(18)

A Bizottság az ez ügyben való hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában kifejtette, hogy a következő okok miatt kétségei merültek fel azzal kapcsolatban, hogy a támogatás összeegyeztethető az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja és a nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (9) (a továbbiakban: az 1998. évi RTI) alapján: — Először is úgy tűnt, hogy a beruházás mindkét szakasza ugyanazon beruházási projekt részét képezi, mivel a Dániából és az Egyesült Királyságból fokozatosan áthelyezendő gyártósorok elhelyezésére vonatkozó teljes terv részét képezik. A bejelentésben a szlovák hatóságok maguk is egyetlen beruházási projektként jelölték meg e két szakaszt. „A Glunz&Jensen vállalat előterjesztett beruházási projektje a 2004–2009 közötti időszakban két szakaszban valósul meg: 2004–2006, 2007–2009”. Ezen felül a támogatás kedvezményezettje által a szlovák hatóságoknak benyújtott, és a bejelentéshez mellékelt, az adókedvezmény formájában nyújtott állami támogatás iránti kérelem 6. oldalán a Glunz&Jensen s.r.o. vállalat jelezte, hogy a beruházási időszak 2004-től 2008-ig tart (10), valamint a beruházási költségek teljes összege „több mint 200 millió SKK-t” tesz ki, amely összeg megfelel a Glunz&Jensen s.r.o. vállalat által megvalósított szlovákiai beruházások összegének. A fentiek alapján úgy tűnt, hogy a bejelentett projekt egyetlen olyan komplex beruházási projekt második szakaszára vonatkozik, amely már 2004-ben megkezdődött. Ezenfelül – mivel a támogatási kérelemben maga a kedvezményezett nem tett különbséget a beruházás két szakasza között – a Bizottság nem zárhatta ki, hogy a beruházás időtartamát mesterségesen osztották két szakaszra, azért, hogy a kedvezményezett jogosulttá váljon arra, hogy 2006-ban támogatás iránti kérelmet nyújtson be. — Másodszor, a szlovák hatóságok által rendelkezésre bocsátott információk alapján a 2006. június 29-én aláírt támogatási kérelmet csak 2006 novemberében nyújtották be, tehát azt követően, hogy 2004-ben megkezdődött a beruházás első szakasza. Ennek következményeként a Bizottságnak kétségei támadtak afelől, hogy teljesült-e a támogatás ösztönző hatására vonatkozó feltétel, amelyet az 1998. évi RTI 4.2. pontja határoz meg. A Bizottság hangsúlyozta, hogy elvben csak akkor hagyható jóvá olyan állami támogatás, amely torzítja a gazdasági versenyt vagy magában hordozza a verseny torzulásának veszélyét, illetve befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet, amennyiben e negatív hatásokat több mint ellensúlyozzák azok a pozitív hatások, amelyek hozzájárulnak valamely közösségi célkitűzés (jelen esetben a regionális fejlődés) eléréséhez. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az a támogatás, amely iránt 2006 végén nyújtottak be kérelmet, visszamenőlegesen nem válthat ki olyan beruházásra vonatkozó döntéseket, amelyek a munkálatok 2004-ben történt megkezdéséhez és a termelési tevékenység 2005 áprilisában történt elindításához vezettek. — Harmadszor, a támogatás kedvezményezettjének a – tevékenysége Szlovákiába történő áthelyezésének okait tisztázó – támogatási kérelmében tett saját kijelentése megerősíteni látszik a gondolatot, amely szerint a kedvezményezett számára a támogatás hozzáférhetősége nem volt döntő kritérium, amikor az áthelyezési munkálatok megkezdéséről határozott. „A (Glunz&Jensen) vezetőség 2003 folyamán úgy határozott, hogy megvizsgálja annak lehetőségét, hogy a termelőegységet alacsony termelési költségű országba helyezze. A cél a termelési költségek csökkentése, közép- és kelet-európai beszállítói hálózat kialakítása volt(…) A Glunz&Jensen összehasonlító elemzést végzett 11 közép- és kelet-európai országban annak érdekében, hogy leányvállalata számára megtalálja a legmegfelelőbb székhelyet (…). E 11 ország közül Csehországot, Szlovákiát és Bulgáriát vizsgálták alaposabban. Arra a következtetésre jutottunk, hogy a Szlovák Köztársaság bizonyult a legmegfelelőbb helyszínnek a Glunz&Jensen üzleti tevékenysége és az értékelt piacokon fennálló tényezők kombinációja tekintetében (11).” — Negyedszer, a szlovák hatóságok tisztázták az okokat, amelyek miatt a támogatás kedvezményezettje nem nyújtott be támogatási kérelmet a beruházási projekt első szakasza tekintetében. A magyarázat szerint a vállalat úgy vélte, hogy a Szlovák Köztársaság uniós csatlakozása előtt nem volt szükség adókedvezmény formájában nyújtott állami támogatás jóváhagyása iránti kérelemre. Véleményük szerint a támogatás iránti kérelmet csak azon évi adóbevallásba kellett belefoglalni, amikor a vállalkozásnak először keletkezett adófizetési kötelezettsége. A szlovák hatóságok szerint ez azt jelenti, hogy a Glunz&Jensen s.r.o. vállalat már a beruházási projekt megvalósításának elejétől, azaz 2004-től tervezte az állami támogatás iránti kérelem benyújtását. A Bizottság megítélése szerint nem vehető figyelembe, hogy a támogatás kedvezményezettje nem volt tájékozott a vonatkozó eljárás tekintetében. Fontos kiemelni, hogy a jövedelemadóról szóló 366/1999 Z. z. sz. módosított törvény 35a §-a szerint nyújtott támogatást nem nyújtották automatikusan Szlovákia csatlakozása előtt, illetve jelenleg sem nyújtják automatikusan, mivel nem létezik olyan támogatási program, amely a fent említett szakaszra hivatkozik. Ennek következtében a támogatás e típusát egyedileg, ad hoc támogatásként be kellett, illetve továbbra is be kell jelenteni a Bizottságnak, ezt bizonyítja a Szlovák Köztársaság által bejelentett közel 40 ad hoc támogatás, amelyekre az úgynevezett ideiglenes eljárás keretében alkalmazták e jogalapot. — Végül akkor is jelentős kételyeket kellene megfogalmazni, ha a támogatásnak lett volna ösztönző hatása. Valójában az 1998. évi RTI (annak 2. pontja) negatív álláspontra helyezkedik az ad hoc támogatásokat illetően, kivéve, ha bizonyítható, hogy az intézkedés regionális fejlődésre gyakorolt hatása ellensúlyozza a verseny torzulását és a kereskedelemre gyakorolt hatást. Ezzel kapcsolatban a Bizottság a következőket jegyzi meg: — Bár az intézkedés jelentős mértékben hozzájárul a regionális fejlődéshez (155 közvetlen munkahely, és körülbelül 30 közvetett munkahely), a negatív hatásai épp annyira jelentősek. — A kedvezményezett esetében az érintett termékpiac az előkészítést végző grafikai berendezések, főként a CtP (computer-to-plate) processzorok piaca. A Bizottság megjegyezte, hogy e támogatás olyan vállalkozásnak nyújtandó, amely […] %-os piaci részesedéssel rendelkezik Európában. A Glunz&Jensen legszorosabb versenytársai Európában, és azok piaci részesedése: Height Design, Egyesült Királyság […] %, Agfa (Lastra), Belgium […] %, E-graf, Olaszország […] %, Haase, Németország […] %, valamint Ovit, Olaszország […] %. A kedvezményezett piaci helyzetére tekintettel a Bizottság azon a véleményen volt, hogy a tervezett intézkedés komoly hatással lehet az azon a nagyon specifikus piacon zajló gazdasági versenyre, amelyen a támogatás kedvezményezettje tevékenykedik. — Ezek kívül a projekt a termelési berendezések Dániából és az Egyesült Királyságból történő áttelepítésére vonatkozik. Mivel kizárólag termelőüzemről van szó, az Egyesült Királyságbeli Thetfordban található üzemet a termelés Szlovákiába történt áthelyezése után 2006 végén bezárták. A vállalat honlapján elérhető információ alapján Thetfordban 77 alkalmazott veszítette el munkahelyét. A dániai vállalat a jövőben az értékesítési tevékenységgel, az ügyfélszolgálattal, kutatással és fejlesztéssel, valamint a próbaüzem irányításával fog foglalkozni. Az áthelyezés ezért jelentős hatást gyakorol a tagállamok közötti kereskedelemre.