ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(4)

A szükséges statisztikai adatok egy része a fizetési mérleg pénzügyi mérlegére és a kapcsolódó jövedelmekre, valamint a nemzetközi befektetési pozícióra vonatkozik, amelyért elsődlegesen az eurorendszer felelős. Annak érdekében, hogy teljesíteni tudják az EKB e területen való segítésére vonatkozó kötelezettségüket, az NKB-knak megfelelő statisztikai tapasztalattal kell rendelkezniük, különösen a fogalmak, módszerek és adatgyűjtés, valamint az adatok összeállítása, elemzése és továbbítása terén. Írországban a Központi Statisztikai Hivatal (CSO) gyűjti és állítja össze a vonatkozó statisztikai adatokat. Az EKB statisztikai elvárásainak kielégítése érdekében a Central Bank and Financial Services Authority of Ireland és a CSO együttműködik az Európai Központi Bank a fizetésimérleg- és nemzetközi befektetési pozíció statisztikákra vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről, valamint a nemzetközi tartalékok jelentéséről szóló EKB/2004/16 ajánlásban (2) megállapított módon. Az EKB/2004/16 ajánlásnak címzettje az Uffico Italiano dei Cambi is, amely a Banca D’Italia-val együttesen felel a vonatkozó statisztikai adatok Olaszországban történő összegyűjtéséért és összeállításáért.
1.

A 6.2. szakasz harmadik bekezdésében a felsorolás első francia bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „– Olyan adósságpapíroknak kell lenniük, amelyek: a) rögzített, feltételhez nem kötött tőkeösszegűek; és b) kamatszelvényesek, és nem eredményeznek negatív tőkeforgalmat. A kamatszelvénynek ezenkívül a következő kötvénytípusok egyikéhez kell tartoznia: i. nem kamatozó kötvények; ii. fix kamatozású kötvények; illetve iii. referencia-kamatlábhoz kötött változó kamatozású kötvények. A kamatszelvény köthető az értékpapír-kibocsátó minősítésének megváltozásához is. Elfogadhatók még az inflációkövető kötvények is. A fenti feltételeknek egészen a kötelezettség teljes törlesztéséig teljesülniük kell (2). Az a) pontban szereplő feltétel nem vonatkozik az eszközalapú értékpapírokra a hitelintézetek által az ÁÉKBV irányelv (3) 22. cikkének (4) bekezdésében meghatározott követelményekkel összhangban kibocsátott kötvények (»fedezett banki kötvények«) kivételével. A fedezett banki kötvények kivételével az eszközalapú értékpapírok elfogadhatóságát az euro-rendszer a következő követelmények alapján minősíti. A pénzáramot generáló eszközök esetén: a) azok tulajdonjogát az értékpapírosító céltársaságnak az adott tagállam jogszabályainak megfelelően, jogszerűen szerezte meg az átruházást kezdeményező eszköztulajdonostól vagy valamely közvetítőtől az euro-rendszer által »valódi átruházásnak« tekintett eljárással, amely bármelyik harmadik féllel szemben érvényesíthető, valamint az eszközök nem lehetnek elérhetők az átruházást kezdeményező eszköztulajdonos és annak hitelezői számára, beleértve az átruházást kezdeményező eszköztulajdonos fizetésképtelenné válásának esetét is; és b) nem tartalmazhatnak – teljes mértékben vagy részben, ténylegesen vagy eshetőlegesen – hitelpapírokat vagy a hitelkockázatnak hitelderivatívákon keresztüli átadásából keletkező hasonló követelést. Az euro-rendszer fenntartja azt a jogot, hogy bármely illetékes harmadik féltől (mint például a kibocsátó, az átruházást kezdeményező eszköztulajdonos vagy a szervező) bárminemű olyan felvilágosítást és/vagy jogi megerősítést kérhessen, amelyet az eszközalapú értékpapírok elfogadhatóságának értékeléséhez szükségesnek tart. Azok az eszközalapú értékpapírok, amelyek az EKB/2005/2 iránymutatás értelmében elfogadhatónak minősülnek, de nem felelnek meg a fenti kritériumoknak, egy 2006. október 15-ével záródó átmeneti időszak alatt továbbra is elfogadhatónak tekintendők.
4.

A 2. melléklet a következőképpen módosul: a) A 2a. melléklet címe helyébe a következő szöveg lép: „Az angol jog hatálya alá tartozó nettósítási keretmegállapodás [valamennyi szerződő féllel, azok kivételével, i. amelyek az Amerikai Egyesült Államokban telepedtek le; ii. amelyek Franciaországban és Németországban letelepedett, kizárólag betétműveletek végzésére jogosult szerződő felek; valamint iii. amelyekkel az EKB az FBE pénzügyi műveletekre vonatkozó keretmegállapodását (2004. évi változat) kötötte meg, és amelyek az alábbi országok valamelyikében telepedtek le: Ausztria, Belgium, Dánia, Finnország, Franciaország, Németország, Görögország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Portugália, Spanyolország, Egyesült Királyság (kizárólag Anglia és Wales) vagy Svájc; angol nyelven megszövegezve].” b) A 2b. melléklet címe helyébe a következő szöveg lép: „A francia jog hatálya alá tartozó nettósítási keretmegállapodás (a Franciaországban letelepedett olyan szerződő felekkel, amelyek kizárólag betétműveletek végzésére jogosultak; francia nyelven megszövegezve).” c) A 2c. melléklet címe helyébe a következő szöveg lép: „A német jog hatálya alá tartozó nettósítási keretmegállapodás (a Németországban letelepedett olyan szerződő felekkel, amelyek kizárólag betétműveletek végzésére jogosultak; német nyelven megszövegezve).” d) A nettósítási keretmegállapodások 2a., 2b., 2c. és 2d. mellékletek mindegyikének 1. függelékében való felsorolása helyébe a következő szöveg lép: „1. FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004) 2. ISDA Master Agreement (Multi-currency – Cross border 1992) 3. TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version) 4. The Bond Market Association Master Repurchase Agreement.”
1.

A szöveg a következő 9a. cikkel egészül ki: „9a. cikk Szintetikus instrumentumok (1) A szintetikus instrumentumok kialakítása céljából egyesített eszközöket más eszközöktől elkülönítve kell kimutatni és kezelni az ebben az iránymutatásban meghatározott általános rendelkezésekkel, értékelési szabályokkal, bevételelszámolással és az egyes eszközökre vonatkozó sajátos követelményekkel összhangban. (2) A 3. cikk b) pontjától, a 7. cikk (3) bekezdésétől, a 11. cikk (1) bekezdésétől és a 13. cikk (2) bekezdésétől eltérve a szintetikus instrumentumok értékelésére a következő alternatív módszer alkalmazható: a) a szintetikus instrumentumok kialakítása céljából egyesített eszközök nem realizált nyereségét és veszteségét év végén nettósítani kell. Ilyen esetben a nettó nem realizált nyereséget az átértékelési számlán kell kimutatni. A nettó nem realizált veszteséget az eredményelszámolási számlára kell felvezetni, amennyiben az meghaladja a korábban a megfelelő átértékelési számlán kimutatott nettó átértékelési nyereséget; b) a szintetikus instrumentumok részeként birtokolt értékpapírok nem képezik részét ezen értékpapírok teljes állományának, hanem külön állomány részei; c) az év végén az eredményelszámolási számlára felvezetett nem realizált veszteségeket és a megfelelő nem realizált nyereséget a későbbi években külön kell leírni. (3) Ha az egyesített eszközök egyike lejár, eladásra kerül, azt felmondják vagy gyakorolják, az eszközt nyilvántartó jogalany ezt követően felhagy a (2) bekezdésben meghatározott alternatív kezeléssel, és azonnal visszavezeti az előző években az eredményelszámolási számlán jóváírt, le nem írt átértékelési nyereséget. (4) A (2) bekezdésben meghatározott alternatív kezelés csak a következő feltételek fennállása esetén alkalmazható: a) az egyedi eszközöket kezelik és teljesítményüket egy egyesített eszközként értékelik, kockázatkezelési vagy befektetési stratégia alapján; b) az induló elszámoláskor az egyedi eszközök szintetikus instrumentumokként kerülnek kialakításra és kijelölésre; c) az alternatív kezelés alkalmazása megszünteti vagy jelentősen csökkenti azokat az értékelési következetlenségeket (értékelési eltérés), amelyek az ebben az iránymutatásban az egyedi eszközök szintjén meghatározott általános szabályok alkalmazásából erednek; és d) ellenőrizni kell az előző a), b) és c) pontokban megállapított feltételek teljesülését lehetővé tevő hivatalos dokumentáció rendelkezésre állását.”
3.

Az I. melléklet 2. pontja helyébe a következő szöveg lép: „2. Az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő valamennyi tőzsdén kívüli származékos műveletet (és beleértve a kamatláb-swapügyleteket, ahol a kitettséget biztosíték fedezi) az alábbi mintaszerződések alapján kell dokumentálni, az EKB által jóváhagyott, időközönként módosítható formában: a) FBE pénzügyi ügyletekre vonatkozó keretmegállapodás (2004. évi változat) az európai országok valamelyikében letelepedett felekkel végzett műveletek tekintetében; b) »1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement« (többvalutás, nemzetközi, New York-i jog szerinti változat) az Egyesült Államok szövetségi vagy állami jogszabályai alapján letelepedett felekkel végzett műveletek tekintetében; és c) »1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement« a (többvalutás, nemzetközi, angol jog szerinti változat) a nem az a) vagy b) albekezdésben felsorolt országokban letelepedett felekkel végzett műveletek tekintetében.”
1.

Az 1. cikket közvetlenül megelőzően a következő szöveggel egészül ki: „A »rezidens« kifejezés jelentése a 2533/98/EK tanácsi rendelet 1.4. cikkében megállapított fogalommeghatározással azonos. Az euroövezet esetében a gazdasági terület a következőkből áll: i. a részt vevő tagállamok gazdasági területe; és ii. az EKB, amelyet az euroövezeten belül rezidens egységnek minősül. A külföld az euroövezeten kívüli gazdasági területekből áll, azaz az eurót még be nem vezetett tagállamok, minden harmadik ország és a nemzetközi szervezetek, beleértve a fizikailag az euroövezeten belül elhelyezkedő szervezeteket is. Minden EU-intézmény (1) az euroövezeten kívüli rezidensnek minősül. Ebből következően a részt vevő tagállamok EU-intézmények irányában bonyolított minden tranzakciója nem euroövezeti tranzakcióként kerül kimutatásra és besorolásra az euroövezeti fizetési mérlegben és a nemzetközi befektetési pozíciók statisztikáiban. Az alább meghatározott esetekben a rezidens fogalma az alábbi: a) követségek és katonai bázisok személyzetét az alkalmazó kormány országa rezidenseként kell besorolni, kivéve a személyzet azon tagjait, akiket abból a fogadó országból vettek fel, amely területén a követség vagy a katonai bázis található; b) a termőföldet és/vagy épületet (pl. nyaralót) érintő, határon átnyúló tranzakciók esetében úgy kell tekinteni, hogy az ingatlanok tulajdonosai a tulajdont egy olyan elméleti intézményi egységre ruházták át, amelyik ténylegesen az ingatlan fekvése szerinti országban rezidens. Az elméleti egységet úgy kell kezelni, mintha az a nem rezidens tulajdonos tulajdonában állna és felette az ellenőrzést is az gyakorolná; c) a jogalany kézzel fogható fizikai kiterjedésének hiányában, pl. befektetési alapok (kezelőktől megkülönböztetve), értékpapírosítási céltársaság és néhány sajátos célú más jogalany esetében az illetékesség azon gazdasági terület alapján kerül meghatározásra, amelynek joga szerint a jogalany bejegyzésre került. Ha a jogalany nem bejegyzett, a jogi értelemben vett illetőséget használjuk ismérvként, nevezetesen azon ország illetőségébe tartozik, amelynek joga a jogalany létrehozására és folyamatos fennállására irányadó.
d)

2011. októberben a Bank of Greece, a Banco de España, a Banca d'Italia, a Central Bank and Financial Services Authority of Ireland és a Banco de Portugal esetében.
5.

A 13. cikk a következőképpen módosul: a) A (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(1) Amennyiben ez az iránymutatás másként nem rendelkezik, az eurorendszerhez csatlakozó NKB megtiltja a jogosult szerződő felek (beleértve azok kijelölt megbízottjait is) számára azt, hogy a készpénzcsere dátumán helyi idő szerint 0 óra 0 perc előtt rendelkezzenek a számukra szállított eurobankjegyekkel és -érmékkel. Az eurorendszerhez csatlakozó NKB különösen megköveteli azt, hogy a jogosult szerződő felek (beleértve azok kijelölt megbízottjait is) az előszállított eurobankjegyeket és -érméket értéktáraikban (vagy kijelölt megbízottjaik értéktáraiban), bármely más eurobankjegytől és -érmétől, egyéb fizetőeszköztől vagy egyéb vagyontárgytól elkülönítve, valamint biztonságos módon tárolják annak érdekében, hogy megelőzzék a megsemmisülést, lopást, rablást vagy egyéb olyan okot, ami az idő előtti forgalomba kerüléshez vezetne.” b) A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(3) A jogosult szerződő felek (beleértve azok kijelölt megbízottjait is) biztosítják az eurorendszerhez csatlakozó NKB-juk számára az ellenőrzéshez és helyiségeik átvizsgálásához való jogot az előszállított eurobankjegyek és -érmék meglétének, illetve azon megállapodásoknak ellenőrzése érdekében, amelyek alapján a jogosult szerződő felek továbbszállítást végeznek. Az eurorendszerhez csatlakozó NKB megbízhat más illetékes hatóságot az ellenőrzések és az ilyen helyiségek átvizsgálásának elvégzésére, amely esetben az EKB-t tájékoztatni kell.”
(3)

Az eurorendszer monetáris politikai eszközeiről és eljárásairól szóló, 2000. augusztus 31-i EKB/2000/7 iránymutatás (1) módosításra szorul az eurorendszer monetáris politikáját érintő változások átvezetése és különösen a következők érdekében: a) az ÁÉKBV-nak meg nem felelő, kereskedelmi jelzálogalapú fedezett kötvények saját jogú felhasználására vonatkozó, új alkalmassági feltételek bevezetése; b) lekötött betétek felvétele az eurorendszer monetáris politikai műveleteihez és a napközbeni hitelekhez elfogadható fedezetként; és c) az I. melléklet 5. függelékének módosítása annak átvezetése érdekében, hogy Észtország 2011. január 1-jétől bevezeti az eurót, és hogy a Central Bank and Financial Services Authority of Ireland neve megváltozott,
1.

Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép: „5. cikk Az elektronikus pénzre vonatkozó statisztikák Az EKB az NKB-kkal együttműködve évente azonosítja és nyilvántartja az Európai Unióban működő elektronikus pénzrendszerek jellemzőit, az azokra vonatkozó statisztikai adatok hozzáférhetőségét és az ehhez kapcsolódó adatgyűjtési módszereket. Az ezen iránymutatás III. melléklete 2. részének 1. táblázatában meghatározott tételek listája alapján az NKB-k statisztikai információkat szolgáltatnak a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet 8. cikkének (1) bekezdése szerinti mentességben nem részesített valamennyi MPI által kibocsátott elektronikus pénzről. A havi vagy negyedéves adatokat legalább évente kétszer, (a március végi adatok tekintetében) április és (a szeptember végi adatok tekintetében) október utolsó munkanapjáig kell jelenteni az EKB-nak. Az adatok NKB-k rendelkezésére állásának függvényében gyakoribb, havi vagy negyedéves gyakoriságú adatszolgáltatás is lehetséges a referencia-időszak végét követő hónap utolsó munkanapjáig. Adatok hiányában az NKB-k lehetőség szerint becsléseket vagy ideiglenes adatokat használnak. Ennek az adatszolgáltatásnak ki kell terjednie a pénzügyi közvetítéssel elektronikuspénz-kibocsátás formájában alaptevékenységként foglalkozó azon elektronikuspénz-kibocsátó intézményekre, amelyek emiatt megfelelnek az MPI fogalommeghatározásának, és azokra az elektronikuspénz-kibocsátó intézményekre is, amelyek főtevékenységként nem elektronikuspénz-kibocsátás formájában történő pénzügyi közvetítéssel foglalkoznak. Ebbe az adatszolgáltatásba tartozik a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet 8. cikkének (1) bekezdése szerinti mentességben részesített kisebb MPI-k adatszolgáltatása, tekintet nélkül arra, hogy hitelintézetek-e vagy sem. Az NKB-k az ezen iránymutatás III. melléklete 2. részének 2. táblázatában meghatározott tételek listája alapján szolgáltatják a statisztikai adatokat. Azon elektronikuspénz-kibocsátók adatait, amelyek nem felelnek meg az MPI fogalommeghatározásának és amelyek emiatt nem tartoznak a mérlegtétel-statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek hatálya alá, annyiban kell jelenteni, amennyiben az NKB-k azokat a felügyeleti hatóságoktól vagy más alkalmas forrásból be tudják szerezni. Az adatsorokat évente kell az EKB-nak jelenteni, a referencia-időszak végét követő hónap utolsó munkanapjáig. Adatok hiányában az NKB-k lehetőség szerint becsléseket vagy ideiglenes adatokat használnak.”
3.

A szöveg a következő 2a. cikkel egészül ki: „2a. cikk Az eurobankjegyekre vonatkozó, napi gyakorisággal jelentett adatok összegyűjtése (1) Az EKB a CIS 2 adatok napi gyakorisággal történő jelentését a következők bármelyikének bekövetkezésekor bevezeti: a) több NKB a készpénzciklus szokatlan fejleményeiről számol be az EKB-nak és ezek közül legalább egy NKB valószínűleg kérni fog ad hoc nagy tételben való eurobankjegy-szállítást; b) a havi CIS 2 adatok azt mutatják, hogy az eurobankjegy-kibocsátás az eurorendszer szintjén meghaladja a Kormányzótanács által jóváhagyott és az EKB által külön megállapított bizonyos határértékeket; c) bevezetését a Bankjegybizottság megindokolja. (2) Az (1) bekezdés ellenére rendkívüli helyzetek esetére szóló tesztelési célra a CIS 2 adatok napi gyakorisággal történő jelentése minden év júniusában egy hónapos időtartamra bevezetésre kerül. (3) A napi adatszolgáltatási kötelezettség (1) vagy (2) bekezdés szerinti bevezetésekor az NKB-k napi gyakorisággal jelentik az EKB-nak az eurobankjegyekre vonatkozó CIS 2 adatokat, azaz a bankjegyekre vonatkozóan a VII. mellékletben meghatározott adattételeket. Ezeknek az adatoknak a napi adatszolgáltatási kötelezettség bevezetésétől számított harmadik munkanapon rendelkezésre kell állniuk, beleértve a bevezetést követő második munkanap adatait is. (4) Az NKB-k a (3) bekezdésben említett adatokat az adatszolgáltatási időszakot követő munkanapon közép-európai idő szerint 17:00 óráig továbbítják. (5) A 2. cikk (5) bekezdését értelemszerűen alkalmazni kell a (3) bekezdésben említett adatok átvitelére.”
IF 1.0

Instrument European System of Accounts (ESA) class (Az instrumentum Számlák Európai Rendszere [ESA] szerinti osztályozása)

Is In securities issues statistics (SEC)

Is In the Eligible Assets Database

Olyan attribútum, amely azt mutatja, hogy az adott instrumentum felajánlható-e fedezetként az eurorendszer hitelműveleteiben.
Címkézés

A fizikai értelemben vett dobozok Global Standards One (GS1) és a CashSSP vonalkódokkal is rendelkeznek, kivéve azokat a bankjegykészleteket, amelyeken kizárólag a CashSSP vonalkód szerepel. Az NKB-k közötti csomagátadás során újracímkézésre nem kerül sor, azaz a plombaszám/SSCC többször is felhasználásra kerül.
3.

A rendelkezésre nem álló adatmezők rögzítése érdekében minden kölcsönszintű adat-űrlap hat „Nincs Adat” (ND) opciót foglal magában, amelyeket minden olyan esetben ki kell tölteni, amikor a kölcsönszintű adat-űrlapban foglaltaknak megfelelően egy adott adat szolgáltatására nincs lehetőség. Rendelkezésre áll egy hetedik ND opció is, amely kizárólag az üzleti ingatlannal fedezett értékpapírokra vonatkozó kölcsönszintű adat-űrlapokra vonatkozik. 1. táblázat Az nd opciók magyarázata „Nincs adat” opciók Magyarázat ND1 Nincs adatgyűjtés, mivel azt a kockázatvállalási feltételek nem kívánták meg ND2 Az adat az alkalmazás során összegyűjtésre került, de az nem került feltöltésre az adatszolgáltatási rendszerbe annak kitöltése során ND3 Az adat az alkalmazás során összegyűjtésre került, de az a adatszolgáltatási rendszertől eltérő rendszerbe került feltöltésre ND4 Az adat összegyűjtésre került, de az csak ÉÉÉÉ-HH-t követően áll rendelkezésre ND5 Nem releváns ND6 Az adott joghatóság tekintetében nem alkalmazandó ND7 Kizárólag az 500 000 eurót (azaz a kereskedelmi hitel egésze egyensúlyának értéke annak kezdeményezésekor) meg nem haladó értékű üzleti ingatlannal fedezett értékpapír-kölcsönök esetében
1.

A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép: „7. cikk A mérlegtételek értékelésének szabályai (1) A mérleg értékeléséhez az érvényes piaci árfolyamokat és árakat kell használni kivéve, ha a IV. melléklet másként nem rendelkezik. (2) Az arany, a devizaeszközök, az értékpapírok (a lejáratig megtartásra kerülőként besorolt értékpapírok, a nem forgalomképes értékpapírok és a monetáris politikai célokból tartott, amortizált bekerülési értéken elszámolt értékpapírok kivételével), valamint a pénzügyi instrumentumok (mérlegtételként, illetve mérlegen kívüli tételként történő) átértékelése a negyedévi átértékelés napjával történik a piaci középárfolyamok és középárak szerint. Ez nem zárja ki, hogy a jelentést készítő jogi személyek belső célokra gyakrabban is átértékeljék portfóliójukat, feltéve, hogy a negyedév során mérlegükben kizárólag beszerzési értéken alapuló tételeket jelentenek be. (3) Az arany esetében nincs megkülönböztetés az ár és devizaárfolyam szerinti átértékelési különbözetek között, hanem elegendő egyetlen átértékelési különbözetet elszámolni az arany meghatározott egységnyi tömegének euróban kifejezett árfolyama alapján, a negyedévi átértékelés napján érvényes EUR/USD átváltási árfolyam szerint. Devizaügyletek esetében az átértékelést devizanemenként végzik mind a mérlegben kimutatott, mind a mérlegen kívüli ügyletek esetében. E cikk alkalmazásában az SDR-követeléseket (beleértve az SDR kosarat alkotó, kijelölt egyedi devizaköveteléseket) egyetlen követelésként kell kezelni. Az értékpapírok átértékelése értékpapír fajtánként (azaz ISIN kód/fajta) történik, míg a beágyazott opciók az értékelés céljára nem kerülnek elkülönítésre. A monetáris politikai célokból tartott, illetve az »Egyéb pénzügyi eszközök« vagy a »Vegyes tételek« mérlegtételben feltüntetett értékpapírokat elkülönített állományként kell kezelni. (4) Az év végi eredménykimutatásba átvezetett nem realizált veszteség kivételével az átértékelési tételeket vissza kell vezetni a következő negyedév végén; a negyedév során az egyes ügyleteket beszerzési áron, illetve árfolyamon kell jelenteni. (5) A lejáratig megtartásra kerülőként besorolt értékpapírokat elkülönített állományként kell kezelni, és azokat amortizált bekerülési értéken és az értékvesztésre tekintettel kell értékelni. Ugyanígy kell kezelni a nem forgalomképes értékpapírokat és a monetáris politikai célokból tartott, amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírokat. A lejáratig megtartásra kerülőként besorolt értékpapírok lejáratuk előtt értékesíthetők: a) amennyiben az értékesített mennyiség nem jelentős a lejáratig megtartásra kerülő értékpapír-portfólió teljes összegéhez képest; b) amennyiben az értékpapírokat a lejárati időt megelőző egy hónap során értékesítik; c) különleges körülmények esetén, mint például a kibocsátó hitelképességének jelentős romlása.”