályozó hatóságot az elutasításról.

(2) Ez a rendelet nem alkalmazandó a következőkre:

a) egy olyan tagállam átviteli rendszerére és elosztó rendszereire, illetve átviteli rendszerének vagy elosztó rendszereinek részeire kapcsolt villamosenergia-termelő berendezésekre, amelynek rendszerei nem járnak szinkronban a Kontinentális Európa, Nagy-Britannia, NORDIC, Írország-Észak-Írország vagy BALTIC szinkronterülettel;

b) azok a villamosenergia-termelő berendezések, amelyek tartalék áramforrásként lettek telepítve és naptári hónaponként öt percnél rövidebb ideig működnek párhuzamosan a rendszerrel, miközben a rendszer normális állapotban van. A villamosenergia-termelő berendezés karbantartási vagy üzembehelyezési tesztek során történő párhuzamos működése nem számít bele az ötperces határba;

c) az olyan villamosenergia-termelő berendezések, amelyeknek nincs állandó csatlakozási pontja, és amelyet a rendszerüzemeltető olyankor használ ideiglenes áramellátásra, amikor a normál üzemállapotban használt berendezés csak részben vagy egyáltalán nem elérhető;

d) energiatároló berendezések a 6. cikk (2) bekezdése szerinti szivattyús tározóval rendelkező villamosenergia-termelő berendezések kivételével.

4. cikk

Alkalmazás a meglévő villamosenergia-termelő berendezésekre vonatkozóan

(1) A meglévő villamosenergia-termelő berendezésekre nem vonatkoznak a rendelet követelményei, kivéve, ha:

a) a C vagy D típusú villamosenergia-termelő berendezést olyan mértékben módosították, hogy a róla szóló hálózati csatlakozási szerződést lényegesen meg kell változtatni a következő eljárás szerint: i. azok a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosai, akik olyan üzem korszerűsítésére vagy berendezés cseréjére vállalkoznak, amely a villamosenergia-termelő berendezés műszaki kapacitását befolyásolja, kötelesek terveikről előre értesíteni az érintett rendszerüzemeltetőt; ii. ha az érintett rendszerüzemeltető úgy véli, hogy a korszerűsítés vagy a berendezéscsere mértéke szükségessé tesz egy új hálózati csatlakozási szerződést, akkor a rendszerüzemeltetőnek értesítenie kell az érintett szabályozó hatóságot vagy adott esetben a tagállamot; valamint iii. az érintett szabályozó hatóságnak vagy adott esetben a tagállamnak el kell döntenie, hogy kell-e módosítani a meglévő hálózati csatlakozási szerződést, vagy új csatlakozási megállapodás szükséges, és hogy a rendelet mely követelményei alkalmazandók; vagy

b) a szabályozó hatóság vagy adott esetben az adott tagállam dönti el, hogy a meglévő villamosenergia-termelő berendezésekre alkalmazandók-e a rendelet valamennyi vagy csak egyes követelményei, miután erre az érintett átvitelirendszer-üzemeltető javaslatot tett a (3), (4) és (5) bekezdés szerint.

(2) E rendelet alkalmazásában a villamosenergia-termelő berendezés meglévőnek tekintendő, ha:

a) e rendelet hatálybalépésekor már csatlakoztatva volt a hálózathoz; vagy

b) a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosa végleges és kötelező érvényű szerződést kötött az erőművi főberendezés megvásárlására a rendelet hatálybalépését követő két éven belül. A villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosa a szerződés megkötéséről a rendelet hatálybalépésétől számított 30 hónapon belül értesíti az érintett rendszerüzemeltetőt és az érintett átvitelirendszer-üzemeltetőt.

A villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosa által az érintett rendszerüzemeltető és az érintett átvitelirendszer-üzemeltető részére megküldött értesítésben jelezni kell legalább a szerződés címét, az aláírás keltét és a hatálybalépés keltét, illetve az építendő, összeszerelendő vagy megvásárolandó erőművi főberendezés műszaki adatait.

Egy tagállam rendelkezhet úgy, hogy meghatározott körülmények között a szabályozó hatóság döntheti el, hogy a villamosenergia-termelő berendezés meglévő villamosenergia-termelő berendezésnek vagy új villamosenergia-termelő berendezésnek tekintendő-e.

(3) A 10. cikk szerinti nyilvános konzultációt követően és a körülmények olyan jelentős, ténybeli változásainak kezelése érdekében, mint például a rendszerkövetelmények alakulása, beleértve a megújuló energiaforrások, intelligens hálózatok, elosztott villamosenergia-termelés vagy a fogyasztói válaszintézkedések elterjedését, az érintett átvitelirendszer-üzemeltető javasolhatja az eljáró szabályozó hatóságnak vagy adott esetben a tagállamnak, hogy terjessze ki a rendelet alkalmazását a meglévő villamosenergia-termelő berendezésekre.

Ebből a célból alapos és átlátható számszerűsített költség-haszon elemzést kell végezni a 38. és 39. cikknek megfelelően. Az elemzésben fel kell tüntetni a következőket:

a) a meglévő villamosenergia-termelő berendezések tekintetében a rendelet szerinti megfeleléshez szükséges költségek;

b) a rendeletben meghatározott követelmények alkalmazásából származó társadalmi-gazdasági haszon; valamint

c) lehetséges alternatív intézkedések a szükséges teljesítmény eléréséhez.

(4) A (3) bekezdésben említett számszerűsített költség-haszon elemzés elvégzése előtt az érintett átvitelirendszer-üzemeltető köteles: a)

a) előzetes, minőségi költség-haszon összehasonlítást végezni;

b) az illetékes szabályozó hatóság vagy adott esetben a tagállam engedélyét beszerezni.

(5) Az érintett szabályozó hatóság vagy adott esetben a tagállam a 38. cikk (4) bekezdésének megfelelően döntést hoz e rendelet alkalmazhatóságának kiterjesztéséről a meglévő villamosenergia-termelő berendezésekre az azt követő hat hónapon belül, hogy az érintett átvitelirendszer-üzemeltetőnek jelentése és ajánlása beérkezett. Az érintett szabályozó hatóság vagy adott esetben a tagállam döntését közzé kell tenni.

(6) Az érintett átvitelirendszer-üzemeltető figyelembe veszi a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosainak jogos elvárásait, amikor felméri a rendelet meglévő villamosenergia-termelő berendezésekre való alkalmazhatóságát.

(7) Az érintett villamosenergia-üzemeltető a (3)–(5) bekezdésben meghatározott kritériumok és eljárás szerint háromévente mérheti fel a rendelet egyes vagy valamennyi rendelkezésének alkalmazhatóságát a meglévő villamosenergia-termelő berendezések tekintetében.

5. cikk

A jelentőség meghatározása

(1) A villamosenergia-termelő berendezéseknek a követelményeket a csatlakozási pontjuk feszültségszintje és a (2) bekezdésben meghatározott kategóriák szerinti maximális teljesítőképességük alapján kell teljesíteniük.

(2) A következő kategóriákba tartozó villamosenergia-termelő berendezések tekintendők jelentősnek:

a) melyek csatlakozási pontjának feszültségszintje 110 kV alatti és legalább 0,8 kW a maximális teljesítőképessége (A típus);

b) melyek csatlakozási pontjának feszültségszintje 110 kV alatti és melyek maximális teljesítőképessége eléri, vagy meghaladja az érintett átvitelirendszer-üzemeltetők által a (3) bekezdésben meghatározott eljárás szerint javasolt határértéket (B típus). Ez a határérték nem haladhatja meg az 1. táblázatban foglalt, B típusú villamosenergia-termelő berendezésekre vonatkozó határértékeket;

c) melyek csatlakozási pontjának feszültségszintje 110 kV alatti és melyek maximális teljesítőképessége eléri, vagy meghaladja az érintett átvitelirendszer-üzemeltetők által a (3) bekezdéssel összhangban meghatározott határértéket (C típus). Ez a határérték nem haladhatja meg az 1. táblázatban foglalt, C típusú villamosenergia-termelő berendezésekre vonatkozó határértékeket; vagy

d) melyek csatlakozási pontjának feszültségszintje 110 kV vagy a fölötti (D típus). A villamosenergia-termelő berendezés akkor is D típusúnak számít, ha a csatlakozási pont feszültségszintje 110 kV alatt van, maximális teljesítőképessége pedig eléri vagy meghaladja a (3) bekezdés szerint meghatározott határértéket. Ez a határérték nem lehet az 1. táblázatban foglalt, D típusú villamosenergia-termelő berendezésekre vonatkozó határérték felett. 1. táblázat A B, C és D típusú villamosenergia-termelő berendezésekre vonatkozó határértékek Szinkronterületek Maximális teljesítőképesség határértéke, amely felett a villamosenergia-termelő berendezés B típusú Maximális teljesítőképesség határértéke, amely felett a villamosenergia-termelő berendezés C típusú Maximális teljesítőképesség határértéke, amely felett a villamosenergia-termelő berendezés D típusú Kontinentális Európa 1 MW 50 MW 75 MW Nagy-Britannia 1 MW 50 MW 75 MW NORDIC 1,5 MW 10 MW 30 MW Írország és Észak-Írország 0,1 MW 5 MW 10 MW BALTIC 0,5 MW 10 MW 15 MW

(3) A B, C és D típusú villamosenergia-termelő berendezések maximális teljesítőképességének határértékeire vonatkozó javaslatokat az illetékes szabályozó hatóságnak – vagy adott esetben a tagállamnak – kell jóváhagynia. A javaslat kidolgozása során az érintett átvitelirendszer-üzemeltető együttműködik a szomszédos átvitelirendszer-üzemeltetőkkel és elosztórendszer-üzemeltetőkkel, és lefolytatja a 10. cikk szerinti nyilvános konzultációt. Az érintett átvitelirendszer-üzemeltető csak az előző javaslatot követő három év után tehet javaslatot a határértékek módosítására.

(4) A villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosai támogatják ezt a folyamatot, és az érintett átvitelirendszer-üzemeltető kérésére rendelkezésre bocsátják az adatokat.

(5) Ha a határértékek módosításának eredményeként a villamosenergia-termelő berendezés más típusúnak minősül, elsőként a 4. cikk (3) bekezdésében meghatározott, a meglévő villamosenergia-termelő berendezésekre vonatkozó eljárást kell alkalmazni, az új típusra vonatkozó követelményeknek való megfelelés előírása előtt.

6. cikk

Alkalmazás a villamosenergia-termelő berendezésekre, szivattyús tározóval ellátott villamosenergia-termelő berendezésekre, hő- és villamos energiát kapcsoltan termelő létesítményekre és ipari telephelyekre vonatkozóan

(1) Azoknak a tengeri villamosenergia-termelő berendezéseknek, amelyek az összekapcsolt rendszerhez csatlakoznak, a szárazföldi villamosenergia-termelő berendezésekre vonatkozó követelményeket kell teljesíteniük, kivéve, ha az érintett rendszerüzemeltető módosítja ebből a célból a követelményeket, vagy ha azok nagyfeszültségű, egyenáramú csatlakozáson vagy olyan hálózaton keresztül csatlakoznak, amely nem kapcsolódik szinkron módon a szóban forgó fő összekapcsolt rendszerrel (például egyenáramú betéten keresztül).

(2) A szivattyús tározóval rendelkező villamosenergia-termelő berendezéseknek mind termelő, mind a szivattyús üzemmódban teljesíteniük kell az összes vonatkozó követelményt. A szivattyús tározóval rendelkező villamosenergia-termelő berendezések szinkronkompenzátoros üzemmódját nem korlátozhatja időben a villamosenergia-termelő berendezések műszaki felépítése. A szivattyús tározóval rendelkező, változó sebességű villamosenergia-termelő berendezéseknek a szinkron villamosenergia-termelő berendezésekre vonatkozó és a 20. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelményeket kell teljesíteniük, ha B, C vagy D típusúnak minősülnek.

(3) Az ipari telephelyek belső hálózatára csatlakozó villamosenergia-termelő berendezések tekintetében a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosai, az ipari telephelyek rendszerüzemeltetői és azok az érintett rendszerüzemeltetők, akiknek a hálózata az ipari telephely hálózatára kapcsolódik, jogosultak megegyezni abban, hogy milyen feltételekkel lehet lekapcsolni az adott villamosenergia-termelő berendezéseket a termelési folyamatokat biztosító kritikus fogyasztói berendezésekkel együtt az érintett rendszerüzemeltető hálózatáról. Ennek a jognak a gyakorlását össze kell hangolni az érintett átvitelirendszer-üzemeltetővel.

(4) A 13. cikk (2) és (4) bekezdése rendelkezéseinek kivételével, vagy ha a nemzeti szabályozási keret másképp rendelkezik, e rendelet azon követelményei, amelyek az állandó hatásos kimenő teljesítmény fenntartásának vagy a hatásos kimenő teljesítmény változtatásának képességével kapcsolatosak, nem vonatkoznak az ipari telephelyek hálózatára csatlakozó hő- és villamos energiát kapcsoltan termelő létesítmények villamosenergia-termelő berendezéseire, ha az összes alábbi kritérium teljesül:

a) ezeknek a létesítményeknek az az elsődleges feladatuk, hogy hőt termeljenek az érintett ipari telephely gyártási folyamataihoz;

b) a hő- és villamosenergia-termelés elválaszthatatlan módon összekapcsolódik, tehát a hőtermelés bármilyen változása akaratlanul is a villamosenergia-termelés változását eredményezi, és ez fordítva is igaz;

c) a villamosenergia-termelő berendezések A, B, C, vagy a NORDIC szinkronterület esetében D típusúak az 5. cikk (2) bekezdése a)–c) pontjának megfelelően.

(5) A hő- és villamos energiát kapcsoltan termelő létesítményeket maximális villamos teljesítőképességük szerint kell vizsgálni.

7. cikk

Szabályozási szempontok

(1) Az érintett rendszerüzemeltető vagy átvitelirendszer-üzemeltető által e rendelet szerint meghatározandó alapvető követelményeket jóvá kell hagynia a tagállam által kijelölt szervnek, és azokat közzé kell tenni. Ha a tagállam másként nem rendelkezik, a kijelölt szerv a szabályozó hatóság.

(2) Az érintett rendszerüzemeltető vagy átvitelirendszer-üzemeltető által e rendelet szerint meghatározandó helyszínspecifikus követelmények esetében a tagállam megkövetelheti a kijelölt szerv jóváhagyását.

(3) Az e rendeletet alkalmazó tagállamok, illetékes szervek és rendszerüzemeltetők kötelesek:

a) az arányosság és a megkülönböztetésmentesség elvét követni;

b) átláthatóságot biztosítani;

c) a legnagyobb általános hatékonyság és a legalacsonyabb összköltség közötti optimalizálás elvét követni valamennyi érintett fél esetében;

d) az érintett átvitelirendszer-üzemeltetőre ruházott felelősséget tiszteletben tartani a rendszerbiztonság érdekében, beleértve a nemzeti törvényekben előírtakat;

e) konzultálni az érintett elosztórendszer-üzemeltetőkkel, és figyelembe venni a rendszerükre gyakorolt potenciális hatásokat;

f) figyelembe venni az elfogadott európai szabványokat és műszaki előírásokat.

(4) Az érintett rendszerüzemeltető vagy átvitelirendszer-üzemeltető e rendelet hatálybalépésétől számított két éven belül az illetékes szerv általi jóváhagyás céljából javaslatot nyújt be az alapvető követelményekre, vagy ezek kiszámításának és megállapításának módszertanára vonatkozóan.

(5) Amennyiben e rendelet előírja, hogy az érintett rendszerüzemeltetőnek, az érintett átvitelirendszer-üzemeltetőnek, a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosának és/vagy az elosztórendszer-üzemeltetőnek megállapodásra kell törekednie, úgy ezt az egyik fél által a többi félnek benyújtott első javaslattól számított hat hónapon belül kell megkísérelniük. Ha nem sikerül megállapodást elérni e határidőn belül, akkor bármely fél kérheti az illetékes szabályozó hatóságot, hogy hozzon döntést hat hónapon belül.

(6) A követelményekre vagy módszertanra vonatkozó javaslatokról az illetékes szervek azok beérkezésétől számított hat hónapon belül hoznak döntést.

(7) Ha az érintett rendszerüzemeltető vagy átvitelirendszer-üzemeltető az (1) és (2) bekezdésben foglalt és aszerint jóváhagyott követelmények vagy módszertanok módosítását ítéli szükségesnek, a (3)–(8) bekezdésben foglalt követelmények alkalmazandók a javasolt módosításra. A módosítást javasló rendszerüzemeltetők és átvitelirendszer-üzemeltetők figyelembe veszik a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosainak, a berendezésgyártóknak és más érdekelt feleknek az eredetileg meghatározott követelményeken vagy módszertanokon alapuló jogos elvárásait, amennyiben vannak ilyenek.

(8) Az érintett rendszerüzemeltetőkkel vagy átvitelirendszer-üzemeltetőkkel szemben, az érintett rendszerüzemeltetők vagy átvitelirendszer-üzemeltetők e rendelet szerinti kötelezettségeivel kapcsolatban panasszal élő fél a panaszát a szabályozó hatósághoz nyújthatja be, amely az ügyben vitarendező hatóságként eljárva a panasz beérkezését követő két hónapon belül döntést hoz. Ha a szabályozó hatóságoknak további információra van szükségük, ez az időtartam két hónappal meghosszabbítható. Ez a meghosszabbított határidő a panaszos beleegyezésével ismét meghosszabbítható. A szabályozó hatóság döntése kötelező erejű mindaddig, amíg azt jogorvoslat alapján meg nem változtatják.

(9) Ha az e rendelet szerinti követelményeket egy olyan érintett rendszerüzemeltetőnek kell meghatároznia, aki nem átvitelirendszer-üzemeltető, a tagállamok előírhatják, hogy helyette az átvitelirendszer-üzemeltető legyen felelős a vonatkozó követelmények meghatározásáért.

8. cikk

Több átvitelirendszer-üzemeltető

(1) Ha egy tagállamban egynél több átvitelirendszer-üzemeltető működik, e rendelet valamennyi szóban forgó átvitelirendszer-üzemeltetőre alkalmazandó.

(2) A nemzeti szabályozó rendszer keretében a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az átvitelirendszer-üzemeltetőt terhelő, az e rendeletben meghatározott egy vagy több vagy valamennyi kötelezettséggel kapcsolatos felelősség egy vagy több adott átvitelirendszer-üzemeltetőre háruljon.

9. cikk

A költségek megtérítése

(1) Az illetékes szabályozó hatóságok felmérik a rendszerüzemeltetők által a hálózati díjszabás-szabályozás alapján viselt és az e rendeletben meghatározott kötelezettségekből származó költségeket. Az indokoltnak, ésszerűnek és arányosnak ítélt költségeket hálózati díjak vagy egyéb alkalmas mechanizmusok révén meg kell téríteni.

(2) Amennyiben az illetékes szabályozó hatóságok kérik, az (1) bekezdésben említett rendszerüzemeltetők a kéréstől számított három hónapon belül kötelesek rendelkezésre bocsátani a felmerülő költségek értékelését elősegítő információkat.

10. cikk

Nyilvános egyeztetés

(1) Az érintett rendszerüzemeltetők és az érintett átvitelirendszer-üzemeltetők egyeztetnek az érdekelt felekkel, köztük az egyes tagállamok illetékes hatóságaival a 4. cikk (3) bekezdése szerinti, az e rendelet alkalmazhatóságának a meglévő villamosenergia-termelő berendezésekre történő kiterjesztésére vonatkozó javaslatról, az 5. cikk (3) bekezdése szerinti, határértékekre vonatkozó javaslatról, valamint a 38. cikk (3) bekezdése alapján elkészített jelentésről és a 63. cikk (2) bekezdése szerinti költség-haszon elemzésről. Az egyeztetésnek legalább egy hónapig kell tartania.

(2) Az érintett rendszerüzemeltetők vagy az érintett átvitelirendszer-üzemeltetők megfelelően figyelembe veszik az érdekelt felek egyeztetés során képviselt véleményét, mielőtt a határértékekre vonatkozó javaslattervezetet, a jelentést vagy a költség-haszon elemzést benyújtanák jóváhagyásra a szabályozó hatósághoz vagy adott esetben a tagállamhoz. Az érdekelt felek véleményének figyelembevételét vagy mellőzését minden esetben megalapozottan meg kell indokolni, és az indoklást a javaslat közzététele előtt kellő időben vagy azzal egyidejűleg rendelkezésre kell bocsátani és közzé kell tenni.

11. cikk

Az érdekelt felek bevonása

Az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége (továbbiakban: „Ügynökség”) a villamosenergia-piaci átvitelirendszer-üzemeltetők európai hálózatával („ENTSO-E”) szoros együttműködésben megszervezi az érdekelt felek bevonását a villamosenergia-termelő létesítmények hálózati csatlakozásának követelményei és e rendelet végrehajtásának egyéb aspektusai tekintetében. Ennek keretében rendszeres találkozókra kerül sor az érdekelt felekkel a felmerülő problémák és módosítási javaslatok megvitatására, különös tekintettel a villamosenergia-termelő létesítmények hálózati csatlakozásának követelményeire.

12. cikk

Titoktartási kötelezettségek

(1) Az e rendelet alapján kapott, cserélt vagy továbbított bármely bizalmas információkra a (2), (3) és (4) bekezdésben megállapított szakmai titoktartási feltételek vonatkoznak.

(2) A szakmai titoktartási kötelezettség minden olyan személyre, szabályozó hatóságra vagy szervre vonatkozik, akik/amelyek e rendelet hatálya alá tartoznak.

(3) A (2) bekezdésben említett személyek, szabályozó hatóságok vagy szervek a feladataik ellátása során kapott bizalmas információkat nem adhatják ki semmilyen más személynek vagy hatóságnak, kivéve a nemzeti törvények, az e rendelet egyéb rendelkezései, illetve az egyéb vonatkozó uniós jogszabályok hatálya alá tartozó esetekben.

(4) Nem érintve a nemzeti vagy uniós törvények hatálya alá tartozó eseteket, az e rendelet alapján bizalmas információkhoz jutó szabályozó hatóságok, szervek vagy személyek ezen információkat kizárólag az e rendelet szerinti feladataik ellátása céljából használhatják fel.

II. CÍM

KÖVETELMÉNYEK

1. FEJEZET

Általános követelmények

13. cikk

Az A típusú villamosenergia-termelő berendezésekre vonatkozó általános követelmények

(1) Az A típusú villamosenergia-termelő berendezéseknek az alábbi, frekvenciastabilitásra vonatkozó követelményeket kell teljesíteniük:

a) A frekvenciatartományok tekintetében: i. a villamosenergia-termelő berendezésnek képesnek kell lennie arra, hogy a 2. táblázatban megadott frekvenciatartományokon belül és időtartamig folyamatosan a hálózatra csatlakozva működjön; ii. az érintett rendszerüzemeltető az érintett átvitelirendszer-üzemeltetővel és a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosával együtt megállapodhat szélesebb frekvenciatartományban, hosszabb minimális üzemi időben vagy a kombinált frekvencia- és feszültségeltérésekre vonatkozó speciális követelményekben a villamosenergia-termelő berendezés műszaki képességének lehető legjobb kihasználása érdekében, ha szükség van rá a rendszerbiztonság megőrzésére vagy visszaállítása szempontjából; iii. a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosa nem tagadhatja meg indokolatlanul a szélesebb frekvenciatartományok vagy hosszabb minimális üzemi idők alkalmazására vonatkozó hozzájárulását gazdasági és műszaki megvalósíthatóságuk figyelembevétele mellett.

b) A frekvenciaváltozással szembeni tűrőképesség tekintetében a villamosenergia-termelő berendezésnek képesnek kell lennie arra, hogy folyamatosan csatlakozva maradjon a hálózathoz, és az érintett átvitelirendszer-üzemeltető által meghatározott frekvenciaváltozás eléréséig üzemeljen, kivéve, ha a leválást a frekvenciaváltozási meredekség típusú hálózati csatlakozás kimaradásvédelem működése váltotta ki. Az érintett rendszerüzemeltető az érintett átvitelirendszer-üzemeltetővel együttműködve határozza meg a frekvenciaváltozási meredekség típusú hálózati csatlakozás kimaradásvédelem specifikációját. 2. táblázat Az a minimális időtartam, amelyben a villamosenergia-termelő berendezésnek képesnek kell lennie arra, hogy különböző, a névleges értéktől eltérő frekvenciákon üzemeljen anélkül, hogy leválna a hálózatról Szinkronterület Frekvenciatartomány Üzemi időtartam Kontinentális Európa 47,5 Hz–48,5 Hz Az egyes átvitelirendszer-üzemeltetőknek kell meghatározniuk, de legalább 30 perc 48,5 Hz–49,0 Hz Az egyes átvitelirendszer-üzemeltetőknek kell meghatározniuk, de legalább a 47,5 Hz–48,5 Hz értékre vonatkozó időtartam 49,0 Hz–51,0 Hz Korlátlan 51,0 Hz–51,5 Hz 30 perc NORDIC 47,5 Hz–48,5 Hz 30 perc 48,5 Hz–49,0 Hz Az egyes átvitelirendszer-üzemeltetőknek kell meghatározniuk, de legalább 30 perc 49,0 Hz–51,0 Hz Korlátlan 51,0 Hz–51,5 Hz 30 perc Nagy-Britannia 47,0 Hz–47,5 Hz 20 másodperc 47,5 Hz–48,5 Hz 90 perc 48,5 Hz–49,0 Hz Az egyes átvitelirendszer-üzemeltetőknek kell meghatározniuk, de legalább 90 perc 49,0 Hz–51,0 Hz Korlátlan 51,0 Hz–51,5 Hz 90 perc 51,5 Hz–52,0 Hz 15 perc Írország és Észak-Írország 47,5 Hz–48,5 Hz 90 perc 48,5 Hz–49,0 Hz Az egyes átvitelirendszer-üzemeltetőknek kell meghatározniuk, de legalább 90 perc 49,0 Hz–51,0 Hz Korlátlan 51,0 Hz–51,5 Hz 90 perc BALTIC 47,5 Hz–48,5 Hz Az egyes átvitelirendszer-üzemeltetőknek kell meghatározniuk, de legalább 30 perc 48,5 Hz–49,0 Hz Az egyes átvitelirendszer-üzemeltetőknek kell meghatározniuk, de legalább a 47,5 Hz–48,5 Hz értékre vonatkozó időtartam 49,0 Hz–51,0 Hz Korlátlan 51,0 Hz–51,5 Hz Az egyes átvitelirendszer-üzemeltetőknek kell meghatározniuk, de legalább 30 perc

(2) A korlátozott frekvenciaérzékeny üzemmód – magas frekvencia (LFSM-O) tekintetében az alábbi – az érintett átvitelirendszer-üzemeltető által ugyanazon szinkronterület átvitelirendszer-üzemeltetőivel együttműködve a szomszédos területekre gyakorolt hatás minimalizálása érdekében meghatározott – feltételek érvényesek:

a) a villamosenergia-termelő berendezésnek képesnek kell lennie arra, hogy az 1. ábra szerint aktiválja a frekvenciaváltozásra történő hatásos teljesítmény kimeneti választ az érintett átvitelirendszer-üzemeltető által meghatározott frekvencia-határértéken és statizmus beállítások mellett;

b) az a) pontban említett képesség alkalmazása helyett az érintett átvitelirendszer-üzemeltető dönthet úgy is, hogy szabályozási területén belül engedélyezi az A típusú villamosenergia-termelő berendezések automatikus leválását és visszakapcsolódását egy bizonyos, az érintett átvitelirendszer-üzemeltető által meghatározott frekvencia-határérték fölötti – ideális esetben egyenletes eloszlású – véletlenszerű frekvenciaértékeken, ha az illetékes szabályozó hatóság felé – a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosaival együttműködve – igazolni tudja, hogy ennek csak korlátozott mértékű határokon átnyúló hatása van, és azonos szintű üzembiztonságot tart fenn az összes rendszerállapotban;

c) a frekvencia határértéknek a szélsőértékeket is beleértve 50,2 Hz és 50,5 Hz között kell lennie;

d) a statizmus beállításoknak 2 % és 12 % között kell lenniük;

e) a villamosenergia-termelő berendezésnek képesnek kell lennie arra, hogy a lehető legrövidebb kezdeti késleltetéssel frekvenciaválaszt aktiváljon. Ha a késleltetés meghaladja a két másodpercet, annak indokoltságát a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosának az érintett átvitelirendszer-üzemeltető részére műszakilag igazolnia szükséges;

f) az érintett átvitelirendszer-üzemeltető megkövetelheti, hogy alsó szabályozási határérték elérésekor a villamosenergia-termelő berendezés képes legyen a következők valamelyikére: i. folyamatos működés az adott szinten; vagy ii. a hatásos kimenő teljesítmény további csökkentése;

g) a villamosenergia-termelő berendezésnek képesnek kell lennie arra, hogy LFSM-O üzem során stabilan működjön. LFSM-O állapotban az LFSM-O alapjel érvényesül minden más hatásosteljesítmény-alapjellel szemben. 1. ábra A villamosenergia-termelő berendezések frekvenciafüggő hatásosteljesítmény-válaszadási képessége LFSM-O állapotban. Pref az a referencia hatásosteljesítmény-érték, amelyre a ΔΡ vonatkozik, és eltérően határozható meg a szinkron villamosenergia-termelő berendezések, illetve az erőműparkok esetében. ΔΡ a villamosenergia-termelő berendezés hatásos kimenő teljesítményének változása. fn a névleges frekvencia (50 Hz) a hálózaton, a Δf pedig a hálózati frekvenciaeltérés. Olyan magas frekvenciák esetében, ahol a Δf a Δf1, felett van, a villamosenergia-termelő berendezésnek negatív hatásos kimenőteljesítmény-változást kell biztosítania az S2 statizmus szerint.

(3) A villamosenergia-termelő berendezésnek képesnek kell lennie arra, hogy állandó teljesítményt tartson fenn a célértékként meghatározott hatásosteljesítmény-értéken a frekvenciaváltozásoktól függetlenül, kivéve, ha a teljesítmény követi az e cikk (2) és (4) bekezdésével vagy a 15. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontjával összefüggésben meghatározott változásokat.

(4) Saját szabályozási területén belül az érintett átvitelirendszer-üzemeltető a legnagyobb teljesítményhez képest meghatározza a megengedett, frekvenciaesés melletti hatásosteljesítmény-csökkenést, mégpedig a 2. ábrán folyamatos vonalak közé eső csökkenési ütemként:

a) 49 Hz alatt a maximális teljesítőképesség 2 %-ának megfelelő mértékű csökkenés 50 Hz/1 Hz frekvenciaesésnél;

b) 49,5 Hz alatt a maximális teljesítőképesség 10 %-ának megfelelő mértékű csökkenés 50 Hz/1 Hz frekvenciaesésnél.

(5) A legnagyobb teljesítményhez viszonyított megengedett hatásosteljesítmény-csökkenés:

a) egyértelműen meghatározza az alkalmazandó környezeti feltételeket;

b) figyelembe veszi a villamosenergia-termelő berendezések műszaki kapacitását. 2. ábra Maximális teljesítőképesség-csökkenés frekvenciacsökkenés esetén. Az ábra azokat a határokat mutatja be, amelyeken belül az érintett átvitelirendszer-üzemeltető meghatározhatja az igényelt képességet.

(6) A villamosenergia-termelő berendezést logikai interfésszel (bemeneti port) kell ellátni, hogy a bemeneti porthoz érkező utasítástól számított öt másodpercen belül megszűntethesse a hatásos teljesítmény kiadását. Az érintett rendszerüzemeltetőnek jogában áll követelményeket meghatározni a berendezésekre vonatkozóan a létesítményt távvezérléssel történő működtetése érdekében.

(7) Az érintett átvitelirendszer-üzemeltető meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a villamosenergia-termelő berendezés automatikusan csatlakozni képes a hálózathoz. E feltételek közé tartoznak:

a) azok a frekvenciatartományok, amelyeken belül az automatikus kapcsolódás megengedett, illetve a megfelelő késleltetési idő; valamint

b) a hatásos kimenő teljesítmény maximálisan megengedhető felterhelési sebessége.

Automatikus kapcsolódás megengedett, kivéve, ha az érintett rendszerüzemeltető azt másként határozza meg az érintett átvitelirendszer-üzemeltetővel együttműködve.

14. cikk

A B típusú villamosenergia-termelő berendezésekre vonatkozó általános követelmények

(1) A B típusú villamosenergia-termelő berendezéseknek a 13. cikk (2) bekezdésének b) pontja kivételével teljesíteniük kell a 13. cikkben meghatározott követelményeket.

(2) A B típusú villamosenergia-termelő berendezéseknek az alábbi, frekvenciastabilitásra vonatkozó követelményeket kell teljesíteniük:

a) a hatásos kimenő teljesítmény szabályozásához a villamosenergia-termelő berendezést interfésszel (bemeneti porttal) kell ellátni, hogy a bemeneti porthoz érkező utasítás szerint csökkenteni lehessen a hatásos kimenő teljesítményt; valamint

b) az érintett rendszerüzemeltető további követelményeket jogosult meghatározni, hogy a hatásos kimenő teljesítményt távvezérléssel lehessen irányítani.

(3) A B típusú villamosenergia-termelő berendezéseknek az alábbi, megbízhatóságra vonatkozó követelményeket kell teljesíteniük:

a) a villamosenergia-termelő berendezések zárlati áthidalóképessége tekintetében: i. az egyes átvitelirendszer-üzemeltetőknek a 3. ábra szerint kell meghatározniuk a feszültség-idő profilt a csatlakozási pontnál a zárlati feltételekre vonatkozóan, megadva azokat a feltételeket, amelyeknél a villamosenergia-termelő berendezés képes arra, hogy folyamatosan csatlakozva maradjon a hálózathoz, és akkor is megbízhatóan működjön, ha az energiatermelő rendszert az átviteli rendszerben fellépő, előírás szerint hárított zárlatok megzavarták; ii. a feszültség-idő profilban meg kell adni a fázisok közötti feszültségek tényleges tartományának szimmetrikus zárlat alatti alsó határértékét a csatlakozási pontnál mért hálózati feszültségszinten az idő függvényében a zárlat alatt és után; iii. az érintett átvitelirendszer-üzemeltető a ii. pontban említett alsó határértéket a 3. ábrán meghatározott és a 3.1. és 3.2. táblázatban megadott tartományokba eső paraméterek használatával állapítja meg; iv. az egyes átvitelirendszer-üzemeltetők kötelesek a zárlati áthidalóképességre vonatkozó zárlat előtti és zárlat utáni feltételeket meghatározni és közzé tenni az alábbiak tekintetében: — a csatlakozási pontra vonatkozó zárlat előtti állapotra számolt legkisebb zárlati teljesítmény, — a villamosenergia-termelő berendezés zárlati előtt hatásos és meddőteljesítmény munkapontja a csatlakozási pontnál, illetve feszültség a csatlakozási ponton, valamint — a csatlakozási pontra vonatkozó zárlat utáni állapotra számolt legkisebb zárlati teljesítmény. v. a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosának kérésére az érintett rendszerüzemeltetőnek a következők tekintetében meg kell adnia azokat a zárlat előtti és zárlat utáni állapotokat, amelyeket figyelembe kell venni a zárlati áthidalóképességnél a iv. pontban meghatározottak szerint a csatlakozási pontra vonatkozóan végzett számítások eredményeként: — zárlat előtti legkisebb zárlati teljesítmény az egyes csatlakozási pontoknál, MVA-ban kifejezve, — a villamosenergia-termelő berendezés zárlat előtti munkapontja hatásos kimenő teljesítményben és meddő kimenő teljesítményben kifejezve a csatlakozási pontnál, illetve feszültség a csatlakozási pontnál, valamint — zárlat utáni legkisebb zárlati teljesítmény az egyes csatlakozási pontoknál, MVA-ban kifejezve. Másik lehetőségként az érintett rendszerüzemeltető jellemző esetekből levezetett általános értékeket adhat. 3. ábra A villamosenergia-termelő berendezés zárlati áthidalóképesség profilja. Az ábrán a csatlakozási pontnál mért feszültség feszültség-idő profiljának alsó határértéke látható a tényleges értékének és az egységnyinek tekintett (1 pu) referenciaértékének arányában kifejezve, zárlat előtt, alatt és után. Az Uret a zárlat alatt a csatlakozási pontnál fenntartott feszültség, a tclear az a pillanat, amelyben a zárlat elhárítása történt. Az Urec1, Urec2, trec1, trec2 és trec3 a zárlat elhárítása után a feszültség helyreállása alsó határértékeinek bizonyos pontjait határozzák meg. 3.1. táblázat Paraméterek a szinkron villamosenergia-termelő berendezések zárlati áthidalóképességére vonatkozó 3. ábrához. Feszültségparaméterek [pu] Időparaméterek [másodperc] Uret: 0,05–0,3 tclear: 0,14–0,15 (vagy 0,14–0,25, ha a rendszervédelem és a biztonságos üzem úgy kívánja) Uclear: 0,7–0,9 trec1: tclear Urec1: Uclear trec2: trec1–0,7 Urec2: 0,85–0,9 és ≥ Uclear trec3: trec2–1,5

3.2. táblázat Paraméterek az erőműparkok zárlati áthidalóképességére vonatkozó 3. ábrához. Feszültségparaméterek [pu] Időparaméterek [másodperc] Uret: 0,05–0,15 tclear: 0,14–0,15 (vagy 0,14–0,25, ha a rendszervédelem és a biztonságos üzem úgy kívánja) Uclear: Uret–0,15 trec1: tclear Urec1: Uclear trec2: trec1 Urec2: 0,85 trec3: 1,5–3,0 vi. a villamosenergia-termelő berendezésnek képesnek kell lennie arra, hogy folyamatosan csatlakoztatva maradjon a hálózathoz és megbízhatóan működjön tovább, amikor a fázisközi feszültségek tényleges tartománya a szimmetrikus zárlat alatt a csatlakozási pontnál mért hálózati feszültségszinten a (3) bekezdés a) pontjának iv. és v. alpontjában meghatározott zárlat előtti és zárlat utáni feltételek mellett a (3) bekezdés a) pontjának ii. alpontjában meghatározott alsó határérték fölött marad, kivéve, ha a belső villamos zárlatokra vonatkozó védelmi rendszer megköveteli a villamosenergia-termelő berendezés hálózati leválasztását. A belső villamos zárlatokra vonatkozó védelmi rendszerek és beállítások nem veszélyeztethetik a zárlati áthidalóképességet; vii. a (3) bekezdés a) pontja vi. alpontjának sérelme nélkül, a feszültségcsökkenési védelmet (a zárlati áthidalóképességet vagy a csatlakozási pont feszültségére vonatkozóan meghatározott legkisebb feszültséget) a villamosenergia-termelő berendezés műszaki képessége szerinti legtágabb tartományt kell megállapítania a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosának, kivéve, ha az érintett rendszerüzemeltető szűkebb határok közötti beállításokat követel meg az (5) bekezdés b) pontjának megfelelően. A beállításokat ezen elv alapján kell igazolnia a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosának;

b) Az egyes átvitelirendszer-üzemeltetők meghatározzák a zárlati áthidalóképességet aszimmetrikus zárlatok esetén.

(4) A B típusú villamosenergia-termelő berendezéseknek az alábbi, rendszer-helyreállításra vonatkozó követelményeket kell teljesíteniük:

a) az érintett átvitelirendszer-üzemeltető meghatározza azokat a feltételeket, amelyeken a villamosenergia-termelő berendezés újra tud kapcsolódni a hálózathoz hálózati zavar miatt bekövetkező nem tervezett leválás után; valamint

b) az automatikusan újrakapcsolódó rendszerek telepítését előzetesen engedélyeztetni kell az érintett rendszerüzemeltetővel az érintett átvitelirendszer-üzemeltető által meghatározott újrakapcsolódási feltételek szerint.

(5) A B típusú villamosenergia-termelő berendezéseknek az alábbi, általános rendszerszintű követelményeket kell teljesíteniük:

a) a szabályozó rendszerek és beállítások tekintetében: i. a villamosenergia-termelő berendezés az átviteli rendszer stabilitásához és a vészhelyzeti intézkedésekhez szükséges különböző szabályozó készülékeinek rendszereit és beállításait az érintett átvitelirendszer-üzemeltető, az érintett rendszerüzemeltető és a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosa összehangoltan és együttesen állapítják meg; ii. a villamosenergia-termelő berendezés különböző szabályozó készülékei i. pontban említett sémáinak és beállításainak módosításait az érintett átvitelirendszer-üzemeltető, az érintett rendszerüzemeltető és a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosa összehangoltan és együttesen állapítják meg, különösképpen az (5) bekezdés a) pontjának i. alpontjában említett körülmények esetén;

b) a villamos relévédelmi rendszerek és beállítások tekintetében: i. az érintett rendszerüzemeltető meghatározza a hálózat védelméhez szükséges sémákat és beállításokat a villamosenergia-termelő berendezés jellemzőinek figyelembevételével. A villamosenergia-termelő berendezéshez és a hálózathoz szükséges relévédelmi rendszereket és a villamosenergia-berendezésre vonatkozó beállításokat az érintett rendszerüzemeltető és a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosa összehangoltan és együttesen állapítják meg. A rendeletben meghatározott követelményeknek megfelelően a belső villamos zárlatok elleni védelmek kialakításai és beállításai nem veszélyeztethetik a villamosenergia-termelő berendezés teljesítményét; ii. a villamosenergia-termelő berendezés villamos relévédelmét előnyben kell részesíteni az üzemi szabályozó rendszerrel szemben, figyelembe véve a rendszer biztonságát, a személyzet és a lakosság egészségét és biztonságát, illetve a villamosenergia-termelő berendezés károsodásának mérséklését; iii. a relévédelmi rendszerek a következő szempontokra terjedhetnek ki: — külső és belső rövidzárlat, — aszimmetrikus terhelés (negatív sorrendű), — állórész és forgórész túlterhelése, — túlgerjesztés/alulgerjesztés, — feszültségnövekedés/feszültségcsökkenés a csatlakozási pontnál, — feszültségnövekedés/feszültségcsökkenés a szinkrongenerátor kapcsainál, — rendszerközi lengések, — bekapcsolási áramlökés, — aszinkron üzem (póluscsúszás), — a nem megengedett tengelytorzulások (pl. szinkron-fordulatszám alatti rezonancia) elleni védelem, — a villamosenergia-termelő berendezéshez csatlakozó távvezeték védelme, — a blokktranszformátor védelme, — megszakító beragadási és kapcsolókészülék hibás állási védelem, — fluxusvédelem (U/f), — visszwatt-védelem, — frekvenciameredekség mértéke (ROCOF), valamint — zérussorendű feszültségnövekedés; iv. a rendszerüzemeltetőnek és a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosának egyeztetnie kell és megállapodásra kell jutnia a villamosenergia-termelő berendezés és a hálózat védelmi rendszereinek szükséges módosításairól, illetve a villamosenergia-termelő berendezésre vonatkozó beállításokról, mielőtt még bármilyen módosítás elvégzésre kerülne;

c) a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosa a következő prioritási sorrendben (a legfontosabbal kezdve) gondoskodik a védelmi és szabályozó készülékekről: i. hálózat és villamosenergia-termelő berendezés védelme; ii. mesterséges inercia, ha szükséges; iii. frekvenciaszabályozás (hatásos teljesítmény szabályozása); iv. teljesítménykorlátozás; valamint v. teljesítmény gradiens korlát;

d) az információcsere tekintetében: i. a villamosenergia-termelő létesítményeknek képesnek kell lenniük arra, hogy biztosítsák az információcserét az érintett rendszerüzemeltetővel vagy az érintett átvitelirendszer-üzemeltetővel valós időben vagy időszakosan, időbélyeggel, az érintett rendszerüzemeltető vagy az érintett átvitelirendszer-üzemeltető által meghatározottak szerint; ii. az érintett rendszerüzemeltető köteles az érintett átvitelirendszer-üzemeltetővel együttműködve meghatározni az információcserék tartalmát, ideértve a villamosenergia-termelő létesítmény által rendelkezésre bocsátandó adatok pontos listáját.

15. cikk

A C típusú villamosenergia-termelő berendezésekre vonatkozó általános követelmények

(1) A C típusú villamosenergia-termelő berendezéseknek a 13. és 14. cikkben meghatározott követelményeket kell teljesíteniük a 13. cikk (2) bekezdése b) pontjának, a 13. cikk (6) bekezdésének és a 14. cikk (2) bekezdésének kivételével.

(2) A C típusú villamosenergia-termelő berendezéseknek az alábbi, frekvenciastabilitásra vonatkozó követelményeket kell teljesíteniük:

a) a hatásos teljesítmény szabályozhatósága és a szabályozási tartomány tekintetében a villamosenergia-termelő berendezés szabályozó rendszerének képesnek kell lennie arra, hogy a hatásosteljesítmény-alapjelet az érintett rendszerüzemeltető vagy az érintett átvitelirendszer-üzemeltető által a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosának adott utasításoknak megfelelően szabályozza. Az érintett rendszerüzemeltető vagy az érintett átvitelirendszer-üzemeltető állapítja meg azt az időszakot, amelyen belül a szabályozott hatásosteljesítmény-alapjelet el kell érni. Az érintett átvitelirendszer-üzemeltetőnek kell meghatároznia az új alapjelre vonatkozó tűréshatárt (az elsődleges meghajtógép típusától függően) és azt az időt, amelyen belül azt el kell érni;

b) lehetővé kell tenni manuális, helyi beavatkozásokat olyan esetekben, amikor az automatikus távvezérlő készülékek meghibásodnak. Az érintett rendszerüzemeltető vagy az érintett átvitelirendszer-üzemeltető értesíti a szabályozó hatóságot az alapjel eléréséhez szükséges időről a hatásos teljesítmény tűréshatárával együtt;

c) A 13. cikk (2) bekezdésén túlmenően az alábbi követelmények vonatkoznak a C típusú villamosenergia-termelő berendezésekre a korlátozott frekvenciaérzékeny üzemmód – alacsony frekvencia (LFSM-U) tekintetében: i. a villamosenergia-termelő berendezésnek képesnek kell lennie arra, hogy egy frekvencia-határértéken és az érintett átvitelirendszer-üzemeltető által az ugyanazon szinkronterületen belüli átvitelirendszer-üzemeltetőkkel együttműködve meghatározott statizmussal aktiválja a frekvenciafüggő hatásosteljesítmény-választ az alábbiak szerint: — az átvitelirendszer-üzemeltető által meghatározott frekvenciaküszöbnek a szélső értékeket is beleértve 49,8 Hz és 49,5 Hz között kell lennie, — az átvitelirendszer-üzemeltető által meghatározott statizmus beállításoknak a 2–12 %-os tartományban kell lenniük. Ezt mutatja be grafikusan a 4. ábra; ii. az LFSM-U üzemmódban a frekvenciafüggő hatásosteljesítmény-válasz tényleges teljesítésekor figyelembe kell venni a következőket: — azok a környezeti feltételek, amelyek mellett a választ kiváltják, — a villamosenergia-termelő berendezés üzemi feltételei, különösképpen az üzemi korlátok a maximális teljesítőképesség közelében alacsony frekvenciáknál, illetve a környezeti feltételek megfelelő hatása a 13. cikk (4) és (5) bekezdése szerint, valamint — a primer energiahordozók rendelkezésre állása; iii. a frekvenciafüggő hatásosteljesítmény-válasz villamosenergia-termelő berendezés általi aktiválását nem szabad indokolatlanul késleltetni. Amennyiben két másodpercet meghaladó késleltetés áll fenn, a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosának igazolnia kell ezt az érintett átvitelirendszer-üzemeltető felé; iv. az LFSM-U módban a villamosenergia-termelő berendezésnek képesnek kell lennie arra, hogy teljesítménynövekedést biztosítson a maximális teljesítőképességig; v. a villamosenergia-termelő berendezés stabil működését biztosítani kell az LFSM-U üzem során; 4. ábra A villamosenergia-termelő berendezések frekvenciafüggő hatásosteljesítmény-válaszadási képessége LFSM-U állapotban. Pref az a referencia hatásosteljesítmény-érték, amelyre a ΔΡ vonatkozik, és eltérően határozható meg a szinkron villamosenergia-termelő berendezések, illetve az erőműparkok esetében. ΔΡ a villamosenergia-termelő berendezés hatásos kimenő teljesítményének változása. fn a névleges frekvencia (50 Hz) a hálózaton, a Δf pedig a hálózati frekvenciaeltérés. Olyan alacsony frekvenciák esetében, ahol a Δf a Δf1 alatt van, a villamosenergia-termelő berendezésnek pozitív hatásos kimenőteljesítmény-változást kell biztosítania az S2 statizmus szerint.

d) A (2) bekezdés c) pontjával együttesen a következők alkalmazandók a frekvenciaérzékeny üzemmód működésekor: i. a villamosenergia-termelő berendezésnek képesnek kell lennie arra, hogy biztosítsa a frekvenciafüggő hatásosteljesítmény-választ az egyes érintett átvitelirendszer-üzemeltetők által meghatározott paraméterek szerint a 4. táblázatban megadott tartományokon belül. A paraméterek meghatározásakor az érintett átvitelirendszer-üzemeltető figyelembe veszi az alábbiakat: — magas frekvencia esetében a frekvenciafüggő hatásosteljesítmény-választ az alsó szabályozási határérték korlátozza, — alacsony frekvencia esetében a frekvenciafüggő hatásosteljesítmény-választ a maximális teljesítőképesség korlátozza, — a frekvenciafüggő hatásosteljesítmény-válasz tényleges teljesítése a villamosenergia-termelő berendezés válasz indításakor fennálló üzemi és környezeti feltételeitől függ, különösképpen a maximális teljesítőképességhez közeli üzemi korlátozásoktól alacsony frekvenciák esetében a 13. cikk (4) és (5) bekezdése és a rendelkezésre álló elsődleges energiaforrások szerint; 4. táblázat A frekvenciafüggő hatásosteljesítmény-válasz paraméterei frekvenciaérzékeny üzemmódban (magyarázat az 5. ábrához) Paraméterek Tartományok Hatásosteljesítmény-tartomány maximális teljesítőképességnél 1,5–10 % A frekvenciaválasz érzéketlensége 10–30 mHz 0,02–0,06 % A frekvenciaválasz holtsávja 0–500 mHz Statizmus s 1 2–12 % 5. ábra A villamosenergia-termelő berendezések frekvenciafüggő hatásosteljesítmény-válaszadási képessége frekvenciaérzékeny üzemmódban, a nulla holtsáv és érzéketlenség esetét illusztrálva. Pref az a referencia hatásos teljesítmény, amelyre a ΔΡ vonatkozik. ΔΡ a villamosenergia-termelő berendezés hatásos kimenő teljesítményének változása. fn a névleges frekvencia (50 Hz) a hálózaton, a Δf pedig a hálózati frekvenciaeltérés. ii. a frekvenciaeltérésre adott frekvenciaválasz holtsávjának és a statizmusnak ismételten újraválaszthatónak kell lennie; iii. a frekvencia hirtelen változása esetén a villamosenergia-termelő berendezésnek képesnek kell lennie arra, hogy teljes frekvenciafüggő hatásosteljesítmény-választ adjon a 6. ábrán látható folytonos vonalon vagy afölött az egyes átvitelirendszer-üzemeltetők által meghatározott paraméterek szerint (amelyek célja, hogy elkerüljék a hatásos teljesítmény lengését a villamosenergia-termelő berendezésen) az 5. táblázatban megadott tartományokon belül. Az átvitelirendszer-üzemeltető által meghatározott paraméterek választási lehetőségeiben figyelembe kell venni az esetleges, technológiától függő korlátokat; iv. A frekvenciafüggő hatásosteljesítmény-válasz szükséges kezdeti aktiválását nem szabad indokolatlanul késleltetni. Ha a frekvenciafüggő hatásosteljesítmény-válasz kezdeti aktiválásának késleltetése meghaladja a két másodpercet, a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosának műszakilag bizonyítania kell, hogy miért szükséges hosszabb idő. Az inercia nélküli villamosenergia-termelő berendezések esetében az érintett átvitelirendszer-üzemeltető két másodpercnél rövidebb időt határozhat meg. Ha a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosa nem felel meg ennek a követelménynek, műszakilag bizonyítania kell, hogy miért szükséges hosszabb idő a frekvenciafüggő hatásosteljesítmény-válasz kezdeti aktiválásához; 6. ábra Frekvenciafüggő hatásosteljesítmény-válaszadási képesség. Pmax az a maximális teljesítőképesség, amelyre a ΔΡ vonatkozik. ΔΡ a villamosenergia-termelő berendezés hatásos kimenő teljesítményének változása. A villamosenergia-termelő berendezésnek ΔΡ hatásos kimenő teljesítményt kell biztosítania ΔΡ1 pontig t1 és t2 idők szerint, ahol a ΔΡ1, t1 és t2 értékeket az érintett átvitelirendszer-üzemeltető állapítja meg az 5. táblázat szerint. A t1 a kezdeti késleltetés. A t2 a teljes aktiválás ideje. v. a villamosenergia-termelő berendezésnek képesnek kell lennie arra, hogy az érintett átvitelirendszer-üzemeltető által meghatározottak szerint 15–30 perces időtartamig teljes frekvenciafüggő hatásosteljesítmény-választ adjon. Az időtartam megállapításakor az átvitelirendszer-üzemeltetőnek figyelembe kell vennie a villamosenergia-termelő berendezés hatásosteljesítmény-tartalékát és primer energiaforrását; vi. a (2) bekezdés d) pontjának v. alpontjában meghatározott határidőkön belül a hatásosteljesítmény-szabályozásnak nem lehet semmilyen kedvezőtlen hatása a villamosenergia-termelő berendezések frekvenciafüggő hatásosteljesítmény-válaszára; vii. az érintett átvitelirendszer-üzemeltető által az i., ii., iii. és v. alpont szerint meghatározott paraméterekről értesíteni kell az érintett szabályozó hatóságot. Az értesítés módozatait a vonatkozó nemzeti szabályozási keret szerint kell meghatározni; 5. táblázat A frekvencialépcső váltásból származó frekvenciafüggő hatásosteljesítmény-válasz teljes aktiválásának paraméterei (magyarázat a 6. ábrához). Paraméterek Tartományok vagy értékek Hatásosteljesítmény-tartomány maximális teljesítőképességnél (frekvenciaválasz-tartomány) 1,5–10 % Az inerciával rendelkező villamosenergia-termelő berendezések esetében a megengedett legnagyobb kezdeti késleltetés, t 1 kivéve, ha a 15. cikk (2) bekezdése d) pontjának iv. alpontja szerint más indokolt 2 másodperc Az inerciával nem rendelkező villamosenergia-termelő berendezések esetében a megengedett legnagyobb kezdeti késleltetés, t 1 kivéve, ha a 15. cikk (2) bekezdése d) pontjának iv. alpontja szerint más indokolt az érintett átvitelirendszer-üzemeltető által meghatározottak szerint. Megengedett maximális teljes aktiválási idő lehetőség t 2, kivéve, ha az érintett átvitelirendszer-üzemeltető rendszerstabilitási okok miatt hosszabb aktiválási időket enged meg 30 másodperc

e) a frekvencia-visszaállításra irányuló szabályozása tekintetében a villamosenergia-termelő berendezésnek az érintett átvitelirendszer-üzemeltető által meghatározott specifikációknak megfelelő funkciókat kell ellátnia azzal a céllal, hogy visszaállítsa a frekvenciát a névleges értékére vagy fenntartsa a teljesítménycsere folyamatokat a szabályozási területek között a tervezett értékeiken;

f) az alacsony frekvencia miatti leválás tekintetében a fogyasztóként működni képes villamosenergia-termelő létesítményeknek, így a szivattyús tározóval ellátott villamosenergia-termelő létesítményeknek is képesnek kell lenniük arra, hogy alacsony frekvencia esetében lekapcsolják fogyasztásukat. Az e pontban említett követelmény nem terjed ki a segédellátásra;

g) a frekvenciaérzékeny üzemmód valós idejű figyelése tekintetében: i. a frekvenciafüggő hatásosteljesítmény-válasz működésének figyeléséhez a kommunikációs interfészt úgy kell felszerelni, hogy valós időben és biztonságos módon továbbítsa a villamosenergia-termelő létesítményről az érintett rendszerüzemeltető vagy az érintett átvitelirendszer-üzemeltető irányítóközpontjába az érintett rendszerüzemeltető vagy az érintett átvitelirendszer-üzemeltető kérésére legalább a következő jeleket: — a frekvenciaérzékeny üzemmód állapotjele (be/ki), — tervezett kimenő hatásos teljesítmény, — a kimenő hatásos teljesítmény tényleges értéke, — a frekvenciafüggő hatásosteljesítmény-válasz tényleges paraméterbeállításai, — statizmus és holtsáv; ii. az érintett rendszerüzemeltető és az érintett átvitelirendszer-üzemeltető meghatározza azokat a további jeleket, amelyeket a villamosenergia-termelő létesítménynek a monitorozó és adatregisztráló készülékek által kell továbbítaniuk a résztvevő villamosenergia-termelő berendezések frekvenciafüggő hatásosteljesítmény-válaszadásának igazolása céljából.

(3) A feszültségstabilitás tekintetében a C típusú villamosenergia-termelő berendezéseknek képesnek kell lenniük arra, hogy automatikusan leváljanak, amikor a csatlakozási ponton a feszültség eléri az érintett rendszerüzemeltető által az érintett átvitelirendszer-üzemeltetővel együttműködve megállapított értéket.

A villamosenergia-termelő berendezések tényleges automatikus leválásának feltételeit és beállításait az érintett rendszerüzemeltető az érintett átvitelirendszer-üzemeltetővel együttműködve határozza meg.

(4) A C típusú villamosenergia-termelő berendezéseknek az alábbi, megbízhatóságra vonatkozó követelményeket kell teljesíteniük:

a) teljesítménylengés esetén a villamosenergia-termelő berendezéseknek meg kell őrizniük statikus stabilitásukat a P-Q diagram bármelyik munkapontjánál működve;

b) a 13. cikk (4) és (5) bekezdésének sérelme nélkül, a villamosenergia-termelő berendezéseknek képesnek kell lenniük arra, hogy teljesítménycsökkenés nélkül folyamatosan kapcsolódjanak a hálózathoz és működjenek, ameddig a feszültség és a frekvencia a rendelet szerint előírt határértékeken belül marad;

c) a villamosenergia-termelő berendezéseknek képesnek kell lenniük arra, hogy a hálózathoz csatlakozva maradjanak a csatlakozó hurkolt hálózati távvezetékeken alkalmazott egyfázisú vagy háromfázisú visszakapcsoló automatikák működése esetén, ha ilyenek vannak azon a hálózaton, amelyre kapcsolódnak. E képesség részleteiről egyeztetni kell, és azokat a 14. cikk (5) bekezdése b) pontjában említett védelmi rendszerek és beállítások keretében kell meghatározni.

(5) A C típusú villamosenergia-termelő berendezéseknek az alábbi, rendszer-helyreállításra vonatkozó követelményeket kell teljesíteniük:

a) a black start képesség tekintetében: i. a tagállam azon jogának sérelme nélkül, hogy a rendszer biztonságának garantálása érdekében kötelező szabályokat állapítson meg, a black start képesség nem feltétlenül kötelező. ii. a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosai az érintett átvitelirendszer-üzemeltető kérésére árajánlatot adnak a black start képességre vonatkozóan. Az érintett átvitelirendszer-üzemeltető akkor kérheti ezt, ha úgy véli, hogy a rendszerbiztonságot veszélyezteti a szabályozási területen a black start képesség hiánya; iii. a black start képességgel rendelkező villamosenergia-termelő berendezés képes álló helyzetből külső villamosenergia-ellátás nélkül indulni az érintett rendszerüzemeltető által az érintett átvitelirendszer-üzemeltetővel együttműködve meghatározott időhatáron belül; iv. a black start képességgel rendelkező villamosenergia-termelő berendezés képes a 13. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott frekvenciahatárokon és az érintett rendszerüzemeltető által vagy adott esetben a 16. cikk (2) bekezdésében meghatározott feszültséghatárokon belül szinkronizálni; v. a black start képességgel rendelkező villamosenergia-termelő berendezésnek képesnek kell lennie arra, hogy automatikusan szabályozza a fogyasztók kapcsolódása által kiváltott feszültségeséseket; vi. a black start képességgel rendelkező villamosenergia-termelő berendezésnek: — képesnek kell lennie arra, hogy kiszabályozza a blokkokban történő terhelés rákapcsolásokat, — képesnek kell lennie LFSM-O és LFSM-U üzemmódban való működésre a (2) bekezdés c) pontjában és a 13. cikk (2) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően, — szabályoznia kell a frekvenciát magas frekvencia vagy alacsony frekvencia esetében a teljes hatásos kimenő teljesítménytartományon belül a legkisebb szabályozási szint és a maximális teljesítőképesség között, illetve a házi szigetüzem szintjén, — képesnek kell lennie a néhány villamosenergia-termelő berendezés egy szigeten belüli párhuzamos üzemeltetésére, valamint — automatikusan kell szabályoznia a feszültséget a rendszer-helyreállási szakaszban;

b) a szigetüzemben való részvételi képesség tekintetében: i. a villamosenergia-termelő berendezéseknek képesnek kell lenniük arra, hogy a szigetüzemben részt vegyenek, ha az érintett rendszerüzemeltető úgy írja elő az érintett átvitelirendszer-üzemeltetővel együttműködve, és: — a szigetüzem frekvencia határértékeit a 13. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint kell megállapítani, — a szigetüzem feszültséghatárait a 15. cikk (3) bekezdése vagy adott esetben a 16. cikk (2) bekezdése szerint kell megállapítani; ii. a villamosenergia-termelő berendezéseknek frekvenciaérzékeny üzemmódban működőképesnek kell lenniük a szigetüzem alatt a (2) bekezdés d) pontjában meghatározottaknak megfelelően. Teljesítménytöbblet esetén a villamosenergia-termelő berendezéseknek képesnek kell lenniük arra, hogy csökkentsék a hatásos kimenő teljesítményt az előző munkapontról a P-Q diagramon belül bármilyen új munkapontra. E tekintetben a villamosenergia-termelő berendezésnek képesnek kell lennie arra, hogy csökkentse a hatásos kimenő teljesítményt, amennyire az műszakilag lehetséges, de legalább a maximális teljesítőképesség 55 %-ára; iii. a villamosenergia-üzemeltető létesítmény tulajdonosa és az érintett rendszerüzemeltető az érintett átvitelirendszer-üzemeltetővel együttesen állapodik meg arról a módszerről, amellyel az összekapcsolt rendszer működésének szigetüzemre történő átváltása érzékelhető. A kölcsönösen elfogadott érzékelési módszer nem alapulhat kizárólag a rendszerüzemeltető kapcsolóberendezésének állapotjelzésein; iv. a villamosenergia-termelő berendezéseknek LFSM-O és LFSM-U üzemmódban működőképesnek kell lenniük a szigetüzem alatt a (2) bekezdés c) pontjában és a 13. cikk (2) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően.

c) a gyors újraszinkronizálási képesség tekintetében: i. amennyiben a villamosenergia-termelő berendezés leválik a hálózatról, a villamosenergia-termelő berendezéseknek képesnek kell lennie a gyors újraszinkronizálásra az érintett rendszerüzemeltető által az érintett átvitelirendszer-üzemeltetővel és a villamosenergia-termelő létesítménnyel együttműködésben megállapított termelési stratégiával összhangban; ii. azt a villamosenergia-termelő berendezést, amelynek legrövidebb újraszinkronizálási ideje hosszabb, mint 15 perc bármilyen külső áramellátásról való lekapcsolása után, úgy kell megtervezni, hogy a P-Q-diagram bármely munkapontjáról házi szigetüzemre tudjon kapcsolni. Ebben az esetben a házi szigetüzemet nem szabad kizárólag a rendszerüzemeltető kapcsolóberendezésének állapotjelzései alapján azonosítani; iii. a villamosenergia-termelő berendezéseknek képesnek kell lenniük arra, hogy a házi szigetüzemre való kapcsolást követően folyamatosan működjenek függetlenül attól, hogy milyen kiegészítő eszközök kapcsolódnak a külső hálózathoz. Az érintett rendszerüzemeltető az érintett átvitelirendszer-üzemeltetővel együttműködve megállapítja a minimális üzemi időt, figyelembe véve az elsődleges meghajtógép technológia sajátos jellemzőit.

(6) A C típusú villamosenergia-termelő berendezéseknek az alábbi, általános rendszerszintű követelményeket kell teljesíteniük:

a) a szögstabilitás elvesztése vagy a szabályozottság megszűnése tekintetében a villamosenergia-termelő berendezésnek képesnek kell lennie arra, hogy automatikusan leváljon a hálózatról, hogy segítsen a rendszerbiztonság megőrzésében vagy megakadályozza a villamosenergia-termelő berendezés károsodását. A villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosa és az érintett rendszerüzemeltető az érintett átvitelirendszer-üzemeltetővel együttműködve megállapítja a szögstabilitás elvesztésének vagy a szabályozó képesség megszűnésének észlelésére vonatkozó kritériumokat;

b) a műszerezettség tekintetében: i. A villamosenergia-termelő létesítményeket olyan eszközzel kell ellátni, amely lehetővé teszi a zárlati események regisztrálását és a dinamikus rendszerviselkedés megfigyelését. Ez az eszköz az alábbi paramétereket regisztrálja: — feszültség, — hatásos teljesítmény, — meddőteljesítmény, valamint — frekvencia. Az érintett rendszerüzemeltető jogosult meghatározni a teljesítendő ellátási paraméterek minőségét, amennyiben erről indoklással ellátott előzetes értesítést küld; ii. a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosa és az érintett rendszerüzemeltető az érintett átvitelirendszer-üzemeltetővel együttműködve megállapítja a zárlatokat regisztráló berendezés beállításait, beleértve az indítási feltételeket és a mintavételi frekvenciát; iii. a dinamikus rendszerviselkedés-megfigyelés részét kell képezze az érintett rendszerüzemeltető által az érintett átvitelirendszer-üzemeltetővel együttműködésben a gyengén csillapított teljesítménylengések észlelését lehetővé tevő eseményrögzítés-indítási feltétel; iv. az ellátásminőség és a dinamikus rendszerviselkedés figyelemmel kísérésére szolgáló eszközök közé tartoznak a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosa, az érintett rendszerüzemeltető és az érintett átvitelirendszer-üzemeltető azon intézkedései, amelyeket az információkhoz való hozzáférés érdekében tesznek. A rögzített adatokra vonatkozó kommunikációs protokollokról a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosának, az érintett rendszerüzemeltetőnek és az érintett átvitelirendszer-üzemeltetőnek kell közösen megállapodnia;

c) a szimulációs modellek tekintetében: i. az érintett rendszerüzemeltető vagy az érintett átvitelirendszer-üzemeltető kérésére a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosa olyan szimulációs modelleket biztosít, amelyek megfelelően tükrözik a villamosenergia-termelő létesítmény viselkedését mind statikus, mind dinamikus szimulációkban (50 Hz-es komponens) vagy elektromágneses tranziens szimulációkban. A villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosa biztosítja, hogy a megadott modellek ellenőrzése a IV. cím 2., 3. és 4. fejezetében említett megfelelési vizsgálatok eredményei szerint megtörténjen, és köteles értesíteni az érintett rendszerüzemeltetőt vagy az érintett átvitelirendszer-üzemeltetőt az ellenőrzés eredményeiről. A tagállamok kérhetik, hogy ezt az ellenőrzést bejegyzett tanúsító végezze el; ii. a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosa által biztosított modelleknek az alábbi almodelleket kell tartalmazniuk az egyes komponensek meglététől függően: — szinkrongenerátor és turbina, — fordulatszám- és teljesítményszabályozó, — feszültségszabályozó, beleértve adott esetben a lengéscsillapító funkciót (PSS) és a gerjesztésszabályozó rendszert, — villamosenergia-termelő berendezés relévédelmi modulok az érintett rendszerüzemeltető és a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosa közötti megállapodás szerint, valamint — átalakító (konverter) modellek az erőműparkokhoz; iii. az érintett rendszerüzemeltető i. pontban említett kérését az érintett átvitelirendszer-üzemeltetővel kell egyeztetni. A kérés a következőkre vonatkozik: — az a formátum, amelyben a modelleket biztosítani kell, — dokumentáció szolgáltatása a modell felépítéséről és a blokkdiagramokról, — a csatlakozási pontra vonatkozó legkisebb és legnagyobb zárlati teljesítmény redukált hálózat alapján számított értéke MVA-ban kifejezve; iv. a villamosenergia-termelő létesítmény tulajdonosa kérésre az érintett rendszerüzemeltető vagy az érintett átvitelirendszer-üzemeltető rendelkezésére bocsátja a villamosenergia-termelő berendezés teljesítményére vonatkozó feljegyzéseket. Az érintett rendszerüzemeltető vagy az érintett átvitelirendszer-üzemeltető kérheti ezt abból a célból, hogy összehasonlítsa a modellek válaszát az említett feljegyzésekkel;

d) a rendszerirányításhoz és rendszerbiztonsághoz szükséges berendezések telepítését illetően, ha az érintett rendszerüzemeltető vagy az érintett átvitelirendszer-üzemeltető úgy véli, hogy további berendezéseket kell telepíteni a villamosenergia-termelő létesítményben a rendszerirányításra vagy -biztonság megőrzése vagy helyreállítása érdekében, akkor az érintett rendszerüzemeltető