1.

A III. melléklet a következőképpen módosul: a) A III. melléklet címe helyébe a következő szöveg lép: „III. MELLÉKLET ÁRTALMATLANÍTÁS, HASZNOSÍTÁS ÉS TÜZELŐANYAGKÉNT VALÓ FELHASZNÁLÁS” b) A szöveg a következő IV. és V. fejezettel egészül ki: „IV. FEJEZET ÁLLATI MELLÉKTERMÉKEK ÉS AZOKBÓL SZÁRMAZÓ TERMÉKEK TÜZELŐANYAGKÉNT VALÓ FELHASZNÁLÁSÁRA VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK 1. szakasz Állati melléktermékek és azokból származó termékek éghető tüzelőanyagként való felhasználására vonatkozó általános követelmények 1. A 6. cikk (6) bekezdésében említett tüzelőberendezések üzemeltetőinek biztosítaniuk kell, hogy az irányításuk alatt lévő tüzelőberendezések teljesítsék az alábbi feltételeket: a) A tüzelőanyagként való felhasználásra szánt állati melléktermékeket és azokból származó termékeket a lehető legrövidebb időn belül fel kell használni erre a célra vagy felhasználásukig biztonságosan kell tárolni őket. b) A tüzelőberendezések esetében megfelelő intézkedéseknek kell érvényben kell lenniük, amelyek biztosítják, hogy a tároló-és szállítóeszközök tisztítását és fertőtlenítését a telephely olyan kijelölt területén végzik, ahonnan a szennyvizet az uniós jogszabályoknak megfelelően összegyűjteni és ártalmatlanítani lehet a környezetszennyezés kockázatának elkerülése érdekében. Az első albekezdésben meghatározott követelményektől eltérve a kiolvasztott zsírok szállítására használt tároló- és szállítóeszközök tisztítását és fertőtlenítését el lehet végezni a berakodás helyén vagy pedig az 1069/2009/EK rendelet értelmében engedélyezett vagy nyilvántartásba vett bármely más telephelyen. c) A tüzelőberendezéseknek jó vízelvezetésű, szilárd alapon kell elhelyezkedniük. d) A tüzelőberendezések esetében megfelelő intézkedéseknek kell érvényben lenniük a kártevők elleni védekezés érdekében. E célra kártevők elleni dokumentált védekezési tervet kell alkalmazni. e) A személyzet számára biztosítani kell a személyes higiéniát szolgáló megfelelő létesítményeket, így például a mellékhelyiségeket, öltözőket és mosdókagylókat, hogy megelőzzék a gazdaságban tartott állatok, vagy ezen állatoknak szánt takarmány kezelésére szolgáló berendezések újrafertőződésének kockázatát. f) A tüzelőberendezés minden részére vonatkozóan tisztítási és fertőtlenítési eljárásokat kell kidolgozni és dokumentálni. A tisztításhoz megfelelő felszerelést és tisztítószereket kell biztosítani. g) A higiéniai ellenőrzésnek ki kell terjednie a környezet és a berendezések rendszeres ellenőrzésére. Az ellenőrzések ütemtervét és eredményeit dokumentálni kell és legalább 2 évig meg kell őrizni. h) Amennyiben engedélyezett vagy nyilvántartásba vett élelmiszer- vagy takarmányfeldolgozó üzemben helyhez kötött belső égésű motorokban tüzelőanyagként kiolvasztott zsírt használnak, az élelmiszer vagy a takarmány ugyanezen a helyen történő feldolgozásának szigorúan elkülönített módon kell történnie. 2. A tüzelőberendezések üzemeltetőinek minden szükséges, az állati melléktermékek vagy az azokból származó termékek fogadásával kapcsolatos óvintézkedést meg kell tenniük az egészségügyi és állat-egészségügyi, valamint környezeti kockázatok megelőzése vagy lehető legnagyobb mértékű csökkentése érdekében. 3. Az állatok nem kerülhetnek kapcsolatba a tüzelőberendezéssel, az eltüzelésre szánt állati melléktermékekkel és az azokból származó termékekkel, illetve az eltüzelés során keletkező hamuval. 4. Amennyiben a tüzelőberendezés élelmiszertermelő fajhoz tartozó állatokat tartó üzem területén található: a) gondoskodni kell a tüzelőberendezés, illetve az állatok, valamint takarmányuk és almuk teljes mértékű fizikai elkülönítéséről; b) a felszereléseket teljes mértékben a tüzelőberendezés üzemeltetésének kell szentelni, és az üzemben máshol nem szabad használni, kivéve, ha azt az ilyen használat előtt hatékonyan megtisztították és fertőtlenítették; c) a tüzelőberendezés személyzetének felsőruházatot és lábbelit kell váltaniuk és biztosítaniuk kell a személyes higiéniát mielőtt az ezen üzemben, vagy bármely más üzemben lévő állatokat, takarmányukat vagy almukat kezelik. 5. A tüzelőanyagként való eltüzelésre váró állati melléktermékeket és a tüzelés maradékanyagait zárt és fedett kijelölt helyen vagy fedett szivárgásmentes tartályokban kell tárolni. 6. Az állati melléktermék vagy a belőlük származó termékek eltüzelését olyan feltételek mellett kell végezni, amelyek megakadályozzák az állati takarmányok keresztszennyeződését. 2. szakasz A tüzelőberendezések üzemeltetési feltételei 1. A tüzelőberendezéseket úgy kell tervezni, megépíteni, felszerelni és üzemeltetni, hogy még a legkedvezőtlenebb körülmények között is az állati melléktermékek és a belőlük származó termékek legalább 2 másodpercen keresztül 850 °C-on, vagy legalább 0,2 másodpercig 1 100 °C-on legyenek kezelve. 2. Az eljárásból származó gáz hőmérsékletét ellenőrzött és egyenletes módon 2 másodpercig 850 °C-os, vagy 0,2 másodpercig 1 100 °C-os hőmérsékletre kell emelni. A hőmérsékletet – az illetékes hatóság engedélye alapján – a belső fal közelében vagy az égéstér valamely más reprezentatív pontján kell mérni. 3. Automata technikákat kell alkalmazni a tüzelési folyamattal kapcsolatos paraméterek és feltételek nyomon követésére. 4. A hőmérséklet-mérési eredményeket úgy kell automatikusan nyilvántartani és bemutatni, hogy az illetékes hatóság – az általa meghatározott eljárásokkal összhangban – ellenőrizhesse az 1. és a 2. pontban említett engedélyezett működési feltételek betartását. 5. A tüzelőberendezés üzemeltetőjének biztosítania kell azt, hogy a tüzelőanyag olyan módon égjen el, hogy a salak és a tűztéri hamu teljes szervesszén-tartalma kisebb legyen mint 3 %, vagy az izzítási veszteség kevesebb legyen, mint az említett anyag szárazanyag tartalmának 5 %-a. 3. szakasz Az égéstermékek 1. Az égéstermékek mennyiségét és káros hatását a lehető legkisebbre kell csökkenteni. Az ilyen égéstermékeket újra kell hasznosítani, vagy amennyiben ez nem lehetséges, a megfelelő uniós jogszabályok szerint kell ártalmatlanítani vagy felhasználni. 2. A szárazmaradékok – beleértve a port is – szállítását és közbenső tárolását zárt tartályokban kell végezni, vagy olyan más módon, amely megakadályozza a környezetben való szétszóródásukat. 4. szakasz Üzemzavar vagy a normálistól eltérő üzemeltetési feltételek 1. A tüzelőberendezést el kell látni olyan berendezéssel, amely biztosítja az üzemelés leállását üzemzavar vagy a normálistól eltérő üzemelés esetén mindaddig, amíg a normális üzemelés helyre nem áll. 2. A nem megfelelő mértékben eltüzelt állati melléktermékeket és belőlük származó termékeket újra el kell tüzelni vagy az 1069/2009/EK rendelet 12., 13. és 14. cikkében említett, az engedélyezett hulladéklerakókban való ártalmatlanítási módszertől eltérő módon, ártalmatlanítani kell. V. FEJEZET A TÜZELŐBERENDEZÉSKÉNT HASZNÁLHATÓ ÜZEMEK ÉS AZ OTT HASZNÁLHATÓ TÜZELŐANYAGOK, VALAMINT AZ ÜZEMEK MEGHATÁROZOTT TÍPUSÁRA VONATKOZÓ KÜLÖNLEGES KÖVETELMÉNYEK A. Helyhez kötött belső égésű motorok 1. Kiindulási anyag Ehhez a folyamathoz az összes kategóriájú állati melléktermékből származó zsírfrakció használható, ha teljesíti az alábbi feltételeket: a) ha nem a 853/2004/EK rendelet III. melléklete VIII. vagy XII. szakaszának megfelelően előállított halolajat, illetve kiolvasztott zsiradékot használnak fel, az állati melléktermékekből származó zsírfrakciót először fel kell dolgozni az alábbiak felhasználásával: i. az 1. vagy a 2. zsírfrakció-kategóriába tartozó anyagok esetében az 1–5. feldolgozási módszerek valamelyikével, a IV. melléklet III. fejezetében foglaltaknak megfelelően. Amennyiben ezt a zsírt az illetékes hatóság által engedélyezett nem mellőzhető, zárt szállítórendszerben távolították el a feldolgozó üzemből azonnali közvetlen égetésre, nincs szükség a VIII. melléklet V. fejezetének 1. pontjában említett, glicerin-triheptanoáttal (GTH) való tartós megjelölésre; ii. a 3. kategória anyagaihoz tartozó zsírfrakció esetében az 1–5. feldolgozási módszerek valamelyikével vagy a 7. feldolgozási módszerrel, a IV. melléklet III. fejezetében foglaltaknak megfelelően; iii. halból származó anyag esetében az 1–7. módszerekkel a IV. melléklet III. fejezetében foglaltaknak megfelelően; b) a zsírfrakciót külön kell választani a fehérjétől, és a másik üzemben történő eltüzelésre szánt, kérődző állatokból származó zsír esetében el kell távolítani a 0,15 tömegszázalékot meghaladó oldhatatlan szennyeződéseket. 2. Módszerek: Az állati zsírnak helyhez kötött belső égésű motorokban tüzelőanyagként való elégetését az alábbi módon kell végezni: a) az 1.a) és b) pontokban említett zsírfrakciókat az alábbi módon kell elégetni: i. a IV. fejezet 2. szakaszának 1. pontjában meghatározott feltételek alapján; vagy ii. olyan, az illetékes hatóság által engedélyezett folyamatparaméterek alkalmazásával, amelyekkel az i. alpontban meghatározottal megegyező eredmény érhető el; b) az állati zsíron kívül más állati eredetű anyag elégetését nem szabad engedélyezni; c) az 1. kategóriából vagy a 2. kategóriából nyert kiolvasztott zsírokat, amelyeket a 852/2004/EK, a 853/2004/EK és a 183/2005/EK rendeletnek megfelelően nyilvántartásba vett vagy engedélyezett telephelyeken vagy nyilvános helyeken tüzelnek el, az 1. feldolgozási módszerrel kell feldolgozni, a IV. melléklet III. fejezetében foglaltaknak megfelelően; d) az állati zsír égetését a környezetvédelemre vonatkozó uniós jogszabályokkal összhangban kell végezni, különös figyelemmel az e jogszabályokban meghatározott szabványokra és követelményekre, valamint a károsanyag-kibocsátások szabályozásának és ellenőrzésének elérhető legjobb technikáira vonatkozó követelményekre. 3. Üzemelési feltételek: A IV. fejezet 2. szakaszának 2. pontjában meghatározott követelményektől eltérve, a környezetvédelmi ügyekért felelős illetékes hatóság engedélyezheti az olyan egyéb folyamatparamétereken alapuló követelményeket, amelyek azonos környezeti eredményt biztosítanak. B. Olyan, mezőgazdasági üzemben lévő tüzelőberendezések, amelyekben baromfitrágyát használnak tüzelőanyagként 1. Az üzem típusa: Olyan, mezőgazdasági üzemben lévő tüzelőberendezések, amelyeknek a névleges bemenő hőteljesítménye nem haladja meg az 5 MW-t. 2. Kiindulási anyag és cél Kizárólag az 1069/2009/EK rendelet 9. cikkének a) pontjában említett nem feldolgozott baromfitrágya, amelyet éghető tüzelőanyagként használnak fel az 3–5. pontban meghatározott követelményeknek megfelelően. Az 1. pontban említett mezőgazdasági üzemben lévő tüzelőberendezésben nem használhatók tüzelőanyagként az egyéb állati melléktermékek vagy a belőlük származó termékek és más fajok trágyája, vagy amelyek az üzemen kívül keletkeztek. 3. A baromfitrágyára vonatkozó különleges követelmények annak éghető tüzelőanyagként való felhasználása esetén: a) A trágyát élelmiszer-termelő állatokat tartó üzemben biztonságosan, zárt tárolóhelyen kell tárolni, a további kezelések szükségességének csökkentése és a más területekkel való keresztszennyeződés elkerülése érdekében. b) A mezőgazdasági üzemben lévő tüzelőberendezésnek az alábbi felszereltséggel kell rendelkeznie: i. automata tüzelőanyag-kezelő rendszer, amely a tüzelőanyagot további kezelés nélkül közvetlenül az égéstérbe helyezi; ii. egy támasztóégő, amelyet indításkor és leállításkor használnak a IV. fejezet 2. szakaszának 2. pontjában meghatározott hőmérsékleti követelmények betartásának biztosítására e működések során minden esetben és mindaddig, amíg elégetetlen anyag található az égéstérben. 4. Kibocsátási határértékek és nyomonkövetési követelmények: a) A kén-dioxid, a nitrogén-oxidok kibocsátása (vagyis a nitrogén-monoxid és a nitrogén-dioxid együttes mennyiségének nitrogén-dioxidban kifejezett összege) és a por kibocsátása nem haladhatja meg az alábbi kibocsátási határértékeket, amelyeket mg/Nm3-ben 273,15 K hőmérsékleten, 101,3 kPa nyomáson 11 százalékos oxigéntartalom mellett határoztak meg, a hulladékgázok vízpára-tartalommal történt korrekcióját követően: Káros anyag Kibocsátási határérték (mg/Nm3) Kén-dioxid 50 Nitrogén-oxidok (NO2) 200 Por 10 b) A mezőgazdasági üzemben lévő tüzelőberendezés üzemeltetője legalább évente méréseket végez a kén-dioxid, a nitrogén-oxidok és a por kimutatására. Az első albekezdésben említett mérések alternatívájaként egyéb, az illetékes hatóság által ellenőrzött és jóváhagyott eljárások is alkalmazhatók a kén-dioxid-kibocsátás meghatározására. A nyomon követést az üzemeltető által vagy nevében a CEN-szabványoknak megfelelően kell elvégezni. Amennyiben nem áll rendelkezésre megfelelő CEN-szabvány, olyan ISO-szabványokat, országos vagy egyéb nemzetközi szabványokat kell figyelembe venni, amelyek az adatszolgáltatást ezzel tudományos szempontból egyenértékű minőségben tudják biztosítani. c) Valamennyi eredményt megfelelő módon kell rögzíteni, feldolgozni és bemutatni, hogy az illetékes hatóság ellenőrizhesse a kibocsátási határértékek betartását. d) Azon tüzelőberendezések esetében, amelyek mezőgazdasági üzemben találhatók, és amelyekben a kibocsátási határértékek betartása céljából másodlagos kibocsátáscsökkentő berendezést alkalmaznak, az említett kibocsátáscsökkentő berendezés hatékony működését folyamatosan nyomon kell követni, és az így kapott adatokat rögzíteni kell. e) Az a) pontban említett kibocsátási határértékek be nem tartása esetén, vagy amennyiben egy mezőgazdasági üzemben lévő tüzelőberendezés nem teljesíti a IV. fejezet 2. szakasza 1. pontjában meghatározott követelményeket, az üzemeltetőknek haladéktalanul tájékoztatniuk kell az illetékes hatóságot, és intézkedéseket kell tenniük annak érdekében, hogy a tüzelőberendezés a követelményeket a lehető legrövidebb időn belül újból teljesítse. Amennyiben a követelmények újbóli teljesítése nem lehetséges, az illetékes hatóság felfüggeszti a tüzelőberendezés üzemeltetését, és visszavonja engedélyét. 5. Módosítások az üzemeltetésben és leállások: a) Az üzemeltető a módosítás elvégzését megelőzően legalább egy hónappal értesíti az illetékes hatóságot a mezőgazdasági üzemben lévő tüzelőberendezés minden olyan tervezett módosításáról, amely hatással lehet annak kibocsátására. b) Az üzemeltető meghozza a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a mezőgazdasági üzemben lévő tüzelőberendezés esetében az üzemzavarok fennállásának időtartama, valamint az indítási és leállítási időszakok a lehető legrövidebbek legyenek. A másodlagos kibocsátáscsökkentő berendezések üzemzavara vagy üzemképtelensége esetén az üzemeltető azonnal értesíti az illetékes hatóságot.”