32002R2094
2002.11.28. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 323/21
A TANÁCS 2094/2002/EK RENDELETE
(2002. november 26.)
az Indiából származó, poliészterrel terjedelmesített fonal (PTY) behoz atalára vonatkozó végleges
kiegyenlítő vám kivetéséről és az Indonéziából származó PTY behozatalár a vonatkozó eljárás
megszüntetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokbó l érkező szubvencionált behozatallal
szembeni védelemről szóló, 1997. október 6-i 2026/97/EK tanácsi rendele tre (1), és különösen annak 14. és
15. cikkére,tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzult ációt követően benyújtott javaslatára,
mivel:
A.ÁTMENETI INTÉZKEDÉSEK
(1) Az 1411/2002/EK bizottsági rendelet (
2) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) ideiglenes kiegyenlítő
vámotvetettkiaz5402 33 00KN-kódalátartozóésIndiábólszármazó,polié szterrelterjedelmesítettfonal
(a továbbiakban: PTY) Közösségbe irányuló behozatalára. Az Indonéziára vonatkozóan megállapított
támogatási összeg de minimis volt, és ezért erre az országra nem vetettek ki ideiglenes kiegyenlítő vám ot.
(2) ugyanakkor a Bizottság az 1412/2002/EK rendelettel (3) ideiglenes dömpingellenes vámot is kivetett az
Indiából származó PTY behozatalára.
(3) Emlékeztettek arra, hogy a támogatás és a kár vizsgálata 2000. október 1-jétől 2001. szeptember 30-ig
tartott(vizsgálatiidőszak,VI).Azideiglenesrendeletbenelírástvet tekészre,ezértmegerősítik,hogy–amint
aztazalábbikülönbözőtáblázatokismutatjá k–akárelemzésszempontjábólfontosfejleményekvizsgálata
az1996.január1-jétől(ésnem1997.október1-jétől,amintazideiglenes rendeletbenszerepel)aVIvégéig
tartott (mérlegelési időszak). Ezt az időszakot a közösségi ipar gazdasá gi helyzetének általános fejlődése
elemzésének ismeretében határozták meg, figyelembe véve az 1996-ban Ind onézia, Malajzia, Tajvan és
Thaiföld ellen bevezetett dömpingellenes intézkedések hatását.
B.TOVÁBBI ELJÁRÁS
(4) Azon tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelye k alapján átmeneti intézkedések
bevezetésérőlhoztakhatározatot,többérdekeltfélírásbannyújtottab eészrevételeit.A2026/97/EKrendelet
(a továbbiakban: az alaprendelet) 11. cikkének (5) bekezdésével összhan gban a Bizottság valamennyi
meghallgatást igénylő érdekelt félnek lehetőséget biztosított a meghal lgatásra.
(5) A Bizottság minden további, a végleges megállapításhoz szükségesnek tartott információt beszerzett és
megvizsgált.
(6) Minden fél tájékoztatást kapott azokról a fontos tényekről és szempon tokról, amelyek alapján a végleges
kiegyenlítő vám kivetését, valamint az ideiglenes vámként biztosított ö sszegek végleges beszedését
szándékoznakajánlani.Biztosítottakrészükreegybizonyosidőszakoti s,amelyenbelülafentiinformációk
nyilvánosságra hozatala után előterjeszthetik kifogásaikat.
(1) HL L 288., 1997.10.21. 1. o. A legutóbb az 1973/2002/EK rendelettel (HL L 3 05., 2002.11.7, 4. o.) módosított rendelet.
(2) HL L 205., 2002.8.2, 26. o.
(3) HL L 205. 2002.8.2, 50. o.110 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/44. kötet
(7) A Bizottság által az átmeneti szakaszban már elvégzett ellenőrző láto gatásokon kívül az Unifi Textured
yarnsLtd.vállalatot,egyírországiszékhellyelrendelkezőközösségiP TY-termelőtazátmenetiintézkedések
bevezetését követően is felkeresték.
(8) Mérlegelték a felek által szóban és írásban beterjesztett észrevétel eket, és az előzetes megállapításokat
indokolt esetben ezeknek megfelelően módosították.
C.VIZSGÁLT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(9) Az indiai exportáló termelők azt állították, hogy a Bizottság az elemz ésében nem vette figyelembe, hogy a
Közösségben a PTY-nak három piaci szegmense létezik, amit állításuk szer int az Indiából, más harmadik
országokbólszármazó,valamintaközösségiiparáltalgyártottPTYátlag osértékesítésiáraiközöttijelentős
eltérés bizonyít. Ezen exportáló termelők szerint ezt igazolja az a tény, hogy a közösségi ipar átlagára a VI
alatt több mint 50 %-kal magasabb volt az indiai importárnál, ami állításu k szerint arra utal, hogy a
Közösségben gyártott PTY nem minden szempontból azonos az Indiából szárm azó PTY-nal.
(10) Emlékeztetni kell arra, hogy előzetesen megállapították, hogy ninc s lényeges különbség a PTY különböző
típusainakésminőségiváltozatainakalapvetőfizikaitulajdonságaiba nésfelhasználásában,éshogyezérta
fenti eljárás szempontjából a PTY valamennyi típusát egyetlen terméknek kell tekinteni. Ezenkívül
ideiglenesenarraakövetkeztetésrejutottak,hogyazIndiábangyártott ésaKözösségbekivittPTYalapvető
fizikai tulajdonságai és alkalmazásai hasonlók, mint a közösségi termel ők által előállított PTY-é, amelyet
ezért az alaprendelet 1. cikke (5) bekezdésének értelmében hasonló termé knek kell tekinteni. Ebből a
szempontból az értékesítési árak közötti különbség önmagában nem tekint hető a hasonló termék
meghatározása kritériumának.
(11) Emellett a piaci szegmentáció érve tekintetében nem hoztak fel, ille tve nem találtak objektív kritériumok
szerint olyan egyértelmű megkülönböztetésre vonatkozó bizonyítékot, a mely alátámaszthatta volna azt a
következtetést, hogy az Indiából behozott és a közösségi ipar által gyárt ott termékek egymástól eltérő
termékek. Maga az értékesítési ár – különösen a dömping- és támogatási gya korlat ismeretében –nem
tekinthető elegendőnek a piaci szegmensek létrehozásához. Ami a termékt ípusok esetén megállapított
különbségeketilleti,amelyeknélvalóbanszerepetjátszanakazeltérőá rképzésiszempontok,eztfigyelembe
veszikazalákínálásiéskárkiküszöbölésiszintneka(46)preambulumbek ezdésbenadottmagyarázatszerinti
kiszámításánál.
(12) Az érvet a fenti okok miatt elvetették, és megerősítették azokat a köv etkeztetéseket, hogy a PTY egyetlen
terméknek tekintendő, valamint hogy ezen a szinten átfogó elemzés készül jön.
(13) További észrevételek hiányában megerősítették a vizsgált termékne k és a hasonló terméknek az ideiglenes
rendelet (14)–(16) preambulumbekezdésében megállapított meghatározá sát.
D.TÁMOGATÁSOK
I.INDIA
1.Mintavétel
(14) Indiában a támogatás vizsgálatát az alaprendelet 27. cikkének megfe lelően végezték. Az ideiglenes
kiegyenlítő vám bevezetését követően nem érkezett semmiféle észrevétel az indiai exportáló termelők
mintavételét illetően, és ezért megerősítik az ideiglenes rendelet (17) –(27) preambulumbekezdésében
megállapított következtetéseket.11/44. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 111
2.A Vámjogosultsági Igazolványok Rendszerének (DEPB) a kivitelt követő ha sználata
(15) Azelőzetesmegállapításoknyilvánosságrahozatalátkövetőenazeg yikindiaiexportálótermelőésazindiai
ipart képviselő szövetség azzal érvelt, hogy a vállalat a vizsgálati idős zak alatt már nem alkalmazta a
DEPB-engedélyeket, és ezért a rendszer e vállalat esetében nem végezhet k iegyenlítést.
(16) A vállalat nem vonta kétségbe azt a megállapítást, hogy a vizsgálati i dőszak alatt a kivitelt követően
alkalmazta a DEPB-rendszert, és hogy a rendszert még mindig alkalmazzák I ndiában. A DEPB-rendszer
alapján adott kedvezményt a vizsgálati időszak alatt felhasznált vagy át ruházott (eladott) engedélyekre
nyújtotthitelalapjánszámították.Ígyazazállítás,hogyavállalatavi zsgálatiidőszakalattmárnemkapott
DEPB-engedélyeketésmásikrendszeralkalmazásáratértát,nemváltozta tottazonatényen,hogyavállalat
avizsgálatiidőszakalattvalóbanfelhasználtéseladottDEPB-engedély eket,éshogyavállalatfelhasználhatta
és még mindig felhasználhatja a rendszert. Ezért arra a következtetésre j utottak, hogy a vállalat a
DEPB-rendszer alapján kedvezményben részesült a vizsgálati időszak ala tt, és nem indokolt azt a
következtetést levonni, hogy a vállalat a jövőben nem részesülhet a rends zer által biztosított
kedvezményből.
(17) Kétexportálótermelőaztállította,hogyaDEPB-kedvezménytcsakaz érintetttermékgyártásáhozszükséges
alapanyagok vásárlására használta, és ezért ez nem tekinthető kiegyenlí tő támogatásnak.
(18) Amint azt már az előzetes megállapításoknál megjegyeztük, a DEPB-re ndszer nem az alaprendelet I., II. és
III. melléklete szerinti engedélyezett vámelengedési/vám-visszatérí tési rendszer. Az exportőrt semmi sem
köteleziavámmentesárunakagyártásifolyamatbanvalóténylegesfelhas ználására,ésahitelösszegétnem
aténylegesenfelhasználtráfordításokalapjánszámítják.Azilyenhite lekellenébenbehozottárukabelföldi
piacon értékesíthetők vagy más módon felhasználhatók. Ezenkívül az enge délyek szabadon eladhatók. A
vizsgálataztmutatta,hogyezekavállalatokDEPB-engedélyüknektöbbmi nt90%-át,illetve60%-áteladták
a vizsgálati időszak alatt. Ezért azt a végkövetkeztetés vonták le, hogy a DEPB-kedvezmény ezeknél a
vállalatoknál kiegyenlítő támogatást jelentett.
(19) Az egyik exportáló termelő azt követelte, hogy a DEPB-rendszer alapj án a kivitelt követően nyújtott
kedvezményt az érintett termék, azaz a PTY kivitelére adott engedélyek DE PB-összegére korlátozzák.
(20) Az a tény, hogy az ilyen engedélyeket bármilyen behozatalra fel lehet használni, sőt át lehet ruházni, nem
tette lehetővé a teljes kedvezmény különböző termékekre való elosztását . Az érintett termékektől eltérő
termékekreadottengedélyeketfellehethasználniolyanimportráfordít ásokrais,amelyekközvetlenülvagy
közvetve bekerülnek a PTY gyártásába. Ezért meg kell erősíteni a DEPB alap ján a kivitel után járó
kedvezménynek a vizsgálati időszak alatt a teljes exportforgalomra való elosztását.
(21) Az egyik exportáló termelő néhány, a feltételezett költségekhez kap csolódó juttatást is követelt, például
adócsökkentést, a kamat- és árfolyamveszteségek megtérítését.
(22) Azalaprendelet7.cikke(1)bekezdéséneka)pontjaértelmébencsaka támogatásratörténőminősítésselvagy
a támogatás megszerzésével kapcsolatban szükségszerűen felmerült költ ségek vonhatók le a támogatás
teljes összegéből. Ebből a szempontból az exportőr által igényelt feltét elezett juttatások nem vonhatók le
a megállapított kiegyenlítő támogatás összegéből.
(23) Végül megerősítették az alaprendelet (31)–(41) preambulumbekezdé sében szereplő megállapításokat.
3.Exporttámogató Termelőeszközök Rendszere (EPCGS)
(24) Azegyikexportőraztkövetelte,hogyazEPCG-kedvezménytateljes(e xport-ésbelföldi)forgalomraosszák
el annak figyelembevételével, hogy az e rendszer alapján megszerzett ter melőeszközöket belföldi és
exporttermelésre egyaránt felhasználták.112 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/44. kötet
(25) Megjegyzendő, hogy az EPCG az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében egy
exportteljesítményen alapuló, egyértelműen törvényes támogatási rend szer. Az engedély nem adható meg
áruexportra vonatkozó kötelezettségvállalás nélkül. Ezt a megállapítá st nem vitatták.
(26) Ezért az exporttámogatást, azaz az e rendszer alapján beszerzett ter melőeszközök esetében elengedett
vámot a teljes exportforgalomra kell elosztani.
(27) Ugyanez az exportáló termelő azt is követelte, hogy az EPCG-kedvezmé ny számítását az érintett termék,
vagyis a PTY gyártására használt beruházásra korlátozzák.
(28) Ez az exportáló termelő nemcsak az érintett termék (PTY) gyártásához kapott EPCG-engedélyeket, hanem
mástermékek,példáulapoliészterbőlkészültorientáltfonal(POY)gyár tásáhozis,amelyaPTYgyártásában
felhasználtlegjelentősebbalapanyag.APOY-tháromkülönbözőegységbe nállítottákelőéskésztermékként
értékesítették, vagy pedig különböző termékek előállítására használtá k fel.
(29) Lehetetlen volt megállapítani a vállalat könyvelése alapján, hogy m ely termelőeszközöket, illetve milyen
aránybanhasználtákfelPTYelőállítására.Ezértarraakövetkeztetésre jutottak,hogyatámogatásösszegének
meghatározására a legmegfelelőbb módszer az összes EPCG-engedélyből sz ármazó kedvezményeknek a
teljes exportforgalomhoz való viszonyítása.
(30) Összefoglalva, az alaprendelet (42)–(49) preambulumbekezdésében szereplő megállapításokat
megerősítették.
4.A kiegyenlíthető támogatások összege
(31) Az ideiglenes kiegyenlítő vám bevezetését követően a mintában nem sz ereplő együttműködő vállalatokra
megállapított teljes támogatási összegnél elírást fedeztek fel. Minden ekelőtt az ideiglenes rendelet (69)
preambulumbekezdésében megállapított ad valorem támogatás összegének a mintában nem szereplő
együttműködő vállalatok tekintetében 5,0 % helyett 5,2 %-nak kellett vol na lennie.
(32) Az indiai ipart képviselő szövetség azt állította, hogy a három vizsg ált vállalat tényleges támogatási
összegének súlyozott átlaga a de minimis küszöbérték alatt volt, és ezért „az EK következetes esetjogával
összhangban az eljárást meg kell szüntetni”.
(33) Az ideiglenes rendelet (69) preambulumbekezdésének megfelelően a t ámogatások összegét valamennyi
indiai exportáló termelő esetében 1,0–9,1 % közötti tartományban állapí tották meg. A támogatás összege
csak egy vállalat esetében nem érte el az indiai 3 %-os de minimis küszöbértéket.
(34) A támogatási összegek országos súlyozott átlaga – figyelembe véve az ideiglenes rendelet (69)
perambulumbekezdésében megállapított összegeket – 3,9 %, azaz meghalad ja ade minimis küszöbértéket.
Ezért semmi sem indokolja az Indiával szemben alkalmazott eljárás megszü ntetését.
(35) Semmilyenmásváltoztatásranemvoltszükségazideiglenesrendelet (68)és(69)preambulumbekezdésben
megállapított támogatási összegek esetében. A megállapításokat tehát a következők szerint megerősítik:
A támogatás típusa EOU/EPZKivitelt követő
DEPBEPCGS ITESElő-
engedélyÖsszesen
IndoRama Synthetics Limited 2,9 % 1,2 % 4,1 %
Reliance Industries Limited 0,4 % 0,6 % 1,0 % de
minimis
Welspun Syntex Limited 9,1 % 9,1 %Amintábannemszereplőegyüttmű-
ködő exportáló termelők5,2 %
Minden más vállalat 9,1 %11/44. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 113
II.INDONÉZIA
(36) Azátmenetiintézkedésekbevezetésétkövetőensemmilyenészrevéte lnemérkezetta deminimis támogatási
összegek Indonézia tekintetében történő megállapításával kapcsolatba n. Az ideiglenes rendelet (70)–(74)
preambulumbekezdésének megállapításait ezért meg kell erősíteni, és az Indonéziára vonatkozó eljárást
ennek megfelelő meg kell szüntetni.
E.A KÖZÖSSÉGI IPAR MEGHATÁROZÁSA
(37) Nem sokkal az átmeneti intézkedések bevezetése után a Dupont SA, az át meneti szakaszban a közösségi
iparmaghatározásábatartozóegyikegyüttműködőközösségitermelő–áll ítólagaközösségipiacalacsony
importárai miatt – végleg megszüntette a PTY gyártását a Közösségben. Miv el a gyártást végleg
megszüntették, a továbbiakban nem volt indokolt a Dupont SA-t a közösségi iparhoz tartozó vállalatként
kezelni.Következésképpenavéglegesmegállapításokmeghatározásasze mpontjábólúgyítéltékmeg,hogy
a közösségi ipart a két fennmaradó együttműködő termelő, nevezetesen az U NIFI Textured yarns Ltd és a
Sinterama Spa vállalat alkossa.
(38) Ezért megvizsgálták, hogy e két vállalat termelése még mindig a közös ségi termelés jelentős részét teszi-e
ki az alaprendelet 10. cikke (8) bekezdésében foglaltak szerint. Megálla pították, hogy a két fennmaradó
közösségi termelő összesített termelési volumene a hasonló termék közös ségi össztermelésének a 30 %-át
tette ki a VI alatt. Ezzel részesedésük meghaladja a fent említett cikkben meghatározott 25 %-os
küszöbértéket.Ezértazalaprendelet9.cikke(1)bekezdésénekmegfelel őenaközösségiipartezakétvállalat
alkotja.
(39) Az indiai exportáló termelők azzal érveltek, hogy az előzetes kárele mzés a közösségi termelők kisebb
hányadánakhelyzetealapjánkészült.Állításukatarraatényrealapoztá k,hogyapanaszttevő,avizsgálatban
ténylegesen együttműködő közösségi termelők nem képviselik a közösségi termelés nagyobb hányadát.
(40) Azérveléshelytelen,ésaztelutasították,mivelakétfennmaradóte rmelőaközösségiössztermeléstöbbmint
25 %-át képviseli. Ezért megerősítették, hogy ez a két együttműködő terme lő alkotja a közösségi ipart az
alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értel mében.
F.KÁR
1.Közösségi fogyasztás
(41) Új információk hiányában megerősítik közösségi fogyasztással kapc solatban az ideiglenes rendelet
(84)–(85) preambulumbekezdésében szereplő előzetes megállapításokat . A közösségi fogyasztás a
mérlegelési időszak folyamán a következőképpen alakult:
1996 1997 1998 1999 2000 VI
Közösségi fogyasztás 285 640 341 660 369 031 353 376 360 176 339 352
1996 = 100 100 120 129 124 126 119
2.Indiából származó támogatott behozatal
1996 1997 1998 1999 2000 VI
Indiai behozatal 7 583 16 992 17 210 7 696 12 886 22 6831996 = 100 100 224 238 156 247 299Piaci részesedés 2,7 % 5,0 % 4,9 % 3,3 % 5,2 % 6,7 %Árak 1,9 2,0 1,7 1,4 1,8 1,71996 = 100 100 107 91 75 95 93
(42) Az indiai behozatal volumene abszolút értékben csaknem megháromszo rozódott a mérlegelési időszak
során,az1996.évi7 583tonnáról22 683tonnáranőttaVIalatt.Megkelljeg yezni,hogy1999-tőlaVI-ig
tartó időszakban, amikor a közösségi összfogyasztás csökkent, az indiai behozatal volumene csaknem
megkétszereződött.114 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/44. kötet
(43) Az indiai behozatal részesedése a közösségi piacon belül az 1996. évi 2,7 %-ról a VI alatt 6,7 %-ra nőtt. A
behozatalvolumenének1999ésaVIközöttigyorsnövekedésévelpárhuzamo sanazindiaibehozatalpiaci
részesedése 3,3 %-ról 6,7 %-ra nőtt, miközben a közösségi összfogyasztás csökkent.
(44) Azátlagosimportáraz1996–1997közöttikezdetinövekedéstkövetőe ncsökkent.Alegalacsonyabbszintet
1999-ben érte el.
(45) Az Indiából származó behozatal volumenével és árával kapcsolatos és zrevételek hiányában az ideiglenes
rendelet (86)–(88) preambulumbekezdésében foglalt előzetes megállapí tásokat megerősítik.
(46) Tekintettel a közösségi ipar összetételében bekövetkezett fent eml ített változásokra az áralákínálással
kapcsolatosszámításokatfelülvizsgálták.Azár-alákínálásikülönböz etkiszámításárahasznált,azideiglenes
rendelet(89)és(92)preambulumbekezdésébenismertetettmódszereazon bannemváltozott.Emlékeztetni
kell arra, hogy az áralákínálás elemzésének céljából az Indiából származ ó PTY különféle típusainak árát a
közösségi ipar által gyártott és értékesített hasonló típusok árával has onlították össze. Az átlagos árak
összehasonlítása – amint azt az indiai exportáló termelők javasolták – ne m venné figyelembe a különféle
terméktípusokat, és félrevezető eredményekhez vezetne.
(47) Ennek alapján a közösségi ipar árainak százalékában kifejezett felü lvizsgált ár-alákínálási különbözetek a
vizsgálatban együttműködő exportáló termelők esetében 23 % és 28 % között i tartományban mozogtak.
(48) Annak fényében, hogy az egyik indiai export termelőre megállapított támogatási összeget a de minimis
küszöbérték alattinak találták, a Bizottság megvizsgálta, hogy az említ ett nem támogatott behozatalok
kizárása nem változtatná-e meg jelentősen a fenti következtetéseket. En nek alapján megállapították, hogy
a támogatott indiai behozatal növekedési szintje mind az abszolút mennyi ség tekintetében, mind pedig
relatív értékben hasonló lenne, vagyis 1996 és a vizsgálati időszak közöt t megkétszereződne, és
konkrétabbanaz1999.évivisszaeséstkövetőenezenévésavizsgálatiidő szakközöttmegiskétszereződött.
Amiazátlagosimportárakatilleti,méghaatrendamérlegelésiidőszakal attnövekedéstmutatnais,azindiai
importárakmégebbenezesetbenisjelentősenalattamaradnánakavizsgál atiidőszakalattaközösségiipar
árainak,mégpedig23–28%-kal.Ezértazakövetkeztetésvonhatóle,hogym éghaazazonvállalattóltörténő
behozatalt, amelyre de minimis kárkülönbözetet állapítottak meg, kizárnák a fenti elemzésből, az azzal
kapcsolatos következtetések nem változnának.
3.A közösségi ipar helyzete
(49) Miutánazegyikegyüttműködőközösségitermelő t–afentebbemlítettekszerint–kizártákaközösségiipar
meghatározásából, az előzetesen megállapított, kárra vonatkozó mutató kat ennek megfelelően
felülvizsgálták.Azalábbiadatokakárravonatkozómutatókváltozásátm utatjákamérlegelésiidőszakalatt
a két fennmaradó együttműködő termelő tekintetében. Az információk biza lmas jellege miatt – mivel a
közösségi ipar csak két közösségi termelőből ál l – a számadatokat indexálták.
Termelés, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás (1996 = 100)
1996 1997 1998 1999 2000 VI
Termelési volumen 100 112 117 112 122 118
Gyártási kapacitás 100 110 116 118 130 135Kapacitáskihasználás 100 101 101 95 94 88
(50) A közösségi ipar termelési volumene 18 %-kal nőtt a mérlegelési idősz ak alatt. Meg kell jegyezni, hogy a
legnagyobb mértékű növekedésre az 1996 és 1998 között került sor. Ezt köve tően a termelési volumen
változó görbét mutatott, és a vizsgálati időszakban az 1998. évihez hason ló szintet ért el.
(51) A gyártási kapacitást az üzembe állított gépek óránkénti maximális n évleges teljesítménye alapján
állapítottákmeg,megszorozvaazéveselméletimunkaórákszámával,figy elembevéveakarbantartástésaz
egyéb hasonló termelésmegszakításokat.11/44. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 115
(52) Agyártásikapacitáskétlépésbennőtt.Azelső,16%-osnövekedésre1 996és1998közöttkerültsor.Meg
kell jegyezni, hogy a közösségi ipar termelési volumene ugyancsak hasonl ó mértékben növekedett
ugyanezen időszak alatt, aminek az eredménye stabil, magas szintű kapaci táskihasználás volt. A második
növekedés 1999 és a vizsgálati időszak vége között következett be, amikor a gyártási kapacitás körülbelül
14 %-kal nőtt. Ezen időszak alatt a termelés szintje viszonylag stabil mar adt, ez a magyarázata a
kapacitáskihasználás csökkenésének.
Készletek (1996 = 100)
1996 1997 1998 1999 2000 VI
Készletek 100 62 10 5 25 72
(53) Akészleteknekaz1996–1999közötticsökkenésétazértékesítésivol umennekazugyanezenidőszakalatti
termelési volumenhez viszonyított jelentős mértékű növekedése magyará zza. Ezt követően a készletek az
értékesítési volumen jelentős csökkenése következtében nőttek, miközb en a termelés kis mértékben
növekedett.
Értékesítési volumen, piaci részesedés és növekedés (1996 = 100)
1996 1997 1998 1999 2000 VI
Értékesítési volumen 100 116 121 116 116 106
Piaci részesedés 100 98 94 94 92 89
(54) A közösségi ipar értékesítési volumene 6 %-kal nőtt a mérlegelési idő szak alatt. A legmagasabb értéket az
1998. év folyamán érte el (21 %-os növekedés 1996-hoz viszonyítva), majd a rákövetkező időszakban
13 %-kal csökkent.
(55) Az 1996–1998 közötti időszakban a közösségi ipar értékesítési volum ene a Közösségen belüli
összfogyasztásfejlődéséhezképestkevésbéjelentősmértékbennőtt.Ez tkövetőencsökkenésemarkánsabb
volt, mint a Közösségben 1998 és a vizsgálati időszak közötti, a PTY iránti általános kereslet csökkenése.
Ez a magyarázata annak, hogy a piaci részesedések folyamatosan csökkente k.
(56) Az indiai exportáló termelők azt állították, hogy a Közösségnek a mér legelési időszak alatt az összes
közösségitermelőpiacirészesedésénekalakulásátfigyelembekellettv olnavennie,nemcsakaközösségiipar
piaci részesedésének alakulását. Ez a piaci részesedés általános növeke dését mutatta volna.
(57) Megkelljegyezni,hogyazalaprendelet8.cikke(1)bekezdéseszerin takármeghatározásaalattaközösségi
iparnak okozott jelentős kárt kell érteni. Ezért a kár meghatározása a (40 ) preambulumbekezdésnek
megfelelően a közösségi ipart alkotó együttműködő közösségi termelők ál talános gazdasági helyzetére
korlátozódik.Emelletta(86)preambulumbekezdésbenszereplőtáblázat aztmutatja,hogyatöbbiközösségi
termelő piaci részesedése is jelentős mértékben csökkent a mérlegelési i dőszak alatt. Valójában a többi
közösségi termelő szerepét az okozati összefüggéssel kapcsolatban érté kelték. Ezért az érvet elutasították.
Értékesítési ár (1996 = 100)
1996 1997 1998 1999 2000 VI
Átlagos értékesítési ár 100 100 100 93 90 95
(58) Aközösségiiparátlagosértékesítésiára1996és1998közöttstabilm aradt,azaztkövetőidőszakbanpedig
5 %-kal csökkent. Emlékeztetőül: a közösségi piacon a vizsgálati időszak ban értékesített hasonló típusok
megfelelő összehasonlításai 23–25 % közötti alákínálási különbözetet m utattak.116 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/44. kötet
Nyereségesség (1996 = 100)
1996 1997 1998 1999 2000 VI
Nyereségesség 100 125 106 40 –223 –254
(59) A közösségi iparnak a közösségi piaci nettó árbevételben kifejezett nyereségessége meredeken zuhant a
mérlegelési időszak alatt az 1996. évi pozitív szintről a vizsgálati idős zak alatti jelentősen negatív szintre.
Beruházások és tőkeemelési képesség (1996 = 100)
1996 1997 1998 1999 2000 VI
Beruházások 100 59 183 90 69 18
(60) A beruházások szintje különösen 1996-ban és 1998-ban volt magas, ami közvetlen kapcsolatban állt a
gyártásikapacitásnövekedésével.Avizsgálatiidőszakalattaberuházá sokrendkívülkorlátozottmértékűek
voltak a fenti évekhez viszonyítva.
(61) Aközösségiipartőkeemelésiképességeamérlegelésiidőszakkezdet énnemfüggöttkomolyansemakülső
pénzügyi szolgáltatóktól, sem az anyavállalatoktól. Mindemellett, tek intettel a vizsgálati időszak alatti
veszteségek szintjére, a tőkeemelési képesség komoly veszélybe került a vizsgálati időszakban.
Beruházások hozama (1996 = 100)
1996 1997 1998 1999 2000 VI
Eszközök hozama 100 170 130 25 –5 –45
(62) A nettó eszközállomány hozamát (amely a nyereségességet fejezi ki a k özösségi ipar teljes
eszközállományának százalékában) ebben az esetben megfelelő mutatószá mnak tekintették.
(63) Anettóeszközállományhozamánakfejlődéseösszhangbanvoltanyere ségességrevonatkozóadatokkal,és
a Közösség pénzügyi helyzetének egyértelmű romlását mutatta, különösen az 1998. évet követően.
(64) AzindiaiexportálótermelőkaPTYsajátára,valamintaPTYelőállítá sáhozhasználtlegfontosabbalapanyag
(névszerintaPOY)áralakulásaalapjánmegkérdőjeleztékanettóeszközá llományhozamánakszintjét.Azzal
érveltek, hogy a PTY átlagos értékesítési ára jobban emelkedett, mint a PO Y ára, és ennek a nettó
eszközállomány hozamának pozitív irányú fejlődését kell eredményeznie .
(65) Mindenekelőtt meg kell jegyezni, hogy 1999 és a vizsgálati időszak kö zött a PTY és a POY átlagára
hasonlóanváltozott.Másodszor:figyelembekellvenniatöbbiköltségel emetis,példáulafelhasználtegyéb
anyagokat, valamint a gyártás költségét. Mindezeket az elemeket ellenőr izték és figyelembe vették a
nyereségesség és a beruházások hozamának a mérlegelési időszak tekintet ében történő megállapításához.
Ebben a tekintetben az eszközök értékének alakulását is figyelembe kell v enni. Ezért az érvet elutasították.11/44. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 117
Pénzforgalom (1996 = 100)
1996 1997 1998 1999 2000 VI
Pénzforgalom 100 163 67 195 72 43
(66) Apénzforgalmiadatokigazoltákaközösségiiparpénzügyihelyzetén ekromlását.Apénzforgalomazonban
ateljesvizsgálatiidőszakalattpozitívmaradt,és1999-banérteelaleg magasabbértéket.Ezalegmagasabb
értékfőkéntaz1998.évreelkönyveltjelentősszámúeladássalkapcsolat os1999.évikészpénzbeáramlással
van összefüggésben, amelyet ténylegesen csak 1999-ben vételeztek be.
Foglalkoztatás, bérek és termelékenység (1996 = 100)
1996 1997 1998 1999 2000 VI
Foglalkoztatottak 100 106 120 129 131 123
Bérek 100 117 125 142 141 145Termelékenység 100 105 98 87 93 95
(67) A foglalkoztatottak száma a mérlegelési időszak folyamán 23 %-kal nő t.. Ugyanezen időszak alatt a
foglalkoztatási költségek 45 %-kal emelkedtek.
(68) A mérlegelési időszak alatt a termelékenység 5 %-kal csökkent.
A közösségi ipar helyreállása a korábbi dömpinget követően
(69) Az 1996–1998 közötti időszakban a közösségi ipar pénzügyi helyzete k ielégítő volt, ami arra utal, hogy
–legalábbisrészben–helyreálltaharmadikországokbólszármazódömpin geltbehozatalhatásátkövetően,
amelybehozatalra1996-bandömpingellenesintézkedéseketvezettekbe. Eztkövetően1999ésavizsgálati
időszakközöt t–atámogatottindiaibehozatalnövekedésekövetkeztébe n–aközösségiiparhelyzeteismét
ingataggá vált.
Tényleges támogatási különbözetek
(70) Avéglegestámogatásikülönbözetekegyértelműenjelentősmértékűe k.Atámogatottbehozatalvolumenét
és árát tekintve ezeknek a támogatási különbözeteknek a hatása nem elhany agolható.
4.A kárral kapcsolatos következtetés
(71) Azt az előzetes következtetést, hogy a közösségi ipar a VI alatt az ala prendelet 8. cikkének értelmében
jelentős kárt szenvedett, megerősítik. A közösségi ipar ingatag helyzet e az 1998. évet követő időszakban
vált nyilvánvalóvá. 1996–1998 között a közösségi ipar termelési volumen e valóban nőtt (+ 17 %), és a
kapacitáskihasználásszintjemagasvolt,azértékesítésivolumenugyan csaknőtt(+21%),mígazértékesítési
árak stabilak maradtak, és az ipar még mindig nyereséges volt (a nettó forg alomra vetített hozam, a teljes
eszközállomány hozama és a pénzforgalom helyzete tekintetében). Követk ezésképpen a közösségi ipar
növelni tudta beruházásait, a foglalkoztatottak számát és a pénzforgalo m kedvező maradt ebben az
időszakban. Ezt a pozitív fejleményt az Indonéziával, Thaifölddel, Tajv annal és Malajziával szemben
bevezetettdömpingellenesintézkedések–amelyekhelyreállítottákati sztességeskereskedelmetaKözösség
piacán – és a PTY közösségi fogyasztása bővülésének együttes hatása magya rázza.
(72) 1998 után a közösségi ipar helyzete jelentősen romlani kezdett. Még h a a termelés volumene stabil is
maradt, a kapacitáskihasználás hét százalékponttal, az értékesítés vol umene 13 %-kal csökkent, míg az
értékesítésiárak5%-kalcsökkentek.Következésképpenaközösségiipar jelentősveszteségeketszenvedett,
és ez a beruházások szintjét is érintette.
(73) Az indiai exportáló termelők azzal érveltek, hogy a fentiekben részl etesen ismertetett, kárra vonatkozó
mutatókközülnéhánypozitívanváltozottamérlegelésiidőszakalatt,és ígynemutaltkárokkeletkezésére.118 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/44. kötet
(74) Mindenekelőttmegkelljegyezni,hogyazalaprendelet8.cikke(5)be kezdésénekmegfelelőenazecikkben
felsoroltegyetlengazdaságitényezősemadegyértelműútmutatástarra, hogyaközösségiiparjelentőskárt
szenved-e. Még fontosabb, hogy miközben való igaz, hogy a közösségi ipar g azdasági helyzete javult az
1996–1998közöttiidőszakban,aszámadatokésafentikövetkeztetésekvi lágosankimutatjákaközösségi
ipar helyzetének jelentős romlását az 1998. évet követő időszakban és a kö zösségi ipar által a VI-ben
elszenvedettjelentőskárt.Azérvettehátelutasították,ésmegerősíte ttékafentikövetkeztetést,vagyishogy
a közösségi ipar jelentős kárt szenVEDETT.
G.OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1.Bevezetés
(75) Azalaprendelet8.cikke(6)bekezdésénekmegfelelőenmegvizsgáltá k,hogya(40)preambulumbekezdésben
meghatározott, a Közösség által elszenvedett jelentős kárt az Indiából s zármazó támogatott behozatal
okozta-e. Az alaprendelet 8. cikke (7) bekezdésének megfelelően a Bizott ság más olyan ismert tényezőket
ismegvizsgált,amelyekkártokozhattakaközösségiiparnak,annakbizto sításaérdekében,hogyazemlített
tényezők által okozott kárt ne tulajdonítsák tévesen a támogatott behoza talnak.
2.A támogatott behozatal hatása
(76) 1996ésaVIközöttazIndiábólszármazóbehozatalvolumeneaháromszo rosáranőtt,azaz7 583tonnáról
22 683 tonnára. A növekedésre két lépésben került sor: először 1996 és 1998 között, amikor a behozatal
138%-kalnőtt,majdpedigaz1999-tőlaVI-igtartóidőszakban,amikor92% -kal,11 824tonnáról22 683
tonnára,azazkörülbelül10 800tonnávalnőtt.Megkelljegyezni,hogymik özbenazelsőnövekedésreakkor
került sor, amikor a közösségi piac még bővült, a második olyan időpontban történt, amikor a közösségi
fogyasztásjelentősencsökkent(-14 000tonna).Ugyanezenidőszakalatt ,azaz1999-tőlaVI-igaközösségi
ipar értékesítési volumene mintegy 13 %-kal csökkent.
(77) Ugyanezfigyelhetőmegrelatívértelemben.Azindiaipiacrészesedé seaz1996.évi2,7%-ról6,7%-ranőtt
a VI alatt. A növekedésre két szakaszban került sor: 1996 és 1998 között 2,7 %-ról 4,9 %-ra, 1999 és a VI
között pedig 3,3 %-ról 6,7 %-ra.
(78) 1999-benazindiaiimportáralacsonyszintet,átlagbantonnánként1 ,4eurótértel,amikörülbelül17%-os
csökkenéstazelőzőévhez,illetve26%csökkenés1996-hozképest.Ezzela zalacsonyárralnövelnitudták
értékesítési volumenüket, valamint 2000-ben és a VI-ben vissza tudták sz erezni elvesztett piaci
részesedéseiket. Az árak ekkor elérték az 1998. évi szintet, átlagban azo nban még mindig alacsonyabbak
voltak az 1996. és 1997. évi szintnél.
(79) Emlékeztetni kell arra, hogy a VI alatt jelentős mértékű – 23–28 % közö tti – ár-alákínálási árkülönbözetek
jöttek létre. Ez egyértelműen arra utal, hogy a VI-ben az Indiából származ ó behozatal jelentős nyomást
gyakoroltazárakra.Azilyenszintűár-alákínálásaVIalatti6,7%-ospia cirészesedésmellettvalóbanjelentős
negatív hatást gyakorolt erre az átlátható és nyomott közösségi piacra, é s egy olyan termékre, amely
rendkívül árérzékeny.
(80) Aközösségiiparugyanakkor1996és1998közöttegyszázalékpontkörü li,1999ésaVIközöttpedigmég
egy százalékpontnyi piaci részesedés csökkenéssel került szembe. Ezt a c sökkenést a közösségi ipar árai
alakulásának fényében kell nézni. 1998-hoz viszonyítva 1999-ben valóba n 7 %-kal kellett csökkentenie
árait ahhoz, hogy fenntartsa piaci pozícióját. Emlékeztetni kell arra, h ogy ugyanebben az évben az indiai
importárak 17 %-kal csökkentek. Ezt követően a közösségi ipar árai viszon ylag stabilak maradtak egy
bizonyos szinten, ami azonban nem volt elegendő a pozitív pénzügyi helyze t fenntartásához. A közösségi
ipar az indiai termelőktől eltérően nem volt képes javítani átlagos érték esítési árait a Közösség területén a
2000 és a VI közötti időszakban.11/44. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 119
(81) Az 1996–1998 közötti időszakban a közösségi ipar az indiai behozatal növekedése ellenére kedvezően
fejlődődött, mivel a növekvő közösségi piacon a különböző országokból (l ásd alább) származó PTY
behozatalára kivetett dömpingellenes vámok bevezetését követően helyr eállt a tisztességes kereskedelem.
1999-től kezdve azonban a közösségi ipar pénzügyi helyzete jelentősen ro mlott. A fenti magyarázatok
szerint, az értékesítés volumene és az árak csökkenni kezdtek, ami ismét n agyon hátrányosan hatott a
nyereségességre, a beruházások hozamára és a pénzforgalomra. Ez egybees ik azzal az időszakkal, amikor
azindiaiárakjelentősencsökkentek,ésazimportvolumenjelentősennöv ekednikezdett,vagyisaz1999-től
a VI-ig tartó szakaszban megkétszereződött az importvolumen.
3.Egyéb ismert tényezők hatása
Más harmadik országokból származó behozatal
(82) Miután egyik érdekelt fél sem jelentkezett további információkkal v agy észrevételekkel, megerősítették az
ideiglenes rendelet (121) preambulumbekezdésében levont következteté st, hogy az Indonéziából és
Tajvanrólszármazóbehozatalvalószínűlegugyancsakhozzájárultaközö sségiiparáltalavizsgálatiidőszak
alatt elszenvedett kárhoz.
(83) Ezen a nagyon átlátható piacon a PTY bármely országból származó, alac sony árú nagyobb mennyiségű
behozatala valószínűleg olyan kárt okoz a közösségi iparnak, amelyet jel entősnek lehet tekinteni.
Amennyiben azonban az indiai behozatal hatását az Indonéziából és Tajvan ról származó behozatal
hatásához viszonyítva mennyiségben fejezzük ki, figyelembe kell venni a z indiai behozatalnak az 1999 és
aVIközöttiszakaszbanelértjelentősnövekedésétmindabszolút,mindre latívértékben,valamintazindiai
behozatal vizsgálati időszakban elért átlagárát, amely átlagában alacs onyabb az indonéziai és tajvani
importáraknál,figyelembevéve,hogyazilyenbehozatalrarészbendömpi ngellenesvámokatvetnekki.Ilyen
körülményekközöttazakövetkeztetésvonhatóle,hogyazindiaibehozata lhatásanyilvánvalóannemvolt
kevésbé fontos, mint az indonéziai és a tajvani behozatalé, és hogy ezért v alós és lényegi kapcsolat volt az
Indiából származó behozatal és a közösségi ipar ingadozó helyzete között .
(84) Ami a többi harmadik országból származó behozatalt illeti, észrevét elek hiányában azt az előzetes
következtetésismegerősítették,hogyeznemtekinthetőolyannak,amely kártokozottaközösségiiparnak.
Nem támogatott behozatal
(85) Tekintettel arra, hogy az egyik indiai exportáló termelő számára meg határozott támogatási összegről
megállapították, hogy az nem éri el a de minimis küszöbértéket, a Bizottság megvizsgálta, hogy ezek a
behozatalok kárt okoztak-e a közösségi iparnak. Az Indiából származó PTY behozatalával kapcsolatos
párhuzamos dömpingellenes eljárás során véglegesen arra a következteté sre jutottak (hivatkozással a
végleges dömpingellenes rendeletre), hogy – többek között – ettől a bizon yos indiai termelőtől származó
behozatal dömpingelt volt, és kárt okozott a közösségi iparnak. Ez azonba n nincs hatással arra a
következtetésre, hogy az Indiából származó támogatott behozatal kárt ok ozott a közösségi iparnak.
Más közösségi termelők
(86) A bizonyos vállalatoktól kapott és a panaszban szereplő információk on alapuló alábbi táblázat a többi
közösségi termelő értékesítési volumenének és piaci részesedésének ala kulását mutatja.
1996 1997 1998 1999 2000 VI
Értékesítési volumen (tonna) 134 366 144 831 150 544 136 097 142 797 131 924
Piaci részesedés 47,0 % 42,4 % 40,8 % 38,5 % 39,6 % 38,9 %120 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/44. kötet
(87) A fenti adatokból látható, hogy a többi közösségi termelő PTY-értéke sítésének volumene 1996 és a VI
közötti szakaszban mind abszolút értékben, mind relatív értelemben jele ntősen csökkent. Ezenkívül
emlékeztetni kell arra, hogy ezen közösségi termelők jelentős része tény legesen az eredeti panaszosok
között volt. Ezek a vállalatok források hiányában nem voltak képesek telj esen együttműködni a jelenlegi
vizsgálatban, azonban teljes mértékben támogatták az eljárást, és telje s mértékben vagy részben
együttműködtek más hasonló eljárásokban.
(88) A fentiekre tekintettel arra a következtetésre jutottak, hogy a több i közösségi termelő nem járult hozzá a
közösségi ipar által a VI alatt elszenvedett kárhoz.
A közösségi ipar beruházásai
(89) Egyes érdekelt felek azzal érveltek, hogy a közösségi ipar által a mér legelési időszak alatt végzett komoly
beruházások valójában szintén a pénzügyi helyzet romlását okozták.
(90) Afentimagyarázatszerintaközösségiiparberuházásaiösszefüggte kagyártásikapacitásnövekedésével.Az
elsőkapacitásnövekedésre1996és1998közöttkerültsor,amikoraközöss égifogyasztásnövekedett.Ezért
aközösségiiparnöveltetermelésivolumenét,ésaközösségipiacnöveked ésévelösszhangbannövelnitudta
értékesítési volumenét is. A helyzet pozitív alakulására való tekintett el a közösségi ipar másodízben 1999
ésavizsgálatiidőszakközöttbővítettegyártásikapacitását.Anöveked ésmintegy10 000tonnáttettki.Ez
alkalommalazonbanaközösségiiparnemtudtanövelnitermelésétésérték esítésivolumenét,hogykitudja
használni új beruházással növelt kapacitását, és ennek következtében a k apacitáskihasználás jelentősen
csökkent. Mivel a PTY-ipar tőkeigényes, és az állandó költségek ennek meg felelően jelentősek, a termelési
ésértékesítésivolumen1999ésaVIközötticsökkenéseközvetlennegatív hatástgyakoroltaközösségiipar
pénzügyi helyzetére. Meg kell jegyezni, hogy a legfontosabb alapanyag ár a ugyanezen időszakban állandó
maradt.
(91) Az 1999 és a VI közötti kapacitásnövekedés valóban negatív hatást gya korolt a közösségi ipar pénzügyi
helyzetére. Ez azért történt, mivel egybeesett a közösségi ipar termelés i és értékesítési volumenének
csökkenésével. Az utóbbi csökkenést azonban az Indiából származó PTY beh ozatalának közösségi piacra
gyakorolt hatása okozta. Annak ellenére, hogy a közösségi fogyasztás az 1 999 és a VI között körülbelül
14 000tonnávalcsökkent,azIndiábólszármazóPTYimportvolumeneugyane zenidőszakalattazagresszív
árpolitikakövetkeztébenmintegy10 000tonnávalnőtt.APTYindiaiimpor táraijelentősenaközösségiipar
árai alatt maradtak a VI-ben, és a vonatkozó importvolumen olyan mértékbe n nőtt, hogy a közösségi ipar
nem tudta növelni értékesítéseit és termelését, illetve korlátozni érté kesítési és termelési volumenének
csökkenését, és következésképpen korlátozni az üzembe helyezett többle tkapacitás negatív hatását.
(92) Még ha a beruházásokhoz kapcsolódó költségek, és ennek következtébe n az üzembe helyezett kapacitás
növekedése,valóbannegatívhatástgyakoroltakaközösségiiparpénzügy ihelyzetéreaz1999ésaVIközötti
időszakban, ezt a hatást még súlyosbította az a tény, hogy a közösségi ipar nak csökkentenie kellett
értékesítését, termelési volumenét és értékesítési árait. Ez másrészt a z indiai behozatal alacsony árainak
nyomására következett be, amelynek volumene ugyanezen időszak alatt töb b mint megkétszereződött,
miközben az általános közösségi fogyasztás csökkent.
(93) Ezért egyértelmű, hogy az Indiából származó támogatott behozatal né lkül a közösségi ipar az 1998. évi
szinten tudta volna tartani értékesítési árait, és növelni tudta volna te rmelési és értékesítési volumenét. Ez
méretgazdaságosságoteredményezettvolna,éstisztességeskereskedel mifeltételekmellettaközösségiipar
feltudtavolnaszívniaberuházásaivalösszefüggőállandótöbbletkölts égeknagyrészét,esetlegazokegészét.11/44. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 121
A kereslet csökkenése
(94) Míg a közösségi fogyasztás a mérlegelési időszak alatt összességébe n nőtt, az 1999-től a VI-ig tartó
időszakbancsökkent.Annakellenére,hogyezacsökkenőtendenciaegybee settaközösségiiparértékesítési
volumenénekcsökkenésével,elsősorbanaztkellmegjegyezni,hogyaközö sségiiparértékesítésivolumene
aközösségifogyasztáshozviszonyítvanagyobbmértékbencsökkent.Máso dsorbanugyanezenidőszakalatt
az Indiából származó behozatal több mint megkétszereződött. Ezért miköz ben nem zárható ki, hogy ez a
keresletcsökkenés káros hatással volt a közösségi ipar helyzetére, ez el hanyagolhatónak tekinthető a
támogatott behozatal hatásaihoz viszonyítva.
Globális gazdasági visszaesés
(95) Az indiai exportáló termelők azt állították, hogy a közösségi ipar ál tal elszenvedett kár a 2000 végén
kezdődő globális világgazdasági visszaesésre vezethető vissza, és hogy ezt a kár okainak elemzésekor
figyelembe kell venni, és számszerűsíteni kell.
(96) Mindenekelőttmegkelljegyezni,hogyafentielemzésbőlkitűnik,ho gyaközösségiipargazdaságihelyzete
már 2000 vége előtt romlani kezdett. Másodsorban várható lenne, hogy a vil ággazdasági visszaesés a
Közösség minden gazdasági szereplőjét hasonlóan érintse. A rosszabbodó piaci helyzet ellenére az indiai
exportáló termelők a Közösségbe történő eladásaikat egyértelműen növel ni tudták. A fenti magyarázat
szerint a közösségi ipar értékesítési volumene a közösségi fogyasztásho z viszonyítva nagyobb mértékben
csökkent. Emellett a globális visszaesés hatása már tükröződött a fent em lített keresletcsökkenésben.
(97) Afentiekrevalótekintettel,méghanemiszárhatóki,hogyagazdaság ivisszaesésishatássalvoltaközösségi
iparhelyzetére,azakövetkeztetésvonhatóle,hogyatámogatottbehozat alárleszorítóhatásávalösszevetve
ez kis jelentőségű.
A közösségi ipar exportteljesítménye
(98) Az indiai exportáló termelők azzal érveltek, hogy a közösségi ipar pi aci részesedésének csökkenése annak
következménye, hogy inkább a kivitelt választották, mint a hazai értékes ítést. A közösségi ipar
exportvolumenének növekedése azt mutatja, hogy olyan piacokon versenyk épes, ahol tisztességes
kereskedelmi feltételek uralkodnak. Emlékeztetni kell arra is, hogy mik özben az exportvolumen valóban
megnégyszereződött a mérlegelési időszak alatt, a közösségi ipar teljes értékesítéséhez viszonyítva
elhanyagolható.Végezetültudomásulkellvenni,hogyaközösségiiparny ereségességétaközösségipiacon
folytatott értékesítés teremti meg. A fenti címszavakra vonatkozó továb bi észrevételek hiányában az
ideiglenes rendelet (126)–(127) preambulumbekezdése szerinti követke ztetéseket megerősítik.
Alapanyagár
(99) Ebben a tekintetben nem érkezett észrevétel, és ezért megerősítik az ideiglenes rendelet (123)–(125)
preambulumbekezdésének azon következtetéseit, hogy a közösségi ipar al apanyagára nem okozhatta a
közösségi ipar által elszenvedett kárt.
Az érdekelt felek egyéb érvei
(100) Azindiaiexportálótermelőkazzalérveltek,hogyatermelésivolum enVIalatticsökkenéseaközösségiipart
alkotó két termelő egyike üzemének szándékos bezárásának tulajdoníthat ó. A vizsgálat azonban azt
mutatta,hogyaVIalattnemvoltüzembezárás.Aszóbanforgótermelőmeger ősítette,hogynemkerültsor
üzembezárásra,ésazzalérvelt,hogytermelésivolumenébenbekövetkeze ttcsökkenésaVIalattaközösségi
piacon alacsony áron kínált PTY mennyisége növekedésének következménye . Ezért az érvet elutasították122 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/44. kötet
4.A kár okával kapcsolatos következtetés
(101) Végül megerősítették, hogy a támogatott behozatal káros hatással v olt a közösségi iparra, különösen az
1999ésavizsgálatiidőszakközöttiidőszakban,amelynekhelyzetétazér tékesítésivolumencsökkenése,a
nyomott eladási árak, a piaci részesedés csökkenése, valamint a pénzügyi helyzet, főleg a nyereségesség és
a beruházások hozamának jelentős romlása jellemzi. Ugyanezen időszak al att az Indiából származó
behozatal abszolút értékben és relatív értelemben egyaránt jelentősen n őtt olyan árakon, amelyek mélyen
a közösségi ipar árai alatt voltak.
(102) A következő egyéb ismert tényezőket vizsgálták: más harmadik orszá gból származó behozatal, egyéb
közösségi termelők értékesítései, a közösségi ipar beruházásai, a keres letcsökkenés, a globális gazdasági
visszaesés,azalapanyagárésaközösségiiparexportteljesítménye.Meg állapították,hogyezekközülnéhány
tényező ugyancsak károsan hatott a közösségi piac helyzetére. E tényezők hatása tovább súlyosbította az
Indiábólszármazóbehozatalnövekedésénekaközösségiiparhelyzetéreg yakoroltsúlyosannegatívhatását,
amely önmagában véve is jelentős kárt okozott a közösségi iparnak.
(103) A fenti elemzés alapján, amely kellőképpen megkülönböztette és elv álasztotta az összes ismert tényezőt
egymástól,valamintazoknakaközösségiiparragyakorolthatásátatámog atottbehozatalkároshatásaitól,
és miután biztosították, hogy az egyéb tényezők által okozott kárt nem tul ajdonítják a támogatott
behozatalnak, megerősítik, hogy az említett egyéb tényezők hatása nem vá ltoztatott azon a tényen, hogy
valós és lényeges ok-okozati összefüggés áll fenn a támogatott behozatal és a közösségi ipar által
elszenvedett jelentős kár közöTT.
H.A KÖZÖSSÉG ÉRDEKE
(104) Az előzetes megállapításokat követően bekövetkezett eseményekre , azaz a Dupont SA üzembezárására
tekintettel újra megvizsgálták, hogy a kárt okozó támogatással kapcsola tos következtetések ellenére nem
állnak-e fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az a következtetés lenne levonható, hogy a
Közösségnek nem áll érdekében a végleges kiegyenlítő intézkedések bevez etése.
1.A közösségi ipar és más közösségi termelők
(105) Azideiglenesrendeletmegállapításaiszerintnincsokaztfeltéte lezni,hogyaközösségiipartisztességespiaci
feltételekmellettneméletképesésversenyképes.Atényekazonbanaztmu tatják,hogyaközösségiiparléte
a tisztességes kereskedelem feltételeinek hiányában súlyosan veszélye ztetett. Valóban, a közösségi piacon
a tisztességtelen kereskedelem a Dupont SA bezárását eredményezte, amel y nem volt képes fennmaradni
a piac jelenlegi válságos helyzetében. Nem kizárt, hogy intézkedések bev ezetése nélkül más közösségi
termelők is ugyanerre a sorsra jutnának.
(106) Emlékeztetnikellarra,hogybárcsakkétközösségitermelőtudotte gyüttműködniavizsgálatban,azeljárást
aközösségitermelés75%-átképviselőközösségitermelőkteljesmértékb entámogatták.Afentimagyarázat
szerint a többi közösségi termelő ugyancsak tapasztalta piaci részesedé sének és értékesítési volumenének
csökkenését a közösségi piacon.
(107) Ezértmegerősítikazokatazelőzeteskövetkeztetéseket,amelyeks zerintaközösségiiparnakésaközösségi
termelőknek érdekében állna intézkedések bevezetése.
2.Importőrök
(108) Az átmeneti szakaszban nem érkezett válasz egyetlen importőrtől va gy kereskedőtől sem. Az ideiglenes
rendeletben azt a következtetést vonták le, hogy az intézkedések bevezet ése nem változtatna lényegesen a
helyzetükön.
(109) Mivel az átm eneti intézkedések bevezetését követően az érdekelt fe lek nem nyújtottak be további
észrevételeket, a fenti következtetéseket megerősítik.11/44. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 123
3.Alapanyag-szállítók
(110) Észrevételek hiányában megerősítik azt az előzetes következtetés t, hogy az intézkedések bevezetése a
feldolgozóipar érdeke.
4.Felhasználók
(111) Az átmeneti szakaszban csak egyetlen felhasználó működött együtt a vizsgálatban. Mivel az átmeneti
intézkedések bevezetését követően nem érkezett észrevétel, megerősíti k azt a következtetést, hogy az
intézkedések nem lennének hátrányosak a felhasználók életképességére é s versenyképességére.
5.Következtetés
(112) Ha nem vezetnének be kiegyenlítő intézkedéseket, az súlyosan veszé lyeztetné a közösségi ipar és a többi
közösségi termelő létét. Ezt erősíti meg az a tény, hogy a közösségi piacon uralkodó tisztességtelen
kereskedelemkövetkeztébenazegyikközösségitermelőnemrégkénytelen voltbezárniaKözösségbenlévő
üzemét.
(113) Amennyiben nem vezetnek be végleges intézkedéseket, továbbra is fe nnáll a közösségi ipar
nyereségességének a mérlegelési időszak alatt megfigyelt folyamatos cs ökkenésének a veszélye annak
kockázata mellett, hogy további PTY-üzemeket zárnak be a Közösségben.
(114) AfentiekrevalótekintettelaBizottságarraakövetkeztetésrejut ott,hogynemállnakfennolyankényszerítő
okok, amelyek arra mutatnak, hogy ne vezessenek be végleges kiegyenlítő i ntézkedéSEKET.
I.VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK
(115) A támogatásokkal, az okozott kárral, az okozati összefüggésekkel é s a közösségi érdekkel kapcsolatban
megállapított következtetésekre való tekintettel végleges kiegyenlít ő intézkedések bevezetését mérlegelik
annakérdekében,hogymegakadályozzák,hogyazIndiábólszármazótámoga tottbehozataltovábbikárokat
okozzon a Közösség iparának.
1.Kárkiküszöbölési szint
(116) Avéglegesenbevezetendőintézkedésekszintjénekmegállapításaé rdekébenmegerősítik,hogyatámogatott
importárakat olyan szintre kell emelni, amely nem okoz kárt.
(117) Az indiai exportáló termelők azt állították, hogy a kárt nem okozó ár kiszámításánál alapul vett
nyereségszintet önkényesen határozták meg, mivel annak alapja a mérlege lési időszakban megfigyelt
legmagasabb haszonkulcs volt.
(118) Emlékeztetni kell arra, hogy a kárt nem okozó ár kiszámításához figy elembe vett nyereségszintnek olyan
szintnekkellmegfelelnie,amelyetakártokozódömpingnélkülaközösség iiparreálisanelérhet.Az1998.
évetmegfelelőreferenciaévnektekintették,mivelúgygondolták,hogya bbanazévbenazIndiábólszármazó
behozatalmégnemgyakoroltnyomástaközösségiiparáraira,éshogyazint ézkedésekhatályaalátartozó
országokból származó behozatal már hasonló szintet ért el, mint a VI-ben. Az a tény, hogy az egyik
közösségi termelőt ki kellett zárni a közösségi ipar meghatározásából és ezért új nyereségességi
számadatokat határoztak meg a mérlegelési időszakra vonatkozóan, nem vá ltoztat azon az előzetes
megállapításon, hogy az ilyen ipar tisztességes piaci feltételek mellet t reálisan számíthat arra, hogy
dömpingelt és támogatott behozatal nélkül 8 %-os nyereségszintet ér el.
(119) A fentieket figyelembe véve az ideiglenes rendelet (155)–(157) pre ambulumbekezdésének megfelelően a
kárkiküszöbölési szint meghatározására vonatkozó módszert megerősíte tték.
(120) Ahogyafentiekbenazár-alákínálásikülönbözeteket,akárkülönbö zeteketisfelülvizsgáltákésmódosították.124 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/44. kötet
2.A vám formája és mértéke
(121) Mivel a támogatási összegekről megállapították, hogy azok alacson yabbak, mint a kárkiküszöbölési
különbözetek mértéke, a bevezetendő végleges kiegyenlítő vámok mértéké nek meg kell felelnie az
alaprendelet 15. cikke (1) bekezdésének megfelelően megállapított támo gatások összegének.
Indo Rama Synthetics Limited 4,1 %
Reliance Industries Limited 0 %Welspun Syntex Limited 9,1 %A mintában nem szereplő együttműködő exportáló termelők 5,2 %Az összes többi vállalat 9,1 %
(122) Az egyes vállalatokra vonatkozóan e rendeletben meghatározott kie gyenlítő vámok mértékét a jelenlegi
vizsgálat megállapításai alapján állapították meg. Ezért azok az adott v állalatoknak az említett vizsgálat
során megállapított helyzetét tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „ö sszes többi vállalatra”
alkalmazandóországosvámmal)tehátkizárólagazérintettországokbóls zármazóésazemlítettvállalatok
és ily módon az említett konkrét jogi személyek által gyártott termékek be hozatalára alkalmazandók. Az
e rendelet rendelkező részében konkrétan névvel és címmel nem említett bá rmely más vállalat, ezen belül
a konkrétan említett vállalatokhoz kapcsolódó vállalatok által gyártot t importtermékekre sem
alkalmazhatókezekavámtételek,azokra„azösszestöbbivállalatra”von atkozóvámtételekalkalmazandók.
(123) Evállalatspecifikus kiegyenlítő vámtételek alkalmazására irány uló kérelmeket (pl. a vállalat nevének
megváltoztatását vagy új termelő vagy értékesítő szervezet létesítését követően) minden vonatkozó
információval, különösen a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi és expor tértékesítéshez kapcsolódó
tevékenységei – például az említett névváltozással vagy a termelő- és ért ékesítő szervezet említett
változásával összefüggő – módosítására vonatkozó információkkal együt t haladéktalanul el kell küldeni a
Bizottságnak (
1). A Bizottság indokolt esetben a tanácsadó bizottsággal folytatott konz ultációt követően
megfelelően módosítja a rendeletet, frissítve azon vállalatok listáját , amelyekre egyéni vámtételek
vonatkoznak
J.AZ IDEIGLENES VÁM BESZEDÉSE
(124) Azexportálótermelőrevonatkozóanmegállapítottkiegyenlítőtám ogatásokösszegérevalótekintettelésa
közösségi iparnak okozott kár súlyosságának ismeretében szükségesnek t artják, hogy az 1411/2002/EK
rendeletalapjánazideigleneskiegyenlítővámeszközévelbiztosítottö sszegeketavéglegesvámtételvagyaz
ideiglenes vám, amennyiben az utóbbi alacsonyabb, összegének mértékéig véglegesen beszedjék,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges kiegyenlítő vámot vetnek ki az 5402 33 00 KN-kód alá tartozó és Indiából származó, poliészterrel
terjedelmesített fonal (PTY) behozatalára.
(2) A következő vállalatok által gyártott termékekre a vámkezelés előtti nettó közösségi határparitásos árra
alkalmazandó végleges kiegyenlítő vám mértéke a következő:
(1) Európai Bizottság – J-79 5/17 – B-1049 Brüsszel11/44. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 125
Vállalat Vámtétel (%)Kiegészítő Taric
-kód
Chhabria Polyester Corporation
Mehta House, 1st Floor, 91, Bombay Samachar Marg, Mumbai 400 023, India5,2 % A 388
Indo Rama Synthetics Limited51-A, Industrial Area, Sector III, Pithampur, 453 001, Distt. Dhar, Madhy a Pradesh,
India4,1 % A 389
Microsynth Fabrics Limited6,JaiTirathMansion,BarrackRoad,BehindMetroCinema,Mumbai400 020,I ndia5,2 % A 390
Modern PetrofilsNH No 8, Baman Gam, Taluka: Karjan, Distt: Baroda 391 210, India5,2 % A 391
Nova Petrochemicals Limited402, Trividh Chambers, Ring Road, Surat, India5,2 % A 392
Parasrampuria Industries Limited208, Nariman Point, Mumbai 400 021, India5,2 % A 393
Reliance Industries LimitedMaker Chambers IV, Nariman Point, Mumbai, 400 021, India0,0 % A 394
Sarla Polyester Limited304, Arcadia, 195 Nariman Point, Mumbai 400 021, India5,2 % A 395
Supertex Industries LimitedBalkrishna Krupa, 2nd Floor, 45/49, Babu Genu Road, Princess Street, Mumb ai
400 002, India5,2 % A 396
Welspun Syntex LimitedKamani Wadi, 1st Floor, 542, Jaganath Shankar Sheth Road, Chira Bazar, Mum bai
400 02, India9,1 % A 397
Az összes többi vállalat 9,1 % A 999
(3) Hacsak másként nem határozzák meg, a vámtételekre vonatkozó hatályba n lévő rendelkezéseket kell
alkalmazni.
2. cikk
Az1411/2002/EKrendeletszerintazIndiábólszármazóPTY-behozatalrav onatkozólagazideigleneskiegyenlítő
vám eszközével biztosított összegeket a véglegesen kivetett vámtétel va gy az ideiglenes vámtétel, amennyiben ez
utóbbialacsonyabb,összegemértékénekmegfelelőenkellbeszedni.Akie gyenlítővámvéglegestételeitmeghaladó
mértékben biztosított összegeket fel kell szabadítani.
3. cikk
Az Indonéziából származó PTY-behozatalra vonatkozó szubvencióellenes eljárás megszűnik.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó vala mennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2002. november 26-án.
a Tanács részéről
az elnök
B. BENDTSEN126 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/44. kötet