ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(20)

A valamennyi tagállammal szembeni egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a Tartalékból származó pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmek benyújtására egységes határidőt kell megállapítani, amely valamennyi tagállamra érvényes. Tekintettel a Tartalék sajátos jellegére és a végrehajtási időszak viszonylagos rövidségére, indokolt egy testreszabott referencia-időszak alkalmazása, és aránytalan lenne a tagállamokkal szemben érvényesíteni azt a követelményt, miszerint évente be kell nyújtaniuk a költségvetési rendelet 63. cikkének (5), (6) és (7) bekezdésében előírt dokumentumokat. Tekintettel arra is, hogy az uniós költségvetést érintő kockázatokat enyhíti a tagállamokban már meglévő vagy adott esetben a tagállamok által létrehozandó, a Tartalékot érintő megbízható irányítási és kontrollrendszer használatára vonatkozó követelmény, indokolt az eltérés attól a tagállami kötelezettségtől, amely szerint a szükséges dokumentumokat minden év februárjában vagy márciusában kell benyújtani. Annak érdekében, hogy a Bizottság ellenőrizni tudja a Tartalékból származó pénzügyi hozzájárulás felhasználásának helyességét, a tagállamoktól meg kell követelni azt is, hogy a Tartalékból származó pénzügyi hozzájárulás iránti kérelem részeként nyújtsanak be a finanszírozott intézkedésekről részleteket szolgáltató végrehajtási jelentéseket – amelyek ismertetik az Egyesült Királyság Unióból történő kilépésének a vállalkozásokra és a gazdasági ágazatokra gyakorolt kedvezőtlen következményeit, az elszámolás elemeit –, a végleges auditjelentések és az elvégzett kontrollok összefoglalóját, egy vezetői nyilatkozatot, valamint egy véleményt, amelyet egy független auditszerv a nemzetközileg elfogadott auditstandardoknak megfelelően állított össze.
(13)

mivel a jószomszédi kapcsolatok és a regionális együttműködés a bővítési folyamat lényeges elemei, a támogatásnak továbbra is segítenie kell az I. mellékletben felsorolt kedvezményezettek arra irányuló erőfeszítéseit, hogy előmozdítsák a regionális, a makroregionális és a határon átnyúló együttműködést és területfejlesztést, többek között az uniós makroregionális stratégiák végrehajtása révén. Az említett programoknak hozzá kell járulniuk továbbá a támogatás nagy fokú láthatóságához az Unióban és az I. mellékletben felsorolt kedvezményezett országokban. Az e rendelet alapján nyújtott támogatásnak fokoznia kell a kedvezményezettek gazdasági és társadalmi fejlődését és gazdasági kormányzását, ösztönöznie kell az uniós egységes piaccal való gazdasági integrációt – ideértve a vámügyi együttműködést is –, elő kell mozdítania az olyan nyitott és tisztességes kereskedelmet, amely alátámaszt egy intelligens, fenntartható és inkluzív növekedési menetrendet – többek között a regionális fejlesztési és kohéziós politikák, a mezőgazdasági és vidékfejlesztési politikák, a szociális és foglalkoztatási politikák, a munkavállalói mobilitást is beleértve, végrehajtása révén –, elő kell mozdítania a digitális gazdaság és társadalom fejlesztését, ösztönöznie kell a kutatást és innovációt, a 2018-as „A Nyugat-Balkánra vonatkozó digitális menetrend” kiemelt kezdeményezéssel összefüggésben is.
(1)

A Bizottság 2019. december 11-én elfogadta „Az európai zöld megállapodás” című közleményt, egy ütemtervet vázolva fel, amely meghatároz egy új növekedési stratégiát Európa számára, valamint ambiciózus célkitűzéseket az éghajlatváltozás elleni küzdelemre és a környezetvédelemre vonatkozóan. Összhangban az Uniónak az (EU) 2021/1119 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) megállapított, a 2030-as éghajlat-politikai céljai elérésének célkitűzésével, valamint az Unión belüli klímasemlegesség legkésőbb 2050-ig, hatékony és társadalmilag méltányos módon való elérésének célkitűzésével, az európai zöld megállapodás bejelentett egy igazságos átmenet mechanizmust, hogy forrásokat biztosítson az Unió 2030-as éghajlat-politikai célja és az Unióban 2050-ig megvalósítandó klímasemlegesség célkitűzése irányába történő átállási folyamat kihívásának kezeléséhez, ugyanakkor senkit nem hagyva hátra. A legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő régiók és emberek vannak a leginkább kitéve az éghajlatváltozás és a környezetkárosodás káros hatásainak. A klímasemleges gazdaságra történő átállás új gazdasági lehetőségek forrása, jelentős munkahelyteremtési potenciállal, különösen olyan területeken, amelyek jelenleg a fosszilis tüzelőanyagoktól függenek. Hozzájárulhat a fokozott energiabiztonsághoz és rezilienciához is. Az átállás azonban rövid távú társadalmi és gazdasági költségekkel is járhat olyan területeken, amelyek komoly dekarbonizációs folyamaton mennek keresztül, és amelyeket már meggyengítettek a Covid19-válság zavart okozó gazdasági és társadalmi hatásai is.
(17)

Annak érdekében, hogy hasznosítsa a bűnüldözési együttműködés és képzés, a kábítószerek és a kábítószerfüggőség megfigyelése, az alapvető jogok, az igazságszolgáltatás és a nagyméretű informatikai rendszerek területén kompetenciával rendelkező decentralizált ügynökségek tudását és szakértelmét, a Bizottságnak – különösen a programozási időszak kezdetén és félidejében – be kell vonnia a releváns decentralizált ügynökségeket az (EU) 2021/1148 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) által létrehozott, belügyi alapokkal foglalkozó bizottság munkájába. Adott esetben a Bizottságnak be kell tudnia vonni a releváns decentralizált ügynökségeket a monitoring és az értékelés folyamatába is, különösen annak biztosítása céljából, hogy az Alap által támogatott intézkedések megfeleljenek a releváns uniós vívmányoknak és az elfogadott uniós prioritásoknak.
(20)

Annak érdekében, hogy hasznosítsa a határigazgatás, a vízumpolitika és a nagyméretű IT-rendszerek területén kompetenciával rendelkező decentralizált ügynökségek tudását és szakértelmét a Bizottságnak kellő időben – különösen a programozási időszak kezdetén és félidejében – be kell vonnia a releváns ügynökségeket az e rendelet által létrehozott, a belügyi alapokkal foglalkozó bizottság munkájába. Adott esetben a Bizottságnak be kell tudnia vonni a releváns uniós szerveket, hivatalokat és ügynökségeket a monitoring és az értékelés folyamatába is, különösen annak biztosítása céljából, hogy az eszköz által támogatott intézkedések megfeleljenek a releváns uniós vívmányoknak és az elfogadott uniós prioritásoknak. Az eszköznek ki kell egészítenie és meg kell erősítenie az európai integrált határigazgatás végrehajtására irányuló tevékenységeket, összhangban a tagállamok és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség közötti megosztott felelősség és szolidaritás elvével, amelyek az Európai Határ- és Parti Őrség két pillérét képviselik. Ez különösen azt jelenti, hogy a megosztott irányítás keretében végrehajtott programjaik kialakításakor a tagállamoknak figyelembe kell venniük az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által kifejlesztett elemzési eszközöket, műveleti és technikai iránymutatásokat, valamint az általa kidolgozott képzési tanterveket, így például a határőrök képzésére vonatkozó egységes alaptanterveket, beleértve az említett tanterveknek az alapvető jogokkal és a nemzetközi védelemhez való hozzáféréssel kapcsolatos elemeit is. Annak érdekében, hogy kialakítsa a külső határok ellenőrzésére vonatkozóan a saját feladatai és a tagállamok feladatköre közötti kiegészítő jelleget, valamint hogy biztosítsa a következetességet, és elkerülje az alacsony költséghatékonyság kockázatát a Bizottságnak kellő időben konzultálnia kell az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökséggel a tagállamok által benyújtott programtervezetekről olyan mértékig, amennyiben azok az említett ügynökség hatáskörébe tartoznak, így különösen a működési támogatás keretében finanszírozott tevékenységeket illetően.
(33)

A teljes egészében vagy részben az Unió költségvetéséből finanszírozott beruházások hozzáadott értékének optimalizálása érdekében szinergiákat kell keresni, elsősorban az Alap és a többi uniós program között, beleértve a megosztott irányítású programokat is. E szinergiák maximalizálása érdekében gondoskodni kell kulcsfontosságú támogató mechanizmusokról, beleértve az intézkedéseknek az Alapból és valamely más uniós programból történő kumulatív finanszírozását is. Az ilyen kumulatív finanszírozás nem haladhatja meg az említett intézkedés összes elszámolható költségét. E célból ennek a rendeletnek megfelelő szabályokat kell megállapítania, különösen azon lehetőség tekintetében, hogy ugyanazokat a költségeket vagy kiadásokat arányosan bejelenthessék az Alaphoz és valamely más uniós programhoz kapcsolódóan is.
(3)

A megosztott irányítás alá tartozó alapok (a továbbiakban: az alapok) keretében nyújtott támogatás koordinálásának javítása és végrehajtásának harmonizálása érdekében elfogadásra került az (EU) 2021/1060 rendelet, amelynek fő célja a szakpolitika koherens módon történő végrehajtásának egyszerűsítése. Az említett rendelet az ETHAA megosztott irányítás alá tartozó részére alkalmazandó. Az alapok egymást kiegészítő célokkal rendelkeznek, és irányítási módjuk megegyezik. Az (EU) 2021/1060 rendelet ennélfogva számos közös általános célkitűzést és alapelvet állapít meg; ilyenek például a partnerség és a többszintű kormányzás. Az említett rendelet a stratégiai tervezés és programozás közös elemeit is tartalmazza – beleértve az egyes tagállamokkal megkötendő partnerségi megállapodásra vonatkozó rendelkezéseket –, továbbá meghatározza az alapok teljesítményközpontúságának egységes megközelítését. Ennek megfelelően meghatározza az előfeltételeket, a teljesítmény-felülvizsgálatot, valamint a monitoringra, a jelentéstételre és az értékelésre vonatkozó rendelkezéseket. Az említett rendelet továbbá a támogathatósági szabályokra vonatkozó közös rendelkezéseket is megállapít, valamint külön intézkedéseket határoz meg a pénzügyi eszközökre, az (EU) 2021/523 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) által létrehozott InvestEU igénybevételére, a közösségvezérelt helyi fejlesztésre és a pénzgazdálkodásra vonatkozóan. Egyes irányítási és kontrollintézkedések is közösek minden alap vonatkozásában. A partnerségi megállapodásban az (EU) 2021/1060 rendeletnek megfelelően indokolt ismertetni, hogy az alapok – az ETHAA-t is ideértve – és más uniós programok hogyan egészítik ki egymást.
(7)

Az éghajlat-politikai fellépésnek lehetőséget kell jelentenie az uniós gazdaság valamennyi ágazata számára arra, hogy segítse az ipari vezető szerep biztosítását a globális innováció terén. Az Unió szabályozási keretének és az ipar erőfeszítéseinek következtében a gazdasági növekedés függetleníthető az üvegházhatásúgáz-kibocsátástól. 1990 és 2019 között például az Unió 24 %-kal csökkentette üvegházhatásúgáz-kibocsátását, míg ugyanebben az időszakban a gazdaság 60 %-kal növekedett. Az uniós szinten elfogadott kötelező erejű jogszabályok és egyéb kezdeményezések sérelme nélkül a gazdaság valamennyi ágazatának – beleértve az energiaszektort, az ipart, a közlekedést, a fűtési és hűtési ágazatot, valamint az épületeket, a mezőgazdaságot, a hulladékgazdálkodást és a földhasználatot, a földhasználat-megváltoztatást és az erdőgazdálkodást, függetlenül attól, hogy ezen ágazatok az Unió kibocsátáskereskedelmi rendszere (a továbbiakban: EU ETS) hatálya alá tartoznak-e vagy sem – szerepet kell játszania abban, hogy hozzájáruljon ahhoz, hogy 2050-re elérjék a klímasemlegességet az Unión belül. Az összes gazdasági szereplő részvételének fokozása érdekében a Bizottságnak a kulcsfontosságú érdekelt felek inkluzív és reprezentatív összefogásával elő kell segítenie az ágazatspecifikus éghajlat-politikai párbeszédeket és partnerségeket annak érdekében, hogy magukat az ágazatokat is ösztönözzék indikatív önkéntes ütemtervek kidolgozására és a klímasemlegesség uniós célkitűzésének 2050-ig történő elérését célzó átállásuk megtervezésére. Ezek az ütemtervek értékes segítséget nyújthatnak az ágazatoknak a klímasemleges gazdaságra való átálláshoz szükséges beruházások megtervezésében, és a klímasemleges megoldások megvalósításában való ágazati szerepvállalás megerősítésére is szolgálhatnak. Ezek az ütemtervek kiegészíthetik azokat a meglévő kezdeményezéseket is – többek között az Európai Akkumulátorszövetséget és az Európai Tisztahidrogén-szövetséget –, amelyek az ipari együttműködést támogatják a klímasemlegességre való átállás terén.
(18)

A legtöbb vámellenőrzési berendezés egyenlő mértékben vagy járulékosan alkalmas lehet más uniós jog, mint például a határigazgatásra, a vízumügyre vagy a rendőrségi együttműködésre vonatkozó jog betartásának ellenőrzésére is. Az Alapot ezért a berendezések beszerzésének célját szolgáló két, egymást kiegészítő eszközként javasolták létrehozni, amelyek mindegyike különálló, de kiegészítő hatállyal rendelkezik. Egyrészt az határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszköz kizárólag olyan berendezések költségeihez fog pénzügyi támogatást nyújtani, amelyek elsődleges célja vagy hatása az integrált határigazgatás, de lehetővé fogja tenni az említett berendezések további célokra, például vámellenőrzésre való használatát is. Másrészt a vámellenőrzési berendezésekhez pénzügyi támogatást nyújtó, e rendelettel létrehozott eszköz kizárólag olyan berendezések költségeihez fog pénzügyi támogatást nyújtani, amelyek elsődleges célja vagy hatása a vámellenőrzés, de lehetővé fogja tenni az említett berendezések további célokra, például a határellenőrzés és a biztonság céljára történő használatát is. A két eszköz közötti ilyen felosztás elő fogja mozdítani az (EU) 2019/1896 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) 3. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett ügynökségközi együttműködést az európai integrált határigazgatási megközelítés részeként, ezáltal lehetővé téve a vámhatóságok és a határforgalom-ellenőrzést végző hatóságok együttműködését, valamint az uniós költségvetés hatásának maximalizálását az ellenőrzési berendezések megosztása és interoperabilitása révén. A berendezések vámhatóságok és más, határforgalom-ellenőrzést végző hatóságok közötti megosztása nem lehet szisztematikus.
(26)

Egy súlyos gazdasági válságot követően a befogadó gazdasági fellendülés elősegítése, valamint a munka változó világában az ifjúsági foglalkoztatás támogatása érdekében, továbbá tekintettel az ifjúsági munkanélküliség és inaktivitás tartósan magas szintjére néhány tagállamban és régióban, arra van szükség, hogy ESZA+-forrásaikból a tagállamok megfelelő összeget fordítsanak a fiatalok foglalkoztatását és készségeit támogató intézkedésekre, többek között az ifjúsági garancia alá tartozó rendszerek végrehajtásán keresztül. Építve az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés által a 2014–2020-as programozási időszakban az 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (24) szerint támogatott, egyéneket célzó intézkedésekre, valamint a levont tanulságokra, a tagállamoknak továbbra is támogatniuk kell a fiatalokat a minőségi foglalkoztatásba és az oktatásba való visszatérést célzó intézkedésekkel, és be kell ruházniuk a korai megelőzésbe és hatékony tájékoztatásba, adott esetben elsőbbséget biztosítva a tartósan munkanélküli, inaktív és hátrányos helyzetű fiatalok számára, például az ifjúsági munka révén. A tagállamoknak olyan intézkedésekbe is be kell ruházniuk, amelyek megkönnyítik a tanulásból a munka világába történő átmenetet, illetve a foglalkoztatási szolgálatok megfelelő kapacitással való ellátását azzal a céllal, hogy személyre szabott és holisztikus szolgáltatásokat, valamint célzottabb ajánlatokat kínáljanak a fiataloknak. Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésnek az ESZA+-ba való teljes körű integrálásával a fiatalok foglalkoztatását célzó intézkedések végrehajtása eredményesebbé és hatékonyabbá válik majd, és azok alkalmazási köre ki fog terjedni a strukturális intézkedésekre és reformokra is, ezáltal jobb összhangot biztosítva az uniós finanszírozású támogatás és a megerősített ifjúsági garancia végrehajtása között. A készségfejlesztésnek, valamint az új és eltérő készségek elsajátításának segítenie kell a fiatalokat abban, hogy élni tudjanak a növekvő ágazatokban rejlő lehetőségekkel, és fel kell készítenie őket a munka jellegének megváltozására, valamint a zöld és digitális átátállásból és az uniós ipari ökoszisztémák átalakulásából fakadó lehetőségek kiaknázására is. Ezért azoknak a tagállamoknak, amelyekben az Eurostat adatai alapján a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő, 15 és 29 év közötti fiatalok átlagos aránya a 2017 és 2019 közötti időszakban meghaladta az uniós átlagot, az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló források legalább 12,5 %-át ezekhez az intézkedésekhez kell allokálniuk.
(33)

Az adminisztratív terhek csökkentése érdekében lehetővé kell tenni, hogy a programvégrehajtáshoz kapcsolt technikai segítségnyújtást a tagállam kezdeményezésére százalékos átalánnyal teljesítsék, amely a program végrehajtásának előrehaladásán alapul, és a horizontális feladatokra is kiterjedhet. Az MMIA, a BBA és a HAVE, valamint az Interreg programok esetében azonban a végrehajtás egyszerűsítése érdekében kizárólag százalékos átalány alkalmazható. A pénzügyi irányítás megkönnyítése érdekében a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy megnevezzenek egy vagy több olyan szervet, amelyek részére a kapcsolódó visszatérítéseket teljesíteni kell. Mivel ezek a visszatérítések százalékos átalány alkalmazásán alapulnak, az ellenőrzéseket és auditokat annak ellenőrzésére kell korlátozni, hogy teljesülnek-e az uniós hozzájárulás visszatérítéséhez szükséges feltételek, de az alapul szolgáló kiadások nem képezhetik ellenőrzések vagy auditok tárgyát. Mindazonáltal, amennyiben a 2014–2020-as időszakkal való folytonosság a kívánatos, a tagállamoknak rendelkezniük kell azzal a lehetőséggel is, hogy továbbra is részesüljenek azon elszámolható költségek megtérítésében, amelyek a kedvezményezettnél ténylegesen felmerültek és kifizetésre kerültek technikai segítségnyújtási műveletek végrehajtásával kapcsolatban egy vagy több különböző programon keresztül vagy egy program egy vagy több prioritása alatt. A tagállamoknak partnerségi megállapodásukban közölniük kell, hogy a technikai segítségnyújtáshoz való uniós hozzájárulás mely formáját választják a teljes programozási időszakra vonatkozóan. A választott opciótól függetlenül, a technikai segítségnyújtás kiegészíthető olyan célzott adminisztratív kapacitásépítő intézkedésekkel, amelyek költségfüggetlen visszatérítési módszereket alkalmaznak. Az intézkedések és a teljesítendő eredmények, valamint a hozzájuk kapcsolódó uniós kifizetések is ütemtervben rögzíthetők, és azok kifizetéseket eredményezhetnek a helyszíni eredmények alapján.
Ország Elnevezés TARIC-kiegészítő kód

Kínai Népköztársaság ANSHAN CARBON CO., LTD. C735

Kínai Népköztársaság ASAHI FINE CARBON DALIAN CO., LTD. C736

Kínai Népköztársaság DALIAN JINGYI CARBON CO., LTD C738

Kínai Népköztársaság DATONG YU LIN DE GRAPHITE NEW MATERIAL CO., LTD. C739

Kínai Népköztársaság DECHANG SHIDA CARBON CO., LTD. C740

Kínai Népköztársaság Fushun Jinly Petrochemical Carbon Co., Ltd. C741

Kínai Népköztársaság FUSHUN ORIENTAL CARBON CO., LTD. C742

Kínai Népköztársaság Fushun Xinxinda Furnace Charge Factory C743

Kínai Népköztársaság Henan Sangraf Carbon Technologies Co., Limited C744

Kínai Népköztársaság Jiangsu Jianglong New Energy Technology Co., Ltd C746

Kínai Népköztársaság JILIN CARBON CO., LTD C747

Kínai Népköztársaság Jilin City Chengxin Carbon Co., Ltd. C748

Kínai Népköztársaság JILIN CITY ZHAOCHEN CARBON CO., LTD. C749

Kínai Népköztársaság Kaifeng Pingmei New Carbon Materials Technology Co., Ltd C750

Kínai Népköztársaság LIAONING SINCERE CARBON NEW MATERIAL CO., LTD C751

Kínai Népköztársaság LIAOYANG CARBON CO., LTD. C752

Kínai Népköztársaság LIAOYANG SHOUSHAN CARBON FACTORY C753

Kínai Népköztársaság LINGHAI HONGFENG CARBON PRODUCTS CO., LTD C754

Kínai Népköztársaság MEISHAN SHIDA NEW MATERIAL CO., LTD. C755

Kínai Népköztársaság SHANDONG ASAHI GRAPHITE NEW MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD. C756

Kínai Népköztársaság SHANDONG BASAN GRAPHITE NEW MATERIAL PLANT C757

Kínai Népköztársaság SHANXI JUXIAN GRAPHITE NEW MATERIALS CO., LTD. C758

Kínai Népköztársaság SHANXI SINSAGE CARBON MATERIAL TECHNOLOGY CO., LTD. C759

Kínai Népköztársaság TIANJIN KIMWAN CARBON TECHNOLOGY AND DEVELOPMENT CO., LTD C760
(30)

Egyes pénzügyi termékek sok mögöttes befektetési lehetőséget kínálhatnak a végső befektetőknek. Biztosítani kell, hogy a végső befektetők tájékoztatást kapjanak az ilyen termékek potenciális fenntarthatósági teljesítményéről, és hogy a pénzügyi piaci szereplők kötelesek legyenek tájékoztatást adni a környezeti vagy társadalmi jellemzőket előmozdító vagy fenntartható befektetési célkitűzéssel rendelkező lehetőségekről. Ennek a tájékoztatásnak egyértelművé kell tennie, hogy a környezeti vagy társadalmi jellemzőket előmozdító pénzügyi termékek esetében az, hogy a termékek milyen mértékben teljesítik ezeket a jellemzőket, attól függ, hogy a végső befektető milyen arányban választja ki az említett jellemzőket előmozdító lehetőségeket, és milyen időtartamra fektet be azokba. Az adott tájékoztatásnak azt is egyértelművé kell tennie, hogy a fenntartható befektetési célkitűzéssel rendelkező pénzügyi termékek esetében minden mögöttes befektetési lehetőségnek fenntartható befektetési célkitűzéssel kell rendelkeznie. Léteznek olyan pénzügyi termékek, amelyek esetében a végső befektetőknek felkínált sok mögöttes befektetési lehetőség közül egy vagy több környezeti vagy társadalmi jellemzőket előmozdító pénzügyi terméknek minősül. A teljes átláthatóság biztosítása érdekében fontos, hogy az ilyen pénzügyi termékekre vonatkozó tájékoztatás ezekre a lehetőségekre is kiterjedjen. Vannak olyan pénzügyi termékek is, amelyek esetében a mögöttes befektetési lehetőségek közül egy vagy több fenntartható befektetési célkitűzéssel rendelkező pénzügyi terméknek minősül. Ebben az esetben az ilyen termékekre vonatkozó tájékoztatásnak szintén ki kell terjednie e lehetőségekre. Vannak ugyanakkor olyan pénzügyi termékek is, amelyek esetében a mögöttes befektetési lehetőségek közül egy vagy több fenntartható befektetési célkitűzéssel rendelkezik, de nem minősül az (EU) 2019/2088 rendelet 2. cikkének 12. pontjában meghatározott pénzügyi terméknek. Mivel ezek a lehetőségek az (EU) 2019/2088 rendelet hatálya alá tartozó átfogó pénzügyi termék részét képezik, és fenntartható befektetési célkitűzéssel rendelkeznek, helyénvaló, hogy fenntartható befektetési célkitűzésükről minimuminformációkat kelljen adni.