A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1095 RENDELETE

(2015. május 5.)

a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a professzionális hűtőbútorok, sokkolóhűtők, kondenzációs egységek és technológiai hűtők környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésére,

a 2009/125/EK irányelv 18. cikke szerinti konzultációs fórummal lefolytatott konzultációt követően,

mivel:

A professzionális hűtőbútorok termékcsoportjának vonatkozásában nincs szükség a hűtőközegek használatából eredő közvetlen üvegházhatásúgáz-kibocsátással összefüggésben külön követelményeket támasztani a környezettudatos tervezést illetően, mivel a háztartási és a kereskedelmi hűtőberendezések piacán egyre nagyobb arányban használnak alacsony globális felmelegedési potenciállal (GWP) rendelkező hűtőközegeket, ami a professzionális hűtőbútorok termékcsoportjában is várhatóan a követendő irány lesz.

Az előkészítő vizsgálatok rámutattak arra, hogy az üzemeltetés során elfogyasztott energia mennyisége jelentős mértékben csökkenthető azoknak a költséghatékony, nem gyártófüggő technológiáknak az alkalmazásával, amelyek révén egyúttal csökken e termékek megvásárlásának és üzemeltetésének együttes költsége is.

A termékparamétereket olyan megbízható, pontos és megismételhető mérési és számítási módszerekkel indokolt meghatározni, amelyek figyelembe veszik az általánosan korszerűként elfogadott mérési és számítási módszereket. E módszerek közé tartoznak – amennyiben ilyenek rendelkezésre állnak – a 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (5) meghatározott eljárások szerint az európai szabványügyi szervezetek által a Bizottság felkérése nyomán elfogadott harmonizált szabványokban foglalt módszerek is.

A fagyasztási üzemi hőmérséklet fogalommeghatározását kell alkalmazni a professzionális hűtőbútorok éves energiafogyasztási értékének megállapításakor, amely meghatározás – bár élelmiszer-biztonsági szempontokat is figyelembe vesz – nem kapcsolódik élelmiszer-biztonsági jogszabályokhoz.

A professzionális hűtőbútorok, sokkolóhűtők, kondenzációs egységek és technológiai hűtők környezeti hatásainak további csökkentése érdekében a gyártóknak a szétszerelésre, az újrafeldolgozásra és az ártalmatlanításra vonatkozóan is adatokkal kell szolgálniuk.

Annak érdekében, hogy a professzionális hűtőbútorok, kondenzációs egységek és technológiai hűtők teljes életciklusára vonatkozó környezetvédelmi jellemzőkkel kapcsolatos információk széles körben rendelkezésre álljanak és könnyen hozzáférhetők legyenek, az e rendeletben megállapított jogilag kötelező követelmények mellett meg kell határozni az elérhető legjobb technológiákra vonatkozó indikatív referenciaértékeket is.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A rendelet tárgya és hatálya

(1) Ez a rendelet a professzionális hűtőbútorok és a sokkolóhűtők környezettudatos tervezésére vonatkozó forgalombahozatali követelményeket állapítja meg.

A rendeletben foglalt követelmények a villamos hálózatról üzemeltetett sokkolóhűtőkre és professzionális hűtőbútorokra, köztük az élelmiszerek és takarmányok hűtésére szánt hűtőbútorokra alkalmazandók.

A következő termékek ugyanakkor nem tartoznak a rendelet hatálya alá:

c)

(2) Ez a rendelet a fentieken kívül szintén megállapítja az alacsony vagy közepes hőmérsékleten, illetve mindkét hőmérsékleti tartományban üzemelő kondenzációs egységek környezettudatos tervezésére vonatkozó forgalombahozatali követelményeket.

A következő termékek ugyanakkor nem tartoznak a rendelet hatálya alá:

c)

(3) Ez a rendelet a fentieken kívül szintén megállapítja az alacsony vagy közepes hőmérsékleten üzemelő technológiai hűtők környezettudatos tervezésére vonatkozó forgalombahozatali követelményeket.

A következő termékek ugyanakkor nem tartoznak a rendelet hatálya alá:

c)

2. cikk

Fogalommeghatározások

(1) E rendelet alkalmazásában:

a) „professzionális hűtőbútor”: egy vagy több ajtón keresztül vagy fiók kihúzásával hozzáférhető egy vagy több hűtőteret magában foglaló, szigetelt hűtőkészülék, amely a benne tárolt élelmiszerek hőmérsékletét képes folyamatosan a hűtésre vagy a fagyasztásra előírt maximális hőmérséklet alatt tartani, a gőzkompressziós ciklus elvén működik, és nem háztartási alkalmazásra, illetve nem kínálásra vagy a fogyasztók önkiszolgálására szolgál;

b) „sokkolóhűtő”: szigetelt hűtőkészülék, amelynek elsődleges rendeltetése hűtés esetén a meleg élelmiszerek + 10 °C alá történő gyorshűtése, fagyasztás esetén pedig – 18 °C alá történő mélyhűtése;

c) „sokkolókamra”: bejáraton át elérhető belső térrel rendelkező hűtőhelyiség, amelynek elsődleges rendeltetése hűtés esetén a meleg élelmiszerek + 10 °C alá történő gyorshűtése, fagyasztás esetén pedig – 18 °C alá történő mélyhűtése, és amely kellően nagy ahhoz, hogy egy ember a bejáraton át be tudjon lépni belső terébe;

d) „befogadóképesség”: sokkolóhűtők esetében azt az élelmiszer-mennyiséget jelöli, amelynek hőmérsékletét a készülék egyetlen üzemmódban + 10 °C alá tudja hűteni gyorshűtéskor, illetve – 18 °C alá fagyasztáskor;

e) „gyártósori gyorshűtő berendezés”: olyan sokkolóhűtő, amelybe folyamatosan, szállítószalagon keresztül érkeznek gyorshűtésre vagy fagyasztásra az élelmiszerek;

f) „élelmiszer”: meghatározott hőmérsékleten hűtést igénylő élelmiszerek, hozzávalók, italok – a bort is ideértve – és más, elsődlegesen fogyasztásra szánt anyagok;

g) „beépíthető hűtőbútor”: szekrénybe, fal előkészített mélyedésébe vagy hasonló helyre beszerelendő, rögzített, szigetelt hűtőkészülék, amelynél bútorszerelési munkálatok is szükségesek;

h) „betolható kocsis hűtőbútor”: olyan egyedi rekeszt tartalmazó professzionális hűtőbútor, amelybe a termékek görgőkkel ellátott tároló felületen betolhatók;

i) „elöl-hátul nyitható hűtőbútor”: a mindkét oldaláról hozzáférhető professzionális hűtőbútor;

j) „statikus hűtésű hűtőbútor”: kifejezetten a hőmérséklet változásaira érzékeny élelmiszerek tárolása vagy a nem légmentesen zárt térben tárolt élelmiszerek kiszáradásának elkerülése céljából kialakított, belső gépi légkeringtetés nélküli professzionális hűtőbútor, amelynek egyetlen statikus hűtésű rekesze nem ad elegendő alapot arra, hogy a berendezés statikus hűtésű hűtőbútornak minősüljön;

k) „nagy teljesítményű hűtőbútor”: olyan professzionális hűtőbútor, amely az 5. klímaosztálynak megfelelő – a IV. melléklet 3. táblázatában ismertetett – környezeti feltételek mellett képes az összes rekeszében a hűtési vagy fagyasztási üzemi hőmérséklet folyamatos fenntartására;

l) „nyitott hűtőbútor”: olyan professzionális hűtőbútor, amelynek hűtött teréhez közvetlenül, ajtó kinyitása vagy fiók kihúzása nélkül kívülről hozzá lehet férni; amennyiben a professzionális hűtőbútor csak egyetlen ilyen módon hozzáférhető rekesszel rendelkezik, és annak nettó űrtartalma nem éri el az össztérfogat 20 %-át, akkor a készülék nem minősül nyitott hűtőbútornak;

m) „salátahűtő pult”: a függőleges, álló részén egy vagy több ajtóval vagy fiókkal ellátott professzionális hűtőbútor, amelynek tetején – a bizonyos élelmiszerekhez (többek között pizzafeltétekhez vagy saláta-alapanyagokhoz) való hozzáférés megkönnyítése érdekében – cserélhető tárolók számára kialakított nyílások találhatók;

n) „fagyasztóláda”: élelmiszerek fagyasztására szolgáló berendezés, amelynek rekeszéhez (rekeszeihez) felülről lehet hozzáférni, valamint annak felülről és oldalról is nyitható típusai, amennyiben a felülről hozzáférhető rekesz(ek) bruttó űrtartalma meghaladja a berendezés bruttó össztérfogatának 75 %-át;

o) „kondenzációs egység”: legalább egy villamos hajtású kompresszort és egy kondenzátort magában foglaló termék, amely a gőzkompressziós ciklus elve alapján, elpárologtatóhoz és expanziós berendezéshez csatlakoztatva képes a hőmérsékletet alacsony vagy közepes hőfokra lehűteni és azon tartani egy hűtött készüléken vagy rendszeren belül;

p) „alacsony hőmérséklet”: azt a használatot jelzi, amelynek során a kondenzációs egység – 35 °C-os telített elpárolgási hőmérsékleten a mért hűtőteljesítményét adja le;

q) „közepes hőmérséklet”: azt a használatot jelzi, amelynek során a kondenzációs egység – 10 °C-os telített elpárolgási hőmérsékleten a mért hűtőteljesítményét adja le;

r) „mért hűtőteljesítmény”: a gőzkompressziós ciklus által elért, az – elpárologtatóhoz és expanziós berendezéshez csatlakoztatott – kondenzációs egység által teljes terhelés mellett és standard mérési körülmények között, 32 °C-ban meghatározott környezeti referencia-hőmérsékleten biztosított hűtési teljesítmény kW-ban kifejezve;

s) „technológiai hűtő”: legalább egy kompresszort és egy elpárologtatót magában foglaló termék, amely egy hűtött készülék vagy rendszer folyamatos hűtése érdekében képes egy folyadékot lehűteni és annak hőmérsékletét szinten tartani; nem feltétlenül tartalmaz kondenzátort, hűtőkör-részegységeket vagy egyéb segédberendezéseket;

t) „alacsony hőmérséklet”: azt a használatot jelzi, melynek során a technológiai hűtő standard mérési körülmények mellett – 25 °C beltéri hőcserélő-kimeneti hőmérsékleten a mért hűtőteljesítményét adja le;

u) „közepes hőmérséklet”: azt a használatot jelzi, amelynek során a technológiai hűtő standard mérési körülmények mellett – 8 °C beltéri hőcserélő-kimeneti hőmérsékleten a mért hűtőteljesítményét adja le;

v) „magas hőmérséklet”: azt a használatot jelzi, amelynek során a technológiai hűtő standard mérési körülmények mellett 7 °C beltéri hőcserélő-kimeneti hőmérsékleten a mért hűtőteljesítményét adja le;

w) „mért hűtőteljesítmény”: kW-ban kifejezett azon hűtőteljesítmény, amelyet egy technológiai hűtő teljes terhelés mellett és standard mérési körülmények között – léghűtéses technológiai hűtők esetében 35 °C-os környezeti referencia-hőmérsékleten, vízhűtéses technológiai hűtők esetében pedig a kondenzátornál mért 30 °C-os bemeneti vízhőmérséklet mellett – biztosít;

x) „kompresszorcsomag” vagy „kompresszor-rack”: legalább egy vagy több villamos hajtású hűtőkompresszort és egy szabályozó rendszert magában foglaló termék;

y) „abszorpciós hűtő”: a hűtéshez energiaforrásként hőt használó abszorpciós eljárás elvén működő technológiai hűtő;

z) „gőzkondenzációs hűtő”: elpárologtató kondenzátorral felszerelt technológiai hűtő, amelyben a hűtőközeget vízpermet és légmozgás együttese hűti.

3. cikk

A környezettudatos tervezés követelményei, ütemezés

(1) A professzionális hűtőbútorok és a sokkolóhűtők környezettudatos tervezésére vonatkozó követelményeket a II. melléklet határozza meg.

(2) A kondenzációs egységek környezettudatos tervezésére vonatkozó követelményeket az V. melléklet határozza meg.

(3) A technológiai hűtők környezettudatos tervezésére vonatkozó követelményeket a VII. melléklet határozza meg.

(4) A környezettudatos tervezésre vonatkozó követelményeket a következő ütemezésnek megfelelően kell alkalmazni:

c)

(5) A professzionális hűtőbútorok környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények teljesülését a III. és a IV. mellékletben megállapított módszereknek megfelelő mérések és számítások alapján kell ellenőrizni.

(6) A kondenzációs egységek környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények teljesülését a VI. mellékletben megállapított módszereknek megfelelő mérések és számítások alapján kell ellenőrizni.

(7) A technológiai hűtők környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények teljesülését a VIII. mellékletben megállapított módszereknek megfelelő mérések és számítások alapján kell ellenőrizni.

4. cikk

A megfelelőség értékelése

(1) A 2009/125/EK irányelv 8. cikkének (2) bekezdése alkalmazásában megfelelőségértékelési eljárásként az említett irányelv IV. mellékletében meghatározott belső tervezés-ellenőrzést vagy az V. mellékletében meghatározott irányítási rendszert kell alkalmazni.

(2) A 2009/125/EK irányelv 8. cikke szerinti megfelelőségértékelés alkalmazásában a műszaki dokumentációnak tartalmaznia kell az e rendelet II. mellékletének 2. pontjában, V. mellékletének 2. b) pontjában, valamint VII. mellékletének 2. b) pontjában meghatározott információkat.

5. cikk

Piacfelügyeleti célú vizsgálatok

A 2009/125/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése szerinti piacfelügyeleti célú vizsgálatoknak az e rendelet II., V. és VII. mellékletében megállapított követelmények érvényesülése érdekében történő elvégzésekor a tagállamok hatóságai az e rendelet IX., X. és XI. mellékletében előírt ellenőrzési eljárást alkalmazzák.

6. cikk

Indikatív referenciaértékek

A piacon e rendelet hatálybalépésekor beszerezhető, legkedvezőbb működési jellemzőkkel rendelkező professzionális hűtőbútorok, kondenzációs egységek és technológiai hűtők indikatív referenciaértékeit a rendelet XII. melléklete tartalmazza.

7. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság ezt a rendeletet a technológiai haladás fényében felülvizsgálja, és e felülvizsgálat eredményeit legkésőbb e rendelet hatálybalépését követően öt évvel a konzultációs fórum elé tárja. A felülvizsgálat az alábbiakra terjed ki:

c)

c)

8. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

(1) HL L 285., 2009.10.31., 10. o.

(2) COM(2008) 660 végleges.

(3) Az Európai Parlament és a Tanács 2006. május 17-i 842/2006/EK rendelete egyes fluortartalmú üvegházhatású gázokról (HL L 161., 2006.6.14., 1. o.)

(4) A Bizottság 2015. május 5-i (EU) 2015/1094 felhatalmazáson alapuló rendelete a 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a professzionális hűtőbútorok energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő kiegészítéséről (Lásd e Hivatalos Lap 2. oldalát.).

(5) Az Európai Parlament és a Tanács 1998. június 22-i 98/34/EK irányelve a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról (HL L 204., 1998.7.21., 37. o.).

I. MELLÉKLET

Fogalommeghatározások a II–XII. melléklethez

A II–XII. melléklet alkalmazásában:

A professzionális hűtőbútorokhoz és a sokkolóhűtőkhöz kapcsolódóan:

1. „nettó térfogat”: az élelmiszerek tárolására alkalmas űrtartalom a feltöltési korláton belül;

2. „hűtési üzemi hőmérséklet”: az a hőmérséklet, amely a hűtőbútorban tárolt élelmiszereket állandó, – 1 °C és + 5 °C közötti hőmérsékleten tartja;

3. „fagyasztási üzemi hőmérséklet”: az a hőmérséklet, amely a hűtőbútorban tárolt élelmiszereket állandó, – 15 °C alatti hőmérsékleten tartja, amely a legmelegebb csomaggal végzett tesztnél tapasztalt legmagasabb hőmérséklet;

4. „többfunkciós hűtőbútor”: professzionális hűtőbútor, amelyben maga a hűtőbútor vagy annak egy elkülönített rekesze hűtött, illetve fagyasztott élelmiszerek tárolása esetén különböző hőmérsékletekre állítható be;

5. „kombinált hűtőbútor”: két vagy több olyan rekesszel rendelkező professzionális hűtőbútor, melyek élelmiszer-hűtési és -tárolási hőmérsékletei eltérnek egymástól;

6. „hűtő-fagyasztó berendezés”: a kombinált hűtőbútor olyan típusa, melynek legalább egy rekesze kizárólag a hűtési, egy másik rekesze pedig kizárólag a fagyasztási üzemi hőmérséklet biztosítására szolgál;

7. „álló hűtőbútor”: legalább 1 050 mm teljes magasságú professzionális hűtőbútor, amelynek egy vagy több elülső ajtaját kinyitva vagy fiókját kihúzva ugyanaz a rekesz válik hozzáférhetővé;

8. „pulthűtő”: 1 050 mm-nél kisebb teljes magasságú professzionális hűtőbútor, amelynek egy vagy több elülső ajtaját kinyitva vagy fiókját kihúzva ugyanaz a rekesz válik hozzáférhetővé;

9. „kis teljesítményű hűtőbútor” vagy „félprofesszionális hűtőbútor”: olyan professzionális hűtőbútor, amely kizárólag a 3. klímaosztálynak megfelelő – a IV. melléklet 3. táblázatában ismertetett – környezeti feltételek mellett képes az összes rekeszében a hűtési vagy fagyasztási üzemi hőmérséklet folyamatos fenntartására; amennyiben a hűtőbútor a 4. klímaosztálynak megfelelő környezeti feltételek mellett képes a hőmérséklet folyamatos fenntartására, nem tekinthető kis teljesítményű hűtőbútornak;

10. „egyenértékű professzionális hűtőbútor”: olyan, forgalomban lévő professzionális hűtőbútor modellje, amely ugyanazon gyártó által más kereskedelmi kód alatt forgalomba hozott másik professzionálishűtőbútor-modellel megegyező nettó űrtartalommal, műszaki, hatékonysági és teljesítményjellemzőkkel, valamint rekesztípusokkal és -térfogattal rendelkezik;

11. „egyenértékű sokkolóhűtő”: olyan, forgalomban lévő sokkolóhűtő-modell, amely ugyanazon gyártó által más kereskedelmi kód alatt forgalomba hozott másik sokkolóhűtő-modellel megegyező műszaki, hatékonysági és teljesítményjellemzőkkel rendelkezik;

A kondenzációs egységekhez kapcsolódóan:

12. „mért hűtési teljesítmény” (PA ): a gőzkompressziós ciklus által elért, az – elpárologtatóhoz és expanziós berendezéshez csatlakoztatott – kondenzációs egység által teljes terhelés mellett, valamint standard mérési körülmények között, 32 °C-ban meghatározott környezeti referencia-hőmérsékleten biztosított hűtési teljesítmény kW-ban, két tizedesjegy pontossággal kifejezve;

13. „mért felvett elektromos teljesítmény” (DA ): annak az elektromos teljesítménynek a kW-ban, két tizedesjegy pontossággal megadott mennyisége, amelyet a kondenzációs egység (ideértve a kompresszort, a kondenzátorventilátor(oka)t és a segédberendezéseket, ha vannak ilyenek) vesz fel a mért hűtési teljesítmény eléréséhez;

14. „mért teljesítménytényező” (COPA ): a kW-ban kifejezett mért hűtési teljesítmény és a kW-ban kifejezett mért felvett elektromos teljesítmény hányadosa, két tizedesjegy pontossággal megadva;

15. „COPB, COPC és COPD teljesítménytényezők”: a kW-ban kifejezett hűtési teljesítmény osztva a kW-ban kifejezett felvett elektromos teljesítménnyel, két tizedesjegy pontossággal megadva a B, C és D mérési pontokra;

16. „szezonális hűtési jóságfok” (SEPR): egy kondenzációs egység standard mérési körülmények közötti hűtését jellemző, két tizedesjegy pontossággal megadott hatékonysági fok, amely tükrözi a terhelésnek és a környezeti hőmérsékletnek az adott év során bekövetkező változásait, és amelynek kiszámítása az éves hűtési igény és az éves villamosenergia-fogyasztás közötti arány megállapításával történik;

17. „éves hűtési igény”: az egyes kosárspecifikus hűtési igények és a kapcsolódó kosáróraszámok szorzatainak összege;

18. „kosárspecifikus hűtési igény”: az év során az egyes kosarak tekintetében felmerülő hűtési igény kW-ban, két tizedesjegy pontossággal kifejezve, melynek kiszámításához a mért hűtési teljesítményt meg kell szorozni a részterhelési aránnyal;

19. „részterhelés” (Pc(Tj)): adott T j környezeti hőmérséklet melletti hűtési terhelés kW-ban, két tizedesjegy pontossággal kifejezve, melynek kiszámítása a teljes terhelés és az ugyanahhoz a T j környezeti hőmérséklethez tartozó részterhelési arány összeszorzásával történik;

20. „részterhelési arány” adott Tj környezeti hőmérséklet mellett (PR(Tj)): a Tj környezeti hőmérséklet 5 °C-kal csökkentett értékét el kell osztani a környezeti referencia-hőmérséklet 5 °C-kal csökkentett értékével, majd az eredményt közepes hőmérséklet esetében meg kell szorozni 0,4-del és hozzá kell adni 0,6-et, alacsony hőmérséklet esetében pedig meg kell szorozni 0,2-del és hozzá kell adni 0,8-et. A környezeti referencia-hőmérsékletnél magasabb környezeti hőmérséklet esetében a részterhelési aránynak 1-nek kell lennie. 5 °C-nál alacsonyabb környezeti hőmérséklet estében a részterhelési aránynak közepes hőmérséklet mellett 0,6-nak, alacsony hőmérséklet mellett pedig 0,8-nak kell lennie. A részterhelési arány kifejezhető három tizedesjegy pontossággal vagy 100-zal való szorzás után százalékban, egy tizedesjegy pontossággal;

21. „éves villamosenergia-fogyasztás”: kiszámítása úgy történik, hogy az egyes kosárspecifikus hűtési igények és a kapcsolódó kosárspecifikus teljesítménytényezők arányainak összegét meg kell szorozni a kapcsolódó kosárórák számával;

22. „környezeti hőmérséklet”: Celsius-fokban kifejezett száraz léghőmérséklet;

23. „kosár” (binj ): a VI. melléklet 6. táblázatában meghatározott T j környezeti hőmérséklet és h j kosáróraszám együttese;

24. „kosárórák” (hj ): azon óráknak a VI. melléklet 6. táblázatában meghatározott éves száma, amelyek alatt a környezeti hőmérséklet megfelel az adott kosárhoz tartozó környezeti hőmérsékletnek;

25. „környezeti referencia-hőmérséklet”: Celsius-fokban kifejezett azon környezeti hőmérséklet, mely mellett a részterhelési arány értéke 1. A környezeti referencia-hőmérséklet értéke 32 °C;

26. „kosárspecifikus teljesítménytényező” (COPj ): az adott év valamennyi kosarára vonatkozó jóságfok, amely az adott kosarakhoz tartozó részterhelésből, névleges hűtési igényből és névleges teljesítménytényezőből vezethető le, más kosarak esetében pedig lineáris interpolációval számítható ki, szükség esetén a degradációs tényezővel korrigálva;

27. „névleges hűtési igény”: korlátozott számú adott kosár mellett felmerülő hűtési igény, melynek kiszámításához a mért hűtési teljesítményt meg kell szorozni a hozzá tartozó részterhelési aránnyal;

28. „névleges teljesítménytényező”: korlátozott számú adott kosár melletti teljesítménytényező, melynek kiszámításához a névleges hűtési teljesítményt el kell osztani a névleges felvett elektromos teljesítménnyel;

29. „névleges hűtési teljesítmény”: azon kW-ban, két tizedesjegy pontossággal kifejezett hűtési teljesítmény, amelyet korlátozott számú adott kosár mellett az egység biztosít a fajlagos hűtési igény teljesítéséhez;

30. „névleges felvett elektromos teljesítmény”: azon felvett elektromos teljesítmény, amelyre a kondenzációs egységnek szüksége van a névleges hűtési teljesítmény biztosításához, kW-ban kifejezve, két tizedesjegy pontossággal megadva;

31. „degradációs tényező” (Cdc), melynek megállapított értéke 0,25: a részterhelés mellett működő kondenzációs egységek azon esetleges ki- és bekapcsolási ciklusa miatt bekövetkező jóságfokcsökkenés mérőszáma, amely a kívánt részterhelés teljesítéséhez szükséges, amennyiben azt az egység teljesítményszabályozása nem tudja biztosítani;

32. „teljesítményszabályozás”: egy kondenzációs egység azon képessége, hogy a hűtőközeg térfogatáramának megváltoztatásával módosítsa saját teljesítményét; a teljesítményszabályozás „rögzített”, ha az egység nem tudja térfogatáramát módosítani, „fokozatosan állítható”, ha a térfogatáram legfeljebb kétlépéses sorozatban módosítható vagy állítható, és „állítható”, ha a térfogatáram három- vagy többlépéses sorozatban módosítható vagy állítható;

A technológiai hűtőkhöz kapcsolódóan:

33. „mért hűtési teljesítmény” (PA ): kW-ban, két tizedesjegy pontossággal kifejezett azon hűtési teljesítmény, amelyet egy technológiai hűtő teljes terhelés mellett és standard mérési körülmények között – léghűtéses technológiai hűtők esetében 35 °C-os környezeti referencia-hőmérsékleten, vízhűtéses technológiai hűtők esetében pedig a kondenzátornál mért 30 °C-os bemeneti vízhőmérséklet mellett – biztosít;

34. „mért felvett elektromos teljesítmény” (DA ): az a kW-ban, két tizedesjegy pontossággal megadott felvett elektromos teljesítmény, amelyet a technológiai hűtő (ideértve a kompresszort, a kondenzátorventilátor(oka)t vagy -szivattyú(ka)t, az elpárologtatószivattyú(ka)t és a segédberendezéseket, ha vannak ilyenek) igényel a mért hűtési teljesítmény eléréséhez;

35. „mért hűtési jóságfok” (EERA ): a kW-ban kifejezett mért hűtési teljesítmény és a kW-ban megadott mért felvett elektromos teljesítmény hányadosa, két tizedesjegy pontossággal megadva;

36. „szezonális hűtési jóságfok” (SEPR): egy technológiai hűtőt standard mérési körülmények közötti hűtés tekintetében jellemző, két tizedesjegy pontossággal megadott jóságfok, amely tükrözi a terhelés és a környezeti hőmérséklet egyéves időszakon belül bekövetkező változásait, és amelynek kiszámítása az éves hűtési igény és az éves villamosenergia-fogyasztás közötti arány megállapításával történik;

37. „éves hűtési igény”: az egyes kosárspecifikus hűtési igények és a kapcsolódó kosáróraszámok szorzatainak összege;

38. „kosárspecifikus hűtési igény”: az adott év tekintetében az egyes kosarakhoz tartozó mért hűtési teljesítmény és részterhelési arány szorzata kW-ban, két tizedesjegy pontossággal kifejezve;

39. „részterhelés” (Pc(Tj)): adott T j környezeti hőmérséklet melletti hűtési terhelés kW-ban, két tizedesjegy pontossággal kifejezve, melynek kiszámítása a teljes terhelés és az ugyanahhoz a T j környezeti hőmérséklethez tartozó részterhelési arány összeszorzásával történik;

40. „részterhelési arány” (PR(Tj)) adott T j környezeti hőmérséklet mellett:

a) a léghűtéses kondenzátort használó technológiai hűtők esetében a Tj környezeti hőmérséklet 5 °C-kal csökkentett értékének és a környezeti referencia-hőmérséklet 5 °C-kal csökkentett értékének a hányadosát meg kell szorozni 0,2-del és hozzá kell adni 0,8-et. A környezeti referencia-hőmérsékletnél magasabb környezeti hőmérséklet esetében a részterhelési aránynak 1-nek kell lennie. Az 5 °C-nál alacsonyabb környezeti hőmérséklet esetében a részterhelési aránynak 0,8-nek kell lennie;

b) a vízhűtéses kondenzátort használó technológiai hűtőknél a Tj bemeneti vízhőmérséklet 9 °C-kal csökkentett értékét el kell osztani a referencia bemeneti vízhőmérséklet (30 °C) 9 °C-kal csökkentett értékével, meg kell szorozni 0,2-del, és hozzá kell adni 0,8-et Ha a környezeti hőmérséklet magasabb, mint a környezeti referencia-hőmérséklet, a részterhelési aránynak 1-nek kell lennie. Ha a környezeti hőmérséklet alacsonyabb 5 °C-nál (a kondenzátornál mért bemeneti vízhőmérséklet 9 °C-nál), a részterhelési aránynak 0,8-nek kell lennie;

A részterhelési arány kifejezhető három tizedesjegy pontossággal vagy 100-zal való szorzás után százalékban, egy tizedesjegyig

41. „éves villamosenergia-fogyasztás”: az egyes kosárspecifikus hűtési igények és a kapcsolódó kosárspecifikus hűtési jóságfokok arányainak összege, megszorozva a kapcsolódó kosárórák számával;

42. „környezeti hőmérséklet”:

a) a léghűtéses kondenzátort használó technológiai hűtők esetében a száraz léghőmérséklet Celsius-fokban kifejezve;

b) a vízhűtéses kondenzátort használó technológiai hűtők esetében a kondenzátornál mért bemeneti vízhőmérséklet Celsius-fokban kifejezve;

43. „kosár” (binj ): a VIII. mellékletben meghatározott T j környezeti hőmérséklet és h j kosárórák számának együttese;

44. „kosárórák száma” (hj ): azon óráknak a VIII. mellékletben meghatározott éves száma, amelyek alatt a környezeti hőmérséklet megfelel az adott kosárhoz tartozó környezeti hőmérsékletnek;

45. „környezeti referencia-hőmérséklet”: Celsius-fokban kifejezett azon környezeti hőmérséklet, mely mellett a részterhelési arány értéke 1. A környezeti referencia-hőmérséklet értéke 35 °C. A léghűtéses technológiai hűtők esetében a kondenzátornál mért bemeneti léghőmérséklet tehát 35 °C, míg a vízhűtéses technológiai hűtőknél a bemeneti vízhőmérséklet 30 °C.

46. „kosárspecifikus hűtési jóságfok” (EERj ): az adott év valamennyi kosarára vonatkozó hűtési jóságfok, amely az adott kosarakhoz tartozó részterhelésből, névleges hűtési igényből és névleges hűtési jóságfokból vezethető le, más kosarak esetében pedig lineáris interpolációval számítható ki, szükség esetén a degradációs tényezővel korrigálva;

47. „névleges hűtési igény”: korlátozott számú adott kosár mellett felmerülő hűtési igény, melynek kiszámításához a mért hűtési teljesítményt meg kell szorozni a hozzá tartozó részterhelési aránnyal;

48. „névleges hűtési jóságfok”: korlátozott számú adott kosár melletti jóságfok;

49. „névleges felvett elektromos teljesítmény”: a névleges hűtési teljesítmény biztosításához a technológiai hűtő által felvett elektromos teljesítmény;

50. „névleges hűtési teljesítmény”: a technológiai hűtő által a névleges hűtési igény teljesítéséhez biztosított hűtési teljesítmény;

51. „degradációs tényező” (Cc): a részterhelés mellett működő technológiai hűtők ciklikus üzeme miatt bekövetkező jóságfokcsökkenés mérőszáma; amennyiben a Cc értékét nem méréssel állapítják meg, akkor az alapértelmezett degradációs tényező: Cc = 0,9;

52. „teljesítményszabályozás”: egy technológiai hűtő azon képessége, hogy a hűtőközeg térfogatáramának megváltoztatásával módosítsa saját teljesítményét; a teljesítményszabályozás „rögzített”, ha a technológiai hűtő nem tudja térfogatáramát módosítani, „fokozatosan állítható”, ha a térfogatáram legfeljebb kétlépéses sorozatban módosítható vagy állítható, és „állítható”, ha a térfogatáram három- vagy többlépéses sorozatban módosítható vagy állítható;

Közös fogalommeghatározások:

53. „globális felmelegedési potenciál” (GWP): azt kifejező mérőszám, hogy a gőzkompressziós ciklusban felhasznált hűtőközeg 1 kg-ja 100 évre vetítve, 1 kg CO2-nak megfelelő egyenértékben kifejezve mennyivel járul hozzá a globális felmelegedéshez;

54. a fluortartalmú hűtőközegekre az Éghajlat-változási Kormányközi Testület (IPCC) negyedik értékelő jelentésében (1) közzétett GWP-értékeket (2007. évi 100 éves IPCC GWP-értékek) kell figyelembe venni;

55. a fluort nem tartalmazó gázokra az IPCC első értékelő jelentésében közzétett 100 éves GWP-értékeket kell figyelembe venni;

56. a hűtőközeg-keverékek GWP-értékeit a 842/2006/EK rendelet I. mellékletében található összefüggés segítségével, az Éghajlat-változási Kormányközi Testület (IPCC) negyedik értékelő jelentésében közzétett értékekkel (2007. évi 100 éves IPCC GWP-értékek) kell meghatározni;

57. a fentiekben nem említett hűtőközegek esetében a Montreáli Jegyzőkönyvvel létrehozott tudományos értékelő testület 2010-es jelentése (2), valamint a hűtőrendszerekre, a légkondicionáló berendezésekre és a hőszivattyúkra vonatkozó 2010. évi UNEP-jelentés (3) (vagy annak a hatálybalépést megelőzően hozzáférhető későbbi változata) használandó referenciaként.

(1) IPCC Fourth Assessment Climate Change 2007, Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change: http://www.ipcc.ch/publications_and_data/publications_and_data_reports.shtml

(2) http://ozone.unep.org/Assessment_Panels/SAP/Scientific_Assessment_2010/index.shtml

(3) http://ozone.unep.org/teap/Reports/RTOC/