MELLÉKLET

PROJEKTDOKUMENTUM

Projekt a mértéktelen sérülést okozónak vagy megkülönböztetés nélkül hatónak tekinthető egyes hagyományos fegyverek alkalmazásának betiltásáról, illetőleg korlátozásáról szóló egyezmény (CCW) egyetemessé tételének, végrehajtásának és megerősítésének támogatásához – HR(2021) 124

INDOKOLÁS ÉS HÁTTÉR

A mértéktelen sérülést okozónak vagy megkülönböztetés nélkül hatónak tekinthető egyes hagyományos fegyverek alkalmazásának betiltásáról, illetőleg korlátozásáról szóló 1980. évi egyezmény – ismertebb nevén „az egyes hagyományos fegyverekről szóló egyezmény” – 1983. december 2-án lépett hatályba. Az Egyezmény és az ahhoz kapcsolódó jegyzőkönyvek Letéteményese az Egyesült Nemzetek Főtitkára.

A mértéktelen sérülést okozónak vagy megkülönböztetés nélkül hatónak tekinthető egyes hagyományos fegyverek alkalmazásának betiltásáról, illetőleg korlátozásáról szóló egyezmény (a továbbiakban: CCW) a nemzetközi humanitárius jog egyik kulcsfontosságú eszköze, amely egyrészt az általános hatályát és működési szabályait meghatározó horizontális egyezményből, másrészt az ahhoz csatolt öt jegyzőkönyvből áll: utóbbiak mindegyike egy-egy konkrét fegyvertípus használatát tiltja vagy szabályozza. A jegyzőkönyvek egyenként is önálló jogi eszközként működnek, és saját feleik, illetve – bizonyos esetekben – végrehajtási mechanizmusaik vannak.

Az egyezmény olyan rugalmas mechanizmusnak bizonyult, amely kezelni képes a hadviselés eszközei és módszerei terén felmerülő kihívások széles körét, ezáltal pedig hozzájárul a nemzetközi humanitárius jog kodifikálásához és fokozatos fejlesztéséhez. Konkrétan ez a rugalmasság tette lehetővé, hogy az egyezmény 1980-ban elfogadott három eredeti jegyzőkönyve újabbakkal – 1996-ban a vakító lézerfegyverekről szóló IV. jegyzőkönyvvel, 2003-ban pedig a háborúból visszamaradt robbanószerkezetekről szóló V. jegyzőkönyvvel – egészüljön ki. Emellett 2001-ben az egyezmény és jegyzőkönyvei hatályát a belső konfliktusokra is kiterjesztették. Mindezeken felül számos, a jegyzőkönyvekben nem szereplő kérdést kormányzati szakértői csoport keretében vitattak meg: ezek közül a legutóbbi a halált okozó autonóm fegyverrendszerek terén kialakulóban lévő technológiák témája.

1. PROJEKTEK

1.1. 1. projekt: a hatodik felülvizsgálati konferencia előkészítése és nyomon követése

1.1.1. A projekt célja

A CCW 2021 decemberére tervezett hatodik felülvizsgálati konferenciája lehetőséget biztosít a magas szerződő felek számára, hogy átfogó módon áttekintsék az egyezmény és jegyzőkönyvei működését és végrehajtásuk állását, valamint hogy értékeljék a legutóbbi határozatok végrehajtása terén elért eredményeket. A magas szerződő felek várhatóan meghatározzák majd az egyezmény elkövetkező évekre vonatkozó prioritásait is, valamint azokat a stratégiákat és mechanizmusokat, amelyekkel e prioritások átültethetők a gyakorlatba. A 2021-es év sokak szerint kritikus lesz a CCW előtt álló út meghatározása szempontjából.

Az előkészítő bizottság ülésére és magára a konferenciára szánt napok korlátozott száma, az egyezménnyel kapcsolatosan a konferencián megvitatható kérdések széles köre, valamint az, hogy a Covid19-világjárvány miatt lehetetlenné vált a – rendkívül fontos mérföldkőnek számító – felülvizsgálati konferenciát előkészítő szokásos konzultációs folyamat: mindez fokozottan indokolja annak szükségességét, hogy támogatást kapjon a konferenciát megelőző átfogó, a hivatalos eljárást kiegészítő előkészítő munka. Ezenkívül a CCW végrehajtásával összhangot biztosító ágazatok (katonai, humanitárius, diplomáciai, tudományos) sokfélesége nem csupán kívánatossá, hanem a felülvizsgálati konferencia érdemi sikeréhez szükségessé is teszi a több érdekelt fél bevonásával zajló párbeszédeket, amelyek során a konferenciát megelőzően a nemzeti és regionális szintű szakismeretek is megoszthatók.

Ahhoz, hogy a hatodik felülvizsgálati konferencia átfogó előkészítése lendületesen folyjon, ez a pillér – a CCW genfi tisztségviselőivel szoros együttműködésben – azt célozza, hogy megtörténjen az elmúlt években végzett munka számbavétele, azon belül pedig az elért eredmények és a lezáratlan kérdések kiértékelése. Az ebbe az irányba mutató tevékenységek támogatnák a magas szerződő feleket abban, hogy: i. naprakész ismereteket szerezzenek az egyezménnyel és annak egyes jegyzőkönyveivel kapcsolatos fejleményekről; ii. azonosítsák a CCW végrehajtásának hiányosságait és kihívásait, valamint kezelésük módjait; iii. időben meghatározzák a felülvizsgálati konferencián esetlegesen megvitatandó témákat; iv. kialakítsák a kapcsolódó nemzeti és regionális álláspontokat, továbbá a konferencián esetlegesen mérlegelhető javaslatokat. A cél az, hogy minél tájékozottabb és mélyrehatóbb megbeszélésekre kerülhessen sor, amelyek folytán a hatodik felülvizsgálati konferencián érdemi eredmények születhetnek.

A felülvizsgálati konferencia ezenfelül alkalmat ad a CCW végrehajtására szolgáló, már meglévő eszközök, információforrások és mechanizmusok értékelésére és továbbfejlesztésére is: ilyenek például a teljes egyezményről, a módosított II. jegyzőkönyvről és az V. jegyzőkönyvről szóló éves nemzeti jelentések. A 2016. évi, ötödik felülvizsgálati konferencia – amely felismerte egyrészt e jelentések értékét az országos szintű szakpolitikákról és fellépésekről szolgáltatott tájékoztatás tekintetében, másrészt a nemzetközi együttműködés és segítségnyújtás jelentőségét – a magas szerződő felek éves találkozóinak levezető elnökeit azzal a feladattal bízta meg, hogy ösztönözzék a nagyobb arányú jelentéstételt. Ez az arány azonban többnyire nem éri el a 60 százalékot, miközben továbbra sem kerül sor a jelentések szisztematikus és minőségi elemzésére. Egy másik példa az a stratégia, amelynek célja a nemzetközi technikai segítségnyújtás előmozdítása és a rögtönzött robbanószerkezetek (IED) jelentette fenyegetés elleni fellépésre irányuló nemzeti kapacitás megerősítése. Ennek része a 2015-ös önkéntes kérdőív – amelynek felülvizsgált változatát 2021-ben ismertetik majd –, valamint a rögtönzött robbanószerkezetek elleni 2016-os nyilatkozat, amely a hangsúlyt a megelőzésre, az információcserére, a fenyegetések mérséklésére és a veszélyekkel kapcsolatos felvilágosításra helyezi.

A felülvizsgálati konferenciát követően a CCW tisztségviselőivel szoros együttműködésben megbeszélésekre kerül sor a konferencián hozott határozatok végrehajtását szolgáló stratégiák és utókövető intézkedések részletesebb kidolgozása érdekében. E megbeszélések célja az lesz, hogy a magas szerződő feleket támogassák azon gyakorlati módszerek meghatározásában, amelyekkel a hetedik felülvizsgálati konferenciáig tartó ötéves időszak során nyomon követhetik a nemzeti és regionális végrehajtási erőfeszítéseket.

1.1.2. A projekt várt eredményei

a) Több érdekelt fél részvételével zajló párbeszédek, amelyek célja a CCW-nek való megfeleléssel kapcsolatos vélemények széles körének megosztása;

b) a magas szerződő felek közös álláspontja a felülvizsgálati konferencia előkészítésének kiemelt területeivel kapcsolatban;

c) a CCW nemzeti szakértőinek fokozott tudatossága és közreműködése;

d) annak elérése, hogy a CCW küldöttei alaposabban megismerjék a végrehajtással kapcsolatos nemzeti és regionális szintű kihívásokat, valamint ezek kezelésének módjait;

e) lehetőség biztosítása a magas szerződő felek számára a hatodik felülvizsgálati konferencián előterjesztendő javaslatok kidolgozására és pontosítására;

f) a tisztségviselők támogatása a hatodik felülvizsgálati konferencia érdemi előkészítésében és a konferencián hozott határozatok végrehajtásában.

1.1.3. A projekt leírása

A hatodik felülvizsgálati konferenciát megelőzően, valamint azt követően legfeljebb négy tematikus ülésre kerül sor:

i. a legutóbbi, 2016. évi felülvizsgálati konferencia óta megvitatott, további elemzést igénylő kérdések;

ii. a CCW legfontosabb cikkei és öt jegyzőkönyve szempontjából releváns legújabb fejlemények;

iii. a tisztségviselők támogatásának lehetőségei a hatodik felülvizsgálati konferencián hozott határozatok végrehajtásában.

A CCW tisztségviselőivel és a magas szerződő felekkel előzetes konzultációkra kerül majd sor az egyes ülések központi témájának meghatározása érdekében. Az ülések célja a magas szerződő felek közötti párbeszéd elősegítése lesz: a szakértői előadások mellett lehetőséget nyújtanak majd a véleménycserére a különféle ágazatok – többek között a kormányok, a civil társadalom és a tudományos élet – képviselői között. Különösen a második témakör ülései fogják a magas szerződő feleket segíteni abban, hogy felkészüljenek az egyezmény valamennyi cikkének és jegyzőkönyvének áttekintésére a felülvizsgálati konferencia keretében. Konkrétabban: a magas szerződő felek megkapják azokat az elemeket, amelyek alapján meghatározhatják, hogy a jelenlegi tendenciák és kihívások fényében az egyezmény vagy jegyzőkönyvei bármely cikkének hasznára válna-e egy alaposabb felülvizsgálat, utókövetési intézkedés vagy módosítás. Valamennyi ülést követően megszövegezik majd a megbeszélésekről készült összefoglalót.

Amennyiben a felülvizsgálati konferencia előtt elegendő idő áll rendelkezésre, regionális, illetve szubregionális munkaértekezletekre kerül sor annak érdekében, hogy a tagállami gyakorló szakemberek kisebb munkacsoportok keretében tovább tanácskozhassanak a tematikus ülések tanulságairól. A célközönség a magas szerződő felek diplomatáiból, valamint védelmi ágazatuk és nemzeti aknamentesítési szerveik képviselőiből áll majd. A konferenciára meghívást kapnak a regionális szervezetek és az aláíró államok is. A CCW legutóbbi folyamataiban részt nem vevő magas szerződő felek bevonását is mérlegelni fogják annak érdekében, hogy minél nagyobb mértékben figyelembe lehessen venni a különböző álláspontokat, és jobban meg lehessen érteni az ezen államok előtt álló kihívásokat. A munkaértekezletek célja, hogy előmozdítsák a közös álláspontok kialakítását a legfontosabb kérdésekben, valamint az információk megosztását a CCW végrehajtására irányuló nemzeti és regionális erőfeszítésekkel kapcsolatban: mindez hozzájárulhat a felülvizsgálati konferencián mérlegelendő javaslatok megfogalmazásához. (1)

A munkaértekezletek továbbá segíthetnék a magas szerződő feleket a CCW végrehajtására szolgáló, meglévő eszközök vagy útmutatók hatékonyságának értékelésében, valamint annak meghatározásában, hogy szükség van-e újakra az e tekintetben tett nemzeti erőfeszítések további támogatása érdekében, ideértve az államok közötti aktívabb információcserét is. Az ülések témája lehet például a CCW-nek, a módosított II. jegyzőkönyvnek és az V. jegyzőkönyvnek való megfelelésről szóló éves nemzeti jelentések közös vonásainak és tendenciáinak tanulmányozása, illetve annak feltárása, miként lehet kapcsolatot teremteni a technikai segítségnyújtásra szoruló és az azt biztosítani hajlandó államok között. Ezen túlmenően az ülések a rögtönzött robbanószerkezetek (IED) elleni, a CCW keretében megvalósuló stratégia eredményességét és esetleges hiányosságait is felülvizsgálhatnák azon kihívások azonosítása alapján, amelyek az IED jelentette fenyegetés kezelésére irányuló nemzeti és regionális szabályozás, felkészültség és kapacitás terén jelentkeznek. E tekintetben a projekt arra fog törekedni, hogy javítsa a nemzeti jelentésekben szereplő szabványosított információk rendszerezését és digitalizálását, ami növelheti az információkhoz való hozzáférést és az átláthatóságot, valamint támogathatja az adatalapú elemzést és döntéshozatalt.

1.2. projekt 2.: Az egyetemessé tétel támogatása

1.2.1. A projekt célja

A CCW-nek 125 magas szerződő fele van, négy állam (Egyiptom, Nigéria, Szudán és Vietnám) pedig aláírta, de még nem erősítette meg az egyezményt. Annak ellenére, hogy a CCW könnyen adaptálható és a sürgető globális kérdések széles köre szempontjából nagy jelentőséggel bír, egyetemessé tételének mértéke bizonyos régiókban nem éri el az 50 százalékot, ami azt eredményezi, hogy a benne foglalt előírások betartása földrajzilag korlátozott, továbbá a legfontosabb megbeszélések inkluzív jellegére és az azok során képviselt nézőpontok sokféleségére is hatással van.

A CCW egyetemességének előmozdítását célzó, a harmadik felülvizsgálati konferencián elfogadott cselekvési tervet az EU 2007. július 23-i 2007/528/KKBP együttes fellépése sikeresen támogatta, aminek köszönhetően a CCW magas szerződő feleinek száma a 2006. évi 100-ról 2009-re 110-re nőtt. (2) A 2016. évi ötödik felülvizsgálati konferencián a CCW magas szerződő felei elismerték, hogy az egyetemessé tétel elengedhetetlen az egyezmény sikeréhez, és megbízták a tisztségviselőket, hogy mérlegeljék új cselekvési terv kidolgozását (CCW/CONF.V/10). A projekt célja, hogy támogassa az egyezményben nem részes államokat az egyezmény céljának és működésének, valamint a csatlakozás előnyeinek a jobb megértésében, továbbá ösztönözze őket a CCW ülésein és releváns tevékenységeiben való aktívabb közreműködésre. Elemezni kívánja az egyezmény egyetemessé tételének előmozdítása előtt álló kihívásokat, és segíteni kíván a tisztségviselőknek és az államoknak abban, hogy összehangolt, folyamatos és innovatív kommunikációs tevékenységet folytassanak. Mindemellett a projekt várhatóan kibővíti és hosszú távon fenntartja majd a nemzeti szintű szakértők és szakemberek hálózatát, akik a projektciklus lezárultát követően is folytatni fogják a CCW-közösséggel való együttműködést. Ez lehetővé tenné számukra, hogy a regionális és hazai fórumokon népszerűsítsék és jobban megismertessék a CCW-t, például annak érdekében, hogy kihasználhassák a nem magas szerződő feleknek az egyezményhez való csatlakozására kínálkozó lehetőségeket. Ezzel egyidejűleg a hálózatnak köszönhetően kibővül majd azon előadók köre, akik meghívhatók a CCW szakértői üléseire.

Tekintettel arra, hogy az egyezményhez való csatlakozáskor annak jegyzőkönyvei közül az államoknak legalább kettőt kell magukra nézve kötelezőnek elismerniük, és hogy emiatt az egyes jegyzőkönyvek tagsági összetétele eltérő, ez a projekt az egyezményhez csatolt jegyzőkönyvek (3) egyetemessé tételét is támogatni fogja.

1.2.2. A projekt várt eredményei

a) Annak elősegítése, hogy a tisztségviselők és a magas szerződő felek körében összehangolt stratégiai megközelítés alakuljon ki az egyetemessé tételre vonatkozóan;

b) a CCW-nek az érintett nemzeti hatóságok és szakértők általi alaposabb ismerete;

c) szakértőkből és szakemberekből álló hálózat létrehozása, akik folyamatosan együttműködnek a CCW egyetemessé tételét és végrehajtását célzó nemzeti vagy regionális szintű erőfeszítések keretében;

d) azon nem magas szerződő felek magasabb száma, akik kötelezettséget vállaltak a CCW-hez való csatlakozásra és a tevékenységeiben való részvételre;

e) a CCW és a hozzá tartozó jegyzőkönyvek feleinek kiegyensúlyozottabb földrajzi eloszlása;

f) a tisztségviselők által mérlegelendő elemek kidolgozása az egyetemessé tételre vonatkozó aktualizált cselekvési terv esetleges létrehozásához.

1.2.3. A projekt leírása

Legfeljebb hat, az egyetemessé tétellel foglalkozó szubregionális munkaértekezlet kerül majd megrendezésre. Az egyetemessé tételről szóló legutóbbi cselekvési tervvel (4) összhangban prioritást fognak képezni az aknák és a háborúból visszamaradt robbanószerkezetek által érintett nem részes államok, valamint az alacsony tagsági aránnyal rendelkező régiók, az alábbiak szerint:

Régió Célzott alrégiók Afrika Mind Ázsia és a Csendes-óceán térsége Délkelet-Ázsia Csendes-óceáni térség Kelet-Európa Kaukázus Latin-Amerika és a Karib-térség Karib-tengeri térség

A munkaértekezletek időtartama és tartalma az egyes alrégiók körülményeihez, prioritásaihoz és kapacitásához fog igazodni, ideértve a CCW hatálya alá tartozó különböző típusú fegyverek hatását is. A projekt végrehajtására az UNODA három – Afrikában, Ázsia és a Csendes-óceán térségében, valamint a latin-amerikai és karibi térségben található – regionális központjával szoros együttműködésben kerül majd sor.

Tekintettel arra, hogy az egyezmény végrehajtásában nagy szerepet játszik a katonai szakértelem és a humanitárius fellépés, a diplomáciai politikai szakértők mellett a védelmi ágazat, valamint az aknamentesítéssel és a robbanószerkezetek eltávolításával foglalkozó nemzeti szervek képviselői is meghívást kapnak majd. További törekvés lesz annak elérése, hogy a szakértői tapasztalatcsere lehetővé tétele érdekében a CCW-nek az adott térségbeli magas szerződő felei, továbbá regionális szervezetek képviselői is részt vegyenek a munkaértekezleteken. Ahol erre lehetőség nyílik, a megfelelő nem részes államok CCW-tisztségviselői és genfi küldöttei is meghívást kapnak.

Azon nem magas szerződő felek esetében, amelyek a szubregionális munkaértekezletek során érdeklődést mutatnak a CCW-hez való csatlakozás iránt, országspecifikus párbeszédet lehet szervezni az érdekelt felek szélesebb körének bevonásával. A projekt vége felé a munkaértekezletek valamennyi résztvevőjével ismét felveszik majd a kapcsolatot, hogy visszajelzést kérjenek tőlük, és áttekintsék az elért eredményeket.

Emellett az egyes jegyzőkönyvek magas szerződő felei és az egyezmény azon részes felei között, amelyek az adott jegyzőkönyvhöz még nem csatlakoztak, kiscsoportos megbeszélésekre kerül majd sor, hogy előbbiek választ adhassanak az utóbbiak részéről a nemzeti végrehajtással és megfeleléssel kapcsolatban felmerülő aggályokra és kérdésekre. Ez nemcsak a teljes CCW, hanem a kapcsolódó jegyzőkönyvek egyetemességének előmozdítását is szolgálja.

A projekt keretében a CCW-vel kapcsolatos különféle oktató- és tájékoztató anyagok összeállítására, illetve kidolgozására fog sor kerülni, amelyeket az UNODA honlapján a projektnek szentelt oldalon tesznek közzé. A projekt megvalósítása során figyelembe fogják venni az Európai Unió Tanácsának a CCW támogatásáról szóló 2007-es (2007/528/KKBP) együttes fellépése keretében elvégzett, az egyetemessé tételt célzó tevékenységek eredményeit és az azokból levont tanulságokat, valamint a más genfi leszerelési egyezmények nyomán tett erőfeszítéseket.

1.3. projekt: 3. a CCW-vel kapcsolatos kevéssé vizsgált, újonnan felmerülő, illetve több területet érintő kérdések megvitatásának elősegítése

1.3.1. A projekt célja

E projekt célja, hogy a hivatalos eljárás kiegészítéseként a CCW tisztségviselőivel szoros egyeztetésben meghatározza az egyezmény szempontjából fontos kevéssé vizsgált, újonnan felmerülő, illetve több területet érintő kérdéseket, és elősegítse az ezekkel kapcsolatos vitát. A projekt tevékenységei – genfi székhellyel – nem hivatalos fórumként szolgálnak majd a CCW magas szerződő felei számára ahhoz, hogy e kérdéseket számos érdekelt fél részvételével zajló megbeszélések keretében vizsgálják, és ezáltal jobban megértsék az egyes kérdések közötti összefüggéseket, valamint mind az egyes ágazatokon belül, mind ágazatok között biztosítani tudják az erőfeszítések kölcsönösen kiegészítő jellegét.

1.3.2. A projekt várt eredményei

a) Átfogó és régiókon átívelő, számos érdekelt fél bevonásával zajló párbeszédek az olyan kérdésekkel kapcsolatos további munka érdekében, amelyeket a CCW ülései során, illetve más fórumok keretében kevéssé vizsgálnak;

b) az eredményekről szóló, illetve záródokumentumok kidolgozása, amelyek ismertetik a felmerült és megvitatott kérdéseket, és adott esetben a CCW-ülésekhez, különösen a szakértői ülésekhez való érdemi hozzájárulásként célkitűzéseket és a további intézkedésekre vonatkozó ajánlásokat tartalmaznak;

c) olyan szakértőket, szakembereket, nemzetközi és regionális szervezeteket, a tudományos élet, a civil társadalom és az ipar képviselőit, valamint fiatalokat tömörítő hálózat létrehozása, akik közreműködnének az egyezménnyel kapcsolatos megbeszélésekben;

d) a CCW-vel kapcsolatos, illetve a CCW szempontjából releváns kezdeményezések, rendezvények és elemzési eredmények terjesztése a hálózaton belül és a szélesebb közönség körében;

e) a nemi sokszínűség javítása a CCW-üléseken és a kapcsolódó megbeszélésekben részt vevő szakértők körében.

1.3.3. A projekt leírása

Több tevékenység már most meghatározható, míg mások a hatodik felülvizsgálati konferencián hozott határozatok nyomán alakulnak majd ki, miután a projekt megkezdődött. Ebből kiindulva a projekt olyan problémákkal fog foglalkozni, amelyeket jelenleg nem vizsgálnak elég részletesen, jóllehet további elemzést és vitát érdemelnek. E folyamat alapján több olyan, szakértői és szakmai vitáknak helyet adó, a tudományos élet és az ipar képviselői által vezetett vegyes kerekasztal-megbeszélés és szeminárium/webinárium megrendezésére kerül majd sor, amelyek ezekre a kérdésekre összpontosítanak, és azokat tovább vizsgálják. A javasolt témák között említhető például az egyezmény alakulása, az egyezmény és jegyzőkönyvei céljának és célkitűzéseinek teljesítésére irányuló innovatív megközelítések, valamint a nők érdemi részvétele a leszerelési, a szakpolitikai és a programozási döntések meghozatalában. Ezenkívül lehetőség szerint az e témákkal foglalkozó kísérő rendezvényekre is sor kerül majd Genfben, a CCW-ülések alkalmával.

Mindemellett a projekt keretében feltérképezik a kormányok, nemzetközi és regionális szervezetek, a tudományos élet, a civil társadalom, az ifjúsági csoportok és az ipar azon kulcsszereplőit, valamint e szereplőknek a CCW-vel kapcsolatos olyan, már meglévő vagy tervezett kezdeményezéseit, akik, illetve amelyek a jövőben segíthetik a végrehajtási erőfeszítéseket. Ennek alapján összegyűjtik és terjeszteni fogják a kulcsszereplők által szervezett várható eseményekkel és kezdeményezésekkel kapcsolatos információkat, valamint a CCW szempontjából fontos tanulmányok és kutatások eredményeit és megállapításait.

A projekt valamennyi tevékenységének eredményeit összegyűjtik, majd – ha ez lehetséges, illetve azt hasznosnak ítélik –, lefordítják, és elérhetővé teszik a nyilvánosság számára, többek között azzal a céllal, hogy földrajzi és nyelvi szempontból inkluzív módon tudjanak megszólítani új érdekelt feleket. Ezenfelül – amennyiben lehetséges és célszerű – nyomonkövetési tevékenységek kidolgozására kerül sor, amely folyamat során konzultálni fognak a fő érdekelt felekkel, például hivatalban lévő és korábbi CCW-tisztségviselőkkel.

2. MÓDSZERTAN

A projekt tevékenységei elsősorban online zajlanak majd, a segédanyagok kidolgozására és terjesztésére pedig digitális úton kerül sor. Említésre méltó kivételt képeznek ez alól azok a tevékenységek, amelyek esetében van mód a fizikai jelenlétre és az nem helyettesíthető távmegoldásokkal, illetve amelyek esetében a személyes jelenléttel járó formátum költséghatékonyabb, mint a virtuális megvalósítás. Emellett a tematikus ülések és a szakértői megbeszélések összefoglalóit is összegyűjtik, és azokat a projekt honlapján elérhetővé teszik a CCW magas szerződő felei és más érdeklődő szereplők számára.

3. JELENTÉS ÉS ÉRTÉKELÉS

Az UNODA benyújt majd egy pénzügyi és szöveges zárójelentést a főképviselőnek és a Bizottságnak, amelyben ismerteti többek között a levont tanulságokat, továbbá félévente rövid jelentést készít az elért eredményekről.

4. IDŐTARTAM

A projekt végrehajtásának javasolt időtartama 24 hónap.

5. AZ EU LÁTHATÓSÁGA

A végrehajtó szereplők minden megfelelő intézkedést meg fognak tenni annak közismertté tétele érdekében, hogy a megvalósított tevékenységeket az Unió finanszírozta. Ezek az intézkedések az Európai Bizottság által kidolgozott és közzétett, az Európai Unió külső tevékenységére vonatkozó kommunikációs és láthatósági kézikönyvvel összhangban kerülnek végrehajtásra. Így megfelelő márkaépítés és tájékoztatás útján biztosított lesz az uniós hozzájárulás láthatósága, hangsúlyozva az Unió szerepét, biztosítva az uniós intézkedések átláthatóságát, és növelve e határozat okainak, az e határozathoz nyújtott uniós támogatásnak és e támogatás eredményeinek az ismertségét. A projekt keretében készült anyagokon jól látható helyen fel kell tüntetni az Unió zászlaját, a zászló helyes használatára és reprodukciójára vonatkozó uniós iránymutatásoknak megfelelően.

6. VÉGREHAJTÓ ÜGYNÖKSÉG

A projekt végrehajtására az UNODA kap megbízást, és arra az Európai Bizottság és az UNODA által megkötendő hozzájárulási megállapodásnak megfelelően kerül sor.

A projekt végrehajtása az UNODA három – Afrikában, Ázsia és a Csendes-óceán térségében, valamint a latin-amerikai és karibi térségben található – regionális központjával szoros együttműködésben és koordinációban fog megvalósulni. A párhuzamosságok elkerülése, az egyes intézkedések hatásának megsokszorozása és az eredmények lehető legnagyobb körben való terjesztése érdekében a végrehajtást végzők aktívan keresni fogják a partnerekkel (úgymint UNIDIR, ICRC és UNMAS) és más érintett szervezetekkel közösen megvalósítható tevékenységek, illetve nyomonkövetési intézkedések lehetőségét.

(1) Amennyiben a körülmények a felülvizsgálati konferenciát megelőzően nem teszik lehetővé regionális vagy szubregionális munkaértekezletek szervezését, úgy azok a konferenciát követő, a konferencián hozott határozatok végrehajtásának nyomon követését célzó tevékenységként szerveződnek majd. A regionális megbeszéléseken születő következtetések és javaslatok megosztásra kerülnek a genfi küldöttekkel, hogy azokat számításba vehessék az erre irányuló terv kidolgozásakor.

(2) Négy állam Afrikából, kettő a Közel-Keletről, illetve a Földközi-tenger térségéből, egy Közép-Ázsiából, egy a latin-amerikai és karibi térségből, kettő pedig Európából csatlakozott az egyezményhez.

(3) I. jegyzőkönyv a röntgensugárral ki nem mutatható repeszekről (118 magas szerződő fél), az 1996. május 3-án módosított II. jegyzőkönyv az aknák, a meglepőaknák és más eszközök alkalmazásának betiltásáról, illetve korlátozásáról (106 magas szerződő fél), III. jegyzőkönyv a gyújtófegyverek alkalmazásának betiltásáról, illetve korlátozásáról (115 magas szerződő fél), IV. jegyzőkönyv a vakító lézerfegyverekről (109 magas szerződő fél), valamint V. jegyzőkönyv a háborúból visszamaradt robbanószerkezetekről (96 szerződő fél). Az 1980-ban elfogadott eredeti II. jegyzőkönyv 95 magas szerződő fél esetében továbbra is hatályban van, akik közül néhányan nem csatlakoztak a módosított változathoz.

(4) „Accelerated Plan of Action on Universalization of the Convention and its annexed Protocols” (Gyorsított cselekvési terv az egyezmény és a hozzá csatolt jegyzőkönyvek egyetemessé tételéről) (CCW/CONF.IV/4/Add.1).