AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1639/2006/EK HATÁROZATA

(2006. október 24.)

a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 156. cikkére, 157. cikke (3) bekezdésére és 175. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

A keretprogram foglalkozik az új és innovatív módon felhasználásra kerülő jelenlegi technológiák piaci előállításával is. Bizonyos körülmények között a kísérleti projektekre vonatkozó technológiai demonstrációk mindkét programban szerepelnek, azaz a keretprogramban és a hetedik KTF-keretprogramban is. Ez az eset csak akkor áll fenn, ha bizonyos technikai megoldásokat (mint például a műszaki szabványokat az IKT területén) érvényesíttetni kell egy egyébként már igazolt technológia piaci előállításának szakaszában.

A Közösség a katalizátor és a koordinátor szerepét töltheti be a tagállamok erőfeszítéseiben. A Közösség hozzájárulhat a tagállamok sikeréhez, és a tagállami cselekvéseket elsősorban azzal tudja kiegészíteni, hogy támogatja a nemzeti és regionális tapasztalatok és gyakorlat cseréjét, meghatározza és terjeszti a legjobb gyakorlatot és az innovatív ötleteket, és a vállalkozásokat és az innovációt előmozdító szolgáltatások széles skáláját teszi elérhetővé az európai vállalkozások, különösen a KKV-k számára.

A vállalkozást és az innovációt támogató minőségi szolgáltatások fontos szerepet játszanak a KKV-k számára az áruk és szolgáltatások közös piacának működéséhez és lehetőségeihez kapcsolódó információkhoz való hozzáférés biztosításában, valamint az innováció, az ismeretek és a technológia nemzetközi szintű átadásában. Döntő szerepet játszanak abban is, hogy a KKV-k könnyebben hozzáférjenek a rájuk alkalmazandó közösségi jogszabályokra vonatkozó, valamint a jövőbeli jogszabályokra vonatkozó információkhoz, mely lehetővé teszi számukra, hogy költséghatékony módon felkészülhessenek és igazodhassanak azokhoz. Jelentős tapasztalatra és szakértelemre sikerült szert tenni az olyan meglévő, európai vállalkozás-támogatási hálózatokon keresztül, mint az Euro Info Központok (EIC) és az Innováció Közvetítő Központok (IRC). A külső értékelések hangsúlyozták, hogy a vállalkozást támogató európai szolgáltatások horizontális szerepét erősíteni kell, beleértve a meglévő szolgáltatások és az információs pontok közötti együttműködés optimalizálását egy egykapus rendszer létrehozása érdekében a „fordulhat bárhová” (no wrong door) kötelezettségvállalás alapján. Ez a közösségi programokra vonatkozó információk terjesztését és a KKV-k e programokban, különösen a hetedik KTF-keretprogramban való részvételét érinti. Az értékelések hangsúlyozták még a Bizottság és a KKV-k közötti párbeszéd megkönnyítésének fontosságát.

A 2003. március 20-i és 21-i brüsszeli Európai Tanács elsőbbséget biztosított az innováció és a vállalkozások támogatásának, és hangsúlyozta annak szükségességét, hogy Európa többet tegyen az ötletek valóságos hozzáadott értékké alakításában. A Tanács további intézkedéseket szorgalmazott a vállalkozások számára kedvező innovációs feltételek megteremtése érdekében. Az innováció lineáris modellje, amely abból indul ki, hogy a kutatás közvetlenül az innovációhoz vezet, alkalmatlannak bizonyult az innovációs teljesítmény magyarázatára és a megfelelő innovációs politikai reakciók kidolgozására. Felismervén, hogy az innovációs folyamat központi eleme a vállalkozás, a vállalkozások innovációs tevékenységeinek ösztönzésére és az innováció piaci befogadásának előkészítésére szolgáló finanszírozási eszközök, illetve az innováció-menedzsment és az innovációs kultúra a vállalkozási és innovációs program részét képezi. Ez hozzájárulhat annak biztosításához, hogy az innováció a versenyképesség javítását szolgálja, és hogy hatását a vállalkozások szintjén a gyakorlati alkalmazás során fejti ki. A 2004. március 25-i és 26-i brüsszeli Európai Tanács hozzátette, hogy a tiszta technológiák létfontosságúak a vállalkozások és a környezetvédelem közötti szinergiák teljes körű kiaknázásához. Az ökoinnováció támogatása, amely az innovatív tiszta technológiákra is kiterjed, hozzájárulhat a technológiai potenciál kiaknázásához.

A tudásátadás és a tudás felhasználás piaca gyakran nem átlátható, és az információ vagy a piaci kapcsolatok hiánya piaci akadályokat teremt. A vállalkozások számára nehézséget okoz a megszokott tevékenységi területükön kívül eső technológiák integrálása és az új kompetenciákhoz való hozzáférés. Az innováció szempontjából magas lehet a pénzügyi kockázat, az innováció a fejlesztési nehézségek miatt csak később térül meg, és az adózás többnyire nincs tekintettel sikerre vagy sikertelenségre. A lehetőségek kiaknázásához szükséges képességek gyakran nem elegendőek. Az intézményi és szabályozási akadályok késleltethetik vagy alááshatják új piacok kialakulását vagy az azokhoz való hozzáférést. A csődtörvények a bukástól való félelem miatt erőteljesen visszafoghatják a vállalkozói kockázatvállalást. Ezenkívül a gazdasági körülmények is meghatározhatják, hogy sor kerül-e innovációra vagy sem. A vállalkozási kedvet, versenyképességet és innovációt ösztönző üzleti környezet kialakítása magában kell, hogy foglalja a vállalkozással és innovációval kapcsolatos gazdasági és igazgatási reformok javítását, különösen a fokozottabb versenyképesség, a KKV-k adminisztratív terheinek csökkentése, valamint a vállalkozó kedv, a vállalatalapítás, az üzletátruházás, a növekedés és az innováció tekintetében.

Az „IKT-politika támogatásának programja” keretében megvalósuló cselekvéseknek az i2010 stratégia céljaihoz is hozzá kell járulniuk, ugyanakkor az erőfeszítések megkettőzésének elkerülése érdekében figyelembe kell venniük az IKT területén zajló más közösségi programokat is.

Ösztönözni kell az innovatív, IKT-alapú megoldások bevezetését és helyes alkalmazását, különösen a közérdekű szolgáltatások területén, beleértve az olyan hátrányos helyzetben lévő csoportok életminőségének javítását, mint a fogyatékkal élők vagy az időskorúak. A közösségi támogatás az információs társadalom kiépítését célzó cselekvések összehangolását és végrehajtását is megkönnyíti az összes tagállamban.

A tagállamokban alkalmazott eltérő gyakorlat továbbra is olyan technikai akadályokat teremt, amelyek gátolják a közszféra információinak az Unión belüli széleskörű elérhetőségét és további felhasználását.

A természeti erőforrások, amelyeknek körültekintő és ésszerű felhasználását a Szerződés 174. cikke írja elő, magukban foglalják a megújuló energiaforrások mellett a kőolajat, a földgázt és a szilárd tüzelőanyagokat, amelyek kiemelt fontosságú energiaforrások, de egyben a széndioxid-kibocsátás fő forrásai is.

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

I. CÍM

KÖZÖS RENDELKEZÉSEK

I. FEJEZET

A versenyképességi és innovációs keretprogram

1. cikk

Létrehozás

(1) A versenyképesség és az innováció területén a közösségi cselekvés, a KKV-k szükségleteire különös figyelmet fordító keretprogramja (a továbbiakban: a keretprogram) a 2007. január 1-jétől2013. december 31-ig tartó időszakra létrehozásra kerül.

(2) A keretprogram hozzájárul a Közösség, mint fejlett tudásalapú társadalom versenyképességi és innovációs kapacitásához, amely erőteljes gazdasági növekedésen alapuló fenntartható fejlődéssel, valamint a környezet minőségének magas szintű védelmén és javításán nyugvó, rendkívül versenyképes szociális piacgazdasággal rendelkezik.

(3) A keretprogram nem foglalja magában a Szerződés 166. cikkével összhangban végzett kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységeket. Hozzájárul a kutatás és az innováció közötti szakadék eltűnéséhez, és támogatja az innováció minden formáját.

2. cikk

Célkitűzések

(1) A keretprogram célkitűzései a következők:

az innováció minden formájának támogatása, beleértve az ökoinnováció támogatását is;

c)

az energiahatékonyság, valamint az új és megújuló energiaforrások támogatása valamennyi ágazatban, beleértve a közlekedést is.

(2) A keretprogram célkitűzéseit a következő, a II. címben megállapított egyedi programok (a továbbiakban: egyedi programok) végrehajtásán keresztül kell megvalósítani:

c)

3. cikk

Költségvetés

(1) A keretprogram végrehajtására biztosított pénzügyi keretösszeg 3 621 300 000 EUR.

(2) Az egyedi programokra vonatkozó indikatív költségvetési bontást az I. melléklet tartalmazza.

(3) A pénzügyi keret határain belül az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi.

4. cikk

Harmadik országok részvétele

A keretprogram nyitva áll a következő országok részvételére:

c)

II. FEJEZET

A keretprogram végrehajtása

5. cikk

Éves munkaprogramok

(1) A Bizottság az egyedi programokra vonatkozóan éves munkaprogramokat fogad el a 46. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban és figyelemmel a jövőbeli fejlemények kiigazításának szükségességére, különösen az időközi értékelést követően.

A Bizottság biztosítja az éves munkaprogramok végrehajtását, valamint átfogó és késlekedés nélküli tájékoztatást nyújt az Európai Parlamentnek előkészítésükről és végrehajtásukról.

(2) Az 1 millió EUR-nál magasabb összegű költségvetési előirányzatokra vonatkozó éves munkaprogramok módosításait a 46. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.

6. cikk

A keretprogramra vonatkozó közös végrehajtási intézkedések

(1) A II. cím I. fejezetének 2. szakasza, a II. fejezetének 2. szakasza és III. fejezetének 2. szakasza által körvonalazott eszközök a keretprogram számára közös eszköztárt alkotnak. Valamennyi egyedi program célkitűzéseinek eléréséhez is felhasználhatók az adott éves munkaprogramban foglaltaknak megfelelően. Az eszközök átfogó listáját részletesen a 47. cikkben említett használati útmutató tartalmazza.

(2) A támogatásnak teljesen összhangban kell lennie a Közösség állami támogatásokra vonatkozó szabályaival és a kapcsolódó eszközökkel. A dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó közösségi szabályok alkalmazandók. Figyelembe kell venni az átláthatóság és a nemek közötti esélyegyenlőség elvét.

7. cikk

Technikai segítségnyújtás

Az e határozatban megállapított pénzügyi keretösszeg magában foglalhatja az e határozat hatékony és eredményes végrehajtásához és célkitűzéseinek eléréséhez közvetlenül szükséges előkészítő cselekvésekhez, monitoringhoz, ellenőrzéshez, könyvvizsgálathoz és értékeléshez kapcsolódó szükséges kiadásokat.

Az ilyen cselekvések magukban foglalhatják különösen a tanulmányokat, az értekezleteket, az információs tevékenységeket, a kiadványokat, az információcseréhez és -feldolgozáshoz szükséges informatikai eszközökre, rendszerekre és hálózatokra vonatkozó kiadásokat, és minden egyéb olyan technikai, tudományos és igazgatási segítségnyújtásra és szakértelemre vonatkozó kiadást, amelyre a Bizottságnak szüksége lehet e határozat végrehajtásának céljából.

8. cikk

Monitoring és értékelés

(1) A Bizottság rendszeresen figyelemmel kíséri a keretprogram és egyedi programjai végrehajtását. Megvizsgálja továbbá a keretprogramon belüli, valamint a keretprogram és az egyéb, kiegészítő közösségi programok és – ahol lehetséges – az Unió által társfinanszírozott nemzeti programok közötti szinergiát. Ahol lehet, megvizsgálja a nemi vonatkozások és a megkülönböztetés-mentesség elvének tiszteletben tartása érvényesülését a program tevékenységei során.

A Bizottság a keretprogram és minden egyedi program vonatkozásában a pénzügyi végrehajtás eszközeivel támogatott tevékenységekről, az eredményekről és – ahol lehet – a hatásokról éves végrehajtási jelentést készít. Ezenkívül a „vállalkozás és innováció” egyedi program éves jelentése egyértelműen azonosítja az ökoinnovációs tevékenységeket.

(2) A keretprogramról és annak egyedi programjairól közbenső és végleges értékelést kell készíteni. Az ilyen értékelések az alkalmasságot, a koherenciát, a szinergiákat, a hatékonyságot, az eredményességet, a fenntarthatóságot, a hasznosságot, valamint – adott esetben és ahol lehet – az alapok szektoronkénti szétosztását vizsgálják. A végleges értékelésnek vizsgálnia kell továbbá, hogy a keretprogram, mint egész és annak egyedi programjai milyen mértékben teljesítették célkitűzésüket.

A közbenső és a végső értékelésnek is megfelelő módszertani megközelítést kell alkalmaznia a keretprogram és az egyedi programok hatásának mérésére célkitűzéseik vonatkozásában, beleértve a versenyképességet, az innovációt, a vállalkozási kedvet, a termelékenység növekedését, a foglalkoztatást és a környezetet.

Az értékeléseknek vizsgálniuk kell a 21. cikk (2) bekezdésében említett hálózati partnerek által nyújtott szolgáltatások minőségét. A közbenső értékelés magában foglalhat korábbi programokra vonatkozó utólagos értékelési elemeket is.

(3) Az egyedi programok közbenső és végleges értékelését és a szükséges költségvetési előirányzatokat az egyes éves munkaprogramok tartalmazzák.

Az éves munkaprogramoknak minden egyedi program esetében mérhető célkitűzéseket és megfelelő értékelési kritériumokat, valamint minőségi és mennyiségi jelzőket kell meghatározniuk annak értékelésére, hogy milyen hatékonyságúak azok az eredmények, amelyek a keretprogram egésze és az egyedi programok céljainak megvalósításához hozzájárulnak.

A keretprogram közbenső és végleges értékelését és a szükséges költségvetési előirányzatot a vállalkozási és innovációs éves munkaprogram tartalmazza.

(4) A keretprogram közbenső értékelését 2009. december 31-ig, végleges értékelését 2011. december 31-ig kell elkészíteni.

Az egyedi programok közbenső és végleges értékelését úgy kell elkészíteni, hogy azok eredményeit figyelembe lehessen venni a keretprogram közbenső és végleges értékelése során.

(5) A keretprogram és annak egyedi programjai éves végrehajtási jelentéseit, valamint közbenső és végleges értékelésének főbb eredményeit a Bizottság továbbítja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának.

9. cikk

A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme

(1) A Bizottság biztosítja, hogy amennyiben az e határozat értelmében finanszírozott cselekvéseket végrehajtják, a Közösség pénzügyi érdekei védelemben részesüljenek a 2988/95/EK, Euratom, a 2185/96/Euratom, EK és az 1073/1999/EK rendelettel összhangban a csalás, a korrupció és minden egyéb jogellenes tevékenység megelőzése érdekében hozott intézkedések alkalmazásával, hatékony ellenőrzésekkel, a jogosulatlanul kifizetett összegek visszakövetelésével, valamint – amennyiben szabálytalanságokat állapítanak meg – hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók alkalmazásával.

(2) Az e határozat értelmében finanszírozott közösségi cselekvések esetében a 2988/95/EK, Euratom és a 2185/96/Euratom, EK rendeletet kell alkalmazni a közösségi jogszabályi rendelkezés elleni bármely jogsértésre, beleértve a keretprogram által keletkeztetett szerződéses kötelezettség egy gazdasági szereplő cselekménye vagy mulasztása miatt történő megsértését is, amelynek eredményeként az Európai Unió általános költségvetése vagy az Európai Közösségek által kezelt költségvetések kárt szenvednek vagy szenvednének valamely indokolatlan kiadási tétel következtében.

(3) Az e határozat alapján meghozott valamennyi végrehajtási intézkedésnek rendelkeznie kell különösen a Bizottság vagy az általa felhatalmazott bármely képviselője által történő, vagy az Európai Számvevőszék könyvvizsgálatain keresztül történő, szükség esetén helyszíni felülvizsgálat és pénzügyi ellenőrzés lehetőségéről.

II. CÍM

AZ EGYEDI PROGRAMOK

I. FEJEZET

A vállalkozási és innovációs program

1. szakasz

Célkitűzések és a cselekvések területei

10. cikk

Létrehozás és célkitűzések

(1) A vállalatok, különösen a KKV-k, a vállalkozás, az innováció – ideértve az ökoinnovációt – és az ipari versenyképesség támogatására vállalkozási és innovációs program kerül létrehozásra.

(2) A vállalkozási és innovációs program a következők támogatására, javítására, ösztönzésére és előmozdítására vonatkozó cselekvéseket írja elő:

c)

11. cikk

Hozzáférés a KKV-k beindításához és növekedéséhez szükséges finanszírozáshoz

A KKV-k beindításához és növekedéséhez szükséges finanszírozáshoz és az innovációs tevékenységekbe – beleértve az ökoinnovációt is – történő befektetések finanszírozásához való hozzáféréssel kapcsolatos cselekvések magukban foglalhatják a következőket:

c)

12. cikk

A KKV-k közötti együttműködés

A KKV-k közötti együttműködéshez kapcsolódó cselekvések magukban foglalhatják a következőket:

a nemzetközi üzleti együttműködés előmozdítását és megkönnyítését, regionális szinten és a KKV-hálózatokon keresztül is, a gazdasági és ipari tevékenységeik koordinálásának és fejlesztésének érdekében.

c)

13. cikk

Innovációs tevékenységek

Az innovációhoz kapcsolódó cselekvések magukban foglalhatják a következőket:

c)

14. cikk

Ökoinnovációs tevékenységek

Az ökoinnovációval kapcsolatos tevékenység körébe a következők tartozhatnak:

c)

15. cikk

Vállalkozás és az innovációs kultúra

A vállalkozással és az innovációs kultúrával kapcsolatos cselekvések magukban foglalhatják a következőket:

c)

16. cikk

A vállalkozással és az innovációval kapcsolatos gazdasági és igazgatási reform

A vállalkozással és az innovációval kapcsolatos gazdasági és igazgatási reformot érintő cselekvések magukban foglalhatják a következőket:

c)

2. szakasz

Végrehajtás

17. cikk

A KKV-knak biztosított közösségi pénzügyi eszközök

(1) A közösségi pénzügyi eszközöket azzal a céllal kell működtetni, hogy megkönnyítsék a KKV-k számára működésük egyes szakaszaiban a finanszírozáshoz való hozzáférést: a magvető, az induló, a növekedési, valamint az átadási szakasz során. A KKV-k által az olyan tevékenységekbe történő beruházások, mint a technológiafejlesztés, az innováció – beleértve az ökoinnovációt – a technológiaátadás, valamint üzleti tevékenységük határokon átnyúló bővülése, a megfelelő pénzügyi eszközök alkalmazási körébe tartoznak.

(2) Az (1) bekezdésben említett eszközök a következők:

c)

(3) A különböző eszközöket érintő végrehajtási intézkedéseket a II. melléklet tartalmazza.

18. cikk

A gyorsan növekvő és innovatív KKV-k támogatása

(1) A GIF-et a Bizottság nevében az Európai Beruházási Alap (EBA) működteti.

A GIF a következő feladatokat végzi:

(2) A GIF a következő két részből áll:

az első rész, a „GIF 1” a kezdeti szakaszban történő (magvető, induló) beruházásokat foglalja magában. Ez a szakosodott kockázatitőke-alapokba, úgymint a kezdeti szakaszban történő, a regionálisan működő, illetve a meghatározott ágazatokat, technológiákat vagy a kutatást és technológiai fejlődést célzó alapokba és az inkubátorházakhoz kapcsolódó alapokba fektet be, amelyek cserébe a KKV-k számára tőkét biztosítanak. Az üzleti befektetők által támogatott alapokban és befektetési eszközökben is részt vehet társfinanszírozóként.

a második rész, a „GIF 2” a bővítési szakaszban történő beruházásokat foglalja magában, és a szakosodott kockázatitőke-alapokba fektet be, amelyek cserébe az innovatív, gyorsan növekvő KKV-k számára kvázitőkét vagy tőkét biztosítanak azok bővítési szakaszában. A GIF 2 befektetései elkerülik a vagyonkifosztásra irányuló kivásárlásokat és a kiváltási tőkét.

A GIF közvetítőkbe is befektethet, adott esetben olyan nemzeti vagy regionális programokkal együttműködve, amelyek célja a kisvállalkozásokban érdekelt befektetési cégek fejlesztése.

A GIF által biztosított finanszírozás mellett az alapokba befektetett tőke nagyobb részét a piacgazdasági befektetési elvnek megfelelő körülmények között működő befektetők adják, függetlenül ezen befektetők jogi természetétől és tulajdonosi szerkezetétől.

19. cikk

A KKV-garanciakeret

(1) A KKV-garanciakeretet a Bizottság nevében az EBA működteti.

A KKV-garanciakeret a következő feladatokat végzi:

(2) A KKV-garanciakeret a következő négy részből áll:

a harmadik rész: c) a KKV-k tőke- vagy kvázitőke-befektetéseinek garanciája, amely magában foglalja az olyan befektetéseket, amelyek magvető tőkét és/vagy tőkét biztosítanak a vállalkozás induló szakaszában, valamint mezzanine finanszírozást, hogy csökkenjenek a KKV-k előtt álló, gyenge pénzügyi struktúrájukból fakadó vagy az üzleti vállalkozás átadásából származó nehézségek.

a negyedik rész: d) A KKV-k hitelportfóliójának értékpapírosítása, amely a KKV-k számára kiegészítő hitelfinanszírozást mozgósít a célintézményekkel kötött megfelelő kockázatmegosztási megállapodások alapján. E tranzakciók támogatásának feltétele az intézmények arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy a mozgósított tőkéből származó likviditás jelentős részét ésszerű időn belül új KKV-hitelezésre fordítsák. Az új, idegen tőkével való finanszírozás nagyságát a garantált portfóliókockázat nagysága alapján számítják ki, és a lejárati idővel együtt ebben is minden, tőkét nyújtó intézménnyel külön állapodnak meg.

20. cikk

A kapacitáskiépítési rendszer

(1) A kapacitáskiépítési rendszert a nemzetközi pénzügyi intézményekkel – beleértve az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankot (EBRD), az Európai Beruházási Bankot (EBB), az Európai Befektetési Alapot (EBA) és az Európa Tanács Fejlesztési Bankját (CEB) – kell működtetni.

A kapacitáskiépítési rendszer a következő feladatokat végzi:

(2) A kapacitáskiépítési rendszer a magvetőtőke-finanszírozási cselekvésből és a partnerségi cselekvésből áll.

A magvetőtőke-finanszírozási cselekvés támogatást nyújt az innovatív és az egyéb, növekedési potenciállal rendelkező KKV-k számára – beleértve a hagyományos gazdaságban szereplőket is – a kockázati tőke kínálat ösztönzésére, a magvetőtőke-alapok és indulófinanszírozási alapok vagy hasonló szervezetek támogatásán keresztül. Támogatást biztosíthat a különleges befektetési vagy technológiai ismeretekkel rendelkező kiegészítő személyzet hosszú távú alkalmazására.

A partnerségi cselekvés támogatást biztosít a pénzügyi közvetítők számára a KKV-k hitelfinanszírozására vonatkozó hitelértékelési eljárás javítása érdekében nyújtott technikai segítség költségeinek fedezésére, hogy ösztönözzék az azon országokban lévő KKV-k finanszírozását, ahol a banki közvetítés alacsonyabb szinten áll.

A partnerségi cselekvés alkalmazásában az „alacsonyabb szinten álló banki közvetítés” azon országokban lévő bankokra vonatkozik, ahol a hazai hitel a bruttó hazai termékének százalékában kifejezve jelentősen a közösségi átlag alatt van az Európai Központi Bank vagy a Nemzetközi Valutaalap vonatkozó adatai alapján.

A partnerségi cselekvés a nemzetközi pénzügyi intézmények által a jogosult országokban a partnerbankoknak vagy pénzügyi intézményeknek biztosított hitelkereteket vagy a kockázatmegosztást kíséri. A partnerségi cselekvés jelentős része a bankok és más pénzügyi intézmények arra vonatkozó képességeinek a javításához kapcsolódik, hogy a jelentős ökoinnovációs összetevővel rendelkező projektek kereskedelmi életképességét felmérjék.

21. cikk

A vállalkozást és az innovációt támogató szolgáltatások

(1) A vállalkozást és az innovációt támogató szolgáltatásokat ösztönözni kell, különösen a KKV-k esetében.

(2) Tekintettel a már létező, vállalkozásokat támogató európai hálózatok tapasztalatára és szakmai ismeretére, a pénzügyi támogatást a hálózati partnereknek lehet nyújtani, különösen a következők biztosítása érdekében:

c)

Az ilyen szolgáltatásokra vonatkozó részleteket a III. melléklet tartalmazza.

(3) A Bizottság a hálózati partnereket a (2) bekezdésben említett különböző szolgáltatásokkal kapcsolatos ajánlattételi felhívások útján választja ki. Ezeket követően a Bizottság a kiválasztott partnerekkel partnerségi keretmegállapodást köthet, amely a felajánlott tevékenységek típusát, a támogatások odaítélésére vonatkozó eljárását és mindkét fél általános jogait és kötelezettségeit tartalmazza. A partnerségi keretmegállapodás a program egész időtartamára érvényes lehet.

(4) A (2) bekezdésben említett szolgáltatásokon kívül a Bizottság pénzügyi támogatást biztosíthat a keretprogram egyéb tevékenységeinek végrehajtására, de ezek az ajánlattételi felhívások korlátozhatók a hálózati partnerek körére. Az ilyen szolgáltatásoknak biztosítaniuk kell, hogy az érdeklődő felek és a potenciális ajánlattevők széles körű segítséget kapjanak a keretprogram alá tartozó támogatási lehetőségek tekintetében.

(5) A Bizottság a hálózati partnereket a megfelelő együttműködési és működési támogatás rendelkezésre bocsátásán keresztül támogatja. Az azon országokban létrehozott szervezetek, amelyek nem vesznek részt a keretprogramban, részesülhetnek ebből az együttműködési és működési támogatásból.

(6) A Bizottság biztosítja a hálózati partnerek együttműködését, valamint azt, hogy abban az esetben, ha a hálózati partner nem tud egy megkeresésre közvetlenül válaszolni, akkor azt egy illetékes hálózati partnerhez utalja.

22. cikk

Innovációs és ökoinnovációs kísérleti és piaci előállítási projektek

A Közösségnek támogatást kell nyújtania közösségi vonatkozású, technikailag már sikerrel bemutatkozott, de a kézzelfogható kockázat miatt a piacon még nem jelentős mértékben elterjedt innovatív vagy ökoinnovatív technikák, termékek vagy gyakorlatok első alkalmazásával vagy piaci előállításával foglalkozó projekteknek. E projekteknek elő kell mozdítaniuk az ilyen technikák, termékek vagy gyakorlatok szélesebb körű használatát a részt vevő országokban, és meg kell könnyíteniük piaci elterjedésüket.

23. cikk

Politikaelemzés, fejlesztés és koordináció és ikerintézményi együttműködés (twinning)

A résztvevő országokkal kapcsolatos politikaelemzés, fejlesztés és koordináció támogatása a következőket foglalhatja magában:

az ikerintézményi együttműködéseket és szakértők,– beleértve a közintézmények szakértőit is, a KKV-k és az érdekelt felek által küldött szakértőket – üléseinek, konferenciáknak és más rendezvényeknek a szervezését;

c)

24. cikk

A vállalkozási és innovációs program támogatási intézkedései

A Bizottság a következőket végzi el rendszeresen:

a versenyképesség és az ágazati kérdések elemzése és monitoringja, az európai ipar versenyképességéről szóló éves bizottsági jelentése számára is;

c)

3. szakasz

ÉVES Munkaprogram

25. cikk

Éves munkaprogram

Az éves munkaprogram részletesen és a 10. cikkben meghatározott célkitűzésekkel összhangban tartalmazza:

c)

Az éves munkaprogramnak világosan azonosítania kell az ökoinnovációt elősegítő intézkedéseket.

A 24. cikk (programtámogató intézkedések) szerinti tevékenységek nem tartoznak az éves munkaprogramba.

II. FEJEZET

Az IKT-politika támogatásának programja

1. szakasz

Célkitűzések és a cselekvések területei

26. cikk

Létrehozás és célkitűzések

(1) Az IKT-politika támogatásának programja az IKT-politika támogatása érdekében létrehozásra kerül.

(2) Az IKT-politika támogatásának programja a következő cselekvésekről rendelkezik:

c)

(3) A (2) bekezdésben említett cselekvések végrehajtása során különös hangsúlyt kell fektetni azon lehetőségek és előnyök előmozdítására és a rájuk vonatkozó tudatosság növelésére, amelyeket az IKT a polgárok, az állami hatóságok és a vállalkozások, különösen a KKV-k számára jelent.

27. cikk

Az egységes európai információs tér

Az egységes európai információs térrel kapcsolatos cselekvések céljai:

c)

28. cikk

Az IKT szélesebb körű bevezetésén és az abba történő beruházásokon keresztül történő innováció

Az IKT szélesebb körű bevezetésén és az abba történő beruházásokon keresztül történő innovációval kapcsolatos cselekvések céljai:

c)

29. cikk

Integrált információs társadalom, valamint a közérdekű szolgáltatások területén hatékonyabb és hatásosabb szolgáltatások kialakítása és az életminőség javítása

Egy integrált információs társadalom, valamint a közérdekű területeken hatékonyabb és hatásosabb szolgáltatások kialakításával és az életminőség javításával kapcsolatos cselekvések céljai:

c)

2. szakasz

Végrehajtás

1. alszakasz

A projektek, a legjobb gyakorlatokra vonatkozó cselekvések és a tematikus hálózatok megvalósítása

30. cikk

Általános szabályok

Az IKT-politikát támogató programot projektekkel, a legjobb gyakorlatra vonatkozó cselekvésekkel és tematikus hálózatokkal lehet végrehajtani, beleértve a páneurópai dimenziójú innovatív közszolgáltatások széles körű kipróbálására és demonstrációjára vonatkozó cselekvéseket.

A projektek, a legjobb gyakorlatra vonatkozó cselekvések és a tematikus hálózatok célja az innovatív IKT-alapú megoldások terjesztésének és legjobb használatának ösztönzése, különösen a közérdekű szolgáltatások területén és a KKV-k számára. A közösségi támogatás célja továbbá, hogy előmozdítsa a tagállamokban az információs társadalom kialakítására vonatkozó cselekvések koordinációját és végrehajtását.

31. cikk

Projektek, a legjobb gyakorlatra vonatkozó cselekvések és tematikus hálózatok

(1) A következőket kell támogatni:

c)

(2) A projektek célja az innováció, a technológiaátadás és a már piaci bevezetésre alkalmas új technológiák terjesztésének előmozdítása.

A Közösség támogatást nyújthat az (1) bekezdés a) pontjában említett projektek költségvetéséhez való hozzájárulásra.

(3) A legjobb gyakorlatra vonatkozó cselekvéseket az egymással tematikus hálózatokon keresztül kapcsolatban álló, egyedi témákkal foglalkozó klaszterek hajtják végre.

Az (1) bekezdés b) pontjában említett cselekvésekre vonatkozó közösségi hozzájárulás a cselekvés egyedi célkitűzéseinek eléréséhez szükséges vagy annak megfelelő közvetlen költségekre korlátozódik.

(4) A tematikus hálózatok összekapcsolódhatnak a legjobb gyakorlatra vonatkozó cselekvésekkel.

A tematikus tevékenységekre vonatkozó támogatást a hálózat koordinálásának és megvalósításának támogatható, kiegészítő költségeire nyújtják. A közösségi hozzájárulás ezen intézkedések támogatható, kiegészítő költségeit fedezheti.

2. alszakasz

Egyéb rendelkezések

32. cikk

Kérelmek

A 31. cikkben említett projektekre, a legjobb gyakorlatokhoz kapcsolódó tevékenységekre és a tematikus hálózatokra adott közösségi támogatásra vonatkozó kérelmeknek tartalmazniuk kell a projektek finanszírozásának minden összetevőjét tartalmazó listát, beleértve a Közösségtől és minden más forrásból származó kérelmezett pénzügyi támogatást. Adott esetben más formájú – például szolgáltatások vagy tanulmányok formájában létező – közösségi támogatásokra benyújtott pályázatok esetén is kérhetik a pályázóktól, hogy a pénzügyi tervre vonatkozólag adjanak tájékoztatást.

33. cikk

Politikaelemzés, fejlesztés és koordináció a résztvevő országokkal

A résztvevő országokkal kapcsolatos politikaelemzések, fejlesztés és koordináció támogatása a következőket foglalhatja magában:

c)

34. cikk

Népszerűsítés, kommunikáció, információcsere és terjesztés

(1) Az IKT-politika támogatási programja végrehajtásának és a jövőbeli tevékenységek előkészítésének támogatásához a következők szükségesek:

(2) A termékek, az eljárások és a szolgáltatások üzleti célú adaptálására vonatkozó intézkedések, marketing- és reklámtevékenység nem jogosult támogatásra.

35. cikk

Közös érdekű projektek: a tagállamokkal összehangoltan kidolgozott műszaki előírásokon alapuló beszerzés

Amennyiben az IKT-politika támogatásának programja célkitűzéseinek elérése érdekében szükséges, és amennyiben a termékek, a szolgáltatások, azok központi elemei vagy alkotóelemei Európa-szerte történő telepítésében fennálló tagállami közös érdek világosan megállapítható, a Bizottság létrehozhat olyan közös érdekű projekteket, amelyek a szükséges technikai és szervezeti feladatokat tartalmazzák. A meglévő kezdeményezéseket figyelembe kell venni, hogy elkerüljék az azonos feladatok többszöri elvégzését.

A Bizottság a tagállamokkal együttműködésben meghatározza az ilyen projektekre vonatkozó közös műszaki előírásokat és a végrehajtás ütemtervét. A közös műszaki előírások és a végrehajtás ütemterve alapján a Bizottság az érintett projektek végrehajtására ajánlattételi felhívást tesz közzé. Az ilyen ajánlattételi felhívásokat kizárólag a Bizottság teszi közzé a beszerzésre vonatkozó közösségi szabályokkal összhangban.

3. szakasz

Éves munkaprogram

36. cikk

Éves munkaprogram

Az éves munkaprogram részletesen és a 26. cikkben meghatározott célkitűzésekkel összhangban tartalmazza:

c)

III. FEJEZET

Az „Intelligens energia – Európa” program

1. szakasz

Célkitűzések és a cselekvések területei

37. cikk

Létrehozás és célkitűzések

(1) Az energiahatékonyság, a megújuló energiaforrások és az energia diverzifikáció támogatásának programja, „Intelligens energia – Európa” program, létrehozásra kerül. A program hozzájárul a biztonságos és fenntartható energia biztosításához Európa számára és fokozza az európai versenyképességet.

(2) Az „Intelligens energia – Európa” program különösen a következő cselekvésekről rendelkezik:

c)

38. cikk

Működési célkitűzések

Az „Intelligens energia – Európa” program a következő működési célokat tűzi ki:

a tagállamokban az energiahatékonyság, a megújuló energiaforrások és az energiadiverzifikáció területén az új és a leghatékonyabb technológiákba való beruházás fellendítése, beleértve a közlekedési ágazatot is, az innovatív technológiák sikeres demonstrációja és széles körben történő tényleges piaci befogadása közötti távolság áthidalásán keresztül annak érdekében, hogy felerősítse a köz- és magánszféra befektetéseinek hatásait, támogassa a kulcsfontosságú stratégiai technológiákat, csökkentse a költségeket, növelje a piaci tapasztalatot és hozzájáruljon az olyan pénzügyi és egyéb kockázatok és akadályok csökkentéséhez, amelyek gátolják az ilyen típusú befektetéseket;

az energiatermelés és fogyasztás hatékony és „intelligens” formái nem technológiai jellegű akadályainak leküzdése az intézményi kapacitás – többek között helyi és regionális szinten is – kiépítésének előmozdításán, különösen az oktatási rendszer keretén belül a tudatosság növelésén, az érintett főbb résztvevők, vállalkozások és a széles körű nyilvánosság közötti tapasztalat- és know-how-csere bátorításán, a legjobb gyakorlat és a legjobb rendelkezésre álló technológiák terjesztésének ösztönzésén, különösen a közösségi szintű támogatási eszközökön keresztül.

c)

39. cikk

Energiahatékonyság és az energiaforrások racionális felhasználása (SAVE)

Az energiahatékonyság és az energiaforrások racionális felhasználásának támogatására vonatkozó cselekvés magában foglalhatja:

40. cikk

Az új és a megújuló energiaforrások (ALTENER)

Az új és a megújuló energiaforrások támogatására vonatkozó cselekvés magában foglalhatja:

c)

41. cikk

Energia a közlekedésben (STEER)

A közlekedésben az energiahatékonyságnak, valamint az új és a megújuló energiaforrások felhasználásának támogatására vonatkozó cselekvés magában foglalhatja:

c)

42. cikk

Integrált kezdeményezések

A 39., 40. és 41. cikkben említett több területet összefogó vagy bizonyos közösségi prioritásokhoz kapcsolódó cselekvés magában foglalhatja:

2. szakasz

Végrehajtás

43. cikk

Népszerűsítési és terjesztési projektek

A következők támogatására kerül sor:

stratégiai tanulmányok a piac alakulásának és az energiaágazat fejlődési irányainak közös elemzése és rendszeres monitoringja alapján, a jövőbeli jogszabályi rendelkezések kidolgozása vagy a meglévő jogszabályok felülvizsgálata – beleértve a közös energiapiac működésével kapcsolatos kérdéseket is –, a fenntartható fejlődés támogatása céljából az energiaágazatban létrehozott közép- és hosszú távú stratégia végrehajtása, az ipar szereplőivel és más érdekelt felekkel a hosszú távú önkéntes kötelezettségvállalások, valamint a szabványok, a címkézési és tanúsítási rendszerek kidolgozása érdekében, szükség esetén harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel való együttműködésben is;

c)

44. cikk

Piaci előállítási projektek

A Közösségnek a közösségi vonatkozású innovatív technikák, folyamatok, termékek vagy gyakorlatok forgalomba hozatalára vonatkozó olyan projektek finanszírozását kell biztosítania, amelyek műszaki demonstrációja sikeresnek bizonyult. Ezeknek a projekteknek elő kell mozdítania az ilyen technikák, folyamatok, termékek vagy gyakorlatok szélesebb körű használatát a részt vevő országokban, és meg kell könnyíteniük piaci elterjedésüket.

3. Szakasz

Éves munkaprogram

45. cikk

Éves munkaprogram

Az éves munkaprogram részletesen és a 37. cikkben meghatározott célkitűzésekkel összhangban tartalmazza:

c)

III. CÍM

ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

46. cikk

A bizottságok

(1) A Bizottságot a következő bizottságok segítik:

c)

A Bizottság a VIPI segítségével biztosítja a teljes körű koordinációt és együttműködést az egész keretprogramban, beleértve a stratégiai irányítást és a koherens, teljes körű végrehajtást, szoros együttműködésben az IKTI-vel és az IEEI-vel.

(2) Az (1) bekezdésben említett bizottságokra az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikke alkalmazandó, tekintettel annak 8. cikke rendelkezéseire.

Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében megállapított időszak három hónap.

(3) Az (1) bekezdésben említett bizottságok elfogadják eljárási szabályzatukat.

47. cikk

Használati útmutató

(1) A keretprogram hatálybalépése után a Bizottság egy olvasmányos, felhasználóbarát használati útmutatót ad ki, létrehozva a kedvezményezetteknek a keretprogramban való részvételével kapcsolatos általános elvek világos, egyszerű és átlátható keretét. A használati útmutatónak különösen a KKV-k részvételét kell megkönnyítenie.

(2) A Bizottság biztosítja, hogy a pályázati jelentkezések benyújtása és az értékelés eredményeiről való értesítés között a lehető legkevesebb idő teljen el. Az értékelés eredményét méltányos időn belül ki kell küldeni.

48. cikk

Versenyképességgel és innovációval foglalkozó stratégiai tanácsadó testület

A Bizottság részére egy, a versenyképesség és az innováció területén létrehozott, ipari és vállalkozási szövetségek képviselőiből álló – ideértve a KKV-k képviselőit és egyéb szakértőket – stratégiai tanácsadó testület nyújt tanácsadást. A testület szakértelmének ki kell terjednie a keretprogramban megjelölt ágazatokra és kérdésekre, ideértve a finanszírozás, az IKT, az energetika és ökoinnováció kérdéseit.

49. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 96/413/EK határozat ezennel hatályát veszti.

50. cikk

Átmeneti rendelkezések

A 27. cikk b) pontjában meghatározott célkitűzések megvalósítására vonatkozó intézkedéseket 2008. december 31-ig a 456/2005/EK határozat értelmében kell végrehajtani.

Ezt követően azon cselekvéseket, amelyeket a 456/2005/EK határozat alapján ezen időpontban vagy ezen időpont előtt kezdeményeznek, az említett határozattal összhangban kell végrehajtani azzal az eltéréssel, hogy az említett határozattal létrehozott bizottság helyébe az IKTI, az e határozat 46. cikke (1) bekezdésének b) pontja által létrehozott bizottság lép.

A 21. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett szolgáltatások tekintetében a Bizottság 2007. december 31-ig továbbra is működtetheti az Euro Info Központok hálózatát és megkötheti az egyes éves támogatási megállapodásokat annak tagjaival – a jelenlegi keretprogram által finanszírozva –, valamint fenntarthatja a 2000/819/EK határozat által létrehozott, a vállalkozások és a vállalkozók támogatására szolgáló többéves program működési feltételeit.

51. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

(1) HL C 65., 2006.3.17., 22. o.

(2) HL C 115., 2006.5.16., 17. o.

(3) Az Európai Parlament 2006. június 1-jei véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a 2006. október 12-i tanácsi határozat.

(4) HL L 124., 2003.5.20., 36. o.

(5) HL L 167., 1996.7.6., 55. o.

(6) HL L 183., 1997.7.11., 12. o. Az 1376/2002/EK határozattal (HL L 200., 2002.7.30., 1. o.) módosított határozat.

(7) HL L 192., 2000.7.28., 1. o. A legutóbb az 1682/2004/EK rendelettel (HL L 308., 2004.10.5., 1. o.) módosított rendelet.

(8) HL L 333., 2000.12.29., 84. o. A legutóbb az 1776/2005/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (HL L 289., 2005.11.3., 14. o.) módosított határozat.

(9) HL L 14., 2001.1.18., 32. o.

(10) HL L 176., 2003.7.15., 29. o. A 787/2004/EK határozattal (HL L 138., 2004.4.30., 12. o.) módosított határozat.

(11) HL L 336., 2003.12.23., 1. o. A legutóbb a 2113/2005/EK határozattal (HL L 344., 2005.12.27., 34. o.) módosított határozat.

(12) A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(13) HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(14) HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

(15) HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

(16) HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

(17) HL L 77., 1996.3.27., 20. o.

(18) HL L 167., 2001.6.22., 10. o.

(19) HL L 345., 2003.12.31., 90. o.

(20) HL L 283., 2001.10.27., 33. o. A 2003-as csatlakozási okmány által módosított irányelv.

(21) HL L 1., 2003.1.4., 65. o.

(22) HL L 123., 2003.5.17., 42. o.

(23) HL L 52., 2004.2.21., 50. o.

(24) HL L 11., 2003.1.16., 1. o.

(25) HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

(26) HL L 79., 2005.3.24., 1. o.

c)

II. MELLÉKLET

A 17. cikkben említett, a kkv-k számára meghatározott közösségi pénzügyi eszközök alkalmazására vonatkozó rendelkezések

1. A KKV-K SZÁMÁRA BIZTOSÍTOTT KÖZÖSSÉGI PÉNZÜGYI ESZKÖZÖKRE VONATKOZÓ KÖZÖS RENDELKEZÉSEK

A. Költségvetés

A költségvetési előirányzat minden eszköz teljes költségét fedezi, beleértve a pénzügyi közvetítők felé történő fizetési kötelezettséget, mint például a garanciális veszteségeket, az EBA és az uniós forrásokat kezelő nemzetközi pénzügyi intézmények kezelési díjait, valamint minden más támogatható költséget és kiadást.

A pénzügyi eszközök között fennáll a források átruházásának lehetősége annak érdekében, hogy a keretprogram időtartama alatt előálló új körülményekre és a megváltozott piaci feltételekre reagálni lehessen.

B. Vagyonkezelői számlák

Az EBÁ-n és az érintett nemzetközi pénzügyi intézményeken belül külön vagyonkezelői számlákat kell létrehozni az eszközökhöz kapcsolódó költségvetési alapok elhelyezésére. Ezek a számlák kamatozhatnak. A 2013. december 31-én vagy az előtt esedékes kamatokat hozzá lehet adni a pénzügyi forrásokhoz, és azokat fel lehet használni az egyes eszközök céljaira.

A vagyonkezelő által a pénzügyi közvetítők számára eszközölt kifizetéseket a megfelelő vagyonkezelői számla terhére írják. A vagyonkezelő által az Európai Közösségek általános költségvetésébe visszafizetendő összegeket, a vagyonkezelői díjakat és más támogatható költségeket és kiadásokat a vagyonkezelői számla terhére írják a Bizottság és a vagyonkezelő közötti magállapodásokban meghatározott rendelkezésekkel összhangban. A vagyonkezelői számlán jóváírják a Bizottságtól származó bevételeket, a kamatokat, az eszköztől függően a megvalósult beruházásokból származó összegeket (GIF) vagy a kötelezettségvállalásokra és a garanciákra vonatkozó díjakat és az egyéb bevételeket (SMEG).

A 2013. december 31-e után a vagyonkezelői számlák esetleges egyenlegét – a még nem teljesített kötelezettségvállalásokon, valamint a támogatható költségek és kiadások fedezéséhez ésszerűen szükséges összegeken kívül – vissza kell utalni az Európai Unió általános költségvetésébe.

C. Díjak

Az eszközök működtetéséért megfelelő díjakat kell megállapítani. A díjakat a Bizottság a piaci áraknak megfelelően állapítja meg, és figyelembe veszi a következőket:

— az egyes pénzügyi eszközök időtartamát és a költségvetési időszaknál tovább tartó monitoringra vonatkozó követelményeket,

— a jogosult országokat,

— a pénzügyi eszköz újszerűségének és komplexitásának szintjét,

— a kapcsolt tevékenységek számát, úgymint a piackutatás, a közvetítők kijelölése és a velük folytatott tárgyalások, a megállapodások kialakítása, elszámolás, monitoring és jelentéstétel.

D. Nyilvánosság és a tudatosságnövelés

Minden közvetítőnek megfelelő nyilvánosságot és átláthatóságot kell biztosítania a közösségi támogatás számára, beleértve a keretprogram által elérhetővé tett pénzügyi lehetőségekről szóló megfelelő információkat.

Biztosítják a végső kedvezményezettek megfelelő tájékoztatását a rendelkezésre álló pénzügyi lehetőségekről.

2. A GIF ALKALMAZÁSA

A. Bevezetés

A Bizottság és az EBA megállapodik a bizalmasság, a kezelés és az ellenőrzés kérdéseiben. A Bizottság egyedi iránymutatásokat alkalmaz a pénztárkezelésre.

B. Közvetítők

A GIF 1 és a GIF 2 a szükséges képességet és a tapasztalatokat megfelelően ötvöző független csoportok által igazgatott, piacirányultságú közvetítőket célozza meg. A közvetítőket a legjobb üzleti és piaci gyakorlatnak megfelelően, átlátható és megkülönböztetésmentes módon kell kiválasztani. El kell kerülni a specializált alapok vagy hasonló struktúrák széles körével folytatott munka során felmerülő bármely összeférhetetlenséget.

C. Támogathatósági feltételek

A GIF egy magasabb kockázati profillal járó befektetési politika alkalmazása révén kiegészíti az EBB-csoport – beleértve az EBÁ-t – saját forrásokon alapuló tevékenységeit, mind a közvetítői alapok, mind befektetési politikáik tekintetében.

GIF 1

A GIF 1 a legfeljebb 10 éves, jellemzően a pre-A (alapítás előtti) vagy az A (korai) fázisban lévő KKV-kba befektető és adott esetben „follow-on” beruházásokat biztosító közvetítő kockázati tőkealapokba és egyéb befektetési eszközökbe fektet be. A közvetítő kockázati tőkealap összevont befektetésének szokásos legnagyobb mértéke az érintett alap birtokában lévő összes tőke 25 %-a. A legfelső határ legfeljebb 50 % az olyan új alapok esetében, amelyeknek egy meghatározott technológia vagy régió esetében valószínűleg különösen nagy húzóerejük lesz a kockázati tőkepiacok valamint az „üzleti angyalok” beruházásainak fejlesztésében. A közvetítő kockázati tőkealap összevont befektetésének legnagyobb mértéke azokban az esetekben 50 %, ha az alapok beruházásai az ökoinnovációban aktívan részt vevő KKV-kra vonatkoznak. Egy alapba befektetett tőke legalább 50 %-ának kell a rendes piaci feltételeknek megfelelő körülmények között működő befektetőktől származnia (a „piaci magánbefektető elve” értelmében), tekintet nélkül a tőke e részét biztosító befektetők jogi formájára. Egyetlen tőkealap irányában tett kötelezettségvállalások összege sem haladhatja meg a 30 millió EUR-t. A GIF 1 az EBA saját forrásaival vagy az EBB megbízása alatt álló forrásokkal vagy az EBA által kezelt más forrásokkal közös beruházásokat is eszközölhet.

GIF 2

A GIF 2 jellemzően a B és C (bővítés) szakaszban lévő KKV-kba befektető közvetítő kockázati tőkealapokba történő befektetéseket foglalja magában. A közvetítő kockázati tőkealap összevont befektetésének legnagyobb mértéke az érintett alap birtokában lévő összes tőke 15 %-a, vagy legfeljebb 25 %-a a következő esetekben:

— olyan új alapoknál, amelyeknek egy meghatározott technológia vagy régió esetében valószínűleg különösen nagy húzóerejük lesz a kockázati tőkepiacok fejlesztésében,

— azon alapok, amelyek fő beruházásai az ökoinnovációban aktívan részt vevő KKV-kra irányulnak,

— újonnan létrehozott vezetői csoport által felállított alapok.

A GIF 2 forrásoknak az EBA saját forrásaival vagy az EBB megbízása alatt álló forrásokkal vagy az EBA által kezelt más forrásokkal történő közös beruházása esetében a GIF 2-hozzájárulás legnagyobb mértéke 15 %. Egy alapba beruházott tőke legalább 50 %-ának kell a rendes piaci feltételeknek megfelelő körülmények között működő beruházóktól származnia (a „piaci magánbefektető elve” értelmében), tekintet nélkül a tőke e részét biztosító beruházók jogi formájára és tulajdonosi szerkezetére. Egyetlen tőkealap irányában tett kötelezettségvállalások összege sem haladhatja meg a 30 millió EUR-t.

D. A befektetés egyenrangúsága

Az GIF által a közvetítő alapokba befektetett összeg egyenrangú a magánbefektetőkével.

E. Főbefektetői szerep

Azon új alapok esetében, amelyek valószínűleg különösen erős katalizátori szerepet játszanak a kockázatitőke-piac fejlesztésében egy bizonyos technológia vagy régió szempontjából, az EBA elvállalhatja a főbefektető szerepét.

F. A feltételek átláthatósága

Az EBA biztosítja, hogy a GIF 1 és a GIF 2 keretén belüli finanszírozás követelményei és feltételei átláthatók és érthetők.

G. A GIF élettartalma

A GIF egy hosszútávú hitelkeret, amely általában 5–12 évig használható fel a vállalkozási tőkealapokban. A GIF keretében történő befektetések időtartama egyetlen esetben sem haladhatja meg a 19 évet, a Bizottság és az EBA közötti átruházási megállapodás aláírásától számítva. Megfelelő kilépési stratégiákat kell meghatározni az EBA és a közvetítők közötti megállapodásokban.

H. A beruházások megvalósítása

Mivel a GIF keretében megvalósuló legtöbb befektetés tőzsdén nem jegyzett, nem likvid jogalanyokra irányul, e beruházások megvalósítására a közvetítő alapok KKV-kba történő befektetéseinek értékesítéséből származó bevétel elosztása útján kerül sor.

I. A megvalósított befektetésekből származó bevételek újbóli befektetése

A bevételeket, beleértve az EBÁ-hoz 2013. december 31-je előtt beérkezett osztalékokat és visszatérítéseket, hozzá kell adni a GIF-hez, és a GIF céljára kell felhasználni.

3. A KKV-GARANCIAKERET ALKALMAZÁSA

A. Bevezetés

A Bizottság és az EBA megállapodik a bizalmasság, a kezelés és az ellenőrzés kérdéseiben, amelyek megfelelnek a rendes kereskedelmi gyakorlatnak. A Bizottság egyedi iránymutatásokat alkalmaz a pénztárkezelésre.

B. Közvetítők

A közvetítőket a már működő vagy a jogosult országokban létrehozható garanciaszervezetek közül kell kiválasztani, ideértve a kölcsönös garanciaszervezeteket és minden egyéb megfelelő pénzügyi intézményt. A kiválasztási eljárás átlátható és megkülönböztetésmentes legyen, és kerüljön minden összeférhetetlenséget.

A közvetítőket a legjobb piaci gyakorlatnak megfelelően kell kiválasztani, tekintettel az alábbiakra gyakorolt hatásra:

— a KKV-k számára elérhetővé tett finanszírozás (hitelek, tőke vagy kvázitőke) mennyisége, és/vagy

— a KKV-k finanszírozáshoz való hozzáférése, és/vagy

— a KKV-k finanszírozásában az érintett közvetítő általi kockázatvállalás.

C. Támogathatóság

A KKV-garanciakeret alapján a jogosultságokra vonatkozó pénzügyi kritériumokat minden egyes közvetítő esetében egyedi elbírálással kell megállapítani a tevékenységük alapján azzal a céllal, hogy a lehető legtöbb KKV-t bevonják. E szabályok az adott terület piaci viszonyait és gyakorlatát tükrözik.

A materiális és az immateriális javak – beleértve az innovációs tevékenységeket, a technológiafejlesztést és a licencszerzést – finanszírozása támogatható.

A KKV-garanciakeret negyedik, d) a KKV-k hitelportfoliójának értékpapírosítása részében az egyéni és a többszereplős, valamint a határokon átnyúló tranzakciók támogathatók. A támogathatóság a legjobb piaci gyakorlaton alapul, különösen a hitelportfóliók hitelminősítése és kockázatdiverzifikációja tekintetében.

D. A garanciák feltételei

A Bizottság nevében az EBA által a KKV-garanciakeret a) „hitelfinanszírozás”, b) „mikrohitelek” és c) „tőke vagy kvázitőke” keretében nyújtott garanciák a pénzügyi közvetítő által az egyéni tranzakciók portfóliófinanszírozásában viselt kockázatok egy részét fedezik. A KKV-garanciakeret negyedik, d) „értékpapírosítás” részébe tartozik olyan meghatározott értékpapírosított részvényhányadok kockázatának megosztása, amelyek elsőbbséget élveznek a legmagasabb kockázatú (ún. first loss piece) osztállyal szemben vagy amelyek a legmagasabb kockázatú osztály jelentős részének kockázatát a kockázatokozóra hárítják és a fennmaradó rész kockázatát viselik.

Az EBA által a KKV-garanciakeret a) „hitelfinanszírozás”, b) „mikrohitelek” és c) „tőke vagy kvázitőke” részeiben nyújtott garanciák általában egyenrangúak a közvetítő által nyújtott garanciákkal vagy adott esetben finanszírozással.

Az EBA a pénzügyi közvetítőtől egy közösen maghatározott ütemezés alapján díjat („kötelezettségvállalási díjat”) szedhet be a rendelkezésre bocsátott, de még fel nem használt összegekre nézve, továbbá garanciadíjat szedhet. Díjakat szedhet be az egyedi értékpapírosítási tranzakciók után is.

E. Az EBA összesített maximált vesztesége

A KKV-garanciakeret az Európai Unió általános költségvetését terhelő költségének az összegét annyiban maximalizálják, hogy az semmilyen körülmények között ne haladja meg az EBA számára e KKV-garanciakeretre rendelkezésre bocsátott költségvetési előirányzatot. A költségvetéshez nem kapcsolódik függő kötelezettség.

Az EBA arra vonatkozó kötelezettsége, hogy megfizesse a közvetítő részére a finanszírozási veszteségek rá eső részét, mindaddig fennáll, amíg egy adott finanszírozási portfólióból adódó veszteségek fedezésére kifizetett teljes összeg – szükség esetén csökkentve a megfelelő megtérülő veszteségek teljes összegével – el nem ér egy előre megállapított összeget. Ezt követően az EBA garanciáját automatikusan meg kell szüntetni.

F. A veszteségek fedezése és egyéb, a vagyonkezelői számlán jóváírandó bevételek

Az adott közvetítő által befizetett bármely veszteségfedezést a vagyonkezelői számlán jóváírnak, és azokat figyelembe veszik az EBÁ-nak az érintett közvetítő irányában fennálló összesített maximált vesztesége számítása során. Minden más bevételt, úgymint a kötelezettségvállalási díjat vagy garanciadíjat jóváírnak a vagyonkezelői számlán, és ha az 2013. december 31-ét megelőzően érkezett, hozzáadják a KKV-garanciakeret forrásaihoz.

G. A KKV-garanciakeret időtartama

Az egyes KKV-garanciák tervezett lejárata legfeljebb 10 év.

4. A KAPACITÁSKIÉPÍTÉSI RENDSZER ALKALMAZÁSA

A. Bevezetés

A magvetőtőke-cselekvések és a partnerségi cselekvés – beleértve a bizalmasság, a kezelés és az ellenőrzés kérdéseit is – végrehajtásának részleteit a Bizottság és az EBA vagy az érintett nemzetközi pénzügyi intézmények között létrehozott megállapodásban kell megállapítani.

A közvetítőket a legjobb piaci gyakorlatnak megfelelően kell kiválasztani.

A technikai segítségnyújtásra vonatkozó kiválasztási eljárásoknak átláthatónak és megkülönböztetésmentesnek kell lenniük, és el kell kerülniük minden összeférhetetlenséget.

B. A magvető tőkére vonatkozó cselekvés

A magvető tőkére vonatkozó cselekvés vagyonkezelői alapon működik. A költségvetési előirányzatok a cselekvés teljes költségét fedezik, beleértve annak kezelési díjait és minden egyéb támogatható költséget vagy kiadást. A támogatás a keletkezett kezelési költségek egy részének fedezésével támogatja azon alapokat, amelyek általános beruházási programja magukban foglalja a magvető tőke rendelkezésre bocsátását.

C. Partnerségi cselekvés

A partnerségi cselekvést az EBÁ-n vagy az érintett nemzetközi pénzügyi intézményeken keresztül hajtják végre. A támogatás magában foglalja a technikai segítségnyújtást, a kezelési költségeket és a kapacitáskiépítés támogatására felhasznált egyéb támogatható költségek fedezését.

5. ÉRTÉKELÉS

A külső értékelést független szakértők végzik, figyelembe véve az innovatív és munkahelyteremtő kis- és középvállalkozások (KKV-k) pénzügyi támogatásához szükséges intézkedésekről – a növekedési és foglalkoztatási kezdeményezésről szóló, 1998. május 19- i 98/347/EK tanácsi határozat (1) által létrehozott növekedési és foglalkoztatási kezdeményezés, valamint a vállalkozásokra, különös tekintettel a KKV-ra vonatkozó többéves program hatásait. A külső értékelések során a KKV-knak biztosított közösségi pénzügyi eszközök hatását vizsgálják, és az elért eredmények minőségi és mennyiségi elemzését végzik, különösen az egyes eszközök áttételi hatásának vizsgálatával és költség-haszon elemzésével. Az értékelési jelentések többek között a következő statisztikai adatokat nyújtják az Unió egésze, az egyes tagállamok és a többi résztvevő ország számára:

— a GIF esetében az elért KKV-k és a létrehozott munkahelyek számát,

— a befektetők megtérülési rátáját,

— a KKV-garanciakeret esetében a pénzügyi közvetítők által a KKV-knak nyújtott kölcsönök számát és értékét és az elért KKV-k számát, valamint a megszüntetett kölcsönök számát és értékét,

— a magvető tőkére vonatkozó cselekvés esetében a támogatott vállalkozások számát és a magvetőtőke-beruházások volumenét,

— a partnerségi cselekvés esetében a támogatott közvetítők és az elért KKV-k számát,

— az ökoinnovációra vonatkozó esetleges különös adatokat.

Megfelelő nyilvánosságot kell biztosítani a külső értékelők által készített jelentések eredményeinek és tanulságainak, valamint a legjobb gyakorlat érdekeltek közötti megosztásának.

(1) HL L 155., 1998.5.29., 43. o.