2.

A III. melléklet 6.1. szakaszának helyébe a következő szöveg lép: „6.1. Közvetlen tőkebefektetés A közvetlen befektetés az egyik gazdaság olyan rezidenséhez kapcsolódik, amely ellenőrzéssel vagy jelentős mértékű befolyással rendelkezik egy másik gazdaság gazdaságban rezidens vállalkozás irányításában. A nemzetközi standardok (BPM6) szerint az egyik gazdaságban rezidens befektető által egy másik gazdaságban rezidens vállalkozásban a szavazati jogok legalább 10 %-ának közvetlen vagy közvetett tulajdona bizonyíték az ilyen kapcsolatra. E feltétel alapján közvetlen befektetési kapcsolat létezhet több kapcsolt vállalkozás között, függetlenül attól, hogy a kapcsolat egy láncot vagy láncok sorozatát foglalja magában. A kapcsolat kiterjedhet a közvetlen befektetési vállalkozás leányvállalataira, leányvállalatok leányvállalataira és kapcsolt vállalkozásaira. A közvetlen befektetés megvalósulását követően minden azt követő, a kapcsolt vállalkozások közötti pénzügyi tranzakciót/pozíciót a közvetlen befektetési tranzakciók/pozíciók között kell nyilvántartani. A saját tőke tartalmazza a fióktelepekbe fektetett tőkét, valamint a leányvállalatokban és kapcsolt vállalatokban való részesedést. A visszaforgatott nyereség magában foglalja a közvetlen befektető részesedésének ellentételezését a leányvállalatok vagy kapcsolt vállalkozások nyereségének osztalékként fel nem osztott részéből, valamint a fióktelepek közvetlen befektetőnek át nem utalt, „befektetési jövedelemként” nyilvántartott nyereséget (lásd a 3.2.3. pontot). A közvetlen befektetés részesedés és adósság további bontásra kerül a jogalanyok közötti kapcsolat típusa és a befektetés iránya szerint. A közvetlen befektetési kapcsolatoknak három típusa különböztethető meg: a) A közvetlen befektetők közvetlen befektetési vállalkozásokba való befektetései. Ez a kategória tartalmazza a közvetlen befektetőnek annak saját közvetlen befektetési vállalkozásaiba történő befektetési tranzakciókat (és állományokat) (tekintet nélkül arra, hogy az ellenőrzés vagy befolyás közvetlen vagy közvetett). b) Fordított befektetés. Ez a kapcsolattípus a közvetlen befektetési vállalkozástól a közvetlen befektető felé irányuló befektetési tranzakciókat (és állományokat). c) Kapcsolt vállalkozások között. Ide tartoznak az egymás feletti ellenőrzéssel vagy befolyással nem rendelkező azon vállalatok tranzakciói (és állományai), amelyek egyaránt azonos közvetlen befektető ellenőrzése vagy befolyása alatt állnak. A közvetlen befektetési pozíció értékelését illetően a tőzsdén jegyzett részesedési állományok értékelése a piaci árak alapján történik. Ezzel szemben a tőzsdén nem jegyzett közvetlen befektetéssel érintett társaságok esetében a részesedések értékelése a könyv szerinti érték alapján történik, a következő könyvelési tételeket tartalmazó általános meghatározás használatával: a) befizetett tőke (saját részvények nélkül és a névértéken felüli befizetéssel együtt); b) a tartalék minden fajtája (ideértve a beruházási támogatásokat, amennyiben a számviteli alapelvek azt a társaság tartalékának minősítik); c) nettó eredménytartalék veszteség nélkül (a folyó év eredményeivel együtt). A tőzsdén nem jegyzett vállalatokban meglévő részesedések esetében a pénzügyi mérlegben kimutatott tranzakció eltérhet a nemzetközi befektetési pozícióban könyv szerinti értéken kimutatott saját pénzeszközöktől. Ezek az eltérések más árváltozások miatti átértékelésként kerülnek kimutatásra. Az eszközök és kötelezettségek értékelésére vonatkozó konzisztencia fokozása érdekében a tőzsdén nem jegyzett közvetlen befektetéssel érintett társaságokban szerzett részesedési állományokat lehetséges a BPM6 7.16. bekezdésében foglalt valamely egyik egyéb értékelési módszer alapján értékelni, amennyiben az alábbi esetek közül legalább egy alkalmazandó: a) legalább a közvetlen befektetési láncban érintett egyik vállalkozást jegyzik a tőzsdén, míg legalább egyet nem, és ez a láncban érintett társaság nettó külföldi befektetési pozíciójának jelentős torzulásához vezet; ebben az esetben a tőzsdén jegyzett vállalkozás piaci értéke használható a kapcsolódó, tőzsdén nem jegyzett társaságok értékeléséhez; vagy b) amennyiben a közvetlen befektetési vállalkozások láncolatában eltérés keletkezik a megszerzett üzlet jóhírnév könyvelésében, és ez azon ország, amelyben a lánc közepén lévő társaság rezidens, nettó külföldi befektetési pozíciójának jelentős torzulásához vezet; vagy c) amennyiben a közvetlen befektetési láncolatban lévő vállalkozások számlái eltérő devizában kerültek denominálásra, és az árfolyam-ingadozások azon ország, amelyben a lánc közepén lévő társaság rezidens, nettó külföldi befektetési pozíciójának jelentős torzulásához vezet. Amennyiben a tőzsdén nem jegyzett közvetlen befektetési vállalkozásokban fennálló részesedési állományok értékelésére egy alternatív módszer alkalmazásával kerül sor, úgy javasolt, hogy a külföldi befektetési pozíció összeállítója tájékoztassa a társország összeállítóját az alternatív módszerről, és hogy működjön együtt ezzel az összeállítóval a kétoldalú aszimmetrikus kimutatás kockázatának minimumra szorítása érdekében. Ezt az információt a KBER-en keresztül kell eljuttatni a meglévő megállapodások keretén belül, valamint közzé kell tenni az »European Union balance of payments/international investment position statistical methods« (Európai Uniós fizetésimérleg-statisztikák/külföldi befektetési pozíciók statisztikáinak módszertana) című EKB-kiadványban is, amelyet az euroövezeti tagállamok (az V. mellékletben meghatározottak szerint) által alkalmazott koncepciók, fogalommeghatározások és adatgyűjtési módszertan figyelemmel kísérésére használnak. Bevált gyakorlatként ajánlott, hogy minden tagállam a legalább évente gyűjtendő közvetlen külföldi befektetési felmérés alapján kezdje meg a külföldi közvetlen részesedési állományra és a visszaforgatott nyereségre vonatkozó adatok gyűjtését (1).