Hivatalos Lap L 176 , 15/07/2003 o. 0011 - 0028



Az Európai Parlament és a Tanács 1229/2003/EK határozata (2003. június 26.) a transzeurópai energiahálózatokra vonatkozó iránymutatások megállapításáról és az 1254/96/EK határozat hatályon kívül helyezéséről AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 156. cikke (1) bekezdésére, tekintettel a Bizottság javaslatára [1], tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2], tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére [3], a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően [4], mivel: (1) A transzeurópai energiahálózatokra vonatkozó iránymutatások megállapításáról szóló 1996. június 6-i 1254/96/EK európai parlamenti és tanácsi határozat [5] elfogadása óta szükségessé vált új prioritások figyelembevétele, a különösen fontos projektek kiemelése, a projektek jegyzékének naprakésszé tétele és a projektmegnevezési eljárás kiigazítása. (2) Az új prioritások a nyitottabb és versenyzőbb belső energiapiacból erednek, a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 1996. június 6-i, 96/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [6], illetve a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 1998. június 22-i, 98/30/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [7] végrehajtása eredményeként. Az új prioritások figyelembe veszik az Európai Tanács Stockholmban, 2001 márciusában tartott ülésén meghozott, az energiapiac működéséhez szükséges infrastrukturális fejlesztésekkel kapcsolatos következtetéseit. Különös erőfeszítéseket kell tenni a megújuló energiaforrások nagyobb arányú felhasználásával kapcsolatos cél elérése érdekében, amely hozzájárul a fenntartható fejlődés politikájának megvalósításához. (3) Az energetikai infrastruktúra kiépítésében és fenntartásában általában a piacgazdaság elveinek kell érvényesülniük. Ez összhangban áll a belső energiapiac megvalósítására vonatkozó bizottsági javaslatokkal, és a nyitottabb és versenyzőbb belső energiapiac megteremtését célzó közös versenyjogi szabályokkal. Ennek megfelelően fejlesztésre és fenntartásra közösségi pénzügyi támogatás csak kivételes esetben adható. Az ilyen kivételeket megfelelő módon indokolni kell. (4) Az energetikai infrastruktúrát olyan módon kell kiépíteni és fenntartani, hogy az tegye lehetővé a belső energiapiac hatékony működését, nem térve el a stratégiai, és amennyiben helyénvaló, az általános szolgáltatási feltételektől. A prioritások a transzeurópai energiahálózatoknak a közösségi gázellátás diverzifikálásában, a tagjelölt országok energiahálózatainak csatlakoztatásában, valamint Európa, a földközi-tengeri és a fekete-tengeri medence villamosenergia-hálózatai összehangolt működtetése biztosításában betöltött növekvő jelentőségéből is adódnak. (5) A transzeurópai energiahálózatokkal kapcsolatos projektek közül ki kell emelni a prioritást élvező projekteket, amelyek különösen fontos szerepet töltenek be a belső energiapiac működésében és az energiaellátás biztonságában. (6) A transzeurópai energiahálózatokkal kapcsolatos projektek megnevezési eljárását ki kell igazítani a közösségi pénzügyi támogatásnak a transzeurópai hálózatok terén történő odaítélésére vonatkozó általános szabályokról szóló, 1995. szeptember 18-i 2236/95/EK tanácsi rendelet [8] összehangolt alkalmazása érdekében (7) A transzeurópai energiahálózatokkal kapcsolatos projektek megnevezési eljárását két lépcsőben kell kiigazítani: az első szinten a közös érdekű, korlátozott számú, tematikailag meghatározott projekteket nevezik meg, a második szinten a projektek részletes meghatározása következik, leírásként. (8) A projektleírások valószínűleg változnak, ezért azokat indikatív módon adták meg. A Bizottságot ezért a továbbiakban is fel kell hatalmazni, hogy azokat naprakésszé tegye. Miután a projekteknek jelentős politikai és gazdasági hatásai lehetnek, fontos, hogy megtalálják a megfelelő egyensúlyt a jogszabályi felügyelet és a meghatározás rugalmassága között azon projektek esetében, amelyek esetlegesen közösségi támogatásban részesülhetnek. (9) Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlásának szabályairól szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal [9] összhangban kell meghozni. (10) A közös érdekű projektek megnevezése, leírása, illetve a prioritást élvező projektek nem érinthetik a projektek, a tervek és a programok környezeti hatásvizsgálatának eredményét. (11) Azt a határidőt, amelyen belül a Bizottságnak elő kell terjesztenie időszaki jelentését az 1254/96/EK határozat szerinti iránymutatások végrehajtásáról, meg kell hosszabbítani, mert a Bizottságnak a 2236/95/EK rendelettel összhangban a projektek, különösen a prioritást élvező projektek fejlődéséről éves jelentést kell benyújtania. (12) Az 1254/96/EK határozat módosításainak hatályára tekintettel, az átláthatóság és az ésszerűség alapján ajánlatos e rendelkezéseket átdolgozni, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Cél E határozat meghatározza a transzeurópai energiahálózatokra vonatkozó iránymutatásokat kialakító közösségi fellépés jellegét és terjedelmét. Iránymutatásokat alakít ki a transzeurópai energiahálózatokkal kapcsolatos közösségi célok, prioritások és általános cselekvési irányok tekintetében. Ezek az iránymutatások megnevezik a transzeurópai villamosenergia- és földgázhálózatokon belül a közös érdekű projekteket, beleértve a prioritást élvező terveket is. 2. cikk Alkalmazási kör E határozat a következőkre vonatkozik: (1) a villamosenergia-hálózatok területén: a) az elosztóhálózatok kivételével minden nagyfeszültségű vezeték és tenger alatti összeköttetés, amennyiben ez az infrastruktúra a régiók közötti vagy nemzetközi átvitelt/kapcsolást biztosít; b) bármely, a rendszer megfelelő működéséhez szükséges felszerelés vagy berendezés, beleértve a védelmi, felügyeleti vagy szabályozó rendszereket; (2) a földgázhálózatok területén: a) az elosztóhálózatok kivételével a nagynyomású gázvezetékek, amelyek a közösségi régiók ellátását külső és belső forrásokból biztosítják; b) a nagynyomású gázvezetékekhez csatlakozó föld alatti tárolóberendezések; c) cseppfolyósított földgáz (LNG) fogadására, tárolására és újragázosításra alkalmas berendezések, illetve a gázszállítók, a szállítási kapacitásoknak megfelelően; d) bármely, a rendszer megfelelő működéséhez szükséges felszerelés vagy berendezés, beleértve a védelmi, felügyeleti vagy szabályozó rendszereket. 3. cikk Célkitűzések A Közösség, a hatályos közösségi joggal összhangban, támogatja a transzeurópai energiahálózatok összekapcsolását, együttműködtethetőségét és fejlesztését és az ilyen hálózatok hozzáférhetőségét azzal a céllal, hogy: a) ösztönözze általában a belső piac és a különösen a belső energiapiac hatékony működését, elősegítve az energiaforrások ésszerű termelését, elosztását és felhasználását, illetve a megújuló energiaforrások fejlesztését és bekapcsolását, az energia fogyasztói árának mérséklése, illetve az energiaforrások diverzifikációja érdekében; b) megkönnyítse a Közösség kedvezőtlen helyzetű és szigeti régióinak a fejlődését és elszigeteltségének csökkentését, ezzel is hozzájárulva a gazdasági és társadalmi kohézió erősödéséhez; c) javítsa az energiaellátás biztonságát, például a harmadik országokkal az energiaágazatban fennálló kapcsolatoknak a kölcsönös érdekek alapján történő elmélyítésével, különösen az Energia Charta Egyezmény, valamint a Közösség által kötött együttműködési megállapodások keretén belül. 4. cikk Prioritások A transzeurópai energiahálózatokkal kapcsolatos közösségi fellépés prioritásainak a fenntartható fejlődéssel összeegyeztethetőknek kell lenniük, és azok a következőket tartalmazzák: (1) a villamosenergia- és a gázhálózatok tekintetében: a) az energiahálózatoknak a belső energiapiac működését elősegítő átalakítása és fejlesztése, különösen a szűk keresztmetszetek (különösen a határokon átnyúló szűk keresztmetszetek), a túlterhelés és a hiányzó vezetékrészek miatt jelentkező problémák megoldása, illetve a belső piac működése és az Európai Közösség bővítése miatt jelentkező, villamos energia és a földgáz iránti szükségletek figyelembevétele; b) energiahálózatok kialakítása a szigeti, az elszigetelt, a perem- és a legkülső területeken, az energiaforrások diverzifikálásának és a megújuló energiaforrások felhasználásának, illetve e hálózatok szükség szerinti kapcsolásának támogatása mellett; (2) a villamosenergia-hálózatok tekintetében: a) a hálózatok átalakítása és fejlesztése, hogy alkalmasak legyenek a megújuló energiaforrásokból előállított energia integrálására/betáplálására; b) az Európai Közösségen belüli és a csatlakozni kívánó tagjelölt országok, illetve Európa, a földközi-tengeri és a fekete-tengeri medence más országai villamosenergia-hálózatainak együttműködtethetősége; (3) a földgázhálózatok tekintetében: a gázhálózatok fejlesztése az Európai Közösség gázfogyasztási szükségleteinek kielégítése érdekében, a Közösség gázellátó-rendszereinek ellenőrzése, illetve e gázhálózatok és az európai, valamint a földközi-tengeri és a fekete-tengeri medencében található harmadik országok hálózatainak együttműködtethetősége, továbbá a földgázforrások és szállítási útvonalak diverzifikálása. 5. cikk Cselekvési irányok Az Európai Közösség általános cselekvési irányvonalai a transzeurópai energiahálózatok területén: a) a közös érdekű projektek megnevezése; b) e hálózatok fejlesztésére kedvezőbb keretfeltételek kialakítása, a Szerződés 156. cikkének (1) bekezdésével összhangban. 6. cikk A közös érdekű projektekre vonatkozó további kritériumok (1) A közös érdekű projektek naprakésszé tételéhez szükséges változásokkal, leírásokkal vagy alkalmazásokkal kapcsolatos határozatok meghozatalakor a következő általános kritériumokat kell alkalmazni: a) a projektek a 2. cikk alkalmazási körébe tartoznak; b) a projektek megfelelnek a 3. és a 4. cikkben meghatározott céloknak és prioritásoknak; c) a projektek gazdaságilag potenciálisan életképesek. Azokat a közös érdekű projekteket, amelyek valamely tagállam területéhez kapcsolódnak, az érintett tagállamnak jóvá kell hagynia. (2) A közös érdekű projektek megnevezésének egyéb kritériumait a II. melléklet határozza meg. (3) A Szerződés 251. cikkében foglalt eljárás szerint kell határozni bármely olyan módosításról, amely megváltoztatja a közös érdekű projektek egyéb, a II. mellékletben meghatározott kritériumainak leírását, beleértve az e kritériumokat érintő lényeges változtatásokat, például a teljesen új projektek vagy új célországok tekintetében. (4) A 2236/95/EK rendelet alapján csak a III. mellékletben felsorolt olyan projektekhez nyújtható közösségi pénzügyi támogatás, amelyek megfelelnek az (1) és (2) bekezdésben meghatározott kritériumoknak. (5) A projektek indikatív leírásait, beleértve adott esetben a földrajzi helyzet meghatározását, a III. melléklet tartalmazza. Ezeket a leírásokat a 10. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárás szerint kell naprakésszé tenni. A naprakésszé tétel technikai jellegű, és a projekteknek csak a technikai változásaira, vagy például valamely meghatározott nyomvonal bizonyos szakasza megváltoztatásának szükségességére, vagy valamely projekt helyének korlátozott mértékű módosítására kell korlátozódnia. (6) A tagállamok meghoznak minden olyan intézkedést, amelyet szükségesnek tartanak ahhoz, hogy a közös érdekű projektek teljesítését megkönnyítsék, meggyorsítsák, és a késedelem a lehető legcsekélyebb legyen, miközben megfelelnek a közösségi jognak és a környezettel kapcsolatos nemzetközi egyezményeknek. Különösen a szükséges engedélyezési eljárásokat kell gyorsan lezárni. (7) Ha valamely közös érdekű projekt egyes részei harmadik országok területéhez kötődnek, a Bizottság az érintett tagállamokkal kötött megállapodás útján javasolhatja, adott esetben a Közösség és e harmadik országok között létrejött megállapodások igazgatásának keretén belül, és az Energia Charta Egyezménynek megfelelően azon harmadik országok vonatkozásában, amelyek aláírták azt, hogy ezek az érintett harmadik országok a projektek kölcsönös érdekű jellegét a végrehajtás megkönnyítése érdekében ismerjék el. (8) Az (1) bekezdés c) pontjában említett gazdasági életképesség értékelése költség-haszon elemzésen alapul, amely tekintetbe vesz minden költséget és hasznot, beleértve azokat is, amelyek közép- és/vagy hosszú távon, a környezeti vonatkozások, az ellátás biztonsága és a gazdasági és társadalmi kohézió elősegítése tekintetében keletkeznek. 7. cikk Prioritást élvező projektek (1) A 6. cikk (4) bekezdésében meghatározott és az I. mellékletben részletezett közös érdekű projektek a 2236/95/EK rendelet alapján nyújtandó közösségi pénzügyi támogatás tekintetében prioritást élveznek. Az I. melléklet a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárással összhangban módosítható. (2) Az érintett tagállamok és a Bizottság a saját hatáskörükön belül törekszenek a prioritást élvező projektek, különösen a határokon átnyúló projektek megvalósításának elősegítésére. (3) A prioritást élvező projekteknek összeegyeztethetőknek kell lenniük a fenntartható fejlődéssel, és meg felelniük a következő kritériumoknak: a) jelentős hatást gyakorolnak a belső piac versenyképes működésére; és/vagy b) erősítik a Közösség ellátásának biztonságát. 8. cikk Versenyre gyakorolt hatás A projektek vizsgálatakor törekedni kell arra, hogy – amennyire csak lehetséges – vegyék figyelembe azoknak a versenyre gyakorolt hatását. Ösztönözni kell a magánbefektetők vagy a gazdasági szereplők által történő finanszírozást. A Szerződés rendelkezéseinek megfelelően, el kell kerülni a piaci szereplők közötti verseny bármilyen torzulását. 9. cikk Korlátozások (1) Ez a határozat nem érinti a tagállamok vagy a Közösség más pénzügyi kötelezettségvállalását. (2) Ez a határozat nem érinti a projektekről, tervekről vagy programokról készítendő környezeti hatásvizsgálatok eredményeit, amelyek e projektek későbbi engedélyezési keretét adják. Amennyiben a vonatkozó közösségi jogszabályok alapján ilyen hatásvizsgálatot kell készíteni, annak eredményeit figyelembe kell venni, mielőtt a vonatkozó közösségi jogszabályok szerint a projekt végrehajtásáról tényleges határozat születik. 10. cikk A bizottság (1) A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. (2) Az e bekezdésre való hivatkozások esetében az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, e határozat 8. cikkének rendelkezéseire figyelemmel. Az 1999/468/EK határozat 5. cikke (6) bekezdésében megállapított időszak három hónap. (3) A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát. 11. cikk Jelentés A Bizottság e határozat végrehajtásáról kétévente jelentést készít, amelyet az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának nyújt be. E jelentésben figyelemmel kell lenni a II. melléklet 1., 2. és 7. pontjában meghatározott, határkeresztező kapcsolásokat érintő, prioritást élvező projektek teljesítésére és a végrehajtásuk során tett előrelépésre, valamint a finanszírozás módjaira, különös tekintettel a közösségi támogatások biztosítására. 12. cikk Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba. 13. cikk Az 1254/96/EK határozat hatályát veszti, a tagállamok e határozat alkalmazásával kapcsolatos kötelezettségeinek a sérelme nélkül. Az 1254/96/EK határozatra való hivatkozásokat az e határozatra való hivatkozásként kell értelmezni. 14. cikk Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei. Kelt Brüsszelben, 2003. június 26-án. az Európai Parlament részéről az elnök P. Cox a Tanács részéről az elnök A. Tsochatzopoulos [1] HL C 151. E, 2002.6.25., 207. o. [2] HL C 241., 2002.10.7., 146. o. [3] HL C 278., 2002.11.14., 35. o. [4] Az Európai Parlament 2002. november 20-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé); a Tanács 2003. február 6-i közös álláspontja (HL C 64. E, 2003.3.18., 22. o.), az Európai Parlament 2003. június 4-i határozata (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2003. június 16-i határozata. [5] HL L 161., 1996.6.29., 147. o. A legutóbb az 1741/1999/EK rendelettel (HL L 207., 1999.8.6., 1. o.) módosított határozat. [6] HL L 27., 1997.1.30., 20. o. [7] HL L 204., 1998.7.21., 1. o. [8] HL L 228., 1995.9.23., 1. o. Az Európai Parlament és a Tanács 1655/1999/EK rendeletével (HL L 197., 1999.7.29., 1. o.) módosított rendelet. [9] HL L 184., 1999.7.17., 23. o. -------------------------------------------------- I. MELLÉKLET TRANSZEURÓPAI ENERGIAHÁLÓZATOK A 7. cikkben meghatározott prioritást élvező projektek tengelyei VILLAMOSENERGIA-HÁLÓZATOK EL.1. Franciaország – Belgium – Hollandia – Németország: villamosenergia-hálózatok megerősítése a Benelux-államokban tapasztalt túlterhelés problémájának megoldására. EL.2. Olaszország franciaországi, ausztriai, szlovéniai és svájci határai: a villamosenergia-hálózatok rendszerösszekötő kapacitásainak növelése. EL.3. Franciaország – Spanyolország – Portugália: a villamosenergia-hálózatok rendszerösszekötő kapacitásainak növelésére ezen országok és az Ibériai-félsziget között, és hálózatfejlesztés a szigeti régiókban. EL.4. Görögország – a balkáni országok – UCTE rendszer: a villamos energia infrastruktúrájának fejlesztése, hogy Görögország bekapcsolódhasson az UCTE rendszerbe. EL.5. Egyesült Királyság – a kontinentális Európa és Észak-Európa: a villamosenergia-hálózatok rendszerösszekötő kapacitásainak kialakítása/növelése, és a tengerparti szélenergia lehetséges bekapcsolása. EL.6. Írország – Egyesült Királyság: a villamosenergia-hálózatok rendszerösszekötő kapacitásainak növelése, és a tengerparti szélerőművek lehetséges bekapcsolása. EL.7. Dánia – Németország – a Balti Gyűrű (benne Norvégia – Svédország – Finnország – Dánia – Németország): a villamosenergia-hálózatok rendszerösszekötő kapacitásainak növelése, és a tengerparti szélerőművek lehetséges bekapcsolása. FÖLDGÁZHÁLÓZATOK NG.1. Egyesült Királyság – a kontinentális Európa északi része, benne Hollandia, Dánia és Németország – (a balti-tengeri térség országaihoz való kapcsolással) – Oroszország: gázvezetékek Európa egyes fontosabb gázlelőhelyei összekapcsolására, a hálózatok együttműködtethetőségének javítása és az ellátás biztonságának növelése. NG.2. Algéria – Spanyolország – Olaszország – Franciaország – a kontinentális Európa északi térsége: új gázvezetékek építése Algériából Spanyolországba, Franciaországba és Olaszországba, illetve a spanyolországi, franciaországi és olaszországi, és ezen országok közötti hálózati kapacitások növelése. NG.3. A Kaszpi-tenger térségének országai – Közel-Kelet – Európai Unió: új gázvezeték-hálózatok az új lelőhelyektől az Európai Unióba, beleértve a Törökország és Görögország, a Görögország és Olaszország, illetve a Törökország és Ausztria közötti gázvezetékeket. NG.4. LNG-terminálok Belgiumban, Franciaországban, Spanyolországban, Portugáliában és Olaszországban: az ellátási források és belépési pontok diverzifikálása, beleértve az átviteli hálózaton található LNG-csatlakozásokat. NG.5. Föld alatti tárolók Spanyolországban, Portugáliában, Olaszországban, Görögországban és a Balti-tenger térségében: kapacitásnövelés Spanyolországban, Olaszországban és a Balti-tenger térségében, illetve új létesítmények kialítása Portugáliában és Görögországban. -------------------------------------------------- II. MELLÉKLET TRANSZEURÓPAI ENERGIAHÁLÓZATOK A közös érdekű projektekre vonatkozó további kritériumok VILLAMOSENERGIA-HÁLÓZATOK 1. Villamosenergia-hálózatok fejlesztése a szigeti, az elszigetelt, a perem- és az ultraperem-területeken az energiaforrások diverzifikálása, a megújuló energiaforrások felhasználásának elősegítése, illetve – amennyiben helyénvaló – e területek hálózatainak kapcsolása. - Írország – Egyesült Királyság (Wales) - Görögország (szigetek) - Olaszország (Szardínia) – Franciaország (Korzika) – Olaszország (kontinens) - a szigeti régiók kapcsolása - az ultraperem-területek kapcsolása Franciaországban, Spanyolországban és Portugáliában 2. A tagállamok közötti villamosenergia-összeköttetéseknek a belső piac működéséhez, illetve a villamosenergia-hálózatok megbízható működéséhez szükséges fejlesztése. - Franciaország – Belgium – Hollandia – Németország - Franciaország – Németország - Franciaország – Olaszország - Franciaország – Spanyolország - Portugália – Spanyolország - Finnország – Svédország - Ausztria – Olaszország - Írország – Egyesült Királyság (Észak-Írország) - Ausztria – Németország - Hollandia – Egyesült Királyság - Németország – Dánia – Svédország - Görögország – Olaszország 3. A tagállamok közötti villamosenergia-kapcsolások fejlesztése a tagállamok közötti kapcsolások hasznosítása, a belső piac működése és a tagállami megújuló energiaforrások kapcsolása érdekében. - valamennyi tagállam 4. Villamosenergia-kapcsolások fejlesztése nem tagállamokkal és különösképpen a csatlakozni kívánó tagjelölt országokkal, így hozzájárulva a villamosenergia-hálózatok együttműködtethetőségéhez, megbízható működéshez és a villamosenergia-ellátás biztonságához az Európai Közösségben. - Németország – Norvégia - Hollandia – Norvégia - Svédország – Norvégia - Egyesült Királyság – Norvégia - Olaszország – Szlovénia - Balti Gyűrű: Németország – Lengyelország – Oroszország – Észtország – Lettország – Litvánia – Svédország – Finnország – Dánia – Fehéroroszország - Norvégia – Svédország – Finnország – Oroszország - Földközi-tengeri villamosenergia-gyűrű: Franciaország – Spanyolország – Marokkó – Algéria – Tunézia – Líbia – Egyiptom – közel-keleti országok – Törökország – Görögország – Olaszország - Németország – Lengyelország - Görögország – Törökország - Olaszország – Svájc - Görögország – balkáni országok - Spanyolország – Marokkó - EU – balkáni országok – Fehéroroszország – Oroszország – Ukrajna - Fekete-tengeri villamosenergia-gyűrű: Oroszország – Ukrajna – Románia – Bulgária – Törökország – Grúzia 5. A belső piacon belül összekapcsolt villamosenergia-hálózatok működését javító intézkedések, különösen a szűk keresztmetszetek és hiányzó kapcsolatok azonosítása, a túlterhelést megelőző megoldások fejlesztése, illetve az előrejelzés és a villamosenergia-hálózatok működtetése módszereinek átalakítása. - A villamosenergia-hálózatokon – különösen a határkeresztező szakaszokon – a szűk keresztmetszetek és a hiányzó kapcsolatok azonosítása. - A villamosenergia-hálózatokon belüli torlódások elhárítására alkalmas megoldások kifejlesztése a rendszerirányítás számára. - Az előrejelzés és a villamosenergia-hálózatok működtetése módszereinek a belső piac működése és a megújuló energiaforrások nagyobb arányú felhasználása érdekében szükséges kiigazítása. FÖLDGÁZHÁLÓZATOK 6. A földgázhálózatok új régiókba, főként a szigeti, elszigetelt, perem- és ultraperem-területekre történő kiépítése, és a gázhálózatok ilyen régiókban való fejlesztése. - Egyesült Királyság (Észak-Írország) - Írország - Spanyolország - Portugália - Görögország - Svédország - Dánia - Ultraperem-területek: Franciaországban, Spanyolországban, Portugáliában 7. A gázhálózat kapcsolásainak fejlesztése a belső piac működése vagy az ellátás biztonságának javítása érdekében, beleértve a különálló gázhálózatok kapcsolását - Írország – Egyesült Királyság - Franciaország – Spanyolország - Portugália – Spanyolország - Ausztria – Németország - Ausztria – Magyarország - Ausztria – Olaszország - Görögország – egyéb balkáni országok - Olaszország – Görögország - Ausztria – Cseh Köztársaság - Ausztria – Szlovénia – Horvátország - Egyesült Királyság – Hollandia – Németország - Németország – Lengyelország - Dánia – Egyesült Királyság - Dánia – Németország – Svédország 8. A cseppfolyósított földgáz (LNG) fogadására és a földgáz tárolására alkalmas kapacitások fejlesztése, a szükségletek kielégítése és a gázellátó rendszerek ellenőrzése, illetve a források és szállítási útvonalak diverzifikálása érdekében. - Minden tagállam 9. A gázszállítás (gázvezetékek) kapacitásának fejlesztése a szükségletek kielégítése, az ellátás külső és belső forrásokból való diverzifikálása, illetve a szállítási útvonalak diverzifikálása érdekében. - Északi gázhálózat: Norvégia – Dánia – Németország – Svédország – Finnország – Oroszország – balti államok – Lengyelország - Algéria – Spanyolország – Franciaország - Oroszország – Ukrajna – EU - Oroszország – Fehéroroszország – Lengyelország – EU - Líbia – Olaszország - Kaszpi-tengeri országok – EU - Oroszország – Ukrajna – Moldova – Románia – Bulgária – Görögország – egyéb balkáni államok - Németország – Cseh Köztársaság – Ausztria – Olaszország - Oroszország – Ukrajna – Szlovákia – Magyarország – Szlovénia – Olaszország - Hollandia – Németország – Svájc – Olaszország - Belgium – Franciaország – Svájc – Olaszország - Dánia – (Svédország) – Lengyelország - Norvégia – Oroszország – EU - Írország - Algéria – Olaszország – Franciaország - Közel-Kelet – EU 10. A belső piacon belül összekapcsolt gázhálózatok működését javító intézkedések, különösen a szűk keresztmetszetek és hiányzó kapcsolatok azonosítása, a túlterhelést megelőző megoldások fejlesztése, illetve az előrejelzés és a gázhálózatok működtetése módszereinek átalakítása. - A gázhálózatokon – különösen a határkeresztező szakaszokon – a szűk keresztmetszetek és a hiányzó kapcsolatok azonosítása. - A gázhálózatokon belüli torlódások elhárítására alkalmas megoldások kifejlesztése a rendszerirányítás számára. - Az előrejelzés és a gázhálózatok működtetése módszereinek a belső piac működése érdekében szükséges kiigazítása. -------------------------------------------------- III. MELLÉKLET TRANSZEURÓPAI ENERGIAHÁLÓZATOK A II. mellékletben meghatározott szempontok szerint jelenleg megnevezett közös érdekű projektek és leírásuk VILLAMOSENERGIA-HÁLÓZATOK 1. Villamosenergia-hálózatok fejlesztése az elszigetelt régiókban 1.1. Tenger alatti kábel Írország – Wales (UK) 1.2. Az Epírosz (GR) – Puglia (IT) összeköttetés megerősítése 1.3. A déli Kikládok (GR) összekapcsolása 1.4. 30 kV-os víz alatti összeköttetés Faial, Pico és S. Jorge (Azori-szigetek, PT) között 1.5. A terceirai, faiali és S. Miguel-i (Azori-szigetek, PT) hálózat összekapcsolása és megerősítése 1.6. A madeirai (PT) hálózat összekapcsolása és megerősítése 1.7. Tenger alatti kábel Szardínia (IT) – olasz kontinens 1.8. Tenger alatti kábel Korzika (FR) – Olaszország 1.9. Olaszország kontinens – Szicília (IT) összekapcsolása 1.10. A Sorgente (IT) – Rizziconi (IT) kapcsolat megkettőzése 1.11. A Baleári- és Kanári-szigeteken (ES) új összekapcsolások 2. A tagállamok közötti villamosenergia-összeköttetések fejlesztése 2.1. Moulaine (FR) – Aubange (BE) vezeték 2.2. Avelin (F) – Avelgem (BE) vezeték 2.3. Vigy (FR) – Marlenheim (FR) vezeték 2.4. Vigy (FR) – Uchtelfangen (DE) vezeték 2.5. La Praz (FR) fázistranszformátor 2.6. További kapacitásnövelés a Franciaország és Olaszország között meglévő összeköttetésen keresztül 2.7. Új összekapcsolás Franciaország és Olaszország között 2.8. Új összekapcsolás Franciaország és Spanyolország között a Pireneusokon keresztül 2.9. Kelet-pireneusi kapcsolás Franciaország és Spanyolország között 2.10. Kapcsolás Észak-Portugália és Északnyugat-Spanyolország között 2.11. Sines (PT) – Alqueva (PT) – Balboa (ES) vezeték 2.12. Valdigem (PT) – Douro Internacional (PT) – Aldeadávila (ES) vezeték és a Douro Internacional létesítményei 2.13. Új kapcsolás a Finnország és Svédország között a Botteni-öböltől északra 2.14. Lienz (AT) – Cordignano (IT) vezeték 2.15. Új kapcsolás Olaszország és Ausztria között a Brenner-hágón át 2.16. Kapcsolás Írország és Észak-Írország között 2.17. St. Peter (AT) – Isar (DE) vezeték 2.18. Tenger alatti kábel Délkelet-Anglia és Közép-Hollandia között 2.19. A Dánia és Németország közötti kapcsolások, például a Kasso – Hamburg vezeték megerősítése 2.20. A Dánia és Svédország közötti kapcsolások megerősítése 3. A tagállamokon belüli villamosenergia-kapcsolások fejlesztése 3.1. Kapcsolás a dán kelet–nyugati tengelyen: a dán nyugati (UCTE) és a keleti (NORDEL) hálózat közötti kapcsolás. 3.2. Kapcsolás a dán észak–déli tengelyen 3.3. Új kapcsolások Észak-Franciaországban 3.4. Új kapcsolások Dél-Franciaországban 3.5. Trino Vercellese (IT) – Lacchiarelle (IT) vezeték 3.6. Turbigo (IT) – Rho-Bovisio (IT) vezeték 3.7. Voghera (IT) – La Casella (IT) vezeték 3.8. S. Fiorano (IT) – Nave (IT) vezeték 3.9. Venezia Nord (IT) – Cordignano (IT) vezeték 3.10. Redipuglia (IT) – Udine Ovest (IT) vezeték 3.11. Új kapcsolások az olasz kelet–nyugati tengelyen 3.12. Tavarnuzze (IT) – Casellina (IT) vezeték 3.13. Tavarnuzze (IT) – S. Barbara (IT) vezeték 3.14. Rizziconi (IT) – Feroleto (IT) – Laino (IT) vezeték 3.15. Új kapcsolások az olasz észak–déli tengelyen 3.16. Hálózatátalakítások a megújuló energiaforrások olaszországi kapcsolására 3.17. Új szélerőmű-kapcsolások Olaszországban 3.18. Új kapcsolások a spanyol északi tengelyen 3.19. Új kapcsolások a spanyol mediterrán tengelyen 3.20. Új kapcsolások a Galícia (ES) – Centro (ES) tengelyen 3.21. Új kapcsolások a Centro (ES) – Aragón (ES) tengelyen 3.22. Új kapcsolások az Aragón (ES) – Levante (ES) tengelyen 3.23. Új kapcsolások Andalúziában (ES) 3.24. Pedralva (PT) – Riba d'Ave (PT) vezeték és a pedralvai létesítmények 3.25. Recarei (PT) – Valdigem (PT) vezeték 3.26. Picote (PT) – Pocinho (PT) vezeték (továbbfejlesztés) 3.27. A meglévő Pego (PT) – Cedillo (ES)/Falagueira (PT) vezeték és falagueirai létesítmények átalakítása 3.28. Pego (PT) – Batalha (PT) vezeték és a batalhai létesítmények 3.29. Sines (PT) – Ferreira do Alentejo (PT) I. vezeték (továbbfejlesztés) 3.30. Új szélerőmű-kapcsolások Portugáliában 3.31. Pereiros (PT) – Zêzere (PT) – Santarém (PT) vezeték és a zêzerei létesítmények 3.32. Batalha (PT) – Rio Major (PT) I. és II. vezeték (továbbfejlesztés) 3.33. Carrapatelo (PT) – Mourisca (PT) vezeték (továbbfejlesztés) 3.34. Valdigem (PT) – Viseu (PT) – Anadia (PT) vezeték 3.35. A jelenlegi Rio Major (PT) – Palmela (PT) vezeték elterelése Ribatejóba (PT) és a ribatejói létesítmények 3.36. Thesszaloniki (GR), Lamía (GR) és Patrasz (GR) alállomások és összekötő vezetékek 3.37. Az eviai (GR), lakóniai (GR) és trákiai (GR) régiók kapcsolásai 3.38. Görögország kontinens peremterületei meglévő kapcsolásainak fejlesztése 3.39. Tynagh (IE) – Cashla (IE) vezeték 3.40. Flagford (IE) – East Sligo (IE) vezeték 3.41. Kapcsolások Észak–Kelet- és Nyugat-Spanyolországban, különösen a szélenergia-termelő kapacitásoknak a hálózathoz való csatlakoztatása 3.42. Kapcsolások Baszkföldön (ES), Aragóniában (ES) és Navarrában (ES) 3.43. Kapcsolások Galíciában (ES) 3.44. Kapcsolások Közép-Svédországban 3.45. Kapcsolások Dél-Svédországban 3.46. Lübeck/Siems (DE) – Görries (DE) vezeték 3.47. Lübeck/Siems (DE) – Krümmel (DE) vezeték 3.48. Kapcsolások Észak-Írországban, az írországi összekapcsolásokra vonatkozóan 3.49. Kapcsolások az Egyesült Királyság északnyugati részén 3.50. Kapcsolások Skóciában és Angliában a villamosenergia-termelésben a megújuló energiaforrások felhasználása érdekében 3.51. Új tengerparti szélerőmű-kapcsolások Belgiumban 3.52. Borssele (NL) alállomás 3.53. Meddő teljesítményt kompenzáló berendezések telepítése (NL) 3.54. St. Peter (AT) – Tauern (AT) vezeték 3.55. Südburgenland (AT) – Kainachtal (AT) vezeték 4. A villamosenergia-kapcsolatok fejlesztése nem tagállamokkal 4.1. Neuenhagen (DE) – Vierraden (DE) – Krajnik (PL) vezeték 4.2. Brunsbüttel (DE) – Dél-Norvégia összekapcsolás 4.3. S. Fiorano (IT) – Robbia (CH) vezeték 4.4. Új kapcsolás Olaszország és Svájc között 4.5. Filippi (GR) – Marica 3 (Bulgária) vezeték 4.6. Aminteon (GR) – Bitola (FYROM) vezeték 4.7. Kardíca (GR) – Elbasan (Albánia) vezeték 4.8. Elbasan (Albánia) – Podgorica (Szerbia és Montenegró) vezeték 4.9. Mostar (Bosznia-Hercegovina) alállomás és összekötő vezetékek 4.10. Ernestinovo (Horvátország) alállomás és összekötő vezeték 4.11. Új kapcsolások Görögország és Albánia, Bulgária és FYROM között 4.12. Filippi (GR) – Hamidabad (TR) vezeték 4.13. Tenger alatti kábel Északkelet-/Kelet-Anglia és Norvégia között 4.14. Eemshaven (NL) – Feda (NO) összekapcsolás 4.15. Tenger alatti kábel Dél-Spanyolország és Marokkó között (a meglévő kapcsolás megerősítése) 4.16. Kapcsolások a balti villamosenergia-gyűrűn: Németország – Lengyelország – Oroszország – Észtország – Lettország – Litvánia – Svédország – Finnország – Dánia – Fehéroroszország 4.17. Dél-Finnország – Oroszország összekapcsolások 4.18. Németország – Lengyelország – Litvánia – Fehéroroszország – Oroszország összekapcsolás (kelet–nyugati nagy teljesítményű összekapcsolás) 4.19. Lengyelország – Litvánia összekapcsolás 4.20. Tenger alatti kábel Finnország és Észtország között 4.21. Új kapcsolások Észak-Svédország és Észak-Norvégia között 4.22. Új kapcsolások Közép-Svédország és Közép-Norvégia között 4.23. Borgvik (S) – Hoesle (NO) – Oslo (NO) régió közötti összekapcsolás 4.24. Új kapcsolások az UCTE és a CENTREL rendszer között 4.25. Új kapcsolások az UCTE/CENTREL rendszer és a balkáni országok között 4.26. Kapcsolások és interfész a bővített UCTE rendszer és Fehéroroszország, Oroszország és Ukrajna között, beleértve a korábban Ausztria és Magyarország, Ausztria és a Cseh Köztársaság, illetve Németország és a Cseh Köztársaság között működő HVDC egyenáramú áramátalakítók áthelyezését 4.27. Kapcsolások a fekete-tengeri villamosenergia-gyűrűn: Oroszország – Ukrajna – Románia – Bulgária – Törökország – Grúzia 4.28. Új kapcsolások a fekete-tengeri térségben a bővített UCTE rendszer és az érintett országok hálózatainak együttműködtethetősége végett 4.29. Új kapcsolások a földközi-tengeri villamosenergia-gyűrűn: Franciaország – Spanyolország – Marokkó – Algéria – Tunézia – Líbia – Egyiptom – közel-keleti országok – Törökország – Görögország – Olaszország 4.30. Tenger alatti kábel Dél-Spanyolország és Északnyugat-Algéria között 4.31. Tenger alatti kábel Olaszország és Algéria között 4.32. Új kapcsolatok a Barents-tengeri régióban/területen 4.33. Olaszország és Szlovénia között flexibilis, váltakozó irányú átviteli rendszerek telepítése 4.34. Új összeköttetés Olaszország és Szlovénia között 4.35. Tenger alatti kábel Olaszország és Horvátország között 4.36. A Dánia és Norvégia közötti kapcsolások megerősítése 5. A belső piacon az összekapcsolt villamosenergia-hálózatok működését javító tevékenységek (Nincs meghatározva leírás) GÁZHÁLÓZATOK 6. A földgáz új régiókba való bevezetése 6.1. A gázhálózat fejlesztése Belfasttól Észak-Írország (UK) észak-nyugati régiója irányában és adott esetben Írország nyugati partja felé 6.2. LNG Santa Cruz de Tenerifében, Kanári-szigetek (ES) 6.3. LNG Las Palmas de Gran Canariában (ES) 6.4. LNG Madeirában (PT) 6.5. A svéd gázhálózat fejlesztése 6.6. A Baleári-szigetek (ES) és Spanyolország-kontinens összekapcsolása 6.7. Nagynyomású vezeték Trákiába (GR) 6.8. Nagynyomású vezeték Korinthoszba (GR) 6.9. Nagynyomású vezeték Északnyugat-Görögországba (GR) 6.10. A Lolland- (DK) és a Falster-sziget (DK) összekapcsolása 7. A gázkapcsolások fejlesztése a belső piac keresletének kielégítése vagy az ellátás biztonságának erősítése érdekében, beleértve a különböző gázhálózatok összekapcsolását 7.1. További gázvezeték-összekapcsolás Írország és Skócia között 7.2. Észak–déli összekapcsolás, beleértve a Dublin – Belfast gázvezetéket 7.3. Kompresszorállomás a Lacq (FR) – Calahorra (ES) csővezetéken 7.4. Kompresszorállomás a Lacq (FR) – Calahorra (ES) csővezetéken 7.5. Perpignan (FR) – Barcelona (ES) csővezeték 7.6. A Portugáliát a Dél-Spanyolországon, illetve a Galíciát és Asztúriát Portugálián át ellátó gázvezetékek szállítási kapacitásának növelése 7.7. Puchkirchen (AT) – Burghausen (DE) csővezeték 7.8. Andorf (AT) – Simbach (DE) csővezeték 7.9. Wiener Neustadt (AT) – Sopron (HU) csővezeték 7.10. Bad Leonfelden (DE) – Linz (AT) csővezeték 7.11. Északnyugat-Görögország – Elbasan (AL) gázvezeték 7.12. A Görögországot és Olaszországot összekötő csővezeték 7.13. Kompresszorállomás a görögországi főcsővezetéken 7.14. Az osztrák és a cseh hálózat összekötése 7.15. Gázszállító folyosó Délkelet-Európában Görögországon, Macedónián (FYROM), Szerbián és Montenegrón, Bosznia Hercegovinán, Horvátországon, Szlovénián és Ausztrián át 7.16. Gázszállító folyosó Ausztria és Törökország között Magyarországon, Románián és Bulgárián át 7.17. Északnyugat-Európa főbb lelőhelyeit és piacait összekötő csővezetékek az Egyesült Királyság, Hollandia és Németország között 7.18 Északkelet-Németország (a berlini régió) és Északnyugat-Lengyelország (a szczecini régió) összekapcsolása a Schmöllnből Lubminba (DE, a greifswaldi régió) irányuló vezetékkel 7.19. Az Északi-tengerben a tengeri létesítmények összekapcsolása, vagy a dán tengeri létesítmények és az Egyesült Királyság parti létesítményeinek összekapcsolása 7.20. A Franciaország és Olaszország közötti szállítási kapacitás növelése 7.21. A balti gáz-összeköttetés Dánia, Németország és Svédország között 8. A cseppfolyósított földgáz (LNG) fogadására és a földgáz tárolására alkalmas kapacitások fejlesztése 8.1. LNG Le Verdon-sur-mer-ben (FR, új terminál) és csővezeték a lussagneti (FR) tárolóhoz 8.2. LNG Fos-sur-mer-ben (FR) 8.3. LNG Huelvában (ES), meglévő terminál bővítése 8.4. LNG Cartagenában (ES), meglévő terminál bővítése 8.5. LNG Galíciában (ES), új terminál 8.6. LNG Bilbaóban (ES), új terminál 8.7. LNG a valenciai régióban (ES), új terminál 8.8. LNG Barcelonában (ES), meglévő terminál bővítése 8.9. LNG Sinesben (PT), új terminál 8.10. LNG Revithoussában (GR), meglévő terminál bővítése 8.11. LNG az Adriai-tenger északi partján (IT) 8.12. Tengeri LNG az Adriai-tenger északi részén (IT) 8.13. LNG az Adriai-tenger déli partján 8.14. LNG a Jón-tenger partján (IT) 8.15. LNG a Tirrén-tenger partján (IT) 8.16. LNG a Ligur-tenger partján (IT) 8.17. LNG Zeebruggében/Dudzelében (BE, meglévő terminál bővítése) 8.18. LNG a kenti Isle of Grainen (UK) 8.19. Második LNG-terminál építése Görögországban 8.20. Föld alatti gáztároló kapacitások fejlesztése Írországban 8.21. A dél-kavalai (GR) tároló, a tengeri kimerült gázmező átalakítása 8.22. A lussagnet-i tároló (FR, meglévő telep bővítése) 8.23. A pecorade-i tároló (FR, kimerült olajmező átalakítása) 8.24. Tároló elzászi területen (FR, sótárnák kiaknázása) 8.25. Tároló a középső régióban (FR, talajvizet tartalmazó réteg) 8.26. Tároló a spanyolországi északi-déli tengelyen (új telepek) Kantábriában, Aragóniában, Castilla y Leónban, Castilla La Manchában és Andalúziában 8.27. Tároló a Spanyolország földközi-tengeri tengelyén (új telepek): Katalóniában, Valenciában és Murciában. 8.28. Tároló Carriçóban (PT, új telep) 8.29. Tároló Loenhutban (BE, a meglévő telep bővítése) 8.30. Tároló Stenlillében (DK) és Lille Torupban (DK, meglévő telep bővítése) 8.31. Tároló Tønderben (DK, új telep) 8.32. Tároló Puchkirchenben (AT, új telep), beleértve a Penta West rendszerhez Andorf közelében csatlakozó csővezetéket 8.33. Tároló Baumgartenben (AT, új telep) 8.34. Tároló Haidachban (AT, új telep), beleértve az európai gázhálózathoz csatlakozó vezetéket 8.35. Föld alatti gáztárolók kialakítása Olaszországban 9. A gázszállítási kapacitások (gázvezetékek) fejlesztése 9.1. Az északi gázhálózat csatlakozásainak kialakítása és fejlesztése: Norvégia – Dánia – Németország – Svédország – Finnország – Oroszország – balti államok – Lengyelország 9.2. A közép-északi gázvezeték: Norvégia, Svédország, Finnország 9.3 Az észak-európai gázvezeték: Oroszország, Balti-tenger, Németország 9.4. Gázvezeték Oroszországból Németországba Lettországon, Litvánián és Lengyelországon keresztül, beleértve a Lettországban kialakítandó föld alatti tárolókat 9.5. Finnország – Észtország gázvezeték 9.6. Új gázvezetékek Algériából Spanyolországba és Franciaországba és ezzel összefüggésben ezen országok belső hálózatának kapacitásbővítése 9.7. Az Algéria – Marokkó – Spanyolország (Córdoba) gázvezeték szállítási kapacitásának bővítése 9.8. Córdoba (ES) – Ciudad Real (ES) gázvezeték 9.9. Ciudad Real (ES) – Madrid (ES) gázvezeték 9.10. Ciudad Real (ES) – Földközi-tenger partja (ES) gázvezeték 9.11. Vezetékek Castilla La Manchában (ES) 9.12. Bővítés Északnyugat-Spanyolország felé 9.13. Algéria – Spanyolország tenger alatti gázvezeték, és gázvezetékek a Franciaországhoz való kapcsolódáshoz 9.14. Az orosz forrásoktól az Európai Unióba Ukrajnán, Szlovákián és a Cseh Köztárságon át vezető szállítási kapacitások növelése 9.15. Az orosz forrásoktól az Európai Unióba Fehéroroszországon és Lengyelországon át vezető szállítási kapacitások növelése 9.16. A Yagal Sud gázvezeték (a német, francia, svájci háromszögbe vezető STEGAL gázvezeték között) 9.17. A keleti SUDAL vezeték (a Heppenheimhez közeli MIDAL vezeték és az ausztriai PENTA vezeték burghauseni csatlakozása között) 9.18. Gázvezeték a líbiai lelőhelyektől Olaszországba 9.19. Gázvezeték a kaszpi-tengeri országok lelőhelyeitől az Európai Unióba 9.20. Görögország – Törökország gázvezeték 9.21. Az orosz forrásoktól a Görögországba és más balkáni országokba Ukrajnán, Moldován, Románián és Bulgárián át vezető szállítási kapacitások növelése 9.22. Sztara Zagora (BG) – Ihtiman (BG) gázvezeték 9.23. Összekötő vezetékek a német, a cseh, az osztrák és az olasz hálózatok között 9.24. Csővezeték az orosz forrásoktól Olaszországba Ukrajnán, Szlovákián, Magyarországon és Szlovénián át 9.25. A Hollandiát Németországon át Olaszországgal összekötő TENP gázvezeték szállítási kapacitásának növelése 9.26. Taisnieres (FR) – Oltingue (CH) gázvezeték 9.27. Gázvezeték Dániából Lengyelországba, esetleg Svédországon át 9.28. Nybro (DK) – Dragør (DK) gázvezeték, beleértve a stenlillei (DK) tárolóhoz vezető összekötő vezetéket 9.29. A Barents-tengeri lelőhelyektől az Európai Unióba Svédországon és Finnországon át vezető gázhálózat 9.30. Gázvezeték a Corrib mezőtől (IE, tengeri) 9.31. Az algériai forrásoktól Olaszországba Szardínián át vezető gázvezeték korzikai leágazással 9.32. A közel-keleti lelőhelyektől az Európai Unióba vezető gázhálózat 9.33. Gázvezeték Norvégiából az Egyesült Királyságba 10. A belső piacon belüli összekapcsolt gázhálózatok működését javító intézkedések (Nincs meghatározva leírás.) --------------------------------------------------