7.

A választott bíráknak eljárásaik során alkalmazniuk kell a megállapodás vonatkozó rendelkezéseit, valamint elfogadása után a bizottság által a megállapodás XIX. cikke (8) bekezdésének b) pontja szerint elfogadott határozat iránymutatását kell követniük. Ezenkívül a következő működési eljárásokat kell alkalmazni: a. A bizottság titkársága haladéktalanul továbbítja a választott bíráknak a megállapodás XIX. cikkének (1) vagy (2) bekezdése szerinti vonatkozó értesítést és kifogást. A választott bírák a kinevezésüktől számított 10 napon belül és a választottbírósági eljárásban részes felekkel folytatott konzultációt követően elfogadják a választottbírósági eljárás lefolytatásának menetrendjét. A menetrendnek az e határozat mellékletében található menetrenden kell alapulnia. b. A választott bírák érdemi ülést tartanak a választottbírósági eljárásban részes felekkel, kivéve ha a választottbírósági eljárásban részes felek abban állapodnak meg, hogy ilyen ülésre nincs szükség. Az érdemi ülés előtt a választottbírósági eljárásban részes felek eljuttatják írásbeli beadványukat a választott bíráknak, amelyben előadják az ügy tényállását és érveiket. c. Amennyiben a választottbírósági eljárásban részes valamely fél általa bizalmasnak minősített információt nyújt be a választott bíráknak, a választott bírák, a választottbírósági eljárásban részes többi fél és a harmadik felek kötelesek az információt bizalmasan kezelni. A választottbírósági eljárásban részes valamely fél kérésére a választott bírák a szóban forgó információk bizalmas jellegének megőrzéséhez szükséges további eljárásokat alakítanak ki. d. Amennyiben a választottbírósági eljárásban részes valamely fél az írásbeli beadványaiban szereplő információkat bizalmasnak minősíti, a szóban forgó fél egy, a választottbírósági eljárásban részes másik fél vagy harmadik fél kérésére olyan betekinthető összefoglalót készít a beadványában szereplő információkról, amelyet nyilvánosságra lehet hozni. e. Az érdemi ülésen a választott bírák felkérik a választottbírósági eljárást kérő felet, hogy szóbeli beadvány keretében terjessze elő álláspontját. Ezután a választott bírák felkérik azt a felet, amelyikkel szemben a választottbírósági eljárást kezdeményezték, hogy szóbeli beadvány keretében terjessze elő álláspontját. f. A választott bírák érdemi ülései nyilvánosak, kivéve, ha a választottbírósági eljárásban részes valamely fél azt kéri, hogy a bizalmasnak minősített információk védelme érdekében zárt ülést tartsanak. g. A választott bírák bármikor kérdéseket tehetnek fel a választottbírósági eljárásban részes feleknek és a harmadik feleknek, és akár az ülés folyamán, akár írásban magyarázatot kérhetnek tőlük. h. A választottbírósági eljárásban részes felek írásbeli beadványait, ideértve a választott bírák által feltett kérdésekre adott válaszokat, elérhetővé kell tenni a választottbírósági eljárásban részes másik fél vagy felek, valamint a harmadik felek számára. A választottbírósági eljárásban részes feleknek a választott bírákkal tartott ülésen tett szóbeli nyilatkozataikat írásban is be kell nyújtaniuk a választott bíráknak, a választottbírósági eljárásban részes másik félnek vagy feleknek, valamint a harmadik feleknek. i. Az írásbeli beadványokat, a kérdésekre adott válaszokat, valamint a harmadik felek szóbeli nyilatkozatainak írásos változatát a választott bírák, a választottbírósági eljárásban részes felek és az egyéb harmadik felek rendelkezésére kell bocsátani, és fel kell tüntetni a választott bírák által készített jelentésben. j. A választott bírák tanácskozásait bizalmasan kell kezelni. k. A választott bírák bármely releváns forrásból szerezhetnek információt, és konzultálhatnak szakértőkkel. A választott bírák eljuttatják a választottbírósági eljárásban részes feleknek és a harmadik feleknek a szakértőknek adott és a tőlük kapott információkat. A választottbírósági eljárásban részes feleknek lehetőséget kell biztosítani arra, hogy észrevételt fűzzenek a szakértőktől kapott hozzászólásokhoz. l. A választott bíráknak minden további, a választottbírósági eljárással összefüggő eljárásról a választottbírósági eljárásban részes felekkel konzultálva kell dönteniük. m. Ezen eljárások – a 7. pont c. alpontjára is figyelemmel – semmilyen formában nem gátolják a választottbírósági eljárásban részes feleket vagy a harmadik feleket abban, hogy saját álláspontjaikra vonatkozó nyilatkozataikat nyilvánosságra hozzák.