A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1428 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. október 12.)

a Kínai Népköztársaságból származó extrudált alumíniumtermékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,

a tagállamokkal való konzultációt követően,

mivel:

1. ELJÁRÁS

1.1. Az eljárás megindítása

(1) Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2020. február 14-én az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína, érintett ország) származó extrudált alumíniumtermékek Unióba érkező behozatalára vonatkozóan.

(2) A Bizottság a vizsgálatot a European Aluminium (a továbbiakban: panaszos) által 2020. január 3-án benyújtott panasz (a továbbiakban: panasz) nyomán indította el. A panaszos az extrudált alumíniumtermékek uniós össztermelésének több mint 25 %-át képviseli. A panasz bizonyítékot tartalmazott a dömping és az abból eredő jelentős kár fennállásáról.

(3) Ez alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a panaszban szereplő bizonyíték elegendő a vizsgálat megindításához.

1.2. Nyilvántartásba vétel

(4) A panaszosnak a szükséges bizonyítékkal alátámasztott kérelmennyomán a Bizottság az (EU) 2020/1215 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése értelmében nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be az érintett termék behozatalára.

1.3. Érdekelt felek

(5) A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben (3) felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszost, az ismert uniós gyártókat, az Unióban működő országos alumíniumipari szervezeteket, az ismert exportáló gyártókat, a kínai hatóságokat, valamint az ismert importőröket, kereskedőket és felhasználókat a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket az abban való részvételre.

(6) Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket fogalmazzanak meg a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra.

1.4. Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek

(7) A Bizottsághoz két érdekelt féltől (az Airolditól és a Kastens and Knauertől) érkeztek észrevételek. A Bizottság megvizsgálta az észrevételeket, és az alábbi szakaszokban foglalkozott velük.

1.5. Mintavétel

(8) A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikke alapján mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

1.5.1. Mintavétel az uniós gyártók körében

(9) A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát a termelés és értékesítés azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választotta ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható volt. Ez a minta a termelés és értékesítés szempontjából négy legnagyobb uniós gyártót foglalta magában. A kiválasztott minta igen széles termékkört állított elő és értékesített – a négy alapvető terméktípust is (alumíniumrúd, tömör profil, üreges profil, alumíniumcső) beleértve –, és az uniós piaci termelés és értékesítés közel 10 %-át tette ki. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban.

(10) A European Aluminium előadta, hogy amennyiben a Bizottság a legnagyobb gyártókra alapozza a mintát, előfordulhat, hogy a kár teljes mértéke nem kerül megállapításra. Ez az állítás azon a tényen alapult, hogy épp a kisebb gyártók képviselik a termelés és értékesítés legnagyobb arányát, és ezek a vállalkozások – a nagyobb gyártókkal ellentétben – nem tudják kihasználni a méretgazdaságosság előnyeit. A European Aluminium két további vállalkozás mintába való felvételét javasolta, ami állítása szerint biztosítaná a végfelhasználói piac jobb lefedettségét.

(11) A Bizottság megvizsgálta az állítást, és úgy határozott, hogy megtartja az eredeti mintát. Néhány, a KKV-ként való besorolás jogi követelményeit teljesítő vállalkozás ugyan szolgáltatott információkat a mintavételhez, az uniós termelésnek és értékesítésnek azonban csak elhanyagolható hányadát képviselték. A European Aluminium által javasolt kisebb gyártók túl nagy méretűek voltak ahhoz, hogy KKV-nek minősülhessenek. Ezért a Bizottságnak nem volt objektív oka felülvizsgálni a mintát, vagy felvenni a European Aluminium által javasolt két vállalkozást.

(12) A Bizottság ezért az ügy iratai között szereplő, rendelkezésre álló információk alapján megállapította, hogy a minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazatra nézve.

1.5.2. Mintavétel az importőrök körében

(13) Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására.

(14) Hat független importőr nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság a vizsgált termék vizsgálati időszak alatti, Kínából származó behozatalának legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján két importőrt vett fel a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság kikérte az érintett ismert importőrök véleményét a minta kiválasztásával kapcsolatban. Erre vonatkozóan nem érkeztek észrevételek a Bizottsághoz.

(15) Egy importőr (az Airoldi Metalli S.p.A.) előadta, hogy több fontos importőr nem vett részt a vizsgálatban – különös tekintettel a német vállalatokra –, ez pedig azt jelenti, hogy a Bizottság által a kárral és a dömpinggel kapcsolatban elvégzett piacelemzés nem fogja tükrözni az iparág valós gazdasági helyzetét.

(16) A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett, az eljárás megindításáról szóló értesítésen keresztül minden importőrt tájékoztatott a vizsgálat megindításáról, és minden importőrnek lehetőséget biztosított az együttműködésre a mintába való felvételre. Mi több, bár az importőrök alapvetően csekély mértékű együttműködést tanúsítottak, Németország esetében – az egyik, a mintában szereplő importőrt is beleértve – megvalósult az együttműködés.

(17) Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az ügy iratai között rendelkezésre álló mintavételi adatok alapján a minta reprezentatív volt.

1.5.3. Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

(18) A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, és adott esetben a minta kiválasztásához a Bizottság valamennyi kínai exportáló gyártót felkért az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk közlésére. Emellett a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság képviseletét, hogy azonosítsa azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetőleg vegye fel velük a kapcsolatot.

(19) Az előírt határidőn belül 37 kínai exportáló gyártó nyújtotta be a kért információkat és járult hozzá a mintában való szerepléshez. Az exportáló gyártók közül kettő a megadott határidő után nyújtották be a kért információkat. Válaszaikat a Bizottság figyelembe vette, de a mintába nem vette fel őket a későbbi szakaszban, mivel ezek a vállalatok a kivitel mennyisége szempontjából nem tartoztak legnagyobbak közé. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság exportáló gyártók három együttműködő csoportjából álló mintát választott ki az Unióba irányuló export azon legnagyobb reprezentatív volumene alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelően meg lehetett vizsgálni – ez a volumen a teljes kivitel 28,1 %-át tette ki.

(20) Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság a minta kiválasztásáról egyeztetett valamennyi érintett ismert, extrudált alumíniumtermékeket exportáló gyártóval és Kína hatóságaival. A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek az előzetes kiválasztással kapcsolatban.

1.6. Egyedi vizsgálat

(21) Huszonkét exportáló kínai gyártó jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján egyedi vizsgálatot kíván kérvényezni. A megadott határidőn belül azonban csak két exportáló gyártó nyújtott be kitöltött kérdőívet. Ebben a szakaszban az idő szűkössége miatt a Bizottság nem tudta megvizsgálni ezeket a kérelmeket, ezért a vizsgálat végleges szakaszában fog dönteni arról, hogy elfogadja-e az egyedi vizsgálatra irányuló kéréseket.

1.7. Kérdőívek kitöltése

(22) A Bizottság a következő feleket kérte fel a kérdőív kitöltésére: (4) uniós gyártók: — Constellium Decin s.r.o., Děčín, Csehország, — Hydro Extrusion Hungary Kft., Székesfehérvár, Magyarország, — Impol d.o.o., Slovenska Bistrica, Szlovénia, — ST Extruded Products GmbH, Vogt, Németország; az uniós gyártókat tömörítő szervezet: — European Aluminium, Brüsszel, Belgium; független importőrök: — Airoldi Metalli S.p.A., — mejo Metall Josten GmbH & Co.; exportáló gyártók: — a következő két exportáló gyártóból álló Liaoning Zhongwang csoport: i. Liaoning Zhongwang Group Co., Ltd; ii. Yingkou Zhongwang Aluminium Business Co., Ltd, — a következő két exportáló gyártóból álló Haomei csoport: i. Guangdong Haomei New Materials Co., Ltd; ii. Guangdong King Metal Light Alloy Technology Co., Ltd, és — a következő két exportáló gyártóból álló Press Metal csoport: i. Press Metal International Ltd; ii. Press Metal International Technology Ltd.

(23) A Bizottságnak a mintában szereplő négy uniós gyártó, az uniós gyártók szervezete, a mintában szereplő két független importőr, egy felhasználó (az Alstom Holdings), valamint két, exportáló gyártókból álló csoport nyújtott be kitöltött kérdőívet. a Haomei csoport és a Press Metal csoport.

(24) A Liaoning Zhongwang csoport nem válaszolt a kérdőívre. A fentiekre figyelemmel a Bizottság 2020. április 1-én tájékoztatta a Liaoning Zhongwang csoportot, hogy az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseit szándékozik alkalmazni az esetében. Ebben a levélben a Bizottság felkérte a Liaoning Zhongwang csoportot, hogy legkésőbb 2020. április 13-ig nyújtsa be a 18. cikk alkalmazásával kapcsolatos észrevételeit. A Liaoning Zhongwang csoport azonban nem nyújtott be észrevételeket. A minta így két, exportáló gyártókból álló csoportra szűkült, amelyek a teljes kivitel 20,9 %-át képviselték.

1.8. Ellenőrző látogatások

(25) A Covid19-járvány kitörésére, valamint a különböző tagállamok és harmadik országok által bevezetett kijárási korlátozásokra tekintettel a Bizottság nem tudta elvégezni az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokat az ideiglenes szakaszban.

(26) A Bizottság távolról ellenőrzött minden olyan információt, amelyet az ideiglenes megállapításaihoz szükségesnek ítélt. A Bizottság a következő vállalkozások/felek esetében végzett távoli ellenőrzést: az európai gyártókat tömörítő szervezet: — European Aluminium, Brüsszel, Belgium; uniós gyártók: — Constellium Decin s.r.o., Děčín, Csehország, — Hydro Extrusion Hungary Kft., Székesfehérvár, Magyarország, — Impol d.o.o., Slovenska Bistrica, Szlovénia, — ST Extruded Products GmbH, Vogt, Németország; kínai exportáló gyártók: — Haomei csoport, és — Press Metal csoport.

1.9. A vizsgálat felfüggesztésére vonatkozó kérelem

(27) Az Airoldi azt kérte, hogy a Covid19-járványra való tekintettel a helyzet javulásáig kerüljön felfüggesztésre a vizsgálat, mivel a kijárási korlátozások negatív hatást gyakoroltak a védelemhez való jogára (például mivel nem fért hozzá a saját nyilvántartásaihoz, vagy nem tudott meghallgatásokat lefolytatni a Bizottsággal).

(28) Ez a kérelem nem volt elfogadható. Az alaprendelet ugyanis nem biztosít jogalapot a Bizottságnak a vizsgálat felfüggesztéséhez. Mi több, a Bizottságnak kötelező érvényű határidőket kell betartania a vizsgálat lefolytatása során. Ezért a Bizottság nem rendelkezik mérlegelési jogkörrel arra, hogy ilyen döntést hozzon. Az egyes együttműködő vállalkozások által megtapasztalt komoly nehézségekre való tekintettel azonban a Bizottság közzétett egy feljegyzést a Covid19-járvány következményeiről, amelyben a lehető legnagyobb rugalmasságot biztosítja a határidők meghosszabbítása tekintetében, szem előtt tartva a jogi korlátokat és a vonatkozó határidők betartásának szükségességét. Emellett a Bizottság az előző bekezdésben leírtak szerint távolról ellenőrizte a felek által biztosított információkat, vagy kielégítő módon, videokonferencia útján hallgatta meg az érdekelt feleket. Mindezek az intézkedések biztosították, hogy a felek – az Airoldit is beleértve – teljeskörűen gyakorolhassák a védelemhez és az eljárásban történő részvételhez való jogukat.

1.10. Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

(29) A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2019. január 1. és 2019. december 31. közötti időszakot (a továbbiakban: vizsgálati időszak) ölelte fel. A kárra vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2016. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

1.11. Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához

(30) Mivel a vizsgálat megindításakor elegendő arra utaló bizonyíték állt rendelkezésre, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn Kínában, a Bizottság helyénvalónak ítélte, hogy a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének figyelembevételével indítsa meg.

(31) Következésképpen a 2. cikk (6a) bekezdésének alkalmazásához szükséges adatok összegyűjtése érdekében a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte a kínai exportáló gyártókat arra, hogy bocsássák rendelkezésre az eljárás megindításáról szóló értesítés III. mellékletében az extrudált alumíniumtermékek előállításához felhasznált inputokra vonatkozóan kért információkat. A kért információkat 33 kínai exportáló gyártó nyújtotta be.

(32) Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerinti vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálathoz szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság emellett kérdőívet küldött a Kínai Népköztársaság kormányának is (a továbbiakban: kínai kormány). A kínai kormány azonban nem válaszolt a kérdőívre. Ezt követően a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni.

(33) Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat, és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazásának helyénvalóságát illetően, továbbá mindezt támasszák alá bizonyítékokkal. A jelentős torzulások fennállásával kapcsolatban két exportáló gyártó fogalmazott meg észrevételeket. Ezen észrevételek részletes elemzése a (74)–(89) preambulumbekezdésekben található.

(34) Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte továbbá, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékokra tekintettel az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint megfelelő reprezentatív ország kiválasztása lehet szükséges ahhoz, hogy a rendes értéket torzulásoktól mentes árak, illetve referenciaértékek alapján állapítsa meg.

(35) 2020. március 16-án a Bizottság feljegyzést fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához a rendes érték meghatározásáról (a továbbiakban: 2020. március 16-i feljegyzés), amelyben az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése e) pontja második franciabekezdésének megfelelően az érdekelt felek állásfoglalását kérte azon releváns forrásokkal kapcsolatban, amelyeket felhasználhat a rendes érték meghatározásához. A feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – többek között az alapanyagokra, az energiára és a munkaerőre is kiterjedően – felsorolta azokat a termelési tényezőket, amelyeket az exportáló gyártók felhasználnak az érintett termék előállításához. Ezenkívül a torzulástól mentes árak, illetve referenciaértékek megválasztására vonatkozó szempontok alapján a Bizottság az adott szakaszban a következő lehetséges reprezentatív országokat jelölte meg: Brazília, Ecuador, Iráni Iszlám Köztársaság, Kazahsztán, Kolumbia, Malajzia, Mauritius, Mexikó, Montenegró, Oroszországi Föderáció, Srí Lanka, Szerbia, Thaiföld és Törökország.

(36) A Bizottság lehetőséget biztosított az érdekelt feleknek észrevételeik megtételére. A Bizottsághoz két kínai exportáló gyártótól, a panaszostól és egy importőrtől érkeztek észrevételek. A kínai kormány nem tett észrevételeket.

(37) A Bizottság a március 16-i feljegyzés nyomán beérkezett észrevételekre egy második, a rendes érték megállapításához felhasznált forrásokról készített 2020. június 25-i feljegyzésben reagált (a továbbiakban: 2020. június 25-i feljegyzés). A Bizottság összeállította a termelési tényezők ideiglenes jegyzékét, és arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgálat adott szakaszában Törökországot kívánja az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése szerinti reprezentatív országként használni. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételt ezzel kapcsolatban, és a panaszostól, egy, exportáló gyártókból álló csoporttól és egy importőrtől kapott észrevételeket. Ezekkel az észrevételekkel a (169)–(173) preambulumbekezdésekben foglalkozunk.

2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1. Az érintett termék

(38) A vizsgált termék: rúd, profil (az üreges is), cső; nem összeszerelve; szerkezetben való felhasználásra előkészítve is (például méretre vágva, kifúrva, hajlítva, élén ferdére vágva, menettel ellátva); legfeljebb 99,3 % alumíniumtartalmú ötvözött vagy ötvözetlen alumíniumból.

(39) A vizsgált termék Kínából származik, és jelenleg az ex 7604 10 10, ex 7604 10 90, 7604 21 00, 7604 29 10, 7604 29 90, ex 7608 10 00, 7608 20 81, 7608 20 89 és ex 7610 90 90 KN-kódok (TARIC-kódok: 7604101011, 7604109011, 7604109025, 7604109080, 7608100011, 7608100080 és 7610909010) alá tartozik (a továbbiakban: érintett termék). A megadott KN- és TARIC-kódok csak tájékoztató jellegűek, és nem kötelező erejűek a termék besorolására nézve.

(40) Az érintett termék általánosan használt neve – a legelterjedtebb gyártási folyamatára utalva – „extrudált alumíniumtermék”, készülhet azonban más előállítási folyamat használatával, például hengerléssel, kovácsolással vagy öntéssel is.

(41) Nem tartoznak a vizsgálat hatálya alá a következő termékek: 1. a – például hegesztéssel vagy kötőelemekkel – egymáshoz erősített, részegységet alkotó termékek; 2. a hegesztett cső; 3. az olyan egybecsomagolt készletben lévő termékek, amelyek tartalmazzák mindazokat az alkatrészeket, amelyek szükségesek a készterméknek az alkatrészek további megmunkálása vagy alakítása nélküli összeszereléséhez („késztermékkészlet”).

(42) Az érintett terméket széles körben alkalmazzák. A főbb végfelhasználói alkalmazásuk többek között: 1. építőipar: ablakok, ajtók, korlátok, többemeletes függönyfalak, út- és hídépítés, keretelemek, egyéb szerkezetek; 2. közlekedés: gépjárműipar (személygépkocsik, autóbuszok, tehergépjárművek, pótkocsis járművek, konténeres járművek, furgonok), nehéz- és könnyűvasúti, valamint más tömegközlekedési járművek, szabadidős járművek, repülőgépek, űrjárművek és tengeri járművek; valamint 3. műszaki termékek: fogyasztási cikkek és kereskedelmi termékek, például légkondicionálók, készülékek, bútorok, világítóberendezések, sportfelszerelések, motoros vízi sporteszközök; elektromos tápegységek, hűtőbordák, koaxiális kábelek, gyűjtősínek; gépek és berendezések, ételbemutató egységek, hűtőberendezések, orvosi felszerelések, bemutatószerkezetek, laboratóriumi berendezések és eszközök.

2.2. A hasonló termék

(43) A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek alapvető fizikai és műszaki tulajdonságai, valamint alapvető felhasználási területei azonosak: 1. az érintett termék; 2. az érintett ország belföldi piacán előállított és értékesített termék; valamint 3. az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

(44) A Bizottság az eljárás e szakaszában úgy határozott, hogy ezek a termékek ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.

(45) A vizsgált termékek uniós piaca a különböző alumíniumötvözetekből készült rudakat, csöveket, valamint tömör és üreges profilokat foglalja magában. Ezek a termékek különböző méretűek, és egy részüket változatos módszerekkel, például húzással, vágással, formázással stb. munkálják meg. A termékeket különféle felhasználó ágazatoknak értékesítik. A főbb felhasználó iparágak közé tartozik az építőipar (kb. 50 %), a közlekedési ágazat (kb. 30 %), a gépipar (kb. 12 %) és a fogyasztói cikkek szektora (kb. 8 %). A termékeket közvetlenül vagy forgalmazókon keresztül értékesítik a végfelhasználói ágazatoknak.

(46) Az érintett országból érkező behozatal ugyanezekből az alapvető terméktípusokból áll, amelyek hasonló alumíniumötvözetekből készültek, valamint méretük és megmunkálásuk is hasonló. Az importált terméktípusok és a mintában szereplő uniós gyártók által értékesített terméktípusok közötti ár-összehasonlításból kiderült, hogy az importált terméktípusok több mint 95 %-ának volt közvetlen megfelelője az uniós gazdasági ágazat által értékesített terméktípusok között. Egyértelmű volt tehát, hogy az importált és az uniós gazdasági ágazati értékesítés között nagy volt a verseny.

(47) Számos importált és uniós gazdasági ágazati értékesítés az ügyfelek egyedi követelményeihez igazodott. Annak ellenére azonban, hogy ezek a termékek tekinthetők egyedi igényekre szabottnak, lényegében ugyanazokkal az alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, ezért egy terméknek minősülnek.

2.3. A termékkört érintő állítások

2.3.1. A termékkör nem kellőképpen egyértelmű meghatározásával kapcsolatos állítások

(48) Bizonyos érdekelt felek azt állították, hogy a Bizottság nem határozta meg elég pontosan a vizsgált terméket az eljárás megindításáról szóló értesítésben. Az érvek a következők voltak: 1. a vizsgált termék meghatározása nem alapozható az előállítási módszerekre; 2. a termékmeghatározás az „alumíniumból” kifejezés használatával való állítólagos kibővítése nem volt helyénvaló; 3. kifogásolták a kifejezést, amely szerint a megadott KN-kódok „csak tájékoztató jellegűek”.

(49) A vizsgált termék fizikai, műszaki és kémiai jellemzők alapján került meghatározásra. A meghatározás egyértelműen kimondja, hogy minden, legfeljebb 99,3 % alumíniumot tartalmazó rúd, profil és cső a vizsgálat hatálya alá tartozik.

(50) A Bizottság megerősíti, hogy az egyes érdekelt felek értelmezésével ellentétben a vizsgált termék meghatározása nem a gyártási módszereken alapult. Bár az extrudálás valóban a legelterjedtebb előállítási módszer, a vizsgálat kiterjed minden, a termékmeghatározás fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságainak megfelelő termékre, függetlenül annak gyártási módszerétől.

(51) Ami pedig a termékmeghatározásnak az „alumíniumból” kifejezés használatával való állítólagos kibővítését illeti, ez az észrevétel a termékmeghatározás hiányos olvasatán alapul. A vonatkozó kifejezés ugyanis a következő: „ötvözött vagy ötvözetlen alumíniumból”. Ez csupán a „legfeljebb 99,3 % alumíniumot tartalmazó” feltétel pontosítása, amely meghatározza, hogy a termékkörbe mind az ötvözött, mind az ötvözetlen alumíniumból készült termékek beletartozzanak, feltéve, hogy legfeljebb 99,3 % alumíniumot tartalmaznak.

(52) Azon kitétel kapcsán, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő KN-kódok „csak tájékoztató jellegűek”, a fél azt állította, hogy egy ilyen pontatlan meghatározás a rendelet ideiglenes vagy végleges verziójába való beillesztése az uniós jog általános elveinek súlyos megsértésének minősülne. E fél szerint a KN-kódok értelmezése nem kötelező érvényű, és egy ilyen általános hivatkozás veszélyeztetné a termékkörrel kapcsolatos jogbiztonságot. Ezzel kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben olvasható „csak tájékoztató jellegűek” szövegrész beillesztésének célja annak biztosítása, hogy a vizsgált termék az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő meghatározás, ne pedig a KN-kódok definíciója szerint kerüljön meghatározásra. Az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerint a Bizottság számos TARIC-kódot létrehozott a jelen vizsgálat megindításakor azokban az esetekben, ahol a megadott KN-kódok az érintett terméknél szélesebb kört fedtek le. A jelen ideiglenes rendelet rendelkező részében érintett terméket ezek a (39) preambulumbekezdésben felsorolt TARIC-kódok azonosítják.

2.3.2. Termékek kizárására vonatkozó kérések

(53) Az Airoldi nevű importőr szerint a kemény ötvözetekből készült, pontosabban a nem-szabványos kemény ötvözetekből készült extrudált alumíniumtermékeket ki kell zárni a termékkörből, mivel az uniós termelés messze elmarad e termékek tényleges uniós keresletének kielégítésétől.

(54) Ezzel kapcsolatban a vizsgálat során kiderült, hogy a kemény ötvözetekből készült extrudált alumíniumtermékek ugyanolyan alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, mint más, az érintett termék meghatározása által lefedett termékek. Az Airoldi nem nyújtott be bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy e terméktípus esetében ellátási hiány állna fenn. Mi több, a Bizottság azt állapította meg, hogy az uniós gazdasági ágazat – két, a mintában szereplő gyártót is beleértve – jelentős összegeket ruházott be a figyelme vett időszakban új keményötvözet-présekbe, így már extrudált alumíniumtermékek széles választékát tudja szállítani, a kemény ötvözeteket is beleértve.

(55) Egy exportáló gyártó, a Fuyao Glass szerint a vizsgálatnak főként az építőiparban használt vagy a „szerkezetben való felhasználásra” készített extrudált alumíniumtermékekre kellene összpontosítania, a Fuyao Glass által gyártott és exportált termékeket, például a gépjárművekkel kapcsolatos kiegészítő termékeket pedig kell zárni a hatálya alól.

(56) A Fuyao Glass azzal érvelt, hogy figyelemmel a különböző végfelhasználási módokra készített termékek fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságai, gyártási módszerei, minősége, forgalmazási csatornái, helyettesíthetőségük hiánya és eltérő fogyasztói megítélésük, valamint gyártási költségei és árazása terén megfigyelhető megkülönböztető jellemzőkre, ki kell zárni a vállalat gépjármű-dekorációs célokra készült extrudált alumíniumtermékeit a vizsgálat hatálya alól.

(57) Állítása alátámasztásaként a Fuyao Glass felsorolt több, az általa előállított és exportált termékek, valamint az építőiparban használt termékek közötti műszaki különbséget is – például a felhasznált alumíniumötvözet típusát, bizonyos előállítási műveleteket, az azonosító kódok használatát, az elhasználódást, a szemrevételezéssel történő ellenőrzést és a csomagolást. A Fuyao Glass azt is előadta továbbá, hogy a homogenitás és a hasonlóság szintén olyan tényező, amelyet figyelembe kell venni a termékmeghatározásnál.

(58) Ezzel kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy Fuyao Glass nem adott magyarázatot arra, miért kellene a vizsgálatnak csak az építőiparban használt vagy a „szerkezetben való felhasználásra” készített extrudált alumíniumtermékekre összpontosítania, és az egyéb ágazatok által felhasznált extrudált alumíniumtermékekre miért nem. Az extrudált alumíniumtermékeket számos iparágban, többek között a gépjárműiparban is használják, és a termékek mind azonos alapvető fizika, műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek. Igaz ugyan, hogy forma és jellemzők tekintetében valóban vannak bizonyos eltérések a különböző extrudált alumíniumtermékek között, azonban fontos megjegyezni, hogy ezek a cikkek mind azonos alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, például mind alumíniumból készültek, és mindet inputként (azaz köztes termékként) használják fel feldolgozott termékek előállításához. Ezért a termékmeghatározásban is leírtak szerint ezek a különböző típusok mind az érintett termék körébe tartoznak.

(59) Bizonyos exportáló gyártók (a Jilin Qixing és a Shandong Nollvetec Lightweight Equipment), valamint egy felhasználó (az Alstom) és iparági szervezete (az UNIFE) szerint a vasúti közlekedési ágazatnak gyártott extrudált alumíniumtermékeket ki kell zárni a vizsgálatból. A három legfontosabb állítás ezzel kapcsolatban az volt, hogy az uniós gazdasági ágazat esetében ez egy kisebb ügyfélszektor, a felhasználóra gyakorolt hatás aránytalanul nagy lenne, és a Kínából érkező behozatal egyedi igényekre szabott megoldásokat foglal magában. Emellett azt is előadták, hogy ebben a szektorban különböző szabványok és műszaki jellemzők vonatkoznak az extrudált alumíniumtermékekre, ez pedig megkülönbözteti ezt az ágazatot a többitől.

(60) Az uniós gazdasági ágazat vitatta ezt a kizárásra irányuló kérést, és arra hivatkozott, hogy az uniós gazdasági ágazat rendelkezik a szükséges kapacitásokkal ahhoz, hogy a vasúti közlekedési ágazat számára gyártson termékeket. Az uniós gazdasági ágazat azt is kijelentette továbbá, hogy a vizsgált termék meghatározása meglehetősen tág, és a kérdéses iparág esetében előírt fizikai, kémiai és műszaki jellemzői beletartoznak ebbe a meghatározásba.

(61) A Bizottság elutasította ezt a kizárásra irányuló kérést, mivel nem került benyújtásra olyan meggyőző bizonyíték, amely alátámasztotta volna, hogy a vasúti közlekedési ágazatnak gyártott extrudált alumíniumtermékek eltérő fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek. Valójában minden felhasználó ágazat – és sok egyéni felhasználó is – konkrét szabványokat és műszaki követelményeket alkalmaz, ez pedig azt jelenti, hogy a vasúti közlekedési ágazat csak egy a többi felhasználó iparág közül, és az intézkedések hatálya alóli kizárásának nincs alapja. Ehhez hasonlóan más, az importált termékek vagy konkrét végfelhasználók által teljesítendő konkrét műszaki szabványokra alapozott kérések sem fogadhatók el, mivel a konkrét szabványoknak való megfelelés önmagában nem ok a termékmeghatározásból való kizárásra, ha a termék egyébként a releváns meghatározás alá tartozik. A konkrét előírásokat és szabványok alkalmazása elkerülhetetlen az extrudált alumíniumtermékek egyre inkább az egyedi igényekre szabott termékekre összpontosító ágazatában, ez azonban nem jelenti azt, hogy ezek a termékek eltérő alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznének.

(62) Mi több, az ágazat legtöbb követelményét számos uniós gyártó is képes teljesíteni. Ez megerősítésre került például a vasúti kocsikhoz felhasznált nagy méretű extrudált alumíniumtermékek esetében is, a vasúti közlekedési ágazat tájékoztatása szerint ugyanis ezzel kapcsolatos igényeit három kínai és egy uniós gyártó is képes ellátni.

(63) A fentiek fényében a Bizottság megállapította, hogy nem indokolt a vasúti ágazat (vagy a vasúti ágazat egy részének) kizárására a vizsgálat termékköréből.

(64) Több más érdekelt fél észrevételt nyújtott be az általuk gyártott vagy importált termékekkel kapcsolatban, és felvilágosítást kért arra vonatkozóan, hogy azok beletartoznak-e a termékkörbe. Bár az uniós gazdasági ágazat egy, az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában elhelyezett tájékoztatóban észrevételezte ezeket a kérelmeket, a kérdéses döntéseket végső soron a nemzeti vámhatóságoknak kell saját hatáskörükben meghozniuk a behozatal időpontjában. A Bizottság különös figyelmet fordít erre a kérdésre, és vizsgálni fogja az érintett termék egy alternatív leírásának lehetőségét.

3. DÖMPING

3.1. Az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása

(65) A (24) preambulumbekezdésben is leírtak szerint a Liaoning Zhongwang csoport nem tanúsított együttműködést a vizsgálat során. Mi több, azzal a levéllel kapcsolatban sem nyújtott be észrevételeket, amelyben a Bizottság tájékoztatta az alaprendelet 18. cikkének alkalmazására vonatkozó szándékáról.

(66) A vizsgálat a (32) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja alapján került megindításra. A Bizottság a vizsgálat megindításakor két kérdőívet küldött a kínai kormánynak a torzulások fennállásával kapcsolatban (5). A kínai kormány azonban egyikre sem nyújtott be választ. A Bizottság a 2020. március 25-i szóbeli jegyzékben tájékoztatta a kínai kormányt, hogy az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseit szándékozza alkalmazni e tekintetben, és felkérte, hogy nyújtsa be a 18. cikk alkalmazásával kapcsolatos észrevételeit. A kínai kormány nem nyújtott be észrevételeket.

3.2. Rendes érték

(67) Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”.

(68) Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint ugyanakkor abban az esetben, ha megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni, és annak tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét.

(69) Az alábbiakban található részletes magyarázat szerint a Bizottság e vizsgálatban a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján – a kínai kormány együttműködésének hiányára is figyelemmel – arra a következtetésre jutott, hogy indokolt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

3.2.1. A jelentős torzulások fennállása

3.2.1.1. Bevezetés

(70) Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a „jelentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni a következők közül egy vagy több elem lehetséges hatását: — a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak, — az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében, — a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések, — a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése, — a bérköltségek torzult volta, — közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe.

(71) Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállásának értékelése során egyebek mellett az ott meghatározott, nem kimerítő jelleggel felsorolt elemeket kell figyelembe venni. Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a jelentős torzulások fennállására vonatkozó értékelés során azt kell vizsgálni, hogy ezen elemek közül egy vagy több milyen hatást gyakorolhat az érintett terméknek az exportáló országban érvényes áraira és költségeire. Mivel a felsorolt elemeknek nem együttesen kell fennállniuk, a jelentős torzulások fennállásának megállapításához nem szükséges mindegyik elemet megvizsgálni. Emellett bizonyos esetekben ugyanazok a ténybeli körülmények több felsorolt elem fennállásának megállapításához is felhasználhatók. Mindazonáltal a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállására vonatkozó következtetést az összes rendelkezésre álló bizonyíték alapján kell megfogalmazni. A torzulások fennállására vonatkozó általános értékelés során figyelembe vehetők az exportáló országot jellemző általános összefüggések és körülmények is, különösen olyan esetekben, amikor az exportáló ország gazdasági és közigazgatási berendezkedésének alapelemeiből fakadóan a kormányzat olyan alapvető hatáskörökkel rendelkezik, amelyek segítségével érdemben beavatkozhat a gazdaságba, és ennek hatására az árak és a költségek nem a piaci erőviszonyok szabad alakulásának eredményeként jönnek létre.

(72) Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja úgy rendelkezik, hogy „[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban”.

(73) E rendelkezés alapján a Bizottság összeállított egy országjelentést Kínáról (a továbbiakban: jelentés) (6), amely bemutatja, hogy a kormányzat számos szinten jelentős mértékben beavatkozik a gazdaság működésébe, és ezzel torzulásokat idéz elő különösen több fontos termelési tényező (például a földterület, az energia, a tőke, a nyersanyagok és a munkaerő) esetében, illetve meghatározott ágazatokban (például az acél- és a vegyiparban). A Bizottság a jelentést a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között. Emellett a panasz is tartalmazott néhány olyan releváns bizonyítékot, amely kiegészíti a jelentésben foglaltakat. Az érdekelt felek az eljárás megindításakor felkérést kaptak arra, hogy cáfolják, észrevételezzék vagy egészítsék ki a vizsgálat iratai között található bizonyítékokat.

(74) A panasz a kínai alumíniumágazat helyzetét elemző további tanulmányokkal és jelentésekkel kapcsolatos információkat tartalmazott. Az egyik első forrás az Európai Unió kínai kereskedelmi kamarája által kiadott, Kína kapacitásfeleslegéről szóló jelentés (a továbbiakban: az EU kereskedelmi kamarájának jelentése) volt, amelyet a panaszos a kínai termelési többletkapacitás fennállásának bizonyítására használt. Másfelől a panaszos a „Measuring distortions in international markets – The aluminium value chain” („A nemzetközi piacokon tapasztalható torzulások mérése – Az alumíniumipari értéklánc”) című OECD-tanulmányt (a továbbiakban: OECD-tanulmány) (7) említette, amely részletesen elemzi az alumíniumágazat vállalkozásainak biztosított pénzügyi támogatások kérdését, valamint azt, hogy a kohóalumíniumra kivetett kiviteli vámok és a bizonyos alumíniumtermékekre vonatkozó hiányos héa-visszatérítés visszaszorította a kohóalumínium kivitelét, és a félkész termékek, valamint a megmunkált alumíniumcikkek, köztük az extrudált alumíniumtermékek gyártását és kivitelét ösztönözte. Végezetül a panaszos arra is rámutatott, hogy egy nemrég lefolytatott, a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumínumfólia-tekercsek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vámmal kapcsolatos hatályvesztési felülvizsgálatban (8) a Bizottság megerősítette a jelentős torzulások fennállását, valamint megállapította, hogy ezek rendszerszintűek voltak, nem pedig az adott vizsgálatban érintett termékre korlátozódtak, és nem volt indokolt eltérni ettől a módszertantól.

(75) A (66) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kínai kormánytól az eljárás megindításának szakaszában nem érkezett olyan észrevétel vagy bizonyíték, amely alátámasztotta vagy cáfolta volna az ügy irataiban, ezen belül a jelentésben meglévő, valamint a panaszos által ezek kiegészítéseképpen nyújtott bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy jelentős torzulások állnak fenn, és/vagy a szóban forgó ügyben helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

(76) E tekintetben az eljárás megindítása nyomán két exportáló gyártó, a GuangDong HaoMei New Materials Co., Ltd, és a GuangDong King Metal Light Alloy Technology Co., Ltd (a Haomei és a King Metal) nyújtott be észrevételeket. Ezek az érdekelt felek először is azt állították, hogy minimális összegű támogatást kaptak, és e támogatások célja technológiai és informatikai korszerűsítés volt. Az exportáló gyártók kijelentették továbbá, hogy az általuk kapott támogatások összehasonlíthatók voltak az EU-ban a csúcstechnológiát alkalmazó vállalatoknak nyújtott pénzügyi támogatásokkal, amelyek célja közérdekű célkitűzés elérése, például a technológiai korszerűsítés és a digitalizáció. Az exportáló gyártók ezután több, a vállalatoknak nyújtott pénzügyi támogatásról szóló európai jogszabályt is felsoroltak.

(77) A Bizottság emlékeztet arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerinti jelentős torzulások fennállásának megállapításához az exportáló országban alkalmazott árakra és a termékek költségeire az adott rendelkezésben foglalt torzító elemek közül egy vagy több elem által gyakorolt lehetséges hatást elemzi. A Bizottság ebben az összefüggésben nem veszi figyelembe a más piacokon megfigyelhető költségszerkezetet és árképzési mechanizmusokat, ideértve a pénzügyi támogatással kapcsolatos kérdéseket, például az Unióban nyújtott támogatásokat is. A Bizottság emlékeztet továbbá arra is, hogy a Kínában fennáll jelentős torzulásokat országos szinten értékelték. Következésképpen még ha az észrevételt benyújtó exportáló gyártók valóban nem is részesültek jelentős mértékű állami támogatásban, a 3.2.1.8. és a 3.2.1.5. szakaszban leírtaknak megfelelően akkor is mindkét vállalkozás jogosult volt pénzügyi támogatásra. Ennek oka – a 3.2.1.4. szakaszban kifejtettek szerint –, hogy az alumíniumágazat összes többi vállalkozásához hasonlóan mindkét exportáló gyártóra érvényesek voltak a kínai állami tervezési és iránymutató dokumentumok, és mindkettő finanszírozáshoz juthatott a 3.2.1.8. szakaszban bemutatott kínai finanszírozási rendszeren keresztül. E tekintetben a kínai kormány iránymutatását követő bankok és más finanszírozási intézmények megkönnyítik a piaci szereplők – köztük az alumíniumtermékek gyártóinak – finanszírozási forrásokhoz való hozzájutását, ezáltal pedig pénzügyi védőhálót hoz létre ezeknek a vállalatoknak, és további előnyöket biztosít számukra a Kínán kívüli versenytársaikkal szemben.

(78) Másodszor, az exportáló gyártók azt állították, hogy a panasz meglehetősen általánosan hivatkozott az árakat és költségeket befolyásoló jelentős torzulásokra, és ezek az elemek rájuk nem érvényesek. Az exportáló gyártók előadták, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése szerint a rendes érték megállapításához a Bizottság használhatja a belföldi költségeket is, amennyiben pontos és megfelelő bizonyítékok alapján egyértelműen megállapítható, hogy azok torzulástól mentesek. Ezt az értékelést minden egyes exportőr és gyártó tekintetében külön kell elvégezni. A Haomei és a King Metal azt állította, hogy a panaszban a jelentős torzulásokkal kapcsolatban szereplő, különböző jelentésekre támaszkodó bizonyíték általánosságban szólt a kínai gazdaságról és a kínai alumíniumágazatról, és nem alkalmazható automatikusan a két exportáló gyártóra.

(79) A Bizottság a fentiekkel kapcsolatban megjegyzi, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását megalapozó jelentős torzulások fennállását országos szinten kell megállapítani. Ha a jelentős torzulások fennállása megállapítást nyer, a 2. cikk (6a) bekezdését minden kínai exportáló gyártóra alkalmazni kell. Mindenesetre az alaprendelet ugyanezen rendelkezése lehetőséget ad az exportáló gyártóknak annak bizonyítására, hogy saját belföldi költségeiket nem érintik jelentős torzulások; ebben az esetben a Bizottság a rendes érték számítása során felhasználhatja ezeket a költségeket. Egyik belföldi költségről sem lehetett azonban pontos és megfelelő bizonyítékok alapján megállapítani, hogy torzulástól mentes lenne, még a 2. cikk (6a) bekezdése c) pontjának az érdekelt felekről szóló rendelkezése keretében sem. Az exportáló gyártók ugyanis nem nyújtottak be a torzulásmentes árakkal és költségekkel kapcsolatos megfelelő és pontos bizonyítékokat. A 3.2.1.10. szakaszban bemutatott vizsgálati ténymegállapításokra tekintettel, valamint arra vonatkozó bizonyíték hiányában, hogy az említett ténymegállapítások nem vonatkoznak a szóban forgó exportáló gyártók belföldi költségeire, a Bizottság elutasította ezt az állítást.

(80) Az exportáló gyártók azt is állították, hogy mind a Bizottság jelentése, mind az uniós kereskedelmi kamarának az ügy iratai között található jelentése rendkívül általános, hiszen az alumíniumágazat általános problémáit tárgyalja, ezek a problémák azonban a Haomei és a King Metal esetében nem állnak fenn. Ehhez hasonlóan az OECD tanulmánya is a legnagyobb gyártókra összpontosított, és bár ezek a vállalatok jelentős összegű állami támogatásban részesülnek Kínában, a tanulmány elismeri, hogy más gyártók – többek között a félkész termékek gyártói – nem kapnak komoly mértékű állami támogatást. Mi több, ahogy ezt a Haomei és a King Metal által megkapott összes állami támogatást felsoroló észrevételek részletesen ismertetik, a két exportáló gyártó nem részesült túlzott mértékű állami támogatásban. Ezért a két exportáló gyártó nem részesül legnagyobb gyártókkal megegyező mértékű állami támogatásban, így áraik nem torzultak.

(81) A Bizottság emlékeztetett, hogy a jelentős torzulások fennállása a 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontja értelmében az exportáló ország egészére vonatkozóan kerül megállapításra. Ezért a jelentős torzulások fennállásának bemutatására használt három jelentés releváns a 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontjában leírt követelmények teljesítése szempontjából. A 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében a belföldi költségek használata megengedett, amennyiben egyértelműen megállapítható róluk, hogy az egyes exportáló gyártók szintjén torzulástól mentesek. A (76)–(77) preambulumbekezdésben részletesen kifejtettek szerint ebben az esetben nem releváns, hogy a két exportáló gyártó nem részesült olyan mértékű támogatásban, mint más nagyobb gyártók.

(82) A két exportáló gyártó előadta továbbá, hogy energiaáraik és bérköltségeik nem voltak torzultak, és semmilyen bizonyíték nem támasztja alá azt az állítást, hogy jelentős torzulások gyakoroltak volna hatást erre a két termelési tényezőre.

(83) A (77) preambulumbekezdésben leírtak szerint az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását megalapozó jelentős torzulások fennállását országos szinten kell megállapítani, és a 2. cikk (6a) bekezdésének rendelkezései lehetőséget biztosítanak az exportáló gyártóknak annak bizonyítására, hogy saját belföldi költségeiket nem érintik jelentős torzulások; ebben az esetben a Bizottság a rendes érték számítása során felhasználhatja ezeket a költségeket. A jelen esetben azonban egyik belföldi energiaköltségről és belföldi munkabérről sem lehetett pontos és megfelelő bizonyítékok alapján megállapítani, hogy torzulástól mentes lenne, még a 2. cikk (6a) bekezdése c) pontjának az érdekelt felekről szóló rendelkezése keretében sem. Egy exportáló gyártó sem nyújtott be bizonyítékot annak igazolására, hogy az energia- és munkaerőköltségeik torzulástól mentesek. Erre vonatkozó állításukat ezért a Bizottság elutasította.

(84) Kína bizonyos alumíniumtermékek kivitelére vonatkozó héa-visszatérítése tekintetében a Haomei és a King Metal előadta, hogy a csövek esetében nem kaptak héa-visszatérítést, és csak egy 10 %-os társaságiadó-kedvezményben részesültek.

(85) Először is az észrevételt benyújtó exportáló gyártók a rudakra vonatkozó információkon túl nem közöltek további részleteket arról, hogy a többi, általuk exportált termék a héa-visszatérítés hatálya alá tartozik-e. Másodszor, ahogy azt a Bizottság a jelentésben megállapította, Kína héa-visszatérítéssel kapcsolatos politikája kiemelt jelentőségű bizonyíték, amely igazolja az érintett termék előállításához felhasznált inputok (azaz a kohóalumínium) költségeinek torzulását. Az, hogy a Haomei és a King Metal bizonyos alumíniumtermékek kivitele után nem részesül héa-visszatérítésben, nem változtat azon, hogy az általuk a gyártási eljárás során felhasznált nyersanyagok ára az országos szintű hozzáadottértékadó-mentességi politika eredményeképp torzult. Az említett exportáló gyártók nem bizonyították ennek ellenkezőjét, állításukat ezért a Bizottság elutasította.

(86) A két exportáló gyártó azt állította továbbá, hogy kereskedelmi törvényük és a társaságok alapszabálya nem említi a pártbizottság szerepét, a csődjogi, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok pedig mindkettejükre érvényesek. Állításuk szerint rendszeresen folytatnak náluk auditokat mérlegképes könyvvizsgálók, és a költségvetéseik is átláthatóak és nyilvánosan hozzáférhetőek.

(87) A Bizottság emlékeztet arra, hogy a (105) preambulumbekezdésben ismertetett módon a KKP alapszabálya alapján minden kínai vállalat köteles pártalapszervezetet létrehozni. Ezért tehát az, hogy a két exportáló gyártó alapszabályában nem szerepelnek konkrét rendelkezések ebben a tekintetben, nem változtat azon, hogy a KKP a kínai vállalati szektor nagy részében befolyást gyakorolt az üzleti döntésekre a pártalapszervezeteken keresztüli állami jelenlét révén (9). Mindez hozzájárult a KKP kínai gazdaság feletti általános befolyásához és ellenőrzéséhez. Következésképp ez az állami beavatkozás nemcsak a kínai exportáló gyártókra gyakorolt hatást, hanem az adott exportáló gyártók által felhasznált nyersanyagok és inputok gyártóira is (beleértve a Haomeit és a King Metalt is), így az inputárak torzulásához vezetett. Az ügy iratai nem tartalmaznak ezt cáfoló bizonyítékot. Másodszor, a Bizottság a 2. cikk (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdésében foglalt követelménnyel összhangban a 3.2.1.6. pontban megállapította, hogy országos szintű torzulások állnak fenn a csődjogi, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok végrehajtása terén. Nem került benyújtásra olyan bizonyíték, amely igazolná, hogy az országos szinten fennálló torzítások nem érvényesek a két exportáló gyártóra. A Bizottság ezért mindkét állítást elutasította.

(88) Egy másik exportáló gyártó, a Press Metal csoport a 2020. március 16-i feljegyzés nyomán észrevételeket nyújtott be a jelentős torzulások fennállására vonatkozóan. Az exportáló gyártó szerint a Bizottságnak nem szabad a jelentős torzulások fennállásának tényleges megállapítása előtt megindítania az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárást. Ezért az exportőr szerint a Bizottságnak a jelentős torzulások fennállásának tényleges megállapításáig nem szabad olyan lépéseket tennie, mint például a 2. cikk (6a) bekezdése szerinti kérdőíveket kiküldése vagy a reprezentatív ország keresésének megkezdése.

(89) A Bizottság tisztázta, hogy bár a jelentős torzulások tényleges fennállásának megállapítására és a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontjában leírt módszertan ebből következő használatára csak az ideiglenes és/vagy végleges nyilvánosságra hozatalkor kerül sor, a 2. cikk (6a) bekezdésének e) pontja kötelezettségként írja elő a módszertan alkalmazásához szükséges adatoknak a vizsgálat ilyen alapon történő megindításakor való begyűjtését. Ebben az esetben a Bizottság elegendőnek ítélte a panaszos által a jelentős torzulásokkal kapcsolatban benyújtott bizonyítékot a vizsgálat ezen az alapon történő megindításához. Az eljárás megindításáról szóló értesítés – az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének e) pontjában meghatározott kötelezettséggel összhangban – egyértelműen ki is mondja ezt a 3. szakaszban. A Bizottság ezért tette meg az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése e) pontjának alkalmazása esetén előírt, a kérdőívek kiküldését, valamint a lehetséges megfelelő reprezentatív országok beazonosítását magukban foglaló lépéseket. A 2. cikk (6a) bekezdésének e) pontja továbbá arra is kötelezi a Bizottságot, hogy az eljárás megindítását követően azonnal tájékoztassa a feleket a vonatkozó forrásokról, amelyeket e tekintetben használni szándékozik. Ez biztosít jogalapot a (35)–(37) preambulumbekezdésben részletezett termelési tényezőkkel kapcsolatos kérdőívekben történő információkéréshez. A fentiek fényében a Bizottság elutasította az állítást.

(90) A Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások következtében helyénvaló-e a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható, köztük a jelentésben foglalt bizonyítékokra alapozta, amelyek nyilvánosan hozzáférhető forrásokból származnak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és az érintett termék piacának helyzetével foglalkozott.

3.2.1.2. A kínai belföldi árakat és költségeket befolyásoló jelentős torzulások

(91) A kínai gazdasági rendszer a „szocialista piacgazdaság” koncepcióján alapul. A kínai alkotmányban rögzített gondolat meghatározza Kína gazdaságirányítását. Alapelve, hogy „a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak”. Az állami tulajdonon alapuló gazdaság „a nemzetgazdaság első számú motorja”, és az államnak feladata a gazdaság „konszolidációjának és növekedésének biztosítása” (10). Következésképpen Kína általános gazdasági berendezkedése nemhogy lehetővé teszi, hanem kifejezetten megköveteli a gazdaságba való jelentős mértékű állami beavatkozást. Az az alapelv, hogy az állami tulajdon elsőbbséget élvez a magántulajdonnal szemben, a teljes jogrendszert áthatja, és minden fontosabb jogszabályban alapelvként kap hangsúlyt. Jó példa erre a kínai ingatlantörvény, amely a szocializmus kezdeti szakaszára hivatkozva az államot olyan alapvető gazdasági rendszer fenntartásával bízza meg, amelyben uralkodó szerepet játszik az állami tulajdon. A jogrendszer megtűr más tulajdoni formákat is, de azoknak az állami tulajdon mellett kell fejlődniük (11).

(92) A kínai jog szerint a szocialista piacgazdaság fejlesztése a Kínai Kommunista Párt (KKP) vezetésével történik. A kínai állam és a KKP struktúrái minden szinten (a jog, az intézmények és a személyek szintjén egyaránt) egymásba fonódnak, és olyan felépítményt alkotnak, amelyben a KKP és az állam szerepe nem választható szét. A kínai alkotmány 2018. márciusi módosítása nyomán a KKP vezető szerepe még nagyobb hangsúlyt kapott azzal, hogy az alkotmány 1. cikkébe is bekerült. A módosítás a cikk meglévő első mondata mögé, amely szerint „[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer”, beillesztett egy új második mondatot, amely szerint „[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe (12)”. Ez szemlélteti, hogy a KKP megkérdőjelezetlen és folyamatosan növekvő irányítást gyakorol Kína gazdasági rendszere fölött. Ez a vezető szerep és ellenőrzés a kínai rendszer alapvető ismérve, és túlmutat a más országokban megszokott helyzeten, ahol a kormány a szabadpiaci erők működése mellett lát el általános makrogazdasági szabályozó szerepet.

(93) A kínai állam intervencionista gazdaságpolitikát követve valósítja meg céljait, amelyek egybeesnek a KKP politikai programjában foglaltakkal, és nem a szabadpiacon uralkodó gazdasági viszonyokat tükrözik (13). A kínai hatóságok által alkalmazott intervencionista gazdaságpolitikai eszközök sokrétűek, és az ipartervezésre, a pénzügyi rendszerre és a szabályozási környezet szintjére egyaránt kiterjednek

(94) Először: az állam által gyakorolt ellenőrzés általános szintjén a kínai gazdaság fejlődési irányát az ipartervezés összetett rendszere határozza meg, amely kihat az országban zajló valamennyi gazdasági tevékenységre. A tervek áthatják a gazdasági ágazatok és a horizontális politikák bonyolult szövevényét, és a kormányzat minden szintjén jelen vannak. A tartományi szintű tervek részletesek, míg az országos szintűek általánosabb célokat tűznek ki. A tervek emellett meghatározzák az érintett gazdasági ágazatok támogatásának eszközeit, valamint a célkitűzések megvalósításának időkereteit is. Egyes tervek még mindig rögzítenek konkrét kimeneti célokat, a korábbi tervezési ciklusokban pedig jellemzően ez volt a helyzet. A tervek a kormányzati prioritásoknak megfelelően kijelölik, hogy mely konkrét ipari ágazatokat és/vagy projekteket kell pozitív vagy negatív prioritásnak tekinteni, és milyen konkrét fejlesztési célokat kell velük kapcsolatban teljesíteni (iparkorszerűsítés, nemzetközi terjeszkedés stb.). A gazdasági szereplőknek – a magán- és az állami tulajdonban lévőknek egyaránt – lényegében a tervrendszer által megszabott realitáshoz kell igazítaniuk üzleti tevékenységüket. Nemcsak a tervek kötelező volta miatt, hanem azért is, mert az illetékes kínai hatóságok a kormányzat valamennyi szintjén a tervek szerint járnak el, és hatáskörüket azoknak megfelelően gyakorolják, így a gazdasági szereplők kénytelenek követni a tervekben meghatározott prioritásokat (lásd még a 3.2.1.5. szakaszt) (14).

(95) Másodszor, a pénzügyi források elosztásának szintjén Kína pénzügyi rendszerét az állami tulajdonú kereskedelmi bankok uralják. Ezeknek a bankoknak a hitelezési politikájuk kialakításakor és végrehajtásakor a kormányzat iparpolitikai célkitűzéseihez kell igazodniuk, ahelyett, hogy elsődlegesen az adott projekt gazdasági megalapozottságát értékelnék (lásd még a 3.2.1.8. szakaszt) (15). Ugyanez mondható el a kínai pénzügyi rendszer többi eleméről, például a részvénypiacokról, a kötvénypiacokról, a magántőkepiacokról stb. is. A pénzügyi rendszer ezen, a bankszektortól különböző szegmenseiről is elmondható, hogy intézményi berendezkedésük és tevékenységük nem a pénzügyi piacok hatékony működését szolgálja, hanem az állam és a KKP számára biztosítja az ellenőrzés és a beavatkozás lehetőségét (16).

(96) Harmadszor: a szabályozási környezet szintjén az államnak a gazdaságba való beavatkozása sokféle formában jelenik meg. Például a közbeszerzési szabályokat rendszeresen használják fel a gazdasági hatékonyságtól eltérő szakpolitikai célok elérése érdekében, ami akadályozza ezen a területen a piacközpontú elvek érvényesülését. A vonatkozó jogszabály kifejezetten arról rendelkezik, hogy a közbeszerzések lebonyolításával az állami politikai intézkedések keretében kitűzött célok megvalósulását kell elősegíteni. Az viszont, hogy nincs meghatározva e célok mibenléte, széles mérlegelési jogkört biztosít a döntéshozó szervek számára (17). Ugyanígy a beruházások területén a kínai kormány jelentős mértékben ellenőrzi és befolyásolja mind az állami, mind a magánberuházások rendeltetését és méretét. A beruházások szűrése, valamint a beruházásokhoz kapcsolódó különféle ösztönzők, korlátozások és tilalmak fontos hatósági eszközei az iparpolitikai célok támogatásának, például a kulcságazatok feletti állami ellenőrzés fenntartásának vagy a belföldi ipar megerősítésének (18).

(97) Összefoglalva: a kínai gazdasági modell olyan alapelveken nyugszik, amelyek biztosítják és ösztönzik a sokrétű kormányzati beavatkozást. A jelentős mértékű kormányzati beavatkozás ellentétes a piaci erők szabad érvényesülésével, ennélfogva a piaci elveknek megfelelő erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (19).

3.2.1.3. Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése szerint: a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak

(98) Kínában az exportáló ország hatóságainak tulajdonában lévő, azok ellenőrzése és szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt álló vállalatok jelentős részét teszik ki a gazdaságnak.

(99) A kínai kormány és a KKP olyan struktúrákat tart fenn, amelyekkel biztosítja folyamatos befolyását a vállalatok, különösen pedig az állami tulajdonú vállalatok felett. Az állam (és sok tekintetben a KKP) nem csupán megfogalmazza az általános gazdaságpolitikát és tevékenyen felügyeli annak az egyes állami tulajdonú vállalatoknál történő végrehajtását, hanem jogot formál arra is, hogy részt vegyen az állami tulajdonú vállalatok operatív döntéshozatalában. Ennek jellemző eszközei a kádereknek a kormányzati hatóságok és az állami tulajdonú vállalatok közötti rotációja, a párttagok jelenléte az állami tulajdonú vállalatok irányító szerveiben és a párt alapszervezeteinek jelenléte a vállalatokon belül (lásd még a 3.2.1.4. szakaszt), valamint az állami tulajdonú vállalatok struktúrájának alakítása (20). Cserében az állami tulajdonú vállalatok különleges státuszt élveznek a kínai gazdaságon belül, ami több gazdasági előnyt is jelent a számukra, például védelmet a versennyel szemben és kedvezményes hozzáférést a releváns inputokhoz (köztük a finanszírozáshoz) (21). Az alumíniumágazatban működő vállalatok feletti kormányzati ellenőrzésre utaló tényezőket a 3.2.1.5. szakasz elemzi részletesebben.

(100) Az OECD tanulmánya, amelyet a panaszos bizonyítékként nyújtott be, említést tesz olyan, az alumíniumágazatban működő állami tulajdonú vállalatokról, amelyek a szabályozó hatóságnak benyújtott dokumentumaikban kifejezetten hangsúlyozzák, hogyan befolyásolja az állami tulajdon a vonatkozó iparpolitikákat, valamint azt, hogyan válik az állami tulajdon kormányzati támogatássá. Az egyik állami tulajdonú vállalat például a 2016-os kötvénytájékoztatójában megemlíti, hogy egyike az 52 kiemelt állami tulajdonú vállalatnak, kulcsszerepet játszik a villamosenergia-ágazati szakpolitikák kialakításában és végrehajtásában, valamint átfogó és fenntartható támogatást kap a kínai kormánytól. Egy másik állami tulajdonú vállalat a 2017-es kötvénytájékoztatójában feltüntette, hogy az érintett tartományi kormány jelentős befolyást képes gyakorolni a csoportra (22).

(101) Kína a világ legnagyobb alumíniumgyártója, és a világ legnagyobb gyártói között több nagy állami tulajdonú vállalat is található. A becslések szerint Kína teljes kohóalumínium-termelésének több mint 50 %-át állami tulajdonú vállalatok adják (23). Egy, a kínai nemvasfém-ágazatot vizsgáló tanulmány is azt mutatja, hogy a belföldi piacot az állami tulajdonú vállalatok dominálják (24). Jóllehet az utóbbi években tapasztalható kapacitásbővülés részben a magántulajdonban álló vállalkozásoknak tulajdonítható, e kapacitásbővülés mögött általában a (helyi) kormányzat általi beavatkozás különböző formái állnak, például az illegális kapacitásbővítés tolerálása (25). Emellett a főbb állami tulajdonú vállalatok alumíniumgyártási kapacitása is megnőtt, igaz, kisebb mértékben (26).

(102) Az állami tulajdonú vállalatok irányítása mellett a kínai kormány a magántulajdonban álló kínai vállalkozásokat is befolyásolja. A Bizottság megállapítása szerint például az egyik, a mintában szereplő vállalkozás, a Press Metal csoport elismerte, hogy az utóbbi években pénzügyi támogatást kapott az államtól. A vállalat igazgatótanácsának elnöke, Guan Baoqiang így nyilatkozott: „a kormány számos módon támogatja vállalatunk elmozdítását az intelligens gyártás felé. Újonnan létrehozott, csúcstechnológiát alkalmazó vállalatunk 2011-ben kormányzati kedvezményekben, például adókedvezményben részesült. Tavaly a termelési lánc intelligensebbé tétele és automatizálása érdekében nagy méretű, csúcsminőségű, több mint 100 millió RMB értékű intelligens berendezéseket vezettünk be, amelyhez a kormány technológiai átalakítással kapcsolatos támogatást nyújtott. Cégünk ezért a jövőben kiemelt figyelmet fordít majd a kormány iparági támogatási szakpolitikáira (27).”

(103) Mi több, a Guangdong Haomei New Materials Co. Ltd nevű exportáló gyártó első nyilvános részvénykibocsátással kapcsolatos tájékoztatója szerint a vállalkozás rendszeresen kapott kormányzati támogatásokat. A jelentéstételi időszakban a Haomei a következő támogatási összegekben részesült: 2016-ban 11 318 300 RMB, 2017-ben 17 020 800 RMB, 2018-ban pedig 11 486 700 RMB összegű támogatást kapott. Ezek az összegek sorrendben a vállalkozás nyereségének 11,28 %, 13,24 % és 11,16 %-át tették ki. Ezzel kapcsolatban ugyanez a dokumentum azt is bemutatja, mekkora jelentőséggel bírnak e támogatások a vállalkozás számára: „A jelentéstételi időszak során a vállalat által kapott kormányzati támogatások finanszírozási garanciát jelentettek. A kormányzati támogatások és a nyereség arányát tekintve látható, hogy a vállalat működési teljesítménye nem függ jelentős mértékben a kormány támogatásaitól. Ennek ellenére ha cégünk a jövőben nem részesülne kormányzati támogatásban, az kihathatna a vállalat pénzforgalmára és működési eredményére (28).”

(104) Az alumíniumágazatban érvényesülő kormányzati beavatkozás magas szintje és az ágazatban működő állami tulajdonú vállalatok fokozott jelenléte mellett a magántulajdonban lévő gyártók sem működhetnek piaci feltételek között. Olyannyira nem, hogy a 3.2.1.5. pontban foglaltaknak megfelelően az alumíniumágazatban az állami tulajdonú vállalatok mellett a magántulajdonú vállalatokra is kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás.

3.2.1.4. Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése szerint: az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében

(105) Amellett, hogy az állami tulajdonú vállalatok feletti tulajdonjogon és más eszközökön keresztül ellenőrzést gyakorol a gazdaság felett, a kínai kormányzat a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre is. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető jog, amely alapján kinevezhetik és eltávolíthatják az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg (29), a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál létre kell hozni egy KKP-szervezetet (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell (30)), amely számára az adott vállalkozásnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalkozásokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és pártfegyelmet tanúsítsanak (31). Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, és a vállalatok egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát (32). Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazatra kiterjedően érvényesülnek, így az alumíniumtermékek gyártói és inputjaik beszállítói esetében is.

(106) Az alábbi példák jól szemléltetik, hogy a kínai kormány egyre nagyobb mértékben beavatkozik az alumíniumágazat működésébe.

(107) Ahogy a Bizottság egy másik, a Kínából származó egyes alumíniumfólia-tekercsekkel kapcsolatos vizsgálat (33) keretében korábban megállapította, 2017-ben egy állami tulajdonú kínai alumíniumgyártó, a China Aluminium International Engineering Corporation Limited (a továbbiakban: Chalieco) módosította alapszabályát, nagyobb teret adva a pártalapszervezeteknek a vállalaton belül. A dokumentumba egy teljes új fejezetet illesztett be a pártbizottságról, így a 113. cikk szövege a következő: „A fontos vállalati kérdésekkel kapcsolatos döntések során az igazgatóság előzetesen konzultál a vállalat pártbizottságával (34).” Emellett az Aluminum Corporation of China (a továbbiakban: Chalco) 2017. évi éves jelentésében (35) kijelentette, hogy több igazgatója, felügyelője és felsővezetője is – ideértve az elnök-vezérigazgatót és a felügyelő bizottság elnökét – KKP-tag.

(108) Egy másik, a kínai alumíniumszektorban tevékenykedő állami tulajdonú vállalat esetében a Bizottság megállapította, hogy az ügyvezető igazgató és elnök, He Zhihui a Kommunista Pártbizottság titkári posztját töltötte be, míg a vállalat felügyeleti bizottságának elnöke, Ye Guohua a Kommunista Pártbizottság tagja volt.

(109) Az állammal és annak ideológiájával fenntartott szoros kapcsolatot egy másik vállalkozás, a Xinfa csoport weboldalán szereplő leírás is tükrözi. A vállalat „követi a Xi Jinping-féle, egy új korszak jegyében megfogalmazott kínai típusú szocialista ideológia iránymutatását” (36). A Xinfa csoport elnökének, Zhang Gangnak pedig 2001-ben a tartomány KKP-bizottsága „a kommunista párt kiemelkedő tagja Shandong tartományban” tiszteletbeli címet adományozta. Emellett a 10. és a 11. Kínai Országos Népi Gyűlésben is tag volt (37).

(110) Ehhez hasonlóan a China Hongqiao csoport nevű főbb gyártó ügyvezető igazgatóját és vezérigazgatóját, Zhang Bót Shandong tartomány 12. Népi Gyűlése tagjának választották, és 2010-ben elnyerte „A Nemzet Példás Dolgozója” címet is. Mindeközben Zhang Bo a Kínai Nemvasfém-ipari Szövetségben alelnöki, a Santungi Alumínumipari Szövetségben pedig elnöki posztot tölt be (38). A Bizottság azt is megállapította, hogy a Hongqiao csoport alelnöke, Deng Wenqiang tagja volt Zouping megye 15., 16. és 17. Népi Gyűlésének, valamint Binzhou város 9. és 10. Népi Gyűlésének is (39).

(111) A mintában szereplő Liaoning Zhongwang Group Co. Ltd esetében a KKP jelenlétét a következő információk erősítették meg: „A csoport pártbizottságának hét tagja közül a pártbizottság titkára egyben a csoport vezérigazgató-helyettese, míg a pártbizottság hat másik tagja vezérigazgató-helyettesi, gyárigazgatói és egyéb pozíciókat tölt be. A Csoport pártbizottsága „együttes üléseket” és „rendszeres kétirányú megbeszéléseket” tart a Csoport vezetőségével, valamint további rendszereket is alkalmaz, továbbá megfelelő visszajelzést ad a vezetőségnek a személyzet és a munkavállalók véleményével és javaslataival kapcsolatban, amelyek fontos referenciapontként szolgálhatnak a vállalat tudományos döntéshozatalában. A párt demokratikus centralizmusa a vállalat főbb kérdésekkel kapcsolatos döntéshozatalában is megjelenik, és a párt belső értékelési rendszerét a tudományosan megalapozott döntéshozatal biztosítása érdekében a vállalat humánerőforrás-menedzsmentjében is alkalmazni kell (40)”.

(112) Az államnak a pénzügyi piacokon (lásd még a 3.2.1.8. szakaszt), valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra. (41). Az alumíniumágazatban és a más ágazatokban (így a pénzügyi és az inputokat előállító ágazatokban) működő vállalatokban – köztük az állami tulajdonú vállalatokban – való állami jelenlét lehetővé teszi a kínai kormány számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és költségek tekintetében.

3.2.1.5. Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése szerint: a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések

(113) A kínai gazdaság irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek a kormányzat valamennyi szintjén jelen vannak, és szinte minden gazdasági ágazatot lefednek. A tervek kötelezően betartandó célokat rögzítenek, miközben a közigazgatás egyes szintjein működő hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az alattuk lévő szinten elhelyezkedő kormányzati szervek hogyan hajtják végre őket. Összességében a kínai tervrendszer eredményeként az erőforrások a kormányzat által stratégiaiként kijelölt vagy más okból politikailag fontosnak tartott ágazatokba irányulnak ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erőviszonyok határoznák meg (42).

(114) A kormány például kulcsszerepet játszik a kínai alumíniumágazat fejlesztésében. Ezt támasztja alá a közvetve vagy közvetlenül a szektorral foglalkozó számos országos, regionális és települési szinten kiadott terv, irányelv és más dokumentum is. Ezekkel és a többi eszközzel a kormány az alumíniumágazat fejlődésének és működésének gyakorlatilag minden aspektusát irányítja és kontrollálja. Ezek a szakpolitikák jelentős közvetlen vagy közvetett hatással vannak az extrudált alumíniumtermékek termelési költségeire.

(115) A Bizottság egy másik, a Kínából származó egyes alumíniumfólia-tekercsekkel kapcsolatos vizsgálatban (43) tett megállapításai az extrudált alumíniumtermékekre (melyek szintén feldolgozott alumíniumtermékek) vonatkozó jelenlegi esetre egyaránt alkalmazandók:

(116) Bár a tizenharmadik ötéves gazdaság- és társadalomfejlesztési terv (44) nem tartalmaz az alumíniummal kapcsolatban konkrét rendelkezéseket, az általában vett nemvasfém-ágazat vonatkozásában a nemzetközi termelési kapacitás és a berendezésgyártás terén folytatott együttműködést támogató stratégiát ír elő. E célok elérése érdekében a terv megerősíti, hogy elő fogja mozdítani az adózási, pénzügyi, biztosítási, beruházási, finanszírozási és kockázatértékelési platformokhoz kapcsolódó támogató rendszerek működését (45).

(117) A kapcsolódó ágazati terv – a nemvasfém-ágazat fejlesztési terve (2016–2020) (a továbbiakban: terv) – konkrét szakpolitikákat és célokat határoz meg, amelyeket a kormány a nemvasfém-ágazat több szegmensében (46) (többek között az alumíniumágazatban) kíván elérni.

(118) A terv a kínai alumíniumipar által előállított terméktípusok körének fejlesztését célozza többek között az innováció támogatásával, és a vegyes tulajdonosi szerkezet gyors fejlesztését, valamint az állami tulajdonú vállalatok életképességének javítását sürgeti. Rendelkezik továbbá a nemvasfémek készletfelhalmozásának lehetőségéről, a forrásbiztonság javításáról (ideértve az alumíniumot is), és konkrét mennyiségi célokat ír elő az áramfogyasztás csökkentése, az újrahasznosított alumínium gyártási célú felhasználási arányának növelése és a kapacitáskihasználás javítása kapcsán (47).

(119) A terv rendelkezik továbbá strukturális kiigazításokról is, amelyek szigorúbb irányítás alá vonják az új olvasztólétesítményeket, és megszüntetik az elavult kapacitást. Rendelkezik emellett a feldolgozó létesítmények földrajzi eloszlásáról, a bauxit- és a timföldforrások kihasználását növelő projektekre összpontosít, valamint érinti az áramellátás és az árképzési politika kérdését (48).

(120) A terv – a maga széles körű intézkedéseivel és szakpolitikáival – a nemvasfém-ipar kiigazításáról és revitalizációjáról szóló 2009-es terv folytatásának tekinthető, amelyet azzal a céllal fogadtak el, hogy enyhítse a pénzügyi válságnak a nemvasfém-ágazatra gyakorolt kedvezőtlen hatásait. A tervben előírt kiemelt célkitűzések többek között a termelési volumen kontrollját, a szerkezetátalakítást, a nyersanyagbeszerzést, az exportadó-politikát, az erőforrás-biztonságot, a készletfelhalmozást, a technológiai innovációt, a pénzügyi politikát és tervezést, valamint a végrehajtást érintik (49).

(121) Egy másik, az alumíniumágazatot érintő szakpolitikai dokumentum az alumíniumágazatra vonatkozó szabványos feltételekről szól, és az Ipari és Információs Technológiai Minisztérium tette közzé 2013. július 18-án a szerkezeti kiigazítás felgyorsítása és az alumíniumolvasztási kapacitások rendezetlen bővülésének visszaszorítása érdekében. A szabványos feltételekről szóló dokumentum az új üzemek vonatkozásában minimális termelési mennyiséget, az importált és a belföldön beszerzett bauxit és timföld kapcsán minőségi szabványokat, valamint ellátásbiztonságot vezet be. A szabványos feltételekről szóló dokumentum azt mutatja, hogy az Ipari és Információs Technológiai Minisztérium felel az alumíniumipar szabványosításáért és irányításáért, valamint az alumíniumiparban működésre jogosult vállalkozások jegyzékének közzétételéért (50).

(122) Az Államtanács Főhivatala által 2016-ban kiadott, az ideális piaci környezet kialakítására, a nemvasfém-ágazat strukturális kiigazításának és átalakításának elősegítésére, valamint a juttatások növelésére vonatkozó iránymutatásban (2016/42) (51) a kínai hatóságok fő célkitűzésként határozzák meg „a nemvasfém-ágazat szerkezetének optimalizálását; a legfontosabb termékkategóriák keresletének és kínálatának alapvető egyensúlyba hozatalát; az elektrolízissel történő alumíniumgyártási kapacitás 80 % felett tartását; az ásványi nyersanyagok, például a réz és az alumínium ellátásbiztonságának jelentős mértékű növelését (52)”. A dokumentum az „új termelési kapacitások szigorú ellenőrzését” is előírja. Ennek eléréséhez az állam a következőket követeli meg: „az elektrolízissel történő alumíniumgyártás területén nélkülözhetetlen új (átalakított, bővített) gyártási kapacitások építésének biztosítása; […] a társadalmi ellenőrzés és más eszközök használata; a felügyeleti és ellenőrzési tevékenység fokozása; az elektrolízissel történő alumíniumgyártás területén folytatott szabálytalan építési tevékenység szigorú kivizsgálása és kezelése” (53). Ezek a rendelkezések arról tanúskodnak, hogy a kínai kormány jelentős mértékben beavatkozik a nemvasfém-ágazatba, és ezen belül az alumíniumágazatba is.

(123) A fentiek szerinti, az alumíniumszektor működésébe való, a tervezési dokumentumokon keresztül gyakorolt állami beavatkozás tartományi szinten is megjelenik. Shandong tartomány kormányának 2018. november 6-i, a hét energiaintenzív iparág kiváló minőségű fejlesztésének felgyorsítását célzó végrehajtási tervről szóló közleménye (2018/248) például előírja „az elektrolitikus alumíniumipari értéklánc kibővítésének” a következő intézkedések segítségével történő „előmozdítását”: „az alumínium előállításához felhasznált elektrolitikus folyadék finom- és mélyfeldolgozásának, valamint az egyéb alumíniumgyártási segédanyagok arányának további növelése; az alumíniumipari értéklánc késztermékekre és csúcsminőségű termékekre való kiterjesztésének felgyorsítása és előmozdítása; a csúcsminőségű alumíniumanyag alkalmazásának kiterjesztése; az alumíniumfeldolgozó ipar fejlesztési lehetőségeinek bővítése (54).”

(124) A Bizottság által a jelentésében megállapítottak szerint az állam már a fentiekben említett szakpolitikai dokumentumok kiadása előtt is éveken át beavatkozott az alumíniumágazat működésébe, amit jól szemléltet többek között az NRDC által 2006 áprilisában kiadott, az alumíniumipar szerkezeti átalakításának felgyorsításáról szóló iránymutatások című dokumentum (a továbbiakban: szerkezetátalakítási iránymutatások) (55) is. Az utóbbi a nemzetgazdaság fejlesztése szempontjából alapvető terméknek tekintette az alumíniumot. Az említett szerkezetátalakítási iránymutatások kimondták, hogy az államtanács által elfogadott iparfejlesztési szakpolitika végrehajtása során bizonyos területeken egyedi célkitűzéseket kell megvalósítani. A következő területekről van szó: a koncentráció előmozdítása az iparágban, a pénzügyi tőkéhez való hozzáférés (lásd még a lenti 3.2.1.8. szakaszt), az iparág szervezése, az elektrolitikus alumínium kivitelének szigorú ellenőrzése, valamint az elavult kapacitások megszüntetése.

(125) Mi több, a Bizottság azt is megállapította, hogy a kínai állam befolyásolta a piaci erőviszonyok szabad érvényesülését az upstream alumíniumtermékek ágazatában, ezáltal pedig az alapanyagok, valamint az alapanyagok – az érintett termék gyártói felhasznált – alapanyagainak termelését is. E tekintetben például a 2018. december 28-i, a timföldgyártás kiegyensúlyozott fejlesztésének elősegítéséről szóló közleményben (2018/1655) (56) az Ipari és Információtechnológiai Minisztérium Főhivatala kimondja a timfölddel (a kohóalumínium gyártásának egyik kulcsfontosságú alapanyagával) kapcsolatban, hogy „Xi Jinping-féle, egy új korszak jegyében megfogalmazott kínai típusú szocialista ideológia iránymutatása szerint [minden érintett fél] köteles átfogóan és teljes körűen érvényesíteni a Kommunista Párt 19. nemzeti kongresszusának szellemiségét; betartani a stabil előrehaladással kapcsolatos általános iránymutatást; követni az új fejlesztési koncepciót; a kínálati oldal strukturális reformjaira összpontosítani; teljes mértékben kihasználni a piac erőforrás-elosztással kapcsolatban betöltött döntő szerepét, hatékonyabban bevonni a kormányt, […] kielégíteni a belföldi fejlesztési igényeket, valamint elősegíteni a timföldgyártási ágazat kiegyensúlyozott és egészséges fejlesztését (57).” Ugyanez a dokumentum azt is kijelenti, hogy „a tartományi fejlesztési és reformbizottságok, valamint az Ipari és Információtechnológiai Minisztérium szervei kötelesek figyelemmel kísérni a timföldgyártási ágazat aktuális fejleményeit a régiójukban; összehangolni a régió gazdasági és társadalmi fejlődését, ipari bázisát, piaci keresletét, energiafogyasztását és környezeti kapacitását; megerősíteni a timföldgyártás fejlesztésének tudományos tervezését; koordinálni a régiójuk iparági fejlesztésének mértékét és elrendezését; biztosítani a projektbemutatók lebonyolítását; szigorúan érvényre juttatni az építési követelményeket; szabályszerűen támogatni az építési projekteket; fokozni a teljes folyamat felügyeletét; biztosítani, hogy az ágazati fejlesztés léptéke igazodjon a belföldi piaci kereslethez és a helyi teherbíró képességhez; megelőzni a projektek elsietett összeállítását (58).” Ez utóbbi biztosításához a dokumentum a felügyelet és az ellenőrzés fokozását írja elő: „A jelen közleményben előírtak szerint a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság, az Ipari és Információtechnológiai Minisztérium, a Kínai Nemvasfém-ipari Szövetség és minden más érintett fél köteles megkezdeni a timföldgyártási projektek írásbeli megkeresések, kutatás és véletlenszerű vizsgálatok útján történő vizsgálatát. Az esetlegesen felmerülő problémákat a vonatkozó előírásoknak megfelelően kell kezelni (59).” A fentiekben bemutatott rendelkezések jól szemléltetik az állam által a kohóalumínium – az extrudált alumíniumtermékek gyártói által használt fő nyersanyag – gyártásának egyik fő inputja, a timföld kínai piacán gyakorolt beavatkozás és ellenőrzés mértékét.

(126) Egy másik, az érintett termékek gyártásához felhasznált input a villamos energia, amelynek költsége az extrudált alumíniumtermékek előállítási költségének 2–3 %-át teszi ki. E tekintetben a Bizottság bizonyítékot talált arra, hogy az állam által előidézett torzulások hatást gyakoroltak a kínai alumíniumgyártóknak biztosított villamos energia árára. Megállapításra került nevezetesen, hogy az állam differenciált, előnyösebb energiaárak biztosítása révén avatkozott be a kínai gyártók javára. A fent említett, az ideális piaci környezet kialakítására, a nemvasfém-ágazat strukturális kiigazításának és átalakításának elősegítésére, valamint a juttatások növelésére vonatkozó iránymutatásban a kínai hatóságok egyenesen szakpolitikai célkitűzésként említik „a differenciált árazási politika végrehajtásának folytatását; a jogosult villamosenergia-fogyasztók ösztönzését, hogy kössenek közvetlen megállapodásokat a villamosenergia-termelő vállalatokkal; az árak tárgyalás útján történő meghatározását (60).” A Bizottság azt is megállapította, hogy tartomány szinten is hasonló politikát alkalmaztak. Yunnan tartományban például a China Industry Journal által 2019 novemberében közzétett információk alapján: „A terv megvalósítása érdekében Yunnan egymás után több konkrét szakpolitikát is kiadott – ilyen volt például »A vízenergia és az alumínium-alapanyagok integrált fejlesztésének elősegítésére vonatkozó vélemény végrehajtása« és »A vízenergia használatát támogató kedvezményes árak alkalmazásáról szóló terv«. Egyértelműen látható, hogy bármely vállalat, amely Yunnanba helyezi át kapacitáskvótáját, profitálhat a „kedvezményes ár, teljes hozzáférés a villamos energiához” politikából, amelynek keretében az elektrolitikus alumíniumágazat az első 5 évben speciális, kedvezményes 0,25 RMB/kWh-s áron juthat villamos energiához. Az alapanyagok mélyfeldolgozásának esetében a fogyasztók számára különleges, 0,20 RMB/kWh-os kedvezményes áron biztosítják a villamos energiát. Jelentések szerint a kvótáikat Yunnanba telepítő Henan Shenhuo és Sichuan Qiya integrált projektjei már részesültek is a politika integrált projekteknek szóló kedvezményeiből, és megkötötték a vonatkozó megállapodásokat a helyi önkormányzatokkal, elektromoshálózat-üzemeltető társaságokkal és villamosenergia-termelő vállalatokkal (61).

(127) Vegyünk egy másik példát a tartományi szintű állami beavatkozásra: Shandong tartomány kormányának a már említett, a hét energiaintenzív iparág kiváló minőségű fejlesztésének felgyorsítását célzó végrehajtási tervről szóló közleményében a hatóságok átalakítási és korszerűsítési célokat írtak elő az elektrolitikus alumíniumágazat energiahasználata kapcsán: „2022-re az elektrolitikus alumíniumgyártás egy tonna alumíniumra eső villamosenergia-fogyasztásának megközelítőleg 12800 kWh-ra kell csökkennie, az alumínium elektrolízissel történő mélyfeldolgozási arányának el kell érnie a közel 50 %-ot a tartományban, és az alumínium egy tonnára eső hozzáadott értékének átlagosan több mint 30 %-kal kell nőnie (62)”.

(128) A kínai iparági szervezetek fontos szerepet játszanak a fentiekben említett tervezési dokumentumokban szereplő rendelkezések végrehajtásában. Ezek a szervezetek biztosítják ugyanis, hogy az iparági szereplők végrehajtsák a kínai kormány szakpolitikáit. Ezt a felelősséget megerősíti az is, hogy tevékenységük keretében szoros kapcsolatot tartanak fenn az állami hatóságokkal, amit az alapszabályuk is tükröz. Az alumíniumágazat esetében a Kínai Nemvasfém-ipari Szövetség alapszabálya nevezetesen kimondja, hogy „[A] Szövetség követi a párt irányvonalát, különféle alapelveit és szakpolitikáit, tiszteletben tartja az alkotmányt, a jogszabályokat, a szabályozásokat és a nemzeti szabályzatokat, valamint a társadalmi és erkölcsi értékeket. Célja a kormány, az ágazat, a vállalatok és a vállalati vezetők szolgálata; felelős az iparági önszabályozó mechanizmus kialakításáért és fejlesztéséért; köteles teljes mértékben bevonni a kormányzat munkatársait és segítséget kérni tőlük; összekötő szerepet tölt be a kormány és a vállalatok között.” (3. cikk). Végezetül pedig a 25. cikk azt is előírja, hogy a Szövetség elnökének, alelnökének és főtitkárának többek között: „Követnie kell a párt irányvonalát, alapelveit és szakpolitikáit, és jó politikai tulajdonságokkal kell rendelkeznie (63).”

(129) A Kínai Nemvasfém-gyártó Ágazat Szövetségének alapszabálya is kimondja, hogy „A Szövetség elfogadja az Államtanács állami tulajdonú eszközök felügyeletével és kezelésével megbízott bizottságának, a Polgári Ügyek Minisztériumának és a Kínai Nemvasfém-ágazat Szövetségének üzleti iránymutatását, felügyeletét és irányítását.” (4. cikk). A Szövetség tevékenységi körének egy másik meghatározott eleme „az iparág fejlesztésével, az iparági szakpolitikákkal, jogszabályokkal és szabályzatokkal kapcsolatos aktív javaslattétel és véleményezés a Párt és az Állam a szocialista piacgazdaság építésével kapcsolatos általános alapelveivel és feladataival összhangban, szem előtt tartva az iparág tényleges helyzetét.” (6. cikk). Végül pedig a 22. cikk azt is előírja, hogy a Szövetség elnökének, alelnökének és főtitkárának többek között: „követnie kell a párt irányvonalát, alapelveit és szakpolitikáit, és jó politikai tulajdonságokkal kell rendelkeznie (64).”

(130) Az alumíniummal kapcsolatban tehát számos országos, regionális és önkormányzati szinten kiadott terv, irányelv és egyéb dokumentum létezik, ami egyértelműen azt mutatja, hogy a kínai kormány intenzíven beavatkozik az alumíniumágazat működésébe (65). Ezekkel és a többi eszközzel a kormány az ágazat fejlődésének és működésének gyakorlatilag minden aspektusát kontrollálja.

(131) A terveken túl a kormány többek között a kivitelhez kapcsolódó intézkedésekkel is (ideértve az alumínium különböző nyersanyagait érintő kiviteli vámokat, kiviteli kvótákat, exportteljesítmény- követelményeket és a minimális exportárakra vonatkozó követelményeket) beavatkozik az ágazat működésébe.

(132) A kínai kormány továbbá megpróbálja visszaszorítani a kohóalumínium és inputjainak kivitelét, amellyel az a célja, hogy a nagyobb hozzáadott értéket képviselő alumíniumtermékeket támogassa. Ezt a célt szolgálja az, hogy a feldolgozott alumíniumtermékek esetében teljes vagy részleges héa-visszatérítést vezetett be, amihez a kohóalumínium esetében hiányos héa-visszatérítés és exportadó társult (66).

(133) Emellett a Bizottság azt is megállapította – lásd a (126) preambulumbekezdést –, hogy a legfontosabb inputok (például az energia és a villamos energia) árát is befolyásolják a különféle kormányzati beavatkozások (67). A piac torzulásához vezető kormányzati beavatkozások egyéb típusai közé sorolható az Állami Tartalékiroda bevonásával alkalmazott készletfelhalmozási szakpolitika és a Sanghaji Határidős Tőzsde (SHFE) szerepe (68). Emellett több piacvédelmi vizsgálat is megállapította, hogy a kínai kormány rendszeresen foganatosít az alumíniumgyártókat célzó különböző típusú állami támogatási intézkedéseket (69). A kínai kormány alumíniumágazatban végrehajtott széles körű beavatkozása kapacitásfelesleget okozott (70), ami kétségtelenül a lehető legegyértelműbben szemlélteti, milyen következményekkel járnak a kínai kormány szakpolitikái és az azokból eredő torzulások.

(134) Az OECD-tanulmány emellett további, az alumíniumágazatban működő piaci erőkre ható kormányzati támogatásokat is feltárt. Az ilyen támogatás tipikus formája az inputok – különösen a villamos energia és a primer timföld – piaci ár alatti áron történő értékesítése (71). Az OECD-tanulmány leírja továbbá, hogyan jelennek meg a kínai kormány alumíniumágazathoz kapcsolódó célkitűzései a tartományi és helyi szintű iparpolitikákban és egyedi intézkedésekben, ideértve többek között a tőkeinjekciókat, az ásványkincseket érintő elsődleges birtoklási jogokat, a kormányzati támogatásokat és az adókedvezményeket (72).

(135) Összességében elmondható, hogy a kínai kormány intézkedései a gazdasági szereplőket a legfontosabb iparágak – köztük az extrudált alumíniumtermékek és az érintett termék gyártása során felhasznált legfontosabb (a termék előállítási költségeinek több mint 50 %-át kitevő) nyersanyag, a kohóalumínium gyártását is magában foglaló alumíniumágazat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzések teljesítésére ösztönzik. Az intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését.

3.2.1.6. Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerint: a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése

(136) Az ügyben rendelkezésre álló információk szerint a kínai csődjogi rendszer alkalmatlan a céljainak elérésére, így például arra, hogy biztosítsa a követelések és a tartozások méltányos rendezését, vagy hogy védelmet nyújtson a hitelezők és az adósok törvényes jogai és érdekei számára. Úgy tűnik, ennek okai abban keresendők, hogy bár formálisan a kínai csődjog hasonló elveken nyugszik, mint más országok megfelelő jogszabályai, a kínai rendszert a jogérvényesítés módszeres hiánya jellemzi. A csődesetek száma az ország gazdaságának méretéhez képest feltűnően alacsony, nem utolsósorban azért, mert a fizetésképtelenségi eljárásoknak számos olyan hiányosságuk van, amelyek a gyakorlatban visszatartják a vállalkozásokat a csődvédelem igénybevételétől. Emellett az állam továbbra is hangsúlyos és tevékeny szerepet játszik a fizetésképtelenségi eljárásokban, és sok esetben közvetlenül befolyásolja azok kimenetelét (73).

(137) A tulajdonjogi rendszer hiányosságai Kínában elsősorban a földterületek tulajdonjogával és a földhasználati jogokkal összefüggésben nyilvánvalóak (74). Minden földterület a kínai állam tulajdona (a vidéki földterületek kollektív, a városi földterületek állami tulajdonban vannak). A földhasználati jogok allokálása továbbra is kizárólag az államtól függ. Vannak olyan jogszabályi előírások, amelyek – például aukciók előírásával – azt kívánják biztosítani, hogy a földhasználati jogok allokálása átlátható módon, piaci árakon történjen. Ezeket az előírásokat azonban rendszeresen figyelmen kívül hagyják, és egyes vevők ingyen vagy a piaci ár alatt jutnak földterülethez (75). A hatóságok emellett a földhasználati jogok allokálásakor gyakran törekednek konkrét politikai célok elérésére, például a gazdasági tervek teljesítésére (76).

(138) A kínai gazdaság más ágazataihoz hasonlóan az extrudált alumíniumtermékek gyártóira is az általános kínai csődjogi, társasági jogi és tulajdonjogi szabályok alkalmazandók. Ennek következtében ezek a vállalkozások is ki vannak téve a csődjogi és a tulajdonjogi szabályozás diszkriminatív alkalmazásából és nem megfelelő érvényesítéséből fakadó, felülről lefelé ható torzulásoknak. A jelen vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt, amely kétségbe vonná ezeket a ténymegállapításokat.

(139) Ezt a megállapítást alátámasztja az Amerikai Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma által a Kínából érkező egyes alumíniumfóliákra kivetett kiegyenlítő vámokra vonatkozó vizsgálatban tett ideiglenes megállapítása is, amely vizsgálat a hozzáférhető tények felhasználásával azt találta, hogy amikor a kínai kormány a megfelelő ellenszolgáltatásnál kevesebb összeg fejében biztosít földet, az a módosított 1930. évi vámtörvény 771(5)(D) szakasza szerinti pénzügyi hozzájárulásnak minősül (77).

(140) A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alumíniumágazatban – az érintett terméket is ideértve – a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályokat diszkriminatív módon alkalmazzák vagy nem érvényesítik megfelelő módon.

3.2.1.7. Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerint: a bérköltségek torzult volta

(141) Kínában nem fejlődhet ki teljes mértékben piaci alapokon álló bérrendszer, mivel a munkavállalók és a munkáltatók kollektív önszerveződési jogai korlátozottak. Kína nem ratifikálta a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet („ILO”) számos alapvető egyezményét, így különösen azokat, amelyek az egyesülés szabadságára és a kollektív tárgyalásra vonatkoznak (78). A nemzeti jog értelmében egyetlen szakszervezet működik. Ez a szakszervezet azonban nem független az állami hatóságoktól, a kollektív tárgyalások és a munkavállalói jogok védelme melletti elkötelezettsége pedig csupán kezdetleges (79). Emellett a kínai munkaerő mobilitását korlátozza a háztartás-regisztrációs rendszer, amely a társadalombiztosítási és más juttatásokat kizárólag az adott közigazgatási területen lakók számára teszi maradéktalanul elérhetővé. Ez általában oda vezet, hogy a háztartás-nyilvántartásban nem szereplő munkavállalók kiszolgáltatott foglalkoztatási helyzetbe kerülnek, és a háztartás-nyilvántartásban szereplő munkavállalókhoz képest alacsonyabb bért kapnak (80). A fenti ténymegállapításokkal jellemzett körülmények a kínai bérköltségek torzulásához vezetnek.

(142) A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra vonatkozó releváns bizonyítékot, hogy az alumíniumágazat, amely magában foglalja az extrudált alumíniumtermékek gyártóit is, ne tartozna az előzőekben bemutatott kínai munkajogi rendszer hatálya alá. Ennélfogva az alumíniumágazatban a bérköltségek torzulása közvetlenül (az érintett termék és annak legfontosabb nyersanyaga előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesül.

3.2.1.8. Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerint: közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe

(143) Kínában a vállalati szereplők tőkéhez jutása többféle szempontból torzult.

(144) Először: a kínai pénzügyi rendszert az állami tulajdonú bankok erős pozíciója jellemzi (81), valamint az, hogy ezek a bankok a források kihelyezésekor az adott projekt gazdasági életképességétől eltérő szempontokat vesznek figyelembe. A pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan a bankok nemcsak a tulajdoni jogviszonyon, hanem személyes kapcsolatokon keresztül is kötődnek az államhoz (a nagy állami tulajdonú pénzügyi intézmények felső vezetőit végső soron a KKP nevezi ki) (82), továbbá – szintén a pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan – rendszeresen részt vesznek a kormányzat által kidolgozott közpolitikai intézkedések végrehajtásában. Ezzel összefüggésben a bankok eleget tesznek azon kifejezett jogszabályi kötelezettségüknek, hogy működésük során a nemzeti gazdaság- és társadalomfejlesztés igényeinek megfelelően, az állami iparpolitika iránymutatása szerint kell eljárniuk (83). Ezt a helyzetet további olyan szabályok tetézik, amelyek a pénzügyi forrásokat a kormányzat által ösztönzendőként kijelölt vagy másként fontosnak tartott ágazatokba irányítják (84).

(145) Amellett, hogy léteznek olyan jogszabályi rendelkezések, amelyek a rendes banki magatartás követéséről és a prudenciális követelmények tiszteletben tartásáról, így például a hitelfelvevők hitelképességi vizsgálatának szükségességéről rendelkeznek, a számos bizonyíték – ideértve a piacvédelmi vizsgálatok ténymegállapításait is – azt valószínűsíti, hogy ezek a fajta szabályok a különböző jogszabályi rendelkezések alkalmazása során csupán másodlagos szerepet töltenek be.

(146) Emellett a kötvény- és a hitelminősítések gyakran különféle okokból torzultnak tekinthetők, többek között amiatt, hogy a kockázatértékelést befolyásolja az adott vállalat stratégiai fontossága a kínai kormány számára, valamint az implicit állami kezességvállalás megléte. A becslések határozottan arra utalnak, hogy a kínai hitelminősítések szisztematikusan gyengébb nemzetközi minősítésnek felelnek meg (85).

(147) Ezt a helyzetet további olyan szabályok tetézik, amelyek a pénzügyi forrásokat a kormányzat által ösztönzendőként kijelölt vagy másként fontosnak tartott ágazatokba irányítják (86). Emiatt a hitelezés súlypontja az állami tulajdonú vállalatok, a jó összeköttetésekkel rendelkező, nagyobb méretű magántulajdonú vállalatok, valamint a kulcsfontosságú ipari ágazatokban működő vállalatok felé tolódik el, ami azt jelzi, hogy a tőkéhez jutás feltételei és költségei nem minden piaci szereplő számára azonosak.

(148) Ezzel kapcsolatban az OECD-tanulmány nem hivatalos bizonyítékokra hivatkozik, amelyek szerint egyes kínai alumíniumgyártók kedvezményes feltételek mellett jutottak finanszírozáshoz, úgy, hogy a finanszírozás költségei szemmel láthatólag nem állnak összefüggésben a vállalati tőkeáttétel adott szintjével. A tanulmány szerint az egyik állami tulajdonban álló alumíniumgyártó kifejezetten kijelenti a 2016-os kötvénytájékozatójában, hogy jelentős mértékű pénzügyi támogatást kap kínai fejlesztési bankoktól a referenciaérték alatti kamatlábak mel