Az Európai Parlament és a Tanács 549/2004/EK rendelete

(2004. március 10.)

az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról

("keretrendelet")

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 80. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára [1],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [2],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére [3],

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak [4] megfelelően, az egyeztetőbizottság által 2003. december 11-én jóváhagyott közös szövegtervezet figyelembevételével,

mivel:

(1) A közös közlekedéspolitika végrehajtása olyan hatékony légi közlekedési rendszert tesz szükségessé, amely lehetővé teszi a légi közlekedési szolgáltatások biztonságos és rendszeres üzemeltetését, ilyen módon elősegítve az áruk, a személyek és a szolgáltatások szabad mozgását.

(2) 2000. március 23-i és 24-i lisszaboni rendkívüli ülésén az Európai Tanács felkérte a Bizottságot, hogy a Bizottság által létrehozott, egységes európai égbolttal kapcsolatos magas szintű munkacsoport munkája alapján terjesszen elő javaslatokat a légtérgazdálkodással, a légiforgalmi irányítással és a légiforgalmi áramlás-szervezéssel kapcsolatban. E munkacsoport, amely nagyrészt a tagállamok polgári és katonai légiközlekedési hatóságaiból tevődik össze, 2000 novemberében nyújtotta be jelentését.

(3) A légi közlekedési rendszer zavartalan működéséhez a léginavigációs szolgálatok egységes, magas biztonsági szintje szükséges, amely lehetővé teszi az európai légtér optimális kihasználását és a légi forgalom egységes, magas biztonsági szintjét a léginavigációs szolgálatok közérdekű feladataival összhangban, beleértve a közszolgáltatási feladatokat is. Ezért a felelősség és a szakértelem legmagasabb szintjének kell megfelelnie.

(4) Az egységes európai égbolt kezdeményezést a Közösség és tagállamai Eurocontrol-tagságból származó kötelezettségeivel és a nemzetközi polgári repülésről szóló 1944. évi chicagói egyezményben meghatározott elvekkel összhangban kell kidolgozni.

(5) A katonai műveletek és a kiképzés tartalmára, hatókörére, illetve végrehajtására vonatkozó határozatok nem tartoznak a Közösség hatáskörébe.

(6) A tagállamok általános nyilatkozatot [5] fogadtak el az egységes európai égbolttal kapcsolatos katonai kérdésekről. E nyilatkozatnak megfelelően a tagállamoknak különösen bővíteniük kell a polgári-katonai együttműködést, és - amennyiben és amilyen mértékben valamennyi érintett tagállam szükségesnek ítéli meg - elő kell segíteniük a fegyveres erőik közötti együttműködést a légiforgalmi szolgáltatást érintő valamennyi kérdésben.

(7) A légtér olyan behatárolt erőforrást képez, amelynek optimális és hatékony kihasználása csak akkor lehetséges, ha figyelembe veszik valamennyi felhasználó igényeit, és adott esetben az egységes európai égbolt kidolgozása, a döntéshozatali folyamata és a végrehajtás során, ideértve az egységes égbolttal foglalkozó bizottságot is, végig képviselik azokat.

(8) Mindezen okoknál fogva és azzal a céllal, hogy az egységes európai égboltot minél több európai államra terjesszék ki, a Közösségnek, az Eurocontrolon belül zajló fejlesztések figyelembevételével egyidejűleg, közös célkitűzéseket és cselekvési programot kell meghatároznia a Közösség, a tagállamok és az egyes gazdasági szereplők erőfeszítéseinek mozgósítására annak érdekében, hogy egységesebben üzemelő légteret hozzanak létre: az egységes európai égboltot.

(9) Amikor a tagállamok intézkedést hoznak a közösségi követelményeknek való megfelelés biztosítására, a megfelelés ellenőrzését végző hatóságoknak kellően függetlennek kell lenniük a léginavigációs szolgáltatóktól.

(10) Azok a léginavigációs szolgálatok, különösen a légiforgalmi szolgálatok, amelyek hatóságokhoz hasonlíthatóak, funkcionális vagy strukturális elkülönítést igényelnek, és az egyes tagállamokban rendkívül eltérő jogi formák szerint szervezettek.

(11) Ha a léginavigációs szolgáltatókra vonatkozóan független vizsgálatok válnak szükségessé, a tagállamok hivatalos vizsgálati hatóságai által végzett ellenőrzéseket, amennyiben az említett szolgáltatásokat a közigazgatás vagy a fent említett hatóságok felügyelete alá tartozó köztestület látja el, független vizsgálatokként kell elismerni, függetlenül attól, hogy az elkészített vizsgálati jelentéseket közzéteszik-e vagy sem.

(12) Szükség van az egységes európai égbolt harmadik európai országokra való kiterjesztésére, akár a Közösségnek az Eurocontrol munkájában való részvétele keretében a Közösségnek az Eurocontrolhoz történő csatlakozása után, akár a Közösség által az ezen országokkal megkötött megállapodások útján.

(13) A Közösségnek az Eurocontrolhoz való csatlakozása fontos része a páneurópai légtér létrehozásának.

(14) Az egységes európai égbolt létrehozásának folyamatában a Közösségnek adott esetben a legmagasabb szintű együttműködést kell kialakítania az Eurocontrollal annak érdekében, hogy összehangolt szabályozást és stratégiákat biztosítsanak, továbbá elkerüljék a két fél közötti kettős alkalmazásokat.

(15) A magas szintű munkacsoport következtetéseinek megfelelően, az Eurocontrol az a szerv, amely rendelkezik a Közösség szabályozói szerepének támogatásához szükséges szakértelemmel. Ennek megfelelően végrehajtási szabályokat kell kidolgozni az Eurocontrol részére adott megbízások eredményeként a hatáskörébe tartozó ügyekre vonatkozóan, figyelemmel azon feltételekre, amelyeket a Bizottság és az Eurocontrol közötti együttműködés keretébe kell foglalni.

(16) Az egységes európai égbolt létrehozása érdekében szükséges intézkedések megfogalmazásához kiterjedt konzultációkat kell folytatni a gazdasági és szociális szereplőkkel.

(17) A szociális partnereket a jelentős szociális hatásokkal járó valamennyi intézkedésről megfelelően tájékoztatni kell, és konzultálni kell velük azokról. A szociális partnerek közötti európai szintű párbeszéd előmozdítása érdekében ágazati párbeszédbizottságok létrehozásáról szóló, 1998. május 20-i 1998/500/EK bizottsági határozat [6] szerint létrehozott ágazati párbeszédbizottsággal szintén konzultációt kell folytatni.

(18) Az érdekeltek, például a léginavigációs szolgáltatók, a légtérfelhasználók, a repülőterek, a gyártó ipar és a szakszemélyzet érdekképviseleti szervei számára lehetővé kell tenni azt, hogy tanácsokkal lássák el a Bizottságot az egységes európai égbolt megvalósításának műszaki vonatkozásairól.

(19) A léginavigációs szolgálatok teljes rendszerének európai szintű működését rendszeresen értékelni kell, kellő tekintettel a magas biztonsági szint fenntartására, az elfogadott intézkedések hatékonyságának ellenőrzése és további intézkedésekre irányuló javaslatok megtétele érdekében.

(20) Az e rendelet és a 3. cikkben említett intézkedések megsértése esetére meghatározott szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük, a biztonság csökkentése nélkül.

(21) Az e rendelet alkalmazására meghozott intézkedések hatását a Bizottság által rendszeresen benyújtandó jelentések fényében kell értékelni.

(22) E rendelet nem érinti a tagállamok azon hatáskörét, hogy a fegyveres erőik megszervezésével kapcsolatban rendelkezéseket fogadjanak el. E hatáskör eredményeként a tagállamok olyan intézkedéseket fogadhatnak el, amelyek biztosítják, hogy fegyveres erőik a megfelelő oktatási és kiképzési célokhoz elegendő légtérrel rendelkezzenek. Rendelkezést kell ezért hozni egy olyan védzáradékról, amely lehetővé teszi e hatáskör gyakorlását.

(23) A Spanyol Királyság és az Egyesült Királyság a két ország külügyminisztereinek együttes nyilatkozatában 1987. december 2-án Londonban megegyezett a gibraltári repülőtér használatára kiterjedő nagyobb fokú együttműködésre vonatkozó rendelkezésekről. E rendelkezések még nem léptek hatályba.

(24) Mivel e rendelet célkitűzése, nevezetesen az egységes európai égbolt létrehozása a tevékenység transznacionális jellege folytán a tagállamok által kellőképpen nem valósítható meg és ezért közösségi szinten jobban teljesíthető - egyidejűleg olyan részletes végrehajtási szabályok lehetővé tételével, amelyek figyelembe veszik az egyedi helyi adottságokat -, a Közösség a Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az arányosságnak az említett cikkben meghatározott elvével összhangban, e rendelet nem haladja meg a célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

(25) Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal [7] összhangban kell elfogadni.

(26) Az 1999/468/EK határozat 7. cikke (1) bekezdésének alkalmazásával elfogadott bizottsági eljárásiszabályzat-minta [8] 8. cikkének (2) bekezdése olyan alapvető szabályt határoz meg, amely szerint valamely bizottság elnöke úgy határozhat, hogy az adott bizottság valamely ülésére harmadik feleket hív meg. Indokolt esetben az egységes égbolttal foglalkozó bizottság elnökének meg kell hívnia az Eurocontrol képviselőit, hogy megfigyelőként vagy szakértőként részt vegyenek az üléseken,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Célkitűzés és alkalmazási kör

(1) Az egységes európai égbolt kezdeményezés célkitűzése az, hogy megerősítse az általános európai légi forgalom jelenlegi biztonsági előírásait és fokozza annak általános hatékonyságát, optimalizálja az összes légtérfelhasználó elvárásainak eleget tevő kapacitást és a lehető legalacsonyabb szintre csökkentse a késéseket. E célkitűzés elérése érdekében e rendelet célja az, hogy 2004. december 31-ig létrehozza az egységes európai égbolt létrehozásának összehangolt szabályozási keretét.

(2) E rendelet és a 3. cikkben említett intézkedések alkalmazása nem sérti a tagállamok légterük feletti szuverenitását, és a tagállamoknak a közrenddel, közbiztonsággal és védelmi ügyekkel kapcsolatos, a 13. cikkben említett követelményeit. E rendelet és a fent említett intézkedések hatálya nem terjed ki a katonai műveletekre és kiképzésre.

(3) E rendelet és a 3. cikkben említett intézkedések alkalmazása nem sérti a tagállamoknak a nemzetközi polgári repülésről szóló 1944. évi chicagói egyezményből eredő jogait és kötelességeit.

(4) E rendeletnek és a 3. cikkben említett intézkedéseknek a gibraltári repülőtérre történő alkalmazását úgy kell értelmezni, hogy az nem sérti a Spanyol Királyság, illetve az Egyesült Királyság jogi álláspontját az azon terület feletti szuverenitással kapcsolatos vita tekintetében, ahol a repülőtér található.

(5) E rendeletnek és a 3. cikkben említett intézkedéseknek a gibraltári repülőtérre való alkalmazását mindaddig felfüggesztik, amíg a Spanyol Királyság és az Egyesült Királyság külügyminiszterei által 1987. december 2-én tett együttes nyilatkozatban szereplő rendelkezések hatályba nem lépnek. Spanyolország és az Egyesült Királyság kormánya tájékoztatni fogja a Tanácsot e hatálybalépés napjáról.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet és a 3. cikkben említett intézkedések alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:

1. "légiforgalmi irányító (ATC) szolgálat": olyan szolgálat, amelynek feladatai a következők:

a) összeütközések megelőzése:

- légi járművek között, és

- a munkaterületen a légi jármű és akadályok között; és

b) gyors és rendezett légi forgalom biztosítása;

2. "repülőtéri irányító szolgálat": a repülőtéri forgalom részére nyújtott légiforgalmi irányító szolgálat;

3. "légiforgalmi tájékoztató szolgálat": a meghatározott szabályozási területen belül létrehozott, a légi közlekedés biztonságához, rendszerességéhez és hatékonyságához szükséges légiforgalmi tájékoztatások és adatok biztosításáért felelős szolgálat;

4. "léginavigációs szolgálatok": légiforgalmi szolgálatok; távközlési, navigációs és felderítési szolgálatok; a légi navigációhoz szükséges meteorológiai szolgálatok; és légiforgalmi tájékoztató szolgálatok;

5. "léginavigációs szolgáltató": olyan közjogi vagy magánjogi szervezet, amely az általános légi forgalomra vonatkozó léginavigációs szolgálatot lát el;

6. "légtérblokk": olyan, térben és időben meghatározott kiterjedésű légtér, amelyen belül léginavigációs szolgálatot látnak el;

7. "légtérgazdálkodás": tervezési funkció, amelynek elsődleges célja az, hogy a rendelkezésre álló légteret dinamikus időkiosztás útján a lehető legjobban használják ki, és egyes esetekben, a légtérfelhasználók különféle kategóriái közötti, azok rövid távú igényeit alapul vevő légtérkiosztással;

8. "légtérfelhasználók": az általános légi forgalom szabályai szerint üzemeltetett valamennyi légi jármű;

9. "légiforgalmi áramlás-szervezés": olyan funkció, amelyet azzal a célkitűzéssel hoztak létre, hogy hozzájáruljon a légi forgalom biztonságos, rendezett és gyors áramlásához annak biztosításával, hogy a légiforgalmi irányítás kapacitását a lehető legnagyobb mértékig használják ki, és hogy a forgalom mennyisége összeegyeztethető legyen a megfelelő légiforgalmi szolgáltatók által közzétett kapacitásokkal;

10. "légiforgalmi szolgáltatások:" a fedélzeti és földi funkciók (légiforgalmi szolgálatok, légtérgazdálkodás és légiforgalmiáramlás-szervezés) összessége, amelyek valamennyi működési fázisban a légi járművek biztonságos és hatékony mozgásának biztosításához szükségesek;

11. "légiforgalmi szolgálatok": a különféle repüléstájékoztató szolgálatok, riasztószolgálat, légiforgalmi tanácsadó szolgálat és légiforgalmi irányító (ATC) szolgálat (körzeti, bevezető és repülőtéri irányító szolgálatok);

12. "körzeti irányító szolgálat": a légtér valamely blokkjában az ellenőrzött repülést végző légi járművek részére nyújtott ATC-szolgálat;

13. "bevezető irányító szolgálat": az érkező vagy induló, ellenőrzött repülést végző légi járművek részére nyújtott ATC-szolgálat;

14. "egymáshoz kapcsolt szolgálatok": két vagy több léginavigációs szolgálat;

15. "tanúsítvány": egy tagállam által a nemzeti jognak megfelelően bármilyen formában kibocsátott dokumentum, amely megerősíti, hogy egy léginavigációs szolgáltató eleget tesz egy egyedi szolgáltatás nyújtásához szükséges követelményeknek;

16. "távközlési szolgálatok": állandó helyű és mozgó légiforgalmi szolgálatok, amelyek a légiforgalmi irányítás érdekében lehetővé teszik a föld-föld, a levegőből földre irányuló, a földről a levegőbe irányuló és a levegő-levegő összeköttetést;

17. "Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat" (EATMN): az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról szóló, 2004. március 10-i 552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet ("átjárhatósági rendelet") [9] I. mellékletében felsorolt rendszerek összessége, amelyek lehetővé teszik a Közösségen belül a léginavigációs szolgálatok ellátását, ideértve a harmadik országok határainál lévő együttműködési felületeket is;

18. "működési elv": az EATMN vagy annak egy része operatív igénybevételének feltételei;

19. "rendszerelemek": olyan tárgyi eszközök, például hardver, valamint immateriális javak, például szoftver, amelyektől az EATMN átjárhatósága függ;

20. "Eurocontrol": az Európai Szervezet a Légi Közlekedés Biztonságáért, amelyet a légi közlekedés biztonságával kapcsolatos együttműködésre vonatkozó 1960. december 13-i nemzetközi egyezménnyel [10] hoztak létre.

21. "Az útvonalhasználati berendezések díja költségalapjának, illetve az egységdíjak kiszámításának alapelvei": az Eurocontrol által kibocsátott, 1999. augusztus 1-jei 99.60.01/01 dokumentumban meghatározott alapelvek;

22. "rugalmas légtérfelhasználás": az Eurocontrol által kibocsátott "Airspace Management Handbook for the application of the Concept of the Flexible Use of Airspace" 1996. február 5-i első kiadásában meghatározott, az Európai Polgári Repülési Konferencia körzetében alkalmazott légtérgazdálkodási elv;

23. "repüléstájékoztató körzet": meghatározott kiterjedésű légtér, amelyen belül repüléstájékoztató szolgálatot és riasztószolgálatot látnak el;

24. "repülési szint": meghatározott nyomásalaphoz, az 1013,2 hPa légnyomáshoz viszonyított állandó légnyomású felület, melyet a más, ugyanilyen felülettől meghatározott légnyomáskülönbségek választanak el;

25. "funkcionális légtérblokk": egy működési követelményeken alapuló légtérblokk, amelyben egységesebb légtérgazdálkodásra van szükség a meglévő határokra való tekintet nélkül;

26. "általános légi forgalom": a polgári légi járművek valamint az állami légi járművek (beleértve a katonai, vám- és rendőrségi légi járműveket) mozgásának összessége, amelyeket az ICAO eljárásainak megfelelően hajtanak végre;

27. "ICAO": a nemzetközi polgári repülésről szóló 1944. évi chicagói egyezménnyel létrehozott Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet;

28. "működési átjárhatóság": az EATMN rendszereitől és rendszerelemeitől, valamint annak üzemeltetési eljárásaitól megkövetelt funkcionális, műszaki és működési tulajdonságok együttese, a biztonságos, folytonos és hatékony üzemeltetésének biztosítása érdekében. A működési átjárhatóságot úgy érik el, hogy megteremtik a rendszereknek és a rendszerelemeknek az alapvető követelményekkel való összhangját;

29. "meteorológiai szolgálatok": azok a berendezések és szolgálatok, amelyek meteorológiai előrejelzésekkel, rövid jelentésekkel és megfigyelésekkel, valamint az államok által légiforgalmi felhasználásra adott egyéb meteorológiai információkkal és adatokkal látják el a légi járműveket;

30. "navigációs szolgálatok": azok a berendezések és szolgálatok, amelyek helymeghatározási és időre vonatkozó információkkal látják el a légi járműveket;

31. "működési adatok": a repülés valamennyi szakaszára vonatkozó olyan információk, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a léginavigációs szolgáltatók, légtérfelhasználók, repülőterek üzemben tartói és egyéb érintett szereplők operatív döntéseket hozhassanak;

32. "eljárás": a működési átjárhatóságról szóló rendelettel összefüggésben alkalmazva a rendszerek műszaki vagy operatív alkalmazásának szabványmódszere, olyan érvényesített és jóváhagyott működési tervekkel összefüggésben, amelyek a teljes EATMN-en belül egységes megvalósítást igényelnek;

33. "használatbavétel": az első üzembe helyezés a rendszer kezdeti üzembe állítását, illetve a rendszer felújítását követően;

34. "útvonalhálózat": az általános légi forgalom áramlásához és a légiforgalmi irányító szolgálatok ellátásához szükséges meghatározott útvonalrendszer;

35. "tervezett útvonal": az a kiválasztott útvonal, amelyet egy adott légi járműnek követnie kell a működése során;

36. "folytonos működés": az EATMN olyan módon történő üzemeltetése, hogy a felhasználó szemszögéből tekintve úgy működik, mintha egyetlen egész lenne;

37. "szektor": valamely irányítói körzet és/vagy repüléstájékoztató körzet/magaslégtéri repüléstájékoztató körzet egy része.

38. "légtérellenőrző szolgálatok": azok a berendezések és szolgálatok, amelyekkel a biztonságos elkülönítés lehetővé tétele érdekében a légi jármű mindenkori helyzete meghatározható;

39. "rendszer": a fedélzeti és földi rendszerelemek, valamint a világűrben található azon berendezések összessége, amelyek a repülés valamennyi szakaszában segítséget nyújtanak a léginavigációs szolgálatoknak;

40. "felújítás": olyan módosítások, amelyek megváltoztatják a rendszer működési jellemzőit.

3. cikk

A közösségi fellépés területei

(1) E rendelet összehangolt szabályozási keretet hoz létre az egységes európai égbolt létrehozása érdekében, összefüggésben:

a) a légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról szóló, 2004. március 10-i 551/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel ("légtérrendelet") [11];

b) a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról szóló, 2004. március 10-i 550/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel ("léginavigációs-szolgálati rendelet") [12]; és

c) az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról szóló, 2004. március 10-i 552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel ("átjárhatósági rendelet") [13];

valamint az e rendelet és a fent említett rendeletek alapján a Bizottság által elfogadott végrehajtási szabályokkal.

(2) Az (1) bekezdésben említett intézkedéseket e rendelet rendelkezéseire is figyelemmel kell alkalmazni.

4. cikk

Nemzeti felügyeleti hatóságok

(1) A tagállamok kijelölnek vagy létrehoznak egy szervet vagy szerveket mint nemzeti felügyeleti hatóságokat, annak érdekében, hogy az lássa el, illetve azok lássák el az e rendelet szerint és a 3. cikkben említett intézkedések szerint az ilyen hatóság számára meghatározott feladatokat.

(2) A nemzeti felügyeleti hatóságok függetlenek a léginavigációs szolgáltatóktól. E függetlenséget a nemzeti felügyeleti hatóságok és az említett szolgáltatók legalább funkcionális szintű megfelelő szétválasztása révén valósítják meg. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nemzeti felügyeleti hatóságok pártatlanul és átláthatóan gyakorolják hatásköreiket.

(3) A tagállamok közlik a Bizottsággal a nemzeti felügyeleti hatóságok nevét és címét, az azokban bekövetkező változásokkal együtt, valamint a (2) bekezdésnek való megfelelés érdekében hozott intézkedéseket.

5. cikk

Bizottsági eljárás

(1) A Bizottságot munkájában az egységes égbolttal foglalkozó bizottság segíti, továbbiakban: bizottság, amely tagállamonként két-két képviselőből áll, elnöki tisztét pedig a Bizottság képviselője tölti be. A bizottság gondoskodik arról, hogy megfelelően figyelembe vegyék a felhasználók valamennyi kategóriájának érdekeit.

(2) Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel az említett határozat 8. cikkének rendelkezéseire.

(3) Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel az említett határozat 8. cikkének rendelkezéseire.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében említett időtartamot egy hónapban kell megállapítani.

(4) A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

6. cikk

Ágazati konzultációs testület

A bizottság és az Eurocontrol szerepének sérelme nélkül a Bizottság "ágazati konzultációs testületet" hoz létre, amelynek a léginavigációs szolgáltatók, a légtérfelhasználók egyesületei, a repülőterek, a gyártó ipar és a szakszemélyzet érdekképviseleti szervei a tagjai. E testület szerepe kizárólag az, hogy tanácsokat adjon a Bizottságnak az egységes európai égbolt megvalósításának műszaki szempontjaival kapcsolatban.

7. cikk

Kapcsolatok az európai harmadik országokkal

A Közösség törekszik rá, és támogatja az egységes európai égbolt olyan országokra történő kiterjesztését, amelyek nem tagjai az Európai Uniónak. E célból akár a szomszédos harmadik országokkal megkötött megállapodások keretében, akár az Eurocontrol keretében arra törekszik, hogy kiterjessze e rendelet és a 3. cikkben említett intézkedések alkalmazási körét az említett országokra.

8. cikk

Végrehajtási szabályok

(1) Az Eurocontrol hatáskörébe tartozó, a 3. cikk szerinti végrehajtási szabályok kidolgozása érdekében a Bizottság megbízásokat ad az Eurocontrol részére, amelyekben meghatározza a teljesítendő feladatokat és azok ütemezését. Ezzel kapcsolatban arra törekszik, hogy a lehető legnagyobb mértékben alkalmazza az Eurocontrol rendelkezéseit az összes érintett fél bevonására és véleményük kikérésére, amennyiben e rendelkezések összhangban állnak a Bizottságnak az átláthatósággal és a konzultációs eljárásokkal kapcsolatos gyakorlataival, és nem állnak ellentétben intézményes kötelezettségeivel. A Bizottság az 5. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően jár el.

(2) Az (1) bekezdés szerint elvégzett munka alapján, az 5. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően határozatokat hoznak e munka eredményeinek Közösségen belüli alkalmazásáról és végrehajtásuk határidejéről. E határozatokat kihirdetik az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

(3) A (2) bekezdéstől eltérően, ha az Eurocontrol nem tud elfogadni egy, az (1) bekezdés szerint részére adott megbízást, vagy ha a Bizottság a bizottsággal konzultálva úgy ítéli meg, hogy

a) az e megbízás alapján elvégzett munka a megállapított határidőre tekintettel nem kielégítően halad előre, vagy

b) a végrehajtott munka eredményei nem megfelelőek,

a Bizottság az 5. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően alternatív intézkedéseket fogadhat el az érintett megbízás célkitűzéseinek megvalósítása érdekében.

(4) Az Eurocontrol hatáskörén kívül eső, a 3. cikk szerinti végrehajtási szabályok kidolgozásánál a Bizottság az 5. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően jár el.

9. cikk

Szankciók

Azon szankcióknak, amelyeket a tagállamok e rendeletnek és a 3. cikkben említett intézkedéseknek a légtérfelhasználók és a szolgáltatók általi megsértése esetére állapítanak meg, hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

10. cikk

Az érdekeltekkel folytatott konzultáció

A tagállamok nemzeti jogszabályaiknak megfelelően a Bizottsággal együtt konzultációs mechanizmusokat hoznak létre az érdekelteknek az egységes európai égbolt megvalósításába történő megfelelő bevonása érdekében.

Ezen érdekeltek közé tartozhatnak:

- a léginavigációs szolgáltatók,

- a légtérfelhasználók,

- a repülőterek,

- a gyártó ipar, és

- a szakszemélyzet érdekképviseleti szervei.

Az érdekeltekkel folytatott konzultáció elsősorban az EATMN-en belüli új tervek és technológiák kidolgozására és bevezetésére terjed ki.

11. cikk

A működés felülvizsgálata

(1) A Bizottság az Eurocontrol meglévő szakértelmére építve gondoskodik a légi navigáció működésének vizsgálatáról és értékeléséről.

(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában gyűjtött információk elemzésének célja az, hogy:

a) lehetővé tegye a léginavigációs szolgálatok ellátásának összehasonlítását és javítását;

b) támogassa a léginavigációs szolgáltatókat a szükséges szolgáltatások ellátásában;

c) javítsa a légtérfelhasználók, a léginavigációs szolgáltatók és a repülőterek közötti konzultációs folyamatot;

d) lehetővé tegye a legjobb gyakorlat meghatározását és elősegítését, ideértve a nagyobb fokú biztonságot, hatékonyságot és kapacitást.

(3) Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben [14] megállapított, a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférési jog sérelme nélkül, a Bizottság az 5. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően intézkedéseket fogad el a (2) bekezdésben említett információknak az érdekelt felek részére történő terjesztése érdekében.

12. cikk

Felügyelet, ellenőrzés és a hatásvizsgálat módszerei

(1) A felügyelet, az ellenőrzés és a hatásvizsgálat módszereinek alapját olyan éves jelentések képezik, amelyeket a tagállamok nyújtanak be az e rendeletnek megfelelően hozott intézkedések és a 3. cikkben említett intézkedések végrehajtásáról.

(2) A Bizottság rendszeresen felülvizsgálja e rendelet és a 3. cikkben említett intézkedések alkalmazását, és jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács részére, első alkalommal 2007. április 20-ig, azt követően pedig minden harmadik évben. E célból a Bizottság a tagállamok által az (1) bekezdésnek megfelelően benyújtott jelentésekben szereplő információkon kívül további információkat is kérhet a tagállamoktól.

(3) A (2) bekezdésben említett jelentések elkészítése céljából a Bizottság kikéri a bizottság véleményét.

(4) A jelentések tartalmazzák az e rendelet szerint hozott intézkedésekkel elért eredmények értékelését, ideértve az ágazatban végbemenő, elsősorban gazdasági, szociális, foglalkoztatási és technológiai vonatkozású fejleményekkel kapcsolatos megfelelő információkat, valamint a szolgáltatás minőségével kapcsolatos információkat, figyelembe véve az eredeti célkitűzéseket és a jövőbeni igényeket.

13. cikk

Védelmi intézkedések

E rendelet nem gátolja a tagállamokat abban, hogy intézkedéseket alkalmazzanak olyan mértékben, amennyire az alapvető légiközlekedés-védelmi, illetve védelmi politikai érdekeik megóvásához szükséges. Ezen intézkedések elsősorban azok, amelyek elengedhetetlenek:

- az ICAO körzeti léginavigációs megállapodásaival összhangban az illetékességi körükbe tartozó légtér felügyeletéhez, ideértve az e légteret használó összes légi jármű felderítésének, azonosításának és értékelésének képességét, azzal a céllal, hogy megpróbálják megóvni a repülések biztonságát, továbbá intézkedjenek a légiközlekedés-védelmi és védelmi szükségletek biztosításáról,

- a közrend fenntartását befolyásoló súlyos belső zavarok esetén,

- háború vagy háborús fenyegetést jelentő súlyos nemzetközi feszültség esetén,

- egy tagállamnak a béke és a nemzetközi biztonság fenntartásával kapcsolatos nemzetközi kötelezettségeinek teljesítéséhez,

- katonai műveletek és kiképzés folytatása érdekében, ideértve a szükséges gyakorlási lehetőségeket is.

14. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2004. március 10-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

P. Cox

a Tanács részéről

az elnök

D. Roche

[1] HL C 103. E, 2002.4.30., 1. o.

[2] HL C 241., 2002.10.7., 24. o.

[3] HL C 278., 2002.11.14., 13. o.

[4] Az Európai Parlament 2002. szeptember 3-i véleménye (HL C 272. E, 2003.11.13., 296. o.), a Tanács 2003. március 18-i közös álláspontja (HL C 129. E, 2003.6.3., 1. o.) és az Európai Parlament 2003. július 3-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). Az Európai Parlament 2004. január 29-i jogalkotási állásfoglalása és a Tanács 2004. február 2-i határozata.

[5] HL L 96., 2004.3.31., 9. o.

[6] HL L 225., 1998.8.12., 27. o.

[7] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

[8] HL C 38., 2001.2.6., 3. o.

[9] HL L 96., 2004.3.31., 33. o.

[10] Az 1981. február 12-i jegyzőkönyvvel módosított és az 1997. június 27-i jegyzőkönyvvel felülvizsgált egyezmény.

[11] HL L 96., 2004.3.31., 20. o.

[12] HL L 96., 2004.3.31., 10. o.

[13] HL L 96., 2004.3.31., 26. o.

[14] HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

--------------------------------------------------