A Bizottság 1982/2003/EK rendelete

(2003. október 21.)

a jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó közösségi statisztikáról (EU-SILC) szóló 1177/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a mintavételi és követési szabályok tekintetében történő végrehajtásáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó közösségi statisztikákról (EU-SILC) szóló, 2003. június 16-i 1177/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre [1], és különösen annak 15. cikke (2) bekezdése d) pontjára,

mivel:

(1) Az 1177/2003/EK rendelet közös keretet hozott létre a jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó, valamint a szegénység és társadalmi kirekesztés szintjére és összetételére vonatkozó összehasonlítható és aktuális keresztmetszeti és longitudinális adatokat felölelő közösségi statisztikák módszeres előállításához nemzeti és európai uniós szinten.

(2) Az 1177/2003/EK rendelet 15. cikke (2) bekezdésének d) pontja értelmében a mintavételi szempontokra és követési szabályokra vonatkozó módszerek és meghatározások harmonizálásához végrehajtási intézkedésekre van szükség.

(3) Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Statisztikai Programbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A mintavételezésre és követésre vonatkozó szabályokat és iránymutatásokat, valamint a jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó közösségi statisztikákra (EU-SILC) alkalmazandó meghatározásokat a melléklet állapítja meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2003. október 20-án.

a Bizottság részéről

Pedro Solbes Mira

a Bizottság tagja

[1] HL L 165., 2003.7.3., 1. o.

--------------------------------------------------

MELLÉKLET

1. MEGHATÁROZÁSOK

E rendelet alkalmazásában az EU-SILC longitudinális komponensére az alábbi meghatározások alkalmazandóak:

a) Induló minta: háztartásokat és személyeket tartalmazó minta, az EU-SILC-be való kiválasztásakor.

b) Mintaszemélyek: a induló mintában szereplő háztartások olyan tagjainak összessége vagy részhalmaza, akik meghaladtak egy bizonyos korhatárt.

c) A mintaszemélyek meghatározására használt korhatár:

Egy négyéves panel esetében ez a korhatár nem lehet magasabb, mint a 14. életév. Lakcím- vagy háztartásmintákat alkalmazó, négyéves panelű országoknál a kezdeti mintában szereplő valamennyi, 14. életévét betöltött háztartásban elő személy mintaszemélynek tekintendő. Mintaszemélyeket alkalmazó, négyéves panelű országoknál ez háztartásonként legalább egy ilyen személy kiválasztását jelenti.

Hosszabb panel esetében a fenti minimum korhatár alacsonyabb. A nyolc évet meghaladó panel esetében a kezdeti mintában szereplő összes korcsoport mintaszemélynek minősül, és a mintaszemély nők által a vizsgálat ideje alatt világra hozott gyermekeket is szerepeltetni kell a mintaszemélyek között.

d) Panel időtartama: azoknak az éveknek a száma, amelyek során a mintaszemélyek a mintába történő beválasztásukat követően a panel részét képezik longitudinális információk összegyűjtése vagy összeállítása céljából.

e) Mintaháztartás: legalább egy mintaszemélyt tartalmazó háztartás. A mintaháztartást részletes adatok összegyűjtése vagy összeállítása céljából vonják be az EU-SILC-be, ha legalább egy 16. életévét betöltött mintaszemélyt tartalmaz.

f) Részletes információ: minden egyes háztartásban legalább egy, 16. életévét betöltött mintaszeméllyel kapcsolatos információ szükséges (egészségügyi állapot, hozzáférés az egészségügyi ellátáshoz, részletes információ az aktivitásról, múltbeli aktivitásról és tevékenységi naptár).

g) együttlakók (nem mintaszemélyek): a mintaháztartás fentiekben mintaszemélyként meghatározottakon kívüli tagjai.

h) Rotációs minta: azt jelenti, hogy a kiválasztott minta számos részmintán vagy alapul, amelyek mindegyike hasonló méretű és kialakítású, és reprezentatív a lakosság egészére nézve. Egyik évről a másikra bizonyos részmintákat megtartanak, míg másokat elhagynak és új részmintával helyettesítenek.

Az olyan rotációs kialakítás esetében, amely négy részmintán alapul és minden évben egyet cserélnek, az részminták egyikét közvetlenül az első évet követően elhagyják, a másodikat két évig megtartják, a harmadikat három évig, és a negyediket négy évig tartják meg. A második évtől minden évben egy új részmintát vezetnek be, amit négy évig megtartanak.

Az EU-SILC keresztmetszeti és longitudinális komponenseire az alábbi meghatározások alkalmazandóak:

i) Életkor: a jövedelem-referenciaidőszak végén fennálló életkor.

j) Háztartás tagjai: az egyén háztartás tagjaként történő besorolásához szükséges feltételek a meghatározásokról és a frissített meghatározásokról szóló 1980/2003/EK bizottsági rendelet I. melléklete [1] szerint.

k) Kollektív háztartás: nem-intézményi kollektív lakhely, mint pl. kollégium, bentlakásos oktatási létesítmény vagy más élőhely, amelyen több mint öt személy osztozik, és ahol a háztartási kiadásokat nem osztják meg. Ide tartoznak még az ötnél több albérlőnek szállást adó háztartásban lakó albérlők.

l) Intézmény: öregek otthona, egészségügyi intézmények, vallási intézmények (kolostorok, zárdák), javító- és büntetés-végrehajtási intézetek. Alapvetően ezeket az intézményeket a kollektív háztartásoktól az különbözteti meg, hogy itt a bentlakók nem tartoznak egyéni felelősséggel a háztartás fenntartásáért. Bizonyos esetekben az öregek otthona e szabály alapján kollektív háztartásnak tekinthető.

2. AZ EU-SILC CÉLSOKASÁG

Az EU-SILC célsokasága az adatgyűjtéskor a tagállam területén lévő összes magánháztartás és azoknak az ott lakó aktuális tagjai. A kollektív háztartásokban és intézményekben lakók általában nem tartoznak a célsokaság körébe.

A nemzeti lakosság kevesebb mint 2 %-át tartalmazó kisméretű nemzeti terület részek és az alábbiakban felsorolt nemzeti területek kizárhatók az EU-SILC-ből, az érintett tagállamok és a Bizottság (Eurostat) közötti megállapodást követően.

I. TÁBLÁZAT

Az EU-SILC-ből kizárható nemzeti területek

Ország | Területek |

Franciaország | Franciaország tengerentúli megyéi és területei |

Hollandia | A Nyugati-Fríz-szigetek, Texel kivételével |

Írország | Az összes tengeri sziget az Achill, Bull, Cruit, Gorumna, Inishnee, Lettermore, Lettermullan és Valentia szigetek kivételével |

Egyesült Királyság | Skócia a Kaledóniai-csatornától északra, a Scilly szigetek |

3. A MINTA KIVÁLASZTÁSA

1. Az EU-SILC összes (interjú vagy regiszter alapú) komponense esetében a keresztmetszeti és longitudinális (indulóminta) adatok az országon belül magánháztartásokban élő lakosság, nyelvtől, nemzetiségtől vagy a jogi lakhely státusztól független, országosan reprezentatív valószínűségi mintáján alapulnak. Az eljárás alá sorolható minden magánháztartás és a háztartáson belül élő minden 16. életévét betöltött személy.

2. Reprezentatív valószínűségi mintát kellképezni azokra a háztartásokra, amelyek a mintavételezés, adatgyűjtés és adatelemzés alapegységét alkotják, és a célsokaságban lévő egyénekre egyaránt.

3. A mintakeret és a mintaválasztás módszerei biztosítják, hogy a célsokaság minden egyén és háztartás kiválasztásához ismert és nem nulla kiválasztási valószínűség tartozik.

4. Kivételként az 1–3. bekezdés Németországban a mintának kizárólag arra a részére vonatkozik, amely a jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó közösségi statisztikákról szóló 1177/2003/EK rendelet 8. cikkével összhangban álló valószínűségi mintavételezésen alapul.

4. A MINTA REPREZENTATÍV JELLEGE

A legfontosabb változók pontossági követelményei és az egyes országok és az EU egészének szintjén a célként kitűzött eredményesség vonatkozásában a 1177/2003/EK rendelet (9. cikk és II. melléklet) megállapítja az elérendő legkisebb hatékony mintaméretet.

Az egyes országok a nemzeti követelményeiknek való megfelelés érdekében nagyobb mintaméret mellett is dönthetnek. Az elérendő mintaméretek meghatározásának érdekében a mintavétel hatásbecsléséhez a Tanács által meghatározottak szerint anemzeti szintű szegénységi arány kockázatának keresztmetszeti strukturális indikátorát kell hivatkozási statisztikának tekinteni. A longitudinális komponens tekintetében ez a keresztmetszeti mutató meghatározható a longitudinális adatok első évétől kezdve. A szükséges minta méretét növelni kell a válaszok hiányának és a kialakítás hatásának figyelembe vételéhez; az ehhez szükséges tényezőt minden egyes ország a múltbeli tapasztalatok és a vizsgálat javasolt kialakítása alapján számítja ki, a Bizottsággal (Eurostat) egyetértésben.

5. PONTOSSÁGI KÖVETELMÉNYEK AZ ADATOK NYILVÁNOSSÁGRA HOZATALÁHOZ

Az EU-SILC keretein belül összegyűjtött adatok nyilvánosságra hozatalára vonatkozó pontossági követelmények a statisztika alapját képező mintamegfigyelések számában és az egyes elemek hiányzó válaszainak mértékében fejezik ki (az egység szintű összes hiányzó válaszon túl). A Bizottság nem tesz közzé becsült adatot, ha az kevesebb mint 20 mintamegfigyelésen alapul, vagy ha a kérdéses elem hiányzó válaszainak mértéke meghaladja az 50 %-ot. A Bizottság az adatokat külön jelzéssel látja el közzétételkor, ha a becslés 20 és 49 közötti mintamegfigyelésen alapul, vagy ha a kérdéses elem esetében a hiányzó válaszok aránya meghaladja a 20 %-ot, de kevesebb vagy egyenlő 50 %-kal. A Bizottság az adatokat a megszokott módon teszi közzé, ha azok 50 vagy annál több mintamegfigyelésen alapulnak, és a kérdéses elem esetében a hiányzó válaszok aránya nem haladja meg a 20 %-ot.

A nyilvánosságra hozott adatok mindegyikének technikai információt is tartalmaznia kell az egyes tagállamokban a effektív mintanagyságról, valamint általánosan jeleznie kell legalább a fő becslések esetében a hibaarányt.

6. AZ EU-SILC LONGITUDINÁLIS KOMPONENSÉBEN SZEREPLŐ MINTASZEMÉLYEK, -HÁZTARTÁSOK ÉS EGYÜTTLAKÓK KÖVETÉSE

1. Az egyén szintjén az időbeli változások vizsgálata és a tartós jövedelmi szegénység társadalmi kohézió-mutatójának kiszámítása érdekében a vizsgálatba bevont nemzeti területeken belül magánháztartásokban maradó vagy azokba átköltöző összes mintaszemély legalább négy évig (vizsgálati időtartamig) az EU-SILC minta része marad.

2. Az 1. pont alóli kivételként a rotációs kialakítást alkalmazó tagállamokban a vizsgálati időtartam egytől legalább négy évig változhat az első évben bevezetett ismétlések tekintetében.

3. A mintaszemélyekre, -háztartásokra és társlakókra vonatkozó szabályok az alábbiak.

2. TÁBLÁZAT

A mintaszemélyek, -háztartások és együttlakók követésére vonatkozó szabályok

Mintaszemélyek

Teendő

Magánháztartásba történő költözés a vizsgálatba bevont nemzeti területen belül | Követés a háztartás új helyére |

Változatlanul a háztartás tagjának tekintett, időlegesen távollevő egyéb személyek | Követés abban a háztartásban, amelyhez tartoznak |

Magánháztartásnak már részét nem képező személyek, vagy olyan személyek, akik a vizsgálatba bevont országon kívül költöztek | Kizárás a vizsgálatból |

Mintaháztartások

Teendő

Egy évig nem volt adat a cím meghatározhatatlansága miatt, a cím nem szolgál lakhelyül vagy nem laknak ott, a cím elveszett (nincs információ arról, hogy a háztartással mi történt), vagy a háztartás megtagadja az együttműködést | Kizárás |

A vizsgálat első évében vagy két egymást követő évben a háztartásban élők mindegyikének időleges távolléte miatt vagy mert cselekvésképtelenség vagy betegség miatt nem tudnak válaszolni a megkeresésre, nem lehetett felvenni a kapcsolatot. | Kizárás |

Együttlakók

Teendő

Legalább egy mintaszemélyt tartalmazó háztartásban élők | Követés |

Mintaszemélyt nem tartalmazó háztartásban élők | Kizárás |

7. IMPUTÁLÁS ÉS SÚLYOZÁS

1. Ha komponens szinten a jövedelemmel kapcsolatos változóra adott válasz hiánya hiányzó adatot eredményez, a statisztikai imputálás megfelelő módszereit kell alkalmazni.

2. Ha komponens szinten a bruttó jövedelemmel kapcsolatos változót nem közvetlenül gyűjtik be, a megfelelő statisztikai imputálási és/vagy modellezési módszereket kell alkalmazni a kívánt célváltozók eléréséhez.

3. Ha a mintaháztartásban nem válaszolnak egy egyéni kérdőívre, a súlyozás és/vagy imputálás megfelelő statisztikai eljárásait kell alkalmazni a háztartás teljes jövedelmének becsléséhez.

4. A súlyozási tényezőket szükség szerint úgy kell kiszámítani, hogy azok figyelembe vegyék az egység kiválasztásának valószínűségét, a válaszok hiányát, és megfelelő esetben kiigazíthassák a mintát a céllakosság részét képező háztartások és személyek eloszlására vonatkozó külső adatokhoz, például nem, kor (ötéves korcsoportok), háztartás mérete és összetétele és régió (NUTS II. szint) szerint, vagy más nemzeti forrásokból származó jövedelmi adatokhoz, ha az érintett tagállamok az ilyen külső adatokat kellőképpen megbízhatónak tekintik.

5. A tagállamok ellátják a Bizottságot (Eurostat) minden olyan információval, ami a vizsgálat szervezéséhez és módszertanához szükséges, és különösen megjelölik azokat a szempontokat, amelyeket a minta kialakításának és méretének kiválasztása során elfogadtak.

[1] Lásd ennek a Hivatalos Lapnak az 1. oldalát.

--------------------------------------------------