A BIZOTTSÁG (EU) 2022/984 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. június 22.)

a Kínai Népköztársaságnak a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek bankközi piacon történő elszámolására engedéllyel rendelkező és a Kínai Központi Bank által felügyelt központi szerződő felekre vonatkozó szabályozási keretének a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségéről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 25. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

(1) A 648/2012/EU rendelet 25. cikkében meghatározott, a harmadik országokban székhellyel rendelkező központi szerződő felek elismerésére vonatkozó eljárás célja, hogy az említett rendeletben rögzítettekkel egyenértékű szabályozási előírásokat alkalmazó harmadik országban székhellyel rendelkező és ott engedélyezett központi szerződő felek számára lehetővé tegye elszámolási szolgáltatások nyújtását az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok vagy kereskedési helyszínek számára. Az elismerési eljárás és az annak keretében hozott egyenértékűségi határozatok így hozzájárulnak a 648/2012/EU rendelet átfogó célkitűzésének eléréséhez: a stabil és biztonságos központi szerződő felek – ideértve a harmadik országban székhellyel rendelkező és ott engedélyezett központi szerződő feleket is – alkalmazásának a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek elszámolására történő kiterjesztése révén a rendszerszintű kockázat csökkentéséhez.

(2) Ahhoz, hogy valamely harmadik ország központi szerződő felekre vonatkozó jogi szabályozását az uniós jogi szabályozással egyenértékűnek lehessen tekinteni, a szóban forgó szabályozás szerint alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer érdemi eredményének a követelmények által elérendő szabályozási célokat illetően egyenértékűnek kell lennie az uniós követelményekkel. Ezen egyenértékűségi értékelés célja tehát annak ellenőrzése, hogy a Kínai Népköztársaság jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja-e, hogy az ott székhellyel és a bankközi piacon tőzsdén kívüli származtatott ügyletek elszámolására engedéllyel rendelkező központi szerződő felek ne tegyék ki az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagokat és kereskedési helyszíneket nagyobb kockázatnak, mint amekkorának az Unióban engedélyezett központi szerződő felek tennék ki e klíringtagokat és kereskedési helyszíneket, és következésképpen ne okozzanak elfogadhatatlan mértékű rendszerszintű kockázatot az Unióban. Ennek során mindenekelőtt azt kell figyelembe venni, hogy az uniós pénzügyi piacnál kisebb pénzügyi piacon folytatott elszámolási tevékenységek lényegesen kisebb kockázatot hordoznak.

(3) A 648/2012/EU rendelet 25. cikke (6) bekezdésének a), b) és c) pontja három feltételt tartalmaz, amelyeknek teljesülniük kell annak megállapításához, hogy valamely harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere az ott engedélyezett központi szerződő felek tekintetében egyenértékű az említett rendeletben rögzített követelményekkel.

(4) A 648/2012/EU rendelet 25. cikke (6) bekezdésének a) pontja értelmében az adott harmadik országban engedélyezett központi szerződő feleknek olyan, jogilag kötelező érvényű követelményeket kell teljesíteniük, amelyek egyenértékűek az említett rendelet IV. címében rögzített követelményekkel.

(5) Ez a határozat az azon központi szerződő felekre alkalmazandó szabályozási és felügyeleti rendszerre vonatkozik, amelyek a Kínai Központi Bank által kiadott, a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek bankközi piacon történő elszámolására vonatkozó engedéllyel rendelkeznek. A Kínai Központi Bank felelős a kínai bankközi piacokon a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek központi elszámolását végző központi szerződő felek engedélyezéséért és felügyeletéért. A Kínai Népköztársaságban a bankközi tőzsdén kívüli származtatott ügyleteknek az intézményi befektetők közötti, olyan származtatott ügyletekre vonatkozó ügyletek minősülnek, amelyekkel nem a Kínai Értékpapír-szabályozó Bizottság (a továbbiakban: CSRC) által felügyelt tőzsdén kereskednek (2). A kínai bankközi piacok főként a bankközi kötvénypiacból (3), a bankközi hitelezési piacból (4) és a bankközi devizapiacból (5) állnak. A tőzsdén kívüli származtatott ügyletek bankközi piacai közé tartoznak a származtatott kamatügyletek, a származtatott devizaügyletek, a származtatott kötvényügyletek, a származtatott hitelügyletek és az árualapú származtatott ügyletek. A Kínai Központi Bank hatáskörébe tartozó származtatott ügyletek a 648/2012/EU rendeletben meghatározott, központi szerződő felekre alkalmazandó rendelkezések hatálya alá tartozó származtatott ügyletek részhalmazának felelnek meg.

(6) A Kínai Népköztársaság értékpapírtörvényének V. fejezetével, a Kínai Népköztársaság határidős kereskedés igazgatásáról szóló rendeletének II. fejezetével, valamint a Kínai Népköztársaság tőzsdei határidős ügyletekről és származtatott ügyletekről szóló törvényével (Futures and Derivatives Law of the People’s Republic of China) összhangban a CSRC által felügyelt tőzsdén kereskedett származtatott termékeket elszámoló központi szerződő felekre alkalmazandó szabályozási és felügyeleti rendszer nem tartozik e határozat hatálya alá.

(7) A Kínai Népköztársaságnak a Kínai Központi Bank által engedélyezett központi szerződő felekre vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelményei a Kínai Népköztársaságnak a Kínai Központi Bankról szóló törvényéből (a továbbiakban: a Kínai Központi Bankról szóló törvény) (6) és alacsonyabb szintű rendeletekből állnak, amelyek meghatározzák azokat a jogi kötelezettségeket, amelyeket a Kínai Népköztársaságban székhellyel rendelkező és ott engedélyezett központi szerződő feleknek teljesíteniük kell. A Kínai Népköztársaság Főhivatala által kiadott, a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elvek végrehajtásával kapcsolatos kérdésekről szóló 2013. évi közlemény (7) szerint az engedélyezett központi szerződő feleknek a Fizetési és Piaci Infrastruktúra Bizottság és az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete által 2012 áprilisában kiadott, a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elvek keretében rögzített nemzetközi standardokat kell alkalmazniuk és végrehajtaniuk (8).

(8) A Kínai Népköztársaságban alkalmazandó szabályokban a központi szerződő felekre vonatkozóan rögzített alapelvek magas szintű standardokat rögzítenek, amelyeket a központi szerződő feleknek teljesíteniük kell ahhoz, hogy Kínában elszámolási szolgáltatások nyújtására engedéllyel rendelkezzenek. Ezen elvek értelmében a központi szerződő feleknek meg kell felelniük a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elveknek, egyértelmű és átlátható irányítási rendszerrel kell rendelkezniük, elő kell mozdítaniuk a pénzügyi piaci infrastruktúrák biztonságát és hatékonyságát, valamint támogatniuk kell a tágabb értelemben vett pénzügyi rendszer stabilitását. A Kínai Központi Bank egyedi követelményeket is előírhat a központi szerződő felek számára, különösen a belső ellenőrzési mechanizmusok és a kockázatkezelési rendszerek tekintetében.

(9) Az engedélyezett központi szerződő felek a Kínai Központi Bank folyamatos felügyelete alatt állnak. Az engedélyezett központi szerződő feleknek értesíteniük kell a Kínai Központi Bankot a központi szerződő felekre vonatkozó szabályok valamennyi módosításáról és minden jelentős kérdésről, beleértve az üzleti kör megváltozását és az új szolgáltatások elindítását, a kockázatkezelési ellenőrzés és a vészhelyzeti tervek változásait, az alapszabály, a belső eljárások és belső politikák módosításait, valamint az egyesülést és a felvásárlást. A Kínai Központi Banknak jóvá kell hagynia minden ilyen módosítást vagy jelentős kérdést.

(10) A Kínai Népköztársaságban a Kínai Központi Bank felügyelete alatt álló központi szerződő felekre vonatkozó, jogilag kötelező érvényű követelmények tehát kétszintű struktúrát alkotnak. Az első szint a Kínai Központi Bankról szóló törvényből és az ahhoz kapcsolódó alacsonyabb szintű rendeletekből áll, amelyek meghatározzák azokat a magas szintű standardokat, köztük a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elvek alkalmazását, amelyeknek a központi szerződő feleknek meg kell felelniük. A második szint azokat a szabályokat és eljárásokat foglalja magában, amelyek arra kötelezik az engedélyezett központi szerződő felet, hogy a Kínai Központi Bankhoz jóváhagyás céljából nyújtsa be a szolgáltatási körének és az üzleti szabályainak – beleértve a kockázatkezelési szabályokat, valamint a belső szabályokat és eljárásokat – minden módosítását.

(11) Annak értékelése során, hogy a Kínai Népköztársaságban székhellyel rendelkező, a Kínai Központi Bank felügyelete alatt álló központi szerződő felekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer egyenértékű-e az Unió jogi és felügyeleti keretrendszerével, figyelembe kell venni azt a kockázatcsökkentési eredményt is, amelyet az említett jogi és felügyeleti keretrendszer biztosít azon kockázati szint tekintetében, amelynek az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok és kereskedési helyszínek a szóban forgó jogalanyokban való részvételük miatt ki vannak téve. A kockázatcsökkentés eredményét az érintett központi szerződő fél által végzett elszámolási tevékenységekből eredő kockázat szintje – amelyet befolyásol azon pénzügyi piac mérete, ahol tevékenykedik – és a központi szerződő felekre az említett kockázatcsökkentés tekintetében alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer megfelelősége határozza meg. Ahhoz, hogy a kockázatcsökkentés terén azonos eredményt érjenek el, szigorúbb kockázatcsökkentési követelményekre van szükség azon központi szerződő felek esetében, amelyek tevékenységüket nagyobb pénzügyi piacokon végzik és így magasabb az eredendő kockázatuk, mint a kisebb pénzügyi piacokon tevékenykedő (és így alacsonyabb eredendő kockázattal rendelkező) központi szerződő felek esetében.

(12) Azok a pénzügyi piacok, ahol a Kínai Népköztársaságban a bankközi piacon engedélyezett központi szerződő felek végzik az elszámolási tevékenységüket, lényegesen kisebbek, mint azok a piacok, amelyeken az Unióban székhellyel rendelkező központi szerződő felek tevékenykednek. Az elmúlt három évben a Kínai Központi Bank által felügyelt központi szerződő felek által elszámolt származtatott ügyletek összértéke nem érte el az Unióban elszámolt származtatott ügyletek teljes értékének 1 %-át. Következésképpen az ilyen központi szerződő felekben való részvétel lényegesen kisebb kockázatot jelent az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagok és kereskedési helyszínek számára, mint az Unióban engedélyezett központi szerződő felekben való részvételük.

(13) A Kínai Népköztársaságban székhellyel rendelkező, a Kínai Központi Bank felügyelete alatt álló központi szerződő felekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer tehát egyenértékűnek tekintendő az Unió jogi és felügyeleti keretrendszerével, amennyiben az említett jogi és felügyeleti keretrendszer alkalmas az említett alacsonyabb szintű kockázat csökkentésére. A Kínai Központi Bank által engedélyezett központi szerződő felekre alkalmazandó elsődleges szabályok, beleértve az engedélyezett központi szerződő felek számára előírt, a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elvek alkalmazására és végrehajtására vonatkozó kötelezettséget, csökkentik az érintett piacon fennálló alacsonyabb szintű kockázatot és a 648/2012/EU rendeletben meghatározottal egyenértékű kockázatcsökkentési eredményt érnek el.

(14) A Bizottság ezért megállapítja, hogy a Kínai Népköztársaság jogi és felügyeleti keretrendszere biztosítja, hogy a Kínai Központi Bank által engedélyezett központi szerződő felek olyan, jogilag kötelező érvényű követelményeknek feleljenek meg, amelyek egyenértékűek a 648/2012/EU rendelet IV. címében megállapított követelményekkel.

(15) A 648/2012/EU rendelet 25. cikke (6) bekezdésének b) pontja értelmében egy harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszerének biztosítania kell az ott engedélyezett központi szerződő felek folyamatos és hatékony felügyeletét, illetve a keretrendszernek a központi szerződő felekkel szembeni érvényesíthetőségét.

(16) A Kínai Központi Bank felelős az engedélyezett központi szerződő felek bankközi piacon történő felügyeletéért, és részt vesz az általa felügyelt központi szerződő felek napi irányításában. A Kínai Központi Bank átfogó hatáskörökkel rendelkezik az engedélyezett központi szerződő felek ellenőrzésére és szankcionálására, beleértve -a helyszíni és a nem helyszíni ellenőrzések lefolytatására, az engedélyezett központi szerződő felek korrekciók megtételére való felkérésére, a figyelmeztetések kiadására, az illegálisan szerzett javak elkobzására, a központi szerződő felekkel szembeni szankciók kiszabására, valamint a központi szerződő felek igazgatóinak, vezető tisztségviselőinek és más, közvetlenül felelős alkalmazottainak figyelmeztetésére és megbírságolására vonatkozó hatáskört.

(17) A Bizottság ezért megállapítja, hogy a Kínai Központi Bank által engedélyezett és felügyelt központi szerződő felek folyamatos és hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alatt állnak.

(18) A 648/2012/EU rendelet 25. cikke (6) bekezdésének c) pontja értelmében a harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszerének ténylegesen egyenértékű rendszert kell biztosítania a harmadik ország jogi szabályozása alapján engedélyezett központi szerződő felek (a továbbiakban: harmadik országbeli központi szerződő felek) elismeréséhez.

(19) A Kínai Központi Bankról szóló törvény 4. cikke (1) bekezdésének 9. pontja és 32. cikkének (8) bekezdése szerint a Kínai Központi Bank felelős az elszámolási rendszerek rendes működésének fenntartásáért, és hatáskörrel rendelkezik az elszámolási rendszerre vonatkozó szabályok és rendeletek végrehajtására. A Kínai Népköztársaságon kívül székhellyel rendelkező azon központi szerződő felek, amelyek a Kínai Népköztársaságban székhellyel rendelkező kereskedelmi bankok számára kívánnak pénzügyi eszközöket elszámolni, kifogást nem tartalmazó levelet kérhetnek, , amelyet a Kínai Központi Bank a hatáskörén belül eseti alapon bocsát ki. A Bizottság nem lát arra utaló jelet, hogy a Kínai Központi Bank helytelenül gyakorolná a mérlegelési jogkörét. A Kínai Központi Bank figyelembe veheti a harmadik országbeli központi szerződő felekre a székhelyük szerinti joghatóság alapján alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszert. A Kínai Központi Bank együttműködik a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elvek E. felelősségi körébe tartozó, harmadik országbeli központi szerződő felek felügyeleti szerveivel és ellenőreivel (9). Ezenkívül a Kínai Bank- és Biztosításfelügyeleti Bizottság (a továbbiakban: CBIRC) által kiadott, a központi szerződő felek kockázati kitettségére vonatkozó tőkekövetelmények (10) lehetővé teszik a CBIRC számára, hogy a harmadik országbeli központi szerződő feleket „minősített központi szerződő félként” ismerje el, és ezáltal a kínai kereskedelmi bankok alacsonyabb kockázati súlyokat alkalmazzanak az ilyen harmadik országbeli központi szerződő felekkel szembeni kitettségekre.

(20) A Bizottság ezért megállapítja, hogy a Kínai Népköztársaságnak a Kínai Központi Bank felügyelete alatt álló központi szerződő felekre vonatkozó jogi és felügyeleti keretrendszere a harmadik országbeli központi szerződő felek elismerése tekintetében ténylegesen egyenértékű rendszert biztosít.

(21) Úgy tekinthető tehát, hogy a Kínai Népköztársaság jogi és felügyeleti keretrendszere teljesíti a 648/2012/EU rendelet 25. cikke (6) bekezdésének a), b) és c) pontjában foglalt feltételeket, és a 648/2012/EU rendeletben rögzített követelményekkel egyenértékűnek tekintendő. Ez a határozat az annak elfogadásakor a Kínai Központi Bank által kiadott, a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek elszámolására vonatkozó engedéllyel rendelkező központi szerződő felekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszeren alapul. A Bizottság és az Európai Értékpapírpiaci Hatóság továbbra is nyomon fogja követni a Kínai Népköztársaságban a központi szerződő felekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer alakulását, valamint azon feltételek folyamatos teljesülését, amelyeken ez a határozat alapul.

(22) A Bizottságnak legalább háromévente felül kell vizsgálnia azokat az indokokat, amelyek alapján a Kínai Népköztársaság jogi és felügyeleti keretrendszere egyenértékűnek tekintendő az Unió jogi és felügyeleti keretrendszerével, beleértve a Kínai Központi Bank felügyelete alatt álló központi szerződő felekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszert is. Az ilyen rendszeres felülvizsgálatok nem érintik a Bizottság azon hatáskörét, amely alapján bármikor egyedi felülvizsgálatot végezhet, amennyiben a releváns fejlemények szükségessé teszik számára, hogy újraértékelje az említett jogi és felügyeleti keretrendszernek az Unió jogi és felügyeleti keretrendszerével való egyenértékűségét. A Bizottság az említett felülvizsgálatok megállapításai alapján bármikor határozhat e határozat módosításáról vagy hatályon kívül helyezéséről, különösen abban az esetben, ha a Kínai Népköztársaságban bekövetkezett szabályozási és felügyeleti fejlemények az e határozat elfogadásának alapjául szolgáló feltételeket érintik.

(23) Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdése alkalmazásában a Kínai Népköztársaságnak a Kínai Központi Bank által kiadott, a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek bankközi piacon történő elszámolására vonatkozó engedéllyel rendelkező központi szerződő felekre alkalmazandó, a Kínai Népköztársaságnak a Kínai Központi Bankról szóló törvényéből és az ahhoz kapcsolódó alacsonyabb szintű rendeletekből álló jogi és felügyeleti keretrendszere egyenértékűnek tekintendő a 648/2012/EU rendeletben rögzített követelményekkel.

2. cikk A Bizottság 2025. június 22-ig, majd azt követően háromévente felülvizsgálja az 1. cikkben említett határozat alapjául szolgáló indokokat.

3. cikk Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 22-én. a Bizottság részéről az elnök Ursula VON DER LEYEN

(1) HL L 201., 2012.7.27., 1. o.

(2) A Kínai Népköztársaság értékpapírtörvényének (Securities Law of the People’s Republic of China; a Kínai Népköztársaság elnökének 14. sz. rendelete) V. fejezete és a határidős kereskedés igazgatásáról szóló rendelet (Regulation on the Administration of Futures Trading; az Államtanács 676. sz. rendelete) II. fejezete.

(3) Intézkedések a kötvényügyletek kezelésére a nemzeti bankközi kötvénypiacon, a Kínai Központi Bank 2000. évi 2. sz. rendelete, 3. cikk.

(4) Intézkedések a bankközi hitelezés kezelésére, a Kínai Központi Bank 2007. évi 3. sz. rendelete, 3. cikk.

(5) Ideiglenes rendelkezések a bankközi devizapiac igazgatásáról, YF [1996] 423. szám, 2. cikk.

(6) A Kínai Népköztársaság törvénye a Kínai Központi Bankról (Law of the People’s Republic of China on The People’s Bank of China), amelyet a nyolcadik Nemzeti Népi Kongresszus harmadik ülésén, 1995. március 18-án fogadtak el.

(7) A Kínai Népköztársaság Főhivatalának közleménye a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elvek végrehajtásával kapcsolatos kérdésekről (YBF, 2013. évi 187. sz.).

(8) Fizetési és Piaci Infrastruktúra Bizottság/Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezetének Technikai Bizottsága, A pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elvek, 2012. április, CPMI Papers No. 101.

(9) A Kínai Népköztársaság Főhivatalának közleménye a pénzügyi piaci infrastruktúrákra vonatkozó elvek végrehajtásával kapcsolatos kérdésekről (YBF, 2013. évi 187. sz., 11. o.).

(10) CBIRC 2013-33.