A Bizottság 452/2000/EK Rendelete

(2000. február 28.)

a munkaerőköltség-felvételi statisztikák minőségi értékelésére vonatkozóan a strukturális keresetfelvételi statisztikákról és munkaerőköltség-felvételi statisztikákról szóló 530/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a strukturális keresetfelvételi statisztikákról és munkaerőköltség-felvételi statisztikákról szóló, 1999. március 9-i 530/1999/EK tanácsi rendeletre [1] és különösen annak 11. cikkére,

mivel:

(1) Az 530/1999/EK rendelet 11. cikke szerint a minőségértékelési kritériumokkal és a minőségről szóló beszámoló tartalmával kapcsolatban végrehajtási rendelkezésekre van szükség.

(2) Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozattal [2] létrehozott Statisztikai Programbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELET:

1. cikk

Minőségértékelési kritériumok és a minőségről szóló beszámoló tartalma

Az 530/1999/EK rendelet 10. cikkében említett minőségértékelési kritériumok és a minőségről szóló beszámoló tartalma e rendelet mellékletében találhatóak.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2000. február 28-án.

a Bizottság részéről

Pedro Solbes Mira

a Bizottság tagja

[1] HL L 63., 1999.3.12., 6. o.

[2] HL L 181., 1989.6.28., 47. o.

--------------------------------------------------

MELLÉKLET

A MUNKAERŐKÖLTSÉG-FELVÉTELI STATISZTIKÁK MINŐSÉGÉRTÉKELÉSI KRITÉRIUMAI ÉS A MINŐSÉGRŐL SZÓLÓ BESZÁMOLÓ TARTALMA

A BESZÁMOLÓ TOVÁBBÍTÁSÁNAK HATÁRIDEJE

A minőségről szóló beszámolót legjobb esetben az adattovábbítással együtt, legkésőbb pedig annak a bázisidőszaknak a végét követő 24 hónap elteltével kell továbbítani, amelyre nézve az adatokat gyűjtötték.

ÁTMENETI IDŐSZAK

Mivel a minőségről szóló beszámoló az európai statisztikai rendszer új eleme; megengedett, hogy a nemzeti statisztikai hatóságok fokozatosan igazítsák eszközeiket, ismereteiket és forrásaikat e beszámolóhoz. Ezért a minőségről szóló beszámoló alábbiakban bemutatott tartalma, a 2000. bázisévre vonatkozó munkaerőköltségekről készített felmérésre vonatkozóan benyújtandó első minőségi beszámoló esetében néhány választható tételről rendelkezik. E választható tételek megvalósíthatóságát és relevanciáját a tagállamok által ténylegesen szolgáltatott információk, valamint a statisztika területén bekövetkező általános haladás fényében vizsgálják felül. Ezt a felülvizsgálatot az Eurostat és a nemzeti statisztikai hatóságok végzik a következő felmérés előtt, annak eldöntése érdekében, hogy a választható tételek választhatóak maradjanak-e.

TERJEDELEM

Az információkat a vonatkozó tanácsi vagy bizottsági rendeletekben szereplő eltérések által lehetővé tett mértékben kell megadni. E rendeletek a strukturális munkaerőköltség-felvételi statisztikákkal és keresetfelvételi statisztikákkal, a munkaerő-felmérésekkel, a strukturális üzleti statisztikákkal és a nemzeti számlákkal foglalkoznak. Ugyanez érvényes a választható jellemzőkre vagy bontásokra.

A MINŐSÉGRŐL SZÓLÓ BESZÁMOLÓBAN ÖSSZEGYŰJTÖTT INFORMÁCIÓK TERJESZTÉSE

A minőségi összetevőket: a relevanciát, az aktualitást és a pontosságot, a hozzáférhetőséget, az egyértelműséget és a teljességet elsősorban az európai statisztikai rendszer belső céljaira használják fel.

A felhasználókat leginkább a pontosság, az összehasonlíthatóság és koherencia érdekli. Az információkat statisztikai vagy módszertani dokumentumok útján juttatják el a felhasználókhoz.

TARTALOM

Megjegyzés:

Az A., B. és C. táblázatokat, valamint a kapcsolódó változókat (például A11, B1, D1,…) a munkaerőköltségekkel kapcsolatos információk meghatározására és továbbítására vonatkozóan a strukturális keresetfelvételi statisztikákról és munkaerőköltség-felvételi statisztikákról szóló 530/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 1999. július 27-i 1726/1999/EK bizottsági rendelet [1] határozza meg.

1. Relevancia

Választható tétel:

- a felhasználók leírását, a felhasználói igények eredetét és kielégítését, valamint a statisztikának a felhasználók szempontjából fennálló relevanciáját tartalmazó összefoglalás.

2. Pontosság

2.1. Mintavételi hibák

2.1.1. Valószínűségi mintavétel

2.1.1.1. Torzulás

Választható tétel:

- a becslési módszer miatti torzulások, amennyiben mérhetők.

2.1.1.2. Szórásnégyzet

- relatív szórások [2] az A., B. és C. táblázatok szerkezete szerint a következőkre bontva:

- éves munkaerőköltség munkavállalónként (D1/A11+A121+A131),

- óránkénti munkaerőköltség (D1/B1),

- relatív szórások az A. táblázat szerkezete szerint a következőkre bontva:

- B1: az összes munkavállaló által ledolgozott órák,

- D1: a munkavállalók javadalmazása,

- D11: bérek és fizetések (összesen),

- az eltérés becslésénél alkalmazott módszertan.

Választható tételek:

- relatív szórások a B. és C. táblázatok szerkezete szerint a következőkre bontva:

- B1: az összes munkavállaló által ledolgozott órák,

- D1: a munkavállalók javadalmazása,

- D11: bérek és fizetések (összesen),

- relatív szórások az A., B. és C. táblázatok szerkezete szerint a következőkre bontva:

- A1: a munkavállalók összlétszáma,

- A11+A121+A131: a munkavállalók összlétszáma a teljes munkaidős egységekben.

2.1.2. Véletlenszerű mintavétel

Abban az esetben, ha meglévő forrásokat használnak fel, amelyeknél a relatív szórás kiszámításának nincs jelentősége, akkor a relatív szórások helyett a pontosság hiányának lehetséges okait kell kifejteni.

2.2. Nem mintavételi hibák

2.2.1. Kerethibák

- az adatgyűjtés során a hibás osztályozás, a túl kicsi és a túl nagy megfigyelési kör fő problémáinak [3] ismertetése,

- az esetlegesen felmerülő ilyen hibák feldolgozására alkalmazott módszerek.

Választható tételek:

- a túl nagy vagy a túl kicsi megfigyelési kör és a hibás osztályozás mértéke a mintavételnél alkalmazott rétegzés szerinti bontásban.

A szükséges információk részben a regiszter minőségére vonatkozó beszámolóból vezethetők le.

Megjegyzés:

Abban az esetben, ha egyedi adminisztratív adatokat használnak fel, a hivatalos bérskála alapján hasonló elemzést kell bemutatni.

2.2.2. Mérési és feldolgozási hibák

- a mérési és feldolgozási hibák csökkentésére alkalmazott módszerek ismertetése [4]

Választható tételek:

- az A. táblázatban kért változókra vonatkozóan korrigált esetek száma a vizsgált változóra válaszoló egységek százalékában,

- az adatbeviteli vagy kódolási hibák mértéke az alábbi változók esetén:

- a munkavállalók létszáma,

- bérek és fizetések,

- a helyi egység tevékenysége (NACE Rev. 1. szerinti felosztás),

- régió (NUTS 1),

- ezen adatok becslésére [5] vonatkozó módszertani jegyzetek.

2.2.3. Válaszadás elmaradásának hibái

- az egységek válaszadási aránya [6] összesen, valamint a mintavételnél használt rétegzés szerinti bontásban,

- a válaszadás hiányának becslésére, illetve újrasúlyozására használt módszerek ismertetése.

Megjegyzés:

Olyan esetekben, ahol egyedi adminisztratív adatokat használnak fel, a nem rendelkezésre álló hivatalos adatok nyilvántartása vagy elemei helyettesítik a válaszadás hiányát.

Választható tételek:

- minden egyes változónál a tételes válaszadási arányok. Az arány a tételre adott válaszok számának és a hatókörön belüli válaszadók számának a hányadosa,

- a válaszadás hiánya okainak ismertetése, valamint a kérdőíven szereplő egyik főbb kérdéssel kapcsolatos válaszadási hiány által okozott torzulás felmérése.

2.2.4. Modellfelvételi hibák

- beszámoló [7] a következő modellek esetleges felhasználásáról:

- a pénzügyi év naptári évhez igazítása,

- a kisvállalkozások figyelembe vétele,

- a hivatalos forrásokból és felmérésekből származó adatok összevonása.

Megjegyzés:

Olyan esetekben, ahol egyedi adminisztratív adatokat használnak fel, meg kell vizsgálni a megvalósítható koncepciók és az elméleti statisztikai koncepció közötti kapcsolatot.

3. Aktualitás és pontosság

- az adatgyűjtés kulcsfontosságú időpontjai például a tagállamban a válaszadók számára előírt törvényes határidő, a kérdőívek, a figyelmeztetések és az ellenőrző nyomtatványok kiküldésének, valamint a terepmunka elvégzésének időpontjai,

- az adatgyűjtést követő fázis kulcsfontosságú időpontjai például a teljességre, kódolásra és hitelességre vonatkozó ellenőrzések kezdő- és zárónapja, a minőségellenőrzés (az eredmények egyezőségét illetően) és a titoktartási intézkedések időpontja,

- kulcsfontosságú közzétételi időpontok például az előzetes és a részletes eredmények kiszámításának és terjesztésének időpontja.

Megjegyzés:

Az Eurostat-hoz továbbított adatok pontosságát, az adattovábbításra vonatkozó, a periodikusságot és a határidőket rögzítő rendeletben foglaltak szerint értékelik.

4. Hozzáférhetőség és egyértelműség

- a kiadvány(ok) egy példánya,

- tájékoztatás arról, hogy a mintában szereplő, beszámoló egységeknek küldenek-e, és ha igen, milyen eredményeket,

- tájékoztatás az eredmények terjesztési módjáról (például kinek küldik meg az eredményeket),

- a szolgáltatott statisztikai kimutatásokkal kapcsolatos bármely módszertani dokumentum egy példánya.

5. Összehasonlíthatóság

5.1. Térbeli összehasonlíthatóság

- be kell számolni a nemzeti koncepciók és európai koncepciók összehasonlításáról, amennyiben különbségek vannak különösen a statisztikai egységek meghatározásában, a teljes népességben, a továbbított eredményekben szereplő változók meghatározásában és osztályozásában. Az eltéréseket lehetőség szerint számszerűsíteni kell.

Megjegyzés:

Olyan esetekben, ahol a besorolások és az egységek a regiszterből származnak, ezen információ minőségének a regiszter minőségéről szóló beszámolóból kell származnia.

5.2. Időbeli összehasonlíthatóság

- a meghatározások, a hatókör vagy a módszerek változásának részletes bemutatása és lehetőség szerint az esetleges, el nem hanyagolható változások következményeinek értékelése.

6. Koherencia

Megjegyzés:

E tételnek két célja van: tájékoztatást adni a felhasználóknak az egymáshoz igen közel álló és statisztikai kiadványokban általában egyazon név alatt szereplő változók több forrása közötti koncepcionális eltérésről, és információt nyújtani az egyik koncepcióról a másikra való áttérés módjának értékelésére vonatkozóan. A második cél annak ellenőrzése, hogy az elvileg koncepcionálisan meglehetősen koherens statisztikák egyazon teljes népességre nézve összehasonlítható eredményeket adjanak. E célok mellett, az Eurostatnak megküldött, munkaerőköltségre vonatkozó és egyéb statisztikákat a nemzeti gyakorlati koncepciók és mérések alkalmazásával és a megfelelő mutatók segítségével kell összehasonlítani. Például a munkaerőfelmérés meglehetősen eltérő foglalkoztatási meghatározást tartalmaz: a munkaerő-felmérés keretében a belföldi lakosok foglalkoztatását mérik; a munkaerőköltség felmérésben azonban ez a nemzeti területen történő foglalkoztatást jelenti, amely koncepció a nemzeti számlákkal és az üzleti statisztikákkal koherens. Az összehasonlításoknak továbbá figyelembe kell venniük azt is, hogy a munkaerőköltség-felvételi statisztikák a kilenc munkavállalónál többet foglalkoztató vállalkozásokon alapulnak.

6.1. Koherencia a munkaerő-felmérés alapján készített statisztikákkal

Választható tétel:

- a "részmunkaidős és a teljes munkaidős munkavállalók számának", valamint a "részmunkaidős és a teljes munkaidős munkavállalók által ténylegesen ledolgozott órák átlagos számának" hányadosa közötti fő különbségek ismertetése mindkét forrás esetében. Segítséget jelentene a gazdasági tevékenység szerinti bontás (NACE Rev. 1., C.–K. szakasz). Figyelembe kell venni a források pontosságát és koncepcióit.

6.2. Koherencia a strukturális üzleti statisztikákkal

A strukturális üzleti statisztikákról szóló rendelet [8] a NACE Rev. 1. C.-K. és M.-O. szakaszában szereplő összes piaci tevékenységre kiterjed.

A két forrás egymáshoz leginkább hasonlító részeit az alábbi táblázat foglalja össze:

| Munkaerőköltség-felmérés | Strukturális üzleti felmérés |

Adatok | Regionális adatok | Éves regionális statisztikák |

Statisztikai egység | Helyi egység | Helyi egység |

Lefedett tevékenység | NACE Rev. 1. C.-K. szakasz, kivéve a J. szakaszt | NACE Rev. 1. C.-K. szakasz, kivéve a J. szakaszt |

Jellemzők | D11 bérek és fizetések E1 helyi egységek, összesen | 13 32 0 bérek és fizetések 11 21 0 helyi egységek száma |

Tevékenység szerinti bontás | NACE Rev. 1., kétszámjegyű szint (felosztás) | NACE Rev. 1., kétszámjegyű szint (felosztás) |

Régió szerinti bontás | NUTS 1 | NUTS 1 |

- E változók fő eltéréseinek ismertetése, figyelembe véve az egyes források pontosságát és koncepcióját (NACE Rev. 1. felosztás szerinti bontásban). Választható megoldás: kereszttáblázatok a NUTS 1 és az összefoglalt NACE Rev. 1. szerinti csoportosítások (C.-D.-E., F., G.-H., I.-J.-K.) között.

Választható tételek:

Az alábbi táblázat a statisztikai kimutatások egyéb összehasonlítható részeit foglalja össze:

| Munkaerőköltség-felmérés | Strukturális üzleti felmérés |

Adatok | B. táblázat: nemzeti adatok statisztikái a vállalkozások méret szerinti osztályozása szerint | Éves vállalkozási statisztikák méret szerinti osztályozás szerint |

Statisztikai egység | Helyi egység | Vállalkozás |

Lefedett tevékenység | NACE Rev. 1. C.-E. szakasz | NACE Rev. 1. C.-E. szakasz |

Jellemzők | A1 a munkavállalók összlétszáma B1 az összes munkavállaló által ledolgozott órák száma D11 bérek és fizetések D12 munkaadók szociális hozzájárulásai | 16 13 0 a munkavállalók létszáma 16 15 0 a munkavállalók által ledolgozott órák száma 13 32 0 bérek és fizetések 13 33 0 társadalombiztosítási költségek |

Tevékenység szerinti bontás | NACE Rev. 1., kétszámjegyű szint (felosztás) | NACE Rev. 1., kétszámjegyű szint (felosztás) |

Méretbesorolás szerinti bontás | 10 munkavállalónál kevesebb, 10-49, 50-249, 250-499, 500-999, 1000 vagy több munkavállaló | Alkalmazott személyek száma: 10 munkavállalónál kevesebb, 10-49, 50-249, 250-499, 500-999, 1000 vagy több munkavállaló |

- A főbb különbségek magyarázata az egyes statisztikák pontosságának és a koncepciók eltéréseinek figyelembe vételével. A vállalkozások méretbesorolása és az összefoglalt NACE Rev. 1. szerinti csoportok alapján kereszttáblázatok készíthetők.

6.3. Koherencia a nemzeti számlákkal

A két forrás egymáshoz leginkább hasonlító részeit az alábbi táblázat foglalja össze:

| Munkaerőköltség-felmérés | Nemzeti számla |

Adatok | A.táblázat: nemzeti adatok | 3.táblázat: iparág szerinti táblázatok – évente ismétlődő tevékenység |

Lefedett tevékenység | NACE Rev. 1., C.-O. szakasz | NACE Rev. 1., C.-O. szakasz |

Jellemzők | A1 a munkavállaló összlétszáma B1 az összes munkavállaló által ledolgozott órák száma D1 a munkavállalók javadalmazása D11 bérek és fizetések | A munkavállaló A ledolgozott munkaórák D1 a munkavállalók javadalmazása D11 bérek és fizetések |

Tevékenység szerinti bontás | NACE Rev. 1. szakasz | NACE Rev. 1. szakasz |

[1] HL L 203., 1999.8.3., 28. o.

[2] A relatív szórás a becslési tényező négyzetgyökének és a várt értéknek a hányadosa. Becslésére a mintavételi eltérés és a becsült érték hányadosát használják. A minta szórásának becslésénél figyelembe kell venni a mintavételi tervet.

[3] A túl nagy megfigyelési kör vagy a valójában a terjedelmen kívül eső, hibásan osztályozott egységekhez (például a helyi egység tényleges tevékenysége nem tartozik a NACE Rev. 1. C.-K. besorolás alá) vagy a gyakorlatban nem létező egységekhez kapcsolódik.A túl kicsi megfigyelési kör valós alapítások vagy szétválások miatt a keretben nem szereplő (új) egységekre vonatkozik, valamint a hibásan osztályozott egységekkel függ össze. A feketegazdaságot ez nem érinti.A hibás osztályozás a célnépességhez tartozó egységek hibás osztályozását jelenti.

[4] A mérési hibák azok a hibák, amelyek az adatgyűjtés idején merülnek fel. A mérési hibáknak számos forrása lehet, ideértve a felmérés eszközét (formanyomtatványt vagy kérdőívet), a válaszadót, az információs rendszert, az adatgyűjtés módját és a kérdezőt is. A feldolgozási hibák az adatgyűjtést követő feldolgozások során bekövetkező hibák, például adatbeviteli, kódolási, beírási, szerkesztési, súlyozási és táblázatkészítési hibák.

[5] A hibaarányok mérését szabványos minőségellenőrzési technikák révén lehet megvalósítani, például a feldolgozott kérdőívekből vett alminta minőségének ellenőrzésével (az adatbevitel fázisában vagy az NSI személyzet által végzett szerkesztési fázisban bekövetkezett hibák szintjének ellenőrzésére).

[6] Az arány a hatókörön belüli válaszadók számának és a résznépesség részére megküldött kérdőívek számának a hányadosa.

[7] A megjegyzéseknek ki kell térniük például e modellek kiválasztási eljárására (azaz, miért pont egy adott modellt választottak ki az alternatív lehetőségek helyett), adott esetben a megfelelő becslésekhez kapcsolódó becslési hibákra, a modell mögöttes feltételezéseinek ellenőrzéséhez kapcsolódó elemekre, a modell előrejelző képességének történelmi adatok felhasználásával végzett vizsgálatára, a modell segítségével elért eredmények más kapcsolódó adatforrásokkal történő összehasonlítására, a szűrési és keresztérvényesítési tanulmányok felhasználására, a modell-paraméterek becslésére való érzékenységének vizsgálataira, valamint a modellhez kapcsolódó adatbevitel érvényesítésére.

[8] HL L 14., 1997.1.17.

--------------------------------------------------