HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 177/13

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

(2005. március 8.)

Magyarország aktualizált konvergenciaprogramjáról (2004–2008)

(2005/C 177/05)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK (1) tanácsi rendeletre, és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

ELFOGADTA EZT A VÉLEMÉNYT:

2005. március 8-án a Tanács megvizsgálta Magyarországnak a 2004–2008 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját. A program megfelel a „stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmáról és formájáról szóló magatartási kódex” adatszolgáltatási követelményeinek. Noha tartalmaz minden kötelező adatot (2), egy opcionális adat (a hosszú távú közegészségügyi kiadások) hiányzik.

Az aktualizálás alapját képező makrogazdasági forgatókönyv úgy tervezi, hogy a reál-GDP növekedése a 2004. évi 3,9 %-ról a programidőszak végére fokozatosan 4,6 %-ra emelkedik. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján ez a forgatókönyv kissé kedvező növekedési feltételezéseket tükröz. Az aktualizálás inflációra tett becslései összességében valószerűnek tűnnek.

2004. július 5-én a Tanács úgy határozott, hogy Magyarországon túlzott hiány áll fenn, és ajánlást fogalmazott meg a hiány 2008-ra történő kiigazítására. Az aktualizálás a következő hiánypályát tervezi: 2004-ben a GDP 4,4 %-a, 2005-ben 3,6 %, 2006-ban 2,9 %, 2007-ben 2,2 %, és 2008-ban a GDP 1,6 %-a. Ezek a számadatok összhangban állnak az Eurostat 2004. szeptember 23-i határozatával, mely a 2007. márciusi költségvetési bejelentésig lehetővé teszi az államháztartáson belül a második pillérhez tartozó nyugdíjalapok átmeneti átsorolását. A magyar hatóságok úgy határoztak, hogy élnek ezzel a lehetőséggel, és az államháztartási hiányra vonatkozó számadatokat az 1998. évi nyugdíjreformmal keletkezett, a második pillérből származó terhek nélkül nyújtották be (3). Az aktualizálás megtartja a túlzott hiány kiigazítására kitűzött határidőt. A GDP 0,9 százalékpontjának megfelelő 2004. évi becsült konszolidációt követően az aktualizálás mintegy 0,6–0,7 százalékpontnak megfelelő éves kiigazítást jelez előre a fennmaradó évekre. Az aktualizálás konszolidációs stratégiáját a kiadási hányad csökkentésére alapozza, amelyet strukturális reformok támasztanak alá, és amelyhez a bevételi hányad mérsékeltebb csökkenése párosul. A kiadások legnagyobb mértékű csökkentésére 2005-ben kerülne sor, főként a kamatterhek 0,5 százalékpontos és az állami beruházások kiadásainak 1,7 százalékpontos csökkentésén alapulva. A közszféra és a magánszféra partnerségével megvalósuló projektek növekedő száma ellensúlyozná az állami beruházások kiadásainak csökkenését. A benyújtott menetrendtervezet, valamint a későbbi évek kiadáscsökkentő intézkedéseinek számszerűsítése nem elég részletes. Az elsődleges hiány kiigazítási pályája hasonló lenne az államháztartási hiány csökkentésének pályájához. Az elsődleges hiány 2008-ban csekély többletbe fordulna (beleértve a nyugdíjreform terheit).

A programban ismertetett kiigazítási pálya, és különösen a 2005-re célul tűzött hiány, amelyet a GDP két százalékpontjában meghatározott további kiigazítás követ, megfelelőnek tekinthető a túlzott hiány 2008-ra történő kiigazításához, amennyiben azt megfelelő intézkedések támogatják. A GDP 2,8 %-ában meghatározott végső célkitűzés, beleértve a nyugdíjreformmal keletkezett terheket, azonban csak keskeny biztonsági sávot hagy, amely a kiindulási helyzet változása miatt tovább csökkenhet, mivel a 2004. évi költségvetés alakulását illetően még mindig vannak bizonytalanságok (4). A program költségvetési előrejelzései magasnak tűnnek: i. A Bizottság szolgálatainak 2004. őszi előrejelzése szerint fennáll annak a veszélye, hogy a 2005. és 2006. évi tervezett hiányok emelkednek. Az előrejelzés 2005vonatkozásában figyelembe veszi, hogy a kormány létrehozott egy, a GDP 0,5 %-ának megfelelő vésztartalék-csomagot arra az esetre, ha túllépik a 2005. évi célt. Míg ezen tartalék létrehozása örvendetes, az ahhoz hozzárendelt összeg elégtelennek tűnik, tekintettel a 2005. évi költségvetés kockázataira. További aggodalomra ad okot, hogy e tartalékok felszabadítása az év túl korai szakaszában történik, csökkentve ezáltal a 2005. évi költségvetés szigorú végrehajtásának ösztönzőit. A 2005. és 2006. évi célok el nem érése 2007-ben és 2008-ban fokozott terhet róna a kiigazításra. ii. A kiadáscsökkentések veszélyben vannak, mivel a 2005. évi költségvetésben szereplő reformintézkedéseket nem foglalták bele egy átfogó reformstratégiába. iii. Aggodalmak merülnek fel a bevételi és kiadási célok elérése vonatkozásában is, mivel az előző évek célkitűzései távolról sem valósultak meg. Ezen túlmenően a HÉA-kulcsok bármely lehetséges csökkentése a folyamatban lévő adóreformok keretében tovább veszélyeztetheti a bevételeket még akkor is, ha ezt más kulcsok emelésével ellensúlyozni kívánnák; ennek időzítését emiatt gondosan meg kellene fontolni, és a hiányra vonatkozó célok teljes mértékű elérésétől kellene függővé tenni. iv. Veszélyes lehet a 2004. évi gazdasági tevékenységekhez kapcsolódó HÉA visszatérítéseivel való elmaradás is, de a hatóságok kötelezettséget vállaltak e visszatérítések felgyorsítására, hogy azok ne terheljék a 2005. évi költségvetést. Másrészről a HÉA-visszatérítések 2004 végén kezdeményezett fokozottabb ellenőrzése hozzájárulhat a HÉA-bevételek várt hiányának csökkentéséhez is, ami csökkenti a kockázatokat.

Ezen értékelés fényében fennáll a veszélye annak, hogy a költségvetés rosszabbul alakul az aktualizálás előrejelzésénél. Emiatt, a programban található kiigazítási pályát és különösen a 2005-re a tervezett hiányt, amelyet a GDP két százalékpontjában meghatározott további kiigazítás követ, megfelelőnek lehet ugyan tekinteni a túlzott hiány 2008-ra történő kiigazításához, a program költségvetési megközelítése azonban nem tűnik elégségesnek ahhoz, hogy megvalósítsa ezt a pályát és emiatt esetleg nem biztosítja 2008-ra a hiánynak a GDP 3 %-a alá történő csökkentését. A kiigazítási pálya hitelesebbé tételéhez további intézkedések szükségesek. Ez különösen a 2005. évi új cél teljesítéséhez elengedhetetlen. A fenti értékelés fényében további, a GDP legalább százalékpontjának megfelelő további intézkedések lennének szükségesek.

Az adóssághányad a becslések szerint 2004-ben a GDP 56,7 %-a (a nyugdíjreform által jelentett teher figyelembe vételével a GDP 59,9 %-át érné el, amely éppen csak alatta marad a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaértéknek). A program előrejelzése szerint az adóssághányad mintegy 7 százalékponttal csökken a programidőszak folyamán. Az adóssághányadot övező veszélyek megegyeznek a hiánybecslésekre vonatkozó veszélyekkel.

Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának tekintetében Magyarország némi kockázattal szembesül az elöregedő népesség becsült költségvetési költségei folytán. A veszélyek részben a hosszú távú költségvetési trendeket övező bizonytalansághoz kapcsolódnak, amely az egészségügyi ellátás kiadásainak becsléseire vonatkozó információk hiányának köszönhető. A programban vázolt stratégia elsősorban a következő néhány évben zajló költségvetési konszolidáción, valamint a jövőben megvalósítandó pótlólagos reformintézkedéseken alapul. A megreformált nyugdíjrendszer – ideértve a tőkefedezeti második pillér bevezetését is – következetesen hozzájárul a népességelöregedés költségvetési kihatásainak és a nem fenntartható államháztartás kockázatainak csökkentéséhez. Szükséges azonban más reformok megvalósítása is, különösen az egészségügyi ellátás területén, valamint középtávon a tervezett költségvetési konszolidáció határozott végrehajtása.

A programban vázolt gazdaságpolitikák részben megegyeznek az ország-specifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal az államháztartást területén. Az államháztartási hiányt „többéves keretbe foglalva, hiteles és fenntartható módon, a Tanács által a költségvetési felügyelet gyakorlásával összefüggésben meghozandó határozatokkal összhangban” kellett csökkenteni. Noha Magyarország 2004-ben végrehajtott egy pénzügyi kiigazítást, azonban nem tett eleget a Tanács 2004. július 5-i, a 104. cikk (7) bekezdés szerinti, a túlzott hiány esetén követendő eljárás szerint megfogalmazott ajánlásainak, amelyekről a Tanács 2005. január 18-án a Szerződés 104. cikkének (8) bekezdése alapján határozott.

A fenti értékelés és a Tanács által 2005. március 8-án a 104. cikk (7) bekezdése szerint megfogalmazott ajánlások fényében a Tanács azt a véleményt képviseli, hogy Magyarországnak:

i. közép távú keretbe foglalt lépéseket kell tennie, hogy 2008-ra hiteles és fenntartható módon a GDP 3 %-a alá csökkentse a hiányt a nyugdíjreform által jelentett terhek figyelembe vételével, különösen a 2005-re a tervezett hiány eléréséhez olyan pótlólagos intézkedéseken keresztül, amelyeket a GDP két százalékpontjában meghatározott további kiigazítás követ a túlzott hiány 2008-ra történő kiigazításához, valamint megragadva minden egyes lehetőséget a költségvetési kiigazítás felgyorsítására;

ii. bármilyen adócsökkentés időzítését és végrehajtását a 2004. decemberében benyújtott aktualizált konvergenciaprogram tervezett hiányainak elérésétől kell függővé tennie;

iii. előre kell lépnie a közigazgatás, az egészségügyi és az oktatási rendszerek tervezett reformjaival, tekintettel az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítására is irányuló kötelezettségvállalásra.

A legfontosabb makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

2004 2005 2006 2007 2008 Reál-GDP (változás %-ban) KP 2004. december 3,9 4,0 4,2 4,3 4,6 COM 3,9 3,7 3,8 n.a. n.a. KP 2004. május 3,3-3,5 3,5-4,0 kb. 4 4-4,5 4,5-5,0 HICP infláció (%) KP 2004. december 6,8 4,5 4,0 3,5 3,0 COM 6,9 4,6 4,2 n.a. n.a. KP 2004. május kb. 6,5 kb. 4,5 kb. 4 kb. 3,5 kb. 3 Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában) KP 2004 (5). december – 4,4 – 3,6 – 2,9 – 2,2 – 1,6 a nyugdíjreformmal (6) – 5,3 – 4,7 – 4,1 – 3,4 – 2,8 COM (7) – 5,5 – 5,2 – 4,7 n.a. n.a. KP 2004. május (8) – 4,6 – 4,1 – 3,6 – 3,1 – 2,7 elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) KP 2004 (5). december – 0,4 0,0 0,2 0,6 1,0 a nyugdíjreformmal (6) – 1,1 – 0,9 – 0,7 – 0,3 0,1 COM (7) – 1,1 – 1,2 – 1,1 n.a. n.a. KP 2004. május (8) – 0,5 – 0,2 0,1 0,3 0,4 Bruttó államadósság (a GDP %-ában) KP 2004. december (5) 56,7 55,5 53,0 50,6 48,3 a nyugdíjreformmal (6) 59,9 58,6 56,8 54,9 53,2 COM (7) 59,7 59,5 58,9 n.a. n.a. KP 2004. május (8) 59,4 57,9 56,8 55,6 53,7 Konvergenciaprogram (KP); A Bizottság szolgálatainak 2004. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai.

(1) HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

(2) Az elsődleges egyenleget nem az elfogadott meghatározás szerint számították ki.

(3) A nyugdíjreform terheit is beleszámítva, az államháztartási hiány pályája 2004 és 2008 között a GDP 5,3 %-a, 4,7 %-a, 4,1 %-a, 3,4 %-a és 2,8 %-a lenne.

(4) A mezőgazdasági támogatási kifizetéseket elszámolási bizonytalanságok övezik, amely csökkentheti a készpénz alapú és az eredmény alapú hiány közötti különbséget, ezáltal növelve 2004-ben az eredmény alapú hiányt. Ha a HÉA-visszatérítéseket felgyorsítják, amint azt a magyar hatóságok jelezték, a 2004. évi hiány majdnem 0,7 százalékponttal emelkedhet.

(5) A magyar hatóságok úgy döntöttek hogy felhasználják az Eurostat által adott átmeneti időszakot az államháztartáson belül a második pillérhez tartozó nyugdíjalapok átsorolására. Ez 2004 és 2008 között 0,9-1,2 százalékponttal csökkenti az éves költségvetési hiány számadatait a 2004. májusi programhoz képest. Az átmeneti időszak a 2007. márciusi bejelentésig tart.

(6) Ezeken az adatokon nem történt kiigazítás, azaz tartalmazzák a nyugdíjreform terheit. Bemutatásuk a megelőző programmal és a Bizottság szolgálatainak 2004. őszi előrejelzésével való összehasonlíthatás érdekében történik, és tekintettel arra, hogy a 2007-re és 2008-ra kitűzött cél szempontjából nem adódnak előnyök a második pillérhez tartozó nyugdíjalapok ezen átsorolásából.

(7) Ezen bizottsági előrejelzések nem kiigazított adatok, azaz tartalmazzák a nyugdíjreform terheit.

(8) Ezek a Magyarország 2004. májusi konvergenciaprogramjában szereplő adatok tartalmazzák a nyugdíjreform terheit.

Források:

Konvergenciaprogram (KP); A Bizottság szolgálatainak 2004. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai.