A BIZOTTSÁG (EU) 2020/749 RENDELETE

(2020. június 4.)

a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III. mellékletének a bizonyos termékekben, illetve azok felületén található klorát megengedett szermaradék-határértéke tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2005. február 23-i 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és 16. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

(1) A 2008/865/EK bizottsági határozat (2) értelmében a klorátot tartalmazó növényvédő szerek valamennyi engedélyét visszavonták, miután a klorátot nem vették fel a 91/414/EGK tanácsi irányelv (3) I. mellékletébe.

(2) A klorátra vonatkozóan nem állapítottak meg egyedi maradékanyag-határértékeket (a továbbiakban: MRL-ek), és mivel ez az anyag nem szerepel a 396/2005/EK rendelet IV. mellékletében, jelenleg a 0,01 mg/kg-os alapértelmezett MRL alkalmazandó a 396/2005/EK rendelet I. mellékletében szereplő valamennyi élelmiszer- és takarmányárura.

(3) A növényvédő szerekben való korábbi felhasználásán kívül a klorát az élelmiszerek és az ivóvíz feldolgozása során használt klórtartalmú fertőtlenítők melléktermékeként is képződik. E felhasználások miatt fordul elő, hogy az élelmiszerekben klorátmaradékok mutathatók ki.

(4) Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2014 és 2018 között ellenőrző adatokat gyűjtött az élelmiszerekben és az ivóvízben található klorátmaradékok jelenlétének vizsgálata céljából. Ezek az adatok azt mutatták, hogy a klorátmaradékok szintje gyakran meghaladja az alapértelmezett 0,01 mg/kg-os MRL-t, és hogy a szintek a forrás és a termék függvényében változnak. E megállapításokból az következik, hogy még a helyes gyakorlatok alkalmazása esetén sem lehet a jelenlegi 0,01 mg/kg-os MRL-nek megfelelő klorátmaradékszintet elérni.

(5) A Hatóság tudományos szakvéleményt fogadott el az élelmiszerek kloráttartalmával kapcsolatos közegészségügyi kockázatokról (4). Szakvéleményében a Hatóság 3 μg/testtömegkilogramm/nap tolerálható napi bevitelt (TDI) és 36 μg/testtömegkilogramm akut referenciadózist (ARfD) állapított meg. A Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a 2014-ben gyűjtött adatok alapján az akut étrendi klorátexpozíció nem haladta meg az ARfD-értéket. Az európai országokban a klorátnak való átlagos étrendi kitettség a lakosság bizonyos alcsoportjaiban, például az enyhe vagy közepes jódhiányban szenvedő csecsemőkben és kisgyermekekben meghaladta a tolerálható napi bevitelt.

(6) Annak érdekében, hogy több érintett és kapcsolódó ágazatban összehangolt fellépéssel csökkentsék a klorátszintet és az expozíciót, a tagállamok 2017-ben több tudományágra kiterjedő cselekvési tervet fogadtak el, amely egy sor párhuzamos intézkedést tartalmaz, beleértve az ivóvízzel és a higiéniával kapcsolatos intézkedéseket, valamint az élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó ideiglenes maradékanyag-határértékek megállapítását.

(7) Ez a rendelet az élelmiszerekre vonatkozó ideiglenes határértékek meghatározásával foglalkozik. E célból a tagállamok és az élelmiszer-vállalkozók 2014 és 2018 között az előfordulásra vonatkozóan nagyszámú adatot gyűjtöttek. Az adatok a csökkenő szintek irányába mutató általános tendenciát jeleznek, ami arra utal, hogy a gyártási gyakorlatok már bizonyos mértékben javultak. Abban az esetben, amikor a klorátmaradékok nem a peszticidhasználatból, hanem a klóralapú oldatoknak az élelmiszer-feldolgozásban és az ivóvízkezelésben való felhasználásából származnak, a legmagasabb szinteket az észszerűen elérhető legalacsonyabb szint elvének megfelelően kell meghatározni, a helyes gyártási gyakorlat követésével, ugyanakkor biztosítva, hogy továbbra is helyes higiéniai gyakorlatok érvényesüljenek. Ez a megközelítés biztosítja, hogy az élelmiszer-vállalkozók olyan intézkedéseket alkalmazzanak, amelyek a közegészség védelme érdekében a lehető legnagyobb mértékben megelőzik a klorát előfordulását és csökkentik az élelmiszerek kloráttartalmát, ugyanakkor figyelembe veszik az élelmiszerek mikrobiológiai biztonságának szükségességét is.

(8) A klorátra vonatkozó, az észszerűen elérhető legalacsonyabb szint elve szerint meghatározott ideiglenes MRL-ek az előfordulási adatok 95. percentilisén alapulnak, figyelembe véve a jogszerűen kezelt ivóvíz élelmiszer-feldolgozásban való felhasználását. Az ideiglenes MRL-eket – a higiénia és az ivóvíz területének esetleges előremutató változásai, valamint az élelmiszer-vállalkozók által a klorátszintek csökkentése terén elért további előrelépések fényében – legkésőbb e rendelet kihirdetését követő öt éven belül felül kell vizsgálni, illetve minden olyan esteben, amikor olyan új információk és adatok válnak elérhetővé, amelyek indokolttá tennék a korábbi felülvizsgálatot.

(9) A Bizottság konzultált az európai uniós referencialaboratóriumokkal az egyes konkrét árucikkekben előforduló klorátmaradékok megfelelő meghatározási határairól.

(10) A Hatóság tudományos szakvéleménye alapján és a tárgy szempontjából jelentős tényezőket figyelembe véve a javasolt megengedett MRL-ek megfelelnek a 396/2005/EK rendelet 14. cikke (2) bekezdésében előírt követelményeknek.

(11) A 396/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

(12) Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk A 396/2005/EK rendelet III. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk A klorátra vonatkozó ideiglenes MRL-eket legkésőbb 2025. június 8-án felül kell vizsgálni.

3. cikk Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 2020. június 4-én. a Bizottság részéről az elnök Ursula VON DER LEYEN

(1) HL L 70., 2005.3.16., 1. o.

(2) A Bizottság 2008/865/EK határozata (2008. november 10.) a klorátnak a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe történő felvétele megtagadásáról és az e hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerek engedélyének visszavonásáról (HL L 307., 2008.11.18., 7. o.).

(3) A Tanács 91/414/EGK irányelve (1991. július 15.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról (HL L 230., 1991.8.19., 1. o.).

(4) EFSA (Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság), 2015. Scientific opinion on the risks for public health related to the presence of chlorate in food.(Tudományos szakvélemény az élelmiszerekben előforduló klorát közegészségügyi kockázatairól). EFSA Journal 2015;13(6):4135, 103. o.