ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(25)

Görögországnak biztosítania kell, hogy ezeket a pénzügyi forrásokat késedelem nélkül, a lehető legeredményesebben és leghatékonyabban használják fel. E célból sürgősen be kell fejezni az uniós belügyi alapok (Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap és Belső Biztonsági Alap) keretein belüli görög nemzeti programok folyamatban levő, az új prioritásokhoz való igazítást célzó felülvizsgálatát. Hasonlóképpen, a rendelkezésre álló pénzeszközök hatékonyabb felhasználásának biztosítása érdekében sürgősen be kell fejezni az ezen lapok kezeléséért felelős hatóság átadását a strukturális alapok kezeléséért is felelős minisztérium részére. Görögországnak különösképpen be kell fejeznie több gyakorlati végrehajtási kérdést (személyzet, irányítási és kontrollrendszer, ellenőri vélemény, hivatalos értesítés) annak érdekében, hogy az új felelős hatóság 2016 júliusa előtt működőképessé váljon.
3.

A mintákat a forgalomba hozatalkor kellene elemezni. Ajánlott, hogy a nikkel összértékének elemzését az EN 13804:2013 szabványnak „Foodstuffs – Determination of elements and their chemical species. General considerations and specific requirements, preferably by making use of an analytical method based on furnace atomic absorption spectrometry (FAAS) or graphite furnace atomic absorption spectrometry (GFAAS), inductively coupled plasma optical emission spectrometry (ICP-OES) or mass spectrometry (ICP-MS)” ((„Élelmiszerek. Az elemek és ezek kémiai kötéseinek meghatározása. Általános szempontok és különleges követelmények.)” megfelelően végzendő el lehetőség szerint atomabszorpciós lángspektrometrián (FAAS) vagy grafitkemencés atomabszorpciós spektrometrián (GFAAS), induktív csatolású plazma optikai emissziós (ICP-OES) vagy tömegspektrometrián (ICP-MS) alapuló analitikai módszer felhasználásával.
(6)

Az euroövezetben a pénzügyi piaci feltételek az alkalmazkodó monetáris politikai irányvonal fényében továbbra is általában kedvezőek. A még mindig gyenge alapvető gazdasági tényezők és a magánszektorbeli magas eladósodottság azonban továbbra is hatással vannak a banki kölcsönök iránti keresletre és ezáltal a gazdasági növekedésre. A bankok mérlegére továbbra is nyomás nehezedik a nemteljesítő hitelek nagy állománya miatt, ami hátráltatja a hitelezési tevékenységet. A fizetésképtelenségre vonatkozó eltérő és néha nem megfelelő szabályozás az Unióban hozzájárul a magánszektor adósságállománya csökkentésének késleltetéséhez, visszatartva a beruházásokat.
(6)

A sertések alapvető szükségleteinek kielégítése érdekében az ingergazdagító anyagoknak rendelkezniük kell a (4) és az (5) bekezdésben foglalt valamennyi jellemzővel. Ebből a célból a következő csoportokba sorolhatók ezek az anyagok: a) optimális anyagok– a (4) és (5) bekezdésben felsorolt valamennyi jellemzővel rendelkező anyagok, ezért önmagukban is használhatók; b) az optimálistól elmaradó anyagok– a (4) és (5) bekezdésben felsorolt jellemzők nagy részével rendelkező anyagok, ezért más anyagokkal kombinálva használhatók; c) csekély értékkel rendelkező anyagok– a sertések figyelmét lekötő anyagok, amelyek azonban nem tekinthetők az alapvető szükségletek kielégítésére alkalmasnak, ezért mellettük egyéb, optimális vagy az optimálistól elmaradó kategóriába sorolható anyagokat is biztosítani kell.
(5)

Ezekről a monitoringeredményekről az EFSA 2014. március 28-án elfogadott, Evaluation of monitoring data on levels of ethyl carbamate in the years 2010-2012 (5) (Az etil-karbamát 2010 és 2012 közötti időszakban előforduló szintjeinek nyomon követésével kapott adatok értékelése) című technikai jelentése számolt be. A jelentés áttekintést nyújt a mintába tartozó 2010 és 2012 közötti időszak három évében a csonthéjas gyümölcsből készült párlatokban és a nem csonthéjas gyümölcsből készült párlatokban előforduló etil-karbamát szintjéről. Összességében a 2010 és 2012 közötti időszakban előforduló etil-karbamátra vonatkozó adatsorban a csonthéjas gyümölcsből készült párlatok analitikai eredményeinek több mint 80 %-a és a nem csonthéjas gyümölcsből készült párlatok analitikai eredményeinek több mint 95 %-a az 1 mg/l célérték alatt volt. Az említett élelmiszer-csoportok középértéke is a célérték alatt volt (annak nagyjából kétharmada volt a csonthéjas gyümölcsből készült párlatok és egyharmada a nem csonthéjas gyümölcsből készült párlatok esetében).
(8)

A lakásáraknak az elmúlt évtizedekben tapasztalt folyamatos emelkedése és az elkövetkező években várható erős népességi és foglalkoztatási dinamika együttesen akadályozhatja a tervezett népesség- és munkaerő-növekedést. Ez annál is inkább valószínű kilátás, mivel a gazdaság nagy mértékben függ a szomszédos országok magasan képzett munkavállalóinak részvételétől, akik a teljes foglalkoztatottak mintegy egyharmadát teszik ki. A lakáscélú ingatlanok árának dinamizmusa a kereslet és a kínálat közötti eltolódásból, különösen pedig az elérhető és megfizethető lakások hiányából ered. A lakáskínálat rugalmasságát akadályozza a beépíthető területek szűkössége és az építési engedélyezési eljárásokkal kapcsolatos igazgatási hiányosságok. A rugalmatlan lakáskínálat miatt valószínűleg a jelenlegi politikák alapján rendelkezésre álló adótámogatások jelentős része is beépül lakásárakba. Fokozni lehetne a megfizethető árú szociális lakáshoz juttatásra irányuló erőfeszítéseket is. A jelenlegi lakáspiac nemcsak visszatartja a háztartásokat a Luxemburgba településtől, de a forgalmi torlódások és a szennyezés problémáját is súlyosbítja. A népesség elöregedéséről szóló 2015. évi jelentésben foglalt új demográfiai előrejelzések szintén azt sugallják, hogy fel kell számolni a közlekedési és a lakáscélú beruházások szűk keresztmetszeteit, amit be kell építeni abba a négy készülő ágazati tervbe, amely a lakhatásra, a közlekedésre, a gazdasági tevékenységi zónákra, illetve a zöldterületekre vonatkozik.
(18)

A közigazgatási reform stratégiai kerete már 2014-ben életbe lépett, ám végrehajtása 2015 során lassú volt. 2016-ban elfogadtak néhány kulcsfontosságú kezdeményezést, amelyek a közigazgatás működésének átláthatóságát és hatékonyságát hivatottak javítani. Az emberi erőforrásokra – különösen a felvételre/kinevezésre, az értékelésre, a fizetésekre, valamennyi személyzeti kategória szakmai előmenetelére és a képzésre – vonatkozó átfogó és átlátható szakpolitikai megközelítés elfogadásának késedelme azonban teret enged önkényes megközelítések alkalmazásának a kulcsfontosságú eljárásokat és döntéseket illetően. Az ingatag szervezeti felépítéssel párosulva ez káros hatást gyakorol a közszolgálat függetlenségére és szakmaiságára, és ebből adódóan hatékonyságára és eredményességére is. Az adminisztratív eljárások bonyolultsága, a nem hatékony közbeszerzési rendszer és a széleskörűen elterjedt korrupció korlátok közé szorítja a lakossági és a vállalati ügyfeleknek történő szolgáltatásnyújtást (beleértve az elektronikus kormányzati szolgáltatásokat is). A stratégiai tervezés, a programalapú költségvetés-tervezés, a konzultáció és a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatal kihasználtsága továbbra is elmarad a kívánatos szinttől. Ezek a kihívások számos területen akadályozzák a fontos szakpolitikák végrehajtását, így például a rendelkezésre álló uniós források és egyéb finanszírozási támogatások felhasználását is.
(7)

Az ország belső pénzügyi egyensúlyhiánya és a bankrendszer sérülékenysége csökkent, azonban továbbra is állnak fenn kihívások. Jelentős előrelépés történt a magánszektor – korábban többnyire devizában denominált – adósságállományának csökkentése terén. A háztartási hitelezés a fellendülés jeleit mutatta, de a vállalati hitelezés terén még nincs fordulat. A bankszektor jövedelmezősége fellendülésnek indult, amit a javuló gazdasági környezet és a bankokra kivetett adókkal kapcsolatos korábbi politika enyhülése is elősegít. A banki hitelezés ennek ellenére továbbra is visszafogott, noha a bankok tőkeerősek és likviditásuk magas. A legfőbb kihívás a bankok számára továbbra is a nemteljesítő hitelek magas arányának csökkentése, mivel ezek gátolják az új hitelkihelyezést, és rontják a nyereséget. Továbbra is jelentősek azok a függő kötelezettségekből eredő kockázatok, amelyek a bankszektorban az állami tulajdon növeléséből fakadnak.
(13)

Az iskolából a munka világába való átlépés továbbra is kihívást jelent, főként a legkevésbé képzett fiatalok számára. Az alacsony képzettségűek kategóriái esetében egyre kisebb szerephez jut a tanulószerződéses gyakorlati képzés, aminek okai az eltérő regionális stratégiákban, illetve abban keresendők, hogy a rendszer csak korlátozott mértékben képes alkalmazkodni az új gazdasági igényekhez. A munkanélküliek, a kevésbé képzett munkavállalók és a kkv-alkalmazottak esetében a képzési lehetőségek továbbra is elégtelenek. A többek között az irányításra, az ösztönzőkre és a tanácsadásra irányuló, folyamatban lévő szakképzési reformok és a munkanélküliekre vonatkozó új, célzott képzési terv teljes körű végrehajtása még mindig nem fejeződött be, és szükség van azok megerősítésére. A folyamatos szakképzésben részt vevő különböző szereplők közötti nem megfelelő együttműködés gátolja a hatékony erőforrás-elosztást. Az előkészítés alatt álló személyes tevékenységi számla elősegítheti a képzésekhez való hozzáférés kiegyensúlyozását.
(7)

Ciprus a makrogazdasági kiigazítási programjának keretében jelentős költségvetési-strukturális reformokat hajtott végre. Több másodlagos jogszabályt el kell még fogadni a költségvetés megállapítására vonatkozó eljárásokkal, az adott év során történő költségvetési kiigazítás feltételeivel és a kötelezettségvállalások ellenőrzésével foglalkozó tisztviselők feladataival kapcsolatban. A közszektorra továbbra is a hatékonyság hiánya jellemző több területen. Kiemelendő, hogy az euroövezetben a legmagasabbak között szerepel a közigazgatás (GDP-arányos) bérköltsége, miközben a hatékonysági mutatók átlagosak, ami a mobilitás és a teljesítmény ösztönzőinek hiányára vezethető vissza. Az állam által nyújtott közüzemi szolgáltatásokat (távközlés, energia) magas árak jellemzik, és még most is viszonylag védve vannak a versenytől. A makrogazdasági kiigazítási program keretében Ciprus az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának garantálása céljából kötelezettséget vállalt a közalkalmazottak béremeléseit korlátozó, kötelező mechanizmus elfogadására. Bár a jogszabálytervezetet már elkészítették és benyújtották a Képviselőháznak, elfogadása még várat magára. A makrogazdasági kiigazítási program keretében a közszektor hatékonyságának javítása érdekében előterjesztették a közigazgatás horizontális reformját, az önkormányzati reform tervezetét, valamint az állami tulajdonban lévő vállalkozások irányításáról szóló új törvényt, ám ezeket még nem fogadták el.
(6)

A termelékenység az Egyesült Királyságban 2008 óta stagnál. Ez olyan tényezőknek tudható be, mint a beruházási kiadások alacsony szintje, a szakképzett munkaerő hiánya, a strukturális munkaerőhiány és a gazdaság összetételének a kisebb termelékenységű szektorok felé történő elmozdulása. Ennek kapcsán figyelembe kell venni a lakáshiány támasztotta kihívásokat is, amelyek különösen a nagy gazdasági növekedést felmutató földrajzi térségekben jellemzőek. A kormány 2015. júliusi „Fixing the foundations – creating a prosperous nation” (Az alapok helyreállítása – virágzó nemzet létrehozása) című szakpolitikai dokumentuma erre vonatkozóan szerteágazó intézkedéseket körvonalaz. Tekintettel egyes, még mindig fennálló beruházási akadályokra és az egyesült királyságbeli köz- és magánberuházások alacsony szintjére, időszerűek a kormányzat készségfejlesztést, innovációt és infrastrukturális beruházásokat ösztönző szakpolitikai intézkedései, amelyeknek a hatékony végrehajtása is rendkívül fontos. A legnagyobb beruházási kihívások közé tartozik a megfelelő hálózati infrastruktúra megvalósítása. A 2016 márciusában aktualizált nemzeti infrastrukturális terv részletesen meghatározza az infrastrukturális projektek összefüggő és egységes keretben történő fejlesztését. A terv a beruházások nagy része esetében a magánfinanszírozás növelésének biztosításán alapszik. Kulcsfontosságú a végrehajtás és a nyomon követés, valamint az átláthatóság és az elszámoltathatóság. A lakáskereslet a különféle kormányzati kezdeményezések ellenére továbbra is jóval meghaladja a kínálatot, így a lakásárak magasak és egyre emelkednek. A lakáshiány leginkább a gyorsan növekvő londoni és délkeleti régiókban jelent égető problémát. A földterület-használatra a nemzeti területfejlesztési politikai keretben meghatározott elvek irányadók, így a területfejlesztési rendszer reformjának hatékony végrehajtása megkönnyítheti a lakásépítés fellendítését.
(6)

Hosszú távon a költségvetés fenntarthatóságával kapcsolatban közepes kockázatok állnak fenn a Cseh Köztársaság esetében. Ezek elsősorban az életkorral kapcsolatos – főleg az egészségügy, de a nyugdíjak terén is felmerülő – közkiadások becsült hatásaiból származnak. A nyugdíjrendszer módosítását célzó, a közelmúltban elfogadott vagy tervezett intézkedések végrehajtásuk esetén hosszú távon káros hatással lennének az államháztartásra. Először is, a kormány 2016 februárjában elfogadott egy olyan jogszabályt, amely felhatalmazta a nyugdíjindexálási mechanizmus rugalmasabb kiigazítására. Másodszor, jelenleg folyamatban van azon javaslatok tárgyalása, amelyek 65 évben szabnák meg a törvényi nyugdíjkorhatár felső határát, és létrehoznák a nyugdíjkorhatár rendszeres felülvizsgálatának rendszerét. Jelenleg nincsenek tervek az alacsony kötelező nyugdíjkorhatár emelésére. Az egészségügy tekintetében a hosszú távú kiadások tervezett emelése szintén aggodalomra ad okot. A Cseh Köztársaság kihívásokkal néz szembe egészségügyi rendszere irányításának és költséghatékonyságának javítása tekintetében, noha jelenleg több intézkedés is a végrehajtás különféle fázisaiban tart. A mutatók szerint jelentős a javak és szolgáltatások fogyasztása, és viszonylag magas a kórházi alapú ellátások igénybevétele, amelyek drágábbak a járóbeteg-ellátásnál. Úgy tűnik, hogy nem használják fel hatásosan a rendelkezésre álló egészségügyi adatokat a kórházi kapacitások tervezéséhez és ésszerűsítéséhez. Jelenleg folyik a kórházi ellátásokkal kapcsolatos visszatérítési rendszer felülvizsgálata, amelyre olyan problémák miatt van szükség, mint például az, hogy a referenciaráták számításához kis számú kórházat vesznek csak figyelembe. Még nem vizsgálták meg kellően a járóbeteg-ellátás koordinációjának erősítésével, a háziorvosok kapuőri szerepének javításával és a járóbeteg-szolgáltatások szükségtelen igénybevételének korlátozásával kapcsolatos lehetőségeket.
(10)

A nemek közötti bérszakadék a 2014-ben 28,3 %-ot kitevő mértékkel Észtországban a legmagasabb az Unióban. Ez azzal a kockázattal jár, hogy a nők potenciálját nem használják ki teljes körűen. A nemek közötti bérszakadék egyéb tényezők mellett a munkaerőpiacon fennálló foglalkoztatási és ágazati nemi szegregációnak, a magánszektor béreit érintő átláthatóság hiányának és a nők pályafutásában gondozási feladataik miatt bekövetkező hosszabb megszakításoknak tudható be. A kormány bejelentett egy sor intézkedést a nemek közötti bérszakadék kezelésére. Az egyelőre elfogadás és végrehajtás előtt álló tervezett intézkedések célja többek között az adatgyűjtés javítása, a munkaügyi felügyelőségek megbízása annak nyomon követésével, hogy a munkáltatók miként tartják be az egyenlő díjazás elvét, a bérek átláthatóságának előmozdítása, az apák ösztönzése arra, hogy a szülői szabadság egy részével ők éljenek, valamint a gyermekgondozási létesítményekhez való hozzáférés javítása. A 2016–2023-as időszakra szóló jóléti terv a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó célokat is megfogalmaz olyan intézkedésekkel, mint a munkaerőpiacon fennálló nemi szegregáció kezelése és a sztereotípiák leküzdése. A tervek szerint az intézkedések csökkenteni fogják a családok gondozási terheit, és a gondozókat bevonják a munkaerőpiacra, ami várhatóan kedvező hatással lesz majd a nők munkaerőpiaci részvételére.
(13)

A bolgár közbeszerzési rendszer továbbra is strukturális gyengeségektől szenved, ideértve a közbeszerzési eljárásokban jelentkező rendszerszintű szabálytalanságokat, az igazgatási kapacitások hiányát és a hiányos felügyeleti mechanizmusokat, amelyekhez hozzáadódnak a szisztematikus bírósági fellebbezések is, amelyek gyakran lassítják a kivitelezési munkákat. A e-közbeszerzésre való teljes átállás csak keveset haladt előre. A bolgár közbeszerzési rendszer hiányosságai a kifizetések megszakításához és pénzügyi korrekciókhoz vezettek az uniós finanszírozású programokban, és a szélesebb üzleti környezetet is befolyásolják.
(6)

Finnország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. 2016. május 18-án a Bizottság az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentést fogadott el, mivel Finnország államadóssága 2015-ben túllépte a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaértéket. Az elemzés következtetése szerint az adósságkritériumnak való megfelelés teljesítettnek tekintendő. A kormány a 2016. évi stabilitási program szerint a 2016-ban -2,5 %-os, majd további javulás eredményeként 2020-ban -1,3 %-os GDP-arányos államháztartási egyenleg elérésére törekszik. A kormány 2019-re tervezi elérni a középtávú költségvetési célt, vagyis a GDP 0,5 %-ának megfelelő strukturális hiányt. A stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság-ráta várhatóan 2019-ben 67,4 %-on fog tetőzni, majd 2020-ban 67,2 %-ra mérséklődik. Az ezeket a költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A középtávú költségvetési cél 2019-re történő eléréséhez szükséges intézkedések nem kellőképpen meghatározottak. A Bizottság 2016. évi tavaszi előrejelzése alapján fennáll a kockázata annak, hogy Finnország 2016-ban némileg el fog térni a javasolt kiigazítástól. A 2016-ra vonatkozó következtetés akkor is változatlan maradna, ha az értékelés során nem vennék figyelembe a menekültek rendkívüli beáramlásának költségvetési hatását. Változatlan politika mellett fennáll annak a veszélye, hogy az ország 2017-ben jelentősen el fog térni a javasolt kiigazítástól. A GDP-arányos államadósság-ráta előreláthatólag továbbra is növekvő tendenciát fog mutatni, és 2017-ben eléri a 66,9 %-ot. A stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2016. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Finnország nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. Ezért 2016-ban és 2017-ben további intézkedésekre lesz szükség a megfelelés biztosítására.
(2)

A Hollandiára vonatkozó 2016. évi országjelentést 2016. február 26-án tették közzé. Az országjelentésben értékelték a Tanács által 2015. július 14-én elfogadott országspecifikus ajánlások, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzései kapcsán Hollandia által elért eredményeket. Az országjelentés magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is. A Bizottság 2016. március 8-án bemutatta a részletes vizsgálat eredményeit. Elemzése alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Hollandiában makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Alapvető fontosságú a háztartások igen jelentős mértékű adósságállományának kezelése. A folyó fizetési mérleg magas és tartósan fennálló többlete – amely a gazdaság strukturális jellemzőit és a nem pénzügyi vállalatokra vonatkozó szakpolitika alakítását tükrözi – továbbra is kihívást jelent, többek között az euroövezet más tagállamaira átgyűrűző hatások miatt is.
(12)

A nagyarányú inaktivitás problémáját súlyosbítja a magas munkanélküliség, a munkaerő-potenciál alacsony kihasználtsága pedig visszafogja a növekedést. Az ifjúsági munkanélküliség továbbra is kulcsfontosságú probléma, mely az oktatási rendszerben rejlő gyengeségekre utal, és további javításra szorul az ifjúsági garancia eredményessége, nyomon követése és értékelése. A tartós munkanélküliségi ráták nemrég csökkentek, de továbbra is körülbelül az uniós átlag kétszeresét teszik ki. Továbbra is alacsony az egész életen át tartó tanulásban való részvétel, mivel nem eléggé fejlett a felnőttoktatási rendszer.
(6)

A szlovákiai államháztartás hosszú távú fenntarthatósága változatlanul kihívást jelent. Ez főként a népesség elöregedésével összefüggő egészségügyi és nyugdíjkiadások előrelátható növekedésének tudható be. A 2060-ig tartó időszakra nézve a szlovákiai nyugdíjkiadások növekedése várhatóan az egyik legnagyobb mértékű lesz az Unióban, aminek hátterében a népesség elöregedése áll. Szlovákiában – részben a várható élettartammal kapcsolatos tényezők miatt – viszonylag alacsony a kötelező nyugdíjkorhatár. Az egészségügyi kiadások jelentik az öregedéssel összefüggő kiadások első számú mozgatórugóját. Az előrejelzések szerint hosszú távon az egészségügyi állami kiadások – a jelenlegi viszonylag alacsony szinthez képest – lényegesen növekedni fognak. Ugyan tapasztalható némi javulás, ám az egészségügyi mutatók továbbra is igen alacsonyak Szlovákiában. A kormány az egészségügyi ellátás költséghatékonyságának növelése érdekében különféle intézkedéseket hozott mind a fekvőbeteg-, mind a járóbeteg-ellátás terén. Folytatódnak az integrált egészségügyi ellátási modell bevezetésére irányuló törekvések. A reform sikere valószínűleg a fő érdekeltek szerepvállalásán, az egészségügyi központok és a kórházak integrációján, valamint a megfelelő munkaerő-ellátottságon fog múlni. Az állami kórházak által felhalmozott adósságállomány további növekedésének megakadályozását célzó intézkedések ellenére több intézmény továbbra is pénzügyi nehézségekkel küzd. Változatlanul kihívást jelent a negatív kiadási tendenciák teljes körű felszámolása – ez érinti például a kórházi kapacitások szerkezeti átalakítását, a kilátásba helyezett visszatérítési rendszer bevezetését és a közbeszerzési verseny élénkítését az egészségügyi ágazatban. A járóbeteg-ellátást illetően gyenge a háziorvosok kapuőri szerepe, ami részben abból adódik, hogy a háziorvosok és a szakorvosok közötti kompetenciamegosztás elmarad az optimálistól, és a költségesebb szakorvosi ellátás igénybevételének kedvez. Az adózás terén az adócsalás elleni küzdelem jegyében hozott kormányzati intézkedések hozzájárultak a hatékonyabb adóbeszedéshez, különösen ami a hozzáadottérték-adót (héa) illeti. A héabevétel-kiesés ugyanakkor változatlanul magas, ami arra enged következtetni, hogy még mindig kihívást jelent az adószabályoknak való megfelelés. Az elmúlt években nagy hangsúlyt kapott a héabeszedés, így kevesebb figyelem irányult egyéb fontos adózási területekre, például a jövedelemadóra. Emellett az ellenőrzés kiemelt kezelése miatt háttérbe szorultak az adóhatóság egyéb feladatai, például az adótartozások behajtása. Ez azt jelzi, hogy javítani lehetne az adórendszeren belüli erőforrás-elosztást. Mindeddig nem dolgoztak ki a megfeleléssel kapcsolatos célok meghatározására vonatkozó stratégiát.