ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
A DAMA részt vesz az Iszlám Forradalmi Gárda légiereje (Islamic Revolutionary Guard Corps Aerospace Force, IRGC AF) tulajdonában lévő Shahed-171 pilóta nélküli légi járművek (UAV-k) iráni programjának kutatásában, fejlesztésében és gyártásában. A DAMA fedőcég, amely az Irán védelmi és a fegyveres erők logisztikai támogatásáért felelős minisztériumával (Ministry of Defense and Armed Forces Logistics, MODAFL) kapcsolatban álló iráni Aircraft Manufacturing Industries (HESA) számára rejtett beszerzési tevékenységeket végzett.

A Design and Manufacturing of Aircraft Engines (DAMA) egy iráni vállalat.

Design and Manufacturing of Aircraft Engines (DAMA)

Az Iszlám Forradalmi Gárda (Islamic Revolutionary Guard Corps) Kutatási és Önellátási Dzsihád Szervezete (Research and Self-Sufficiency Jihad Organization) (IRGC SSJO) egy kutatási és fejlesztési egység, amely földi behatolású radarokat, kommunikációs rendszereket, fegyvereket, harci járműveket és elektronikus kiberhadviselési berendezéseket fejleszt és gyárt.

Az Iszlám Forradalmi Gárda Kutatási és Önellátási Dzsihád Szervezete (Islamic Revolutionary Guard Corps Research and Self-Sufficiency Jihad Organization, IRGC SSJO)

A Mado UAV-motorokat gyártott az Iszlám Forradalmi Gárdához (Islamic Revolutionary Guard Corps, IRGC) kapcsolódó szervezetek számára, beleértve a Shahed-136 UAV-kben használt motorokat is. Az Oroszországi Föderáció az Ukrajna elleni agressziós háborúban Geran-2 néven használja a Shahed-136 UAV-ket.

Cím: Qom, No. 1106, 11 Hemmat Corner, Hemmat Square, Hemmat Boulevard, Shokuhieh Industrial Town, Qom Province, 3718116354, Iran

125.

Paravar Pars Company شرکت پراور پارس más néven: Paravar Pars Aerospace Research and Engineering Services; Paravar Pars Aerospace Research Institute; Paravar Pars Engineering and Services Aerospace Research Company; Paravar Pars; ParavarPars; Pravarpars Engineering Research and Design Company.

Üzleti tevékenység fő helye: 13 km-nél a Shahid Babaei Highway-en, az Imam Hossein University után, a Telo Road mellett, Tehran, Iran E-mail-cím: info@paravar-pars.com

A Paravar Pars Company szoros kapcsolatban áll az Imám Hosszein Egyetemmel (Imam Hossein University), amely az Iszlám Forradalmi Gárda (Islamic Revolutionary Guard Corps, IRGC) irányítása alatt áll. A Paravar Pars Company pilóta nélküli légi járműveket (UAV-ket) gyártott az IRGC légiereje (IRGC AF) számára, az IRGC haditengerészete (IRGC Navy) számára pedig UAV-ket tesztelt. Különösen, a Paravar Pars Company részt vett az IRGC AF által kifejlesztett iráni Shahed-171 pilóta nélküli légi jármű (UAV) kutatásában, fejlesztésében és gyártásában. Az Oroszországi Föderáció az Ukrajna elleni agressziós háborúban használja az Iránban gyártott Shahed-171 típusú UAV-ket. A Paravar Pars Company ezért az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedéseket támogat.
139.

KHATAMI Seyyed Ahmad خاتمی سید احمد

Születési idő: 1960.5.8. Születési hely: Semnan, Iran Állampolgárság: iráni Nem: férfi Tisztség: a pénteki imát vezető imám, a Vezetőség Szakértői Közgyűlésének (Assembly of Experts for the Leadership) tagja

Seyyed Ahmad Khatami keményvonalas vallási személyiség, a pénteki imát vezető befolyásos imám Teheránban (Tehran). Khatami tagja a Vezetőség Szakértői Közgyűlésének (Assembly of Experts for the Leadership) is, annak az iráni szervezetnek, amely maga is érintett emberi jogi jogsértésekben az alkotmányos rendelkezések tiszteletben tartásának elmulasztása okán. Az állami hatóságokhoz közel álló és nagy közönséggel rendelkező vallási személyiségként arra használja fel a pozícióját, hogy szóbeli támadást intézzen és erőszakot szítson a tüntetők ellen. Nem csupán védelmébe veszi az iráni biztonsági erők elnyomó cselekményeit, hanem több alkalommal még keményebb fellépést sürgetett a tüntetőkkel szemben, beleértve a halálbüntetés alkalmazását is. Ennélfogva felelősség terheli az emberi jogok Iránban történt súlyos megsértéséért.
(88)

A pisztrángtermelés támogatása a mezőgazdaságról szóló 5488. sz. törvény 19. cikke szerint évente kibocsátott elnöki rendeletek és közlemények alapján történik. Ezek a rendeletek és közlemények évente változtatják a támogatás jellegét: 1. táblázat A pisztrángtermeléshez nyújtott közvetlen támogatási program Év Támogatási program Kilogrammonkénti támogatási összeg 2016 Legfeljebb 250 ezer tonna pisztráng 0,65 TRY Legfeljebb 500 ezer tonna pisztráng 0,325 TRY 2017 Legfeljebb 250 ezer tonna pisztráng 0,75 TRY Legfeljebb 500 ezer tonna pisztráng 0,375 TRY Kilogrammon felüli pisztráng (kiegészítő kifizetés) 0,25 TRY 2018 Legfeljebb 250 ezer tonna pisztráng 0,75 TRY Legfeljebb 500 ezer tonna pisztráng 0,375 TRY Legfeljebb 250 ezer tonna kilogrammon felüli pisztráng (kiegészítő kifizetés) 0,25 TRY Legfeljebb 500 ezer tonna kilogrammon felüli pisztráng (kiegészítő kifizetés) 0,125 TRY 2019 Legfeljebb 350 ezer tonna pisztráng 0,75 TRY Legfeljebb 350 ezer tonna kilogrammon felüli pisztráng 1,5 TRY 2020 (felülvizsgálati időszak) Legfeljebb 350 ezer tonna pisztráng 0,75 TRY Legfeljebb 350 ezer tonna kilogrammon felüli pisztráng 1,5 TRY
(9)

A Covid19-világjárvány rávilágított arra, hogy a súlyos fertőző betegségek komoly következményekkel járhatnak a nem fertőző betegségekben szenvedő betegekre nézve is, így például késedelmet szenvedhet vagy megszakadhat a rákbetegek és -túlélők, valamint a mentális egészségügyi problémákkal küzdő emberek kezelése. A nem fertőző betegségekben szenvedő betegeket ellátó egészségügyi szakemberek számára kihívást jelentett, hogy a betegek diagnosztizálása és gondozása során saját biztonságukról is gondoskodjanak. Emellett egyes betegségek diagnosztizálása jelentős késedelmet szenvedett, ezért detektálásuk idején már előrehaladott stádiumban voltak. Ezenfelül még sokat kell megtudnunk arról is, hogy a fertőző betegségek – például a Covid19-fertőzést követő egészségi problémák – milyen hatást gyakorolnak a nem fertőző betegségekre. A Covid19-világjárvány a mentális és idegrendszeri egészség kérdésére is felhívta a figyelmet. A demenciával élők, gondozóik és családtagjaik jelezték, hogy a közösségi kontaktusok korlátozására és a kijárási korlátozásra irányuló különböző intézkedések jelentősen kihatottak jóllétükre, és arra utaló jelek is vannak, hogy mindez felgyorsította a betegség előrehaladását. Ezért meg kell vizsgálni azt is, hogy egy fertőző betegség súlyos kitörése milyen hatással járhat a nem fertőző betegségek és a társbetegségek megelőzésére és kezelésére nézve, tekintettel arra, hogy az jelentős nyomást gyakorol az egészségügyi rendszerek kapacitására.
1.

A 2b. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „(1) Az Ia. melléklet tartalmazza a Tanács által a következő indokok bármelyike alapján jegyzékbe vett természetes vagy jogi személyeket, szervezeteket vagy szerveket: a) akadályozzák a KDK-ban tartandó választásokhoz vezető konszenzusos és békés megoldást, többek között erőszakos cselekményekkel, elnyomással vagy erőszak szításával, vagy a jogállamiság aláásásával; b) olyan cselekményeket terveznek, irányítanak vagy követnek el a KDK-ban, amelyek az emberi jogok súlyos megsértésének vagy az azokkal való visszaélésnek minősülnek; c) felelősek a fegyveres konfliktus, az instabilitás vagy a bizonytalanság fenntartásáért a KDK-ban; d) támogatást nyújtanak a c) pontban említett természetes vagy jogi személyeknek, szervezeteknek vagy szerveknek; e) erőszakot szítanak a b), c) és d) pontban említett tevékenységekkel összefüggésben; f) kihasználják a fegyveres konfliktust, az instabilitást vagy a bizonytalanságot a KDK-ban, többek között a természeti erőforrások és a vadon élő állatok és növények tiltott hasznosítása vagy kereskedelme révén; g) kapcsolatban állnak az a), b), c), d), e) vagy f) pontban említett természetes vagy jogi személyekkel, szervezetekkel vagy szervekkel.”
i)

Finanszírozott ÜHG-kibocsátások (partnerek 1., 2. és 3. körbe tartozó kibocsátásai) (tonna CO2-egyenértékben) Amennyiben az információ rendelkezésre áll, az intézményeknek a 3. körbe tartozó kibocsátásukra vonatkozó becsléseket kell feltüntetniük az (i) oszlopban, tonna szén-dioxid-egyenértékben kifejezve. A közzététel a tábla 2–52. sorában szereplő valamennyi olyan ágazatra és alágazatra kiterjed, amely jelentős mértékben hozzájárul az éghajlatváltozáshoz, beleértve a kőolaj-, földgáz-, bányászati és szállítási ágazatot is, az (EU) 2020/1818 felhatalmazáson alapuló rendelet (6) preambulumbekezdésében meghatározottak szerint. Az intézményeknek a 3. körbe tartozó kibocsátások becslését a partnerektől gyűjtött kibocsátási információkra és az átlagos ágazati kibocsátásintenzitásra vonatkozó információkra kell alapozniuk. A vállalkozások kibocsátásának becslésére alkalmazott módszerek közé tartozik a Partnership for Carbon Accounting Financials (PCAF) által kidolgozott Global GHG Accounting and Reporting Standard for the Financial Industry (*14) (amely különösen az éghajlattal kapcsolatos pénzügyi közzétételekkel foglalkozó munkacsoport (TCFD) számára releváns) vagy a Carbon Disclosure Project (*15). Az intézményeknek arányos módon kell megbecsülniük a 3. körbe tartozó, ágazatonkénti kibocsátást, többek között úgy, hogy a partnerrel szembeni kitettségeiket (hitelek és előlegek, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok és tulajdonviszonyt megtestesítő eszközök) a partner összes kötelezettségéhez (számviteli kötelezettségeihez és saját tőkéjéhez) viszonyítva veszik figyelembe. A táblát kísérő szöveges részben az intézményeknek részletes magyarázatot kell adniuk a felhasznált adatforrásokra és a 3. körbe tartozó ÜHG-kibocsátásuk becslésére alkalmazott módszertanra. Az intézményeknek különösen arról kell számot adniuk, hogy a feltüntetett értékek: a) jelentett kibocsátások (a kibocsátásokra vonatkozó adatok közvetlenül a hitelfelvevőtől vagy a befektetést befogadó vállalkozástól származnak); b) fizikai tevékenységen alapuló kibocsátások (a kibocsátásokat az adatszolgáltató pénzügyi intézmény becsüli a hitelfelvevőtől vagy a befektetést befogadótól gyűjtött, az elsődleges fizikai tevékenységre vonatkozó adatok alapján); c) gazdasági tevékenységen alapuló kibocsátások (a kibocsátásokat az adatszolgáltató pénzügyi intézmény becsüli a hitelfelvevőtől vagy a befektetést befogadótól gyűjtött, a gazdasági tevékenységre vonatkozó adatok alapján). Amennyiben az intézmények még nem kezdték meg a finanszírozási tevékenységeikhez – többek között a hitelezési és befektetési tevékenységekhez – kapcsolódó partnerkibocsátások becslését, úgy azokat az információkat kell nyilvánosságra hozniuk, amelyek az e becslésekhez használt módszerek alkalmazására irányuló terveikre vonatkoznak. Az intézményeknek 2024. június 30-i első nyilvánosságra hozatali vonatkozási időponttal kell megkezdeniük a tábla i–k) oszlopában szereplő információk közzétételét. Az intézmények dönthetnek úgy, hogy ezeket az információkat korábban, 2022. december 31-i első nyilvánosságra hozatali vonatkozási időponttal kezdik közzétenni.
(2)

A Tanács 2022. december 16-án elfogadta a 2014/145/KKBP határozat módosításáról szóló (KKBP) 2022/2479 (3) határozatot. A (KKBP) 2022/2479 határozat egy új határidőt vezetett be valamely meghatározott, jegyzékbe vett szervezet általi elidegenítést lehetővé tevő eltérésre vonatkozóan. Az említett új határidő visszamenőleges hatállyal nem teszi jogszerűvé azokat az elidegenítéseket, amelyek nem felelnek meg a 269/2014/EU rendelet szerint szükséges követelményeknek, mint amilyenek például a szervezet jegyzékbe vételét követő, nem engedélyezett elidegenítések. A (KKBP) 2022/2479 határozat emellett kiterjesztette az eltéréseket a vagyoni eszközök befagyasztásának, valamint a pénzeszközök és gazdasági erőforrások rendelkezésre bocsátásának tilalma tekintetében két újonnan jegyzékbe vett szervezetre annak érdekében, hogy le lehessen zárni az említett szervezetekkel korábban meghatározott műveleteket, megkötött szerződéseket vagy egyéb megállapodásokat. A harmadik országokban fennálló élelmezésbiztonsági aggályok további kezelése érdekében a (KKBP) 2022/2479 tanácsi határozat új eltérést vezetett be, amely lehetővé teszi egyes olyan egyének vagyoni eszközei befagyasztásának feloldását, valamint számukra pénzeszközök és gazdasági erőforrások rendelkezésre bocsátását, akik jegyzékbe vételüket megelőzően jelentős szerepet töltöttek be mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek – többek között a búza és a műtrágyák – nemzetközi kereskedelmében.. A kijátszás elkerülése érdekében az ilyen műveletek engedélyezése az illetékes nemzeti hatóságok feladata. Ennek során az illetékes nemzeti hatóságoknak a Bizottsággal szoros együttműködésben kell eljárniuk annak érdekében, hogy Unió-szerte biztosítsák az egységes végrehajtást .Ennek ellátása során az illetékes nemzeti hatóságok inspirációt meríthetnek az Egyesült Nemzetek Szervezete és az Élelmezési Világprogram arra irányuló prioritásaiból, hogy világszerte kezeljék az élelmiszer-ellátás bizonytalanságát.. Az említett eltérés nem érinti az Unió által Oroszországgal és más országokkal szemben bevezetett egyéb korlátozó intézkedéseket, valamint a tagállamok vonatkozó nemzetbiztonsági aggályait..
(3)

A Bizottság 2022. március 23-i, Az élelmezésbiztonság garantálásáról és az élelmiszerrendszerek rezilienciájának megerősítéséről szóló közleményében rámutatott arra, hogy a nyersanyagpiacokon már az Ukrajna elleni orosz inváziót megelőzően is jelentős volt az áremelkedés, ami a mezőgazdasági piacokon az energia- és műtrágyaköltségek emelkedésében és ennek következtében a mezőgazdasági árak emelkedésében nyilvánult meg. A Bizottság megjegyzi, hogy az Ukrajna elleni invázió és a jelentős globális nyersanyagár-emelkedés tovább növelte az árakat a mezőgazdasági termékek piacain, és felszínre hozta a műtrágya-behozatalra nagymértékben támaszkodó uniós élelmiszerrendszer sebezhetőségét. Ez növeli a termelők költségeit és kihat az élelmiszerek árára is, ami aggodalomra ad okot mind a fogyasztók vásárlóereje, mind pedig az uniós mezőgazdasági termelők bevételei szempontjából. A Bizottság hangsúlyozza, hogy rövid távon kiemelt figyelmet kell fordítani az ásványi műtrágyák költségére és elérhetőségére, mindaddig, amíg át nem térünk a fenntartható műtrágyatípusok vagy trágyázási módszerek alkalmazására. Ez alatt az idő alatt az uniós műtrágyaágazatnak hozzá kell jutnia a szükséges importtermékekhez, köztük a műtrágyák Unión belüli gyártásához szükséges alapanyagokhoz. A Bizottság arra is rámutat, hogy a műtrágyaárakat és a mezőgazdasági termelőknek leszállított mennyiségeket nyomon fogják követni annak biztosítása érdekében, hogy az uniós betakarítások ne kerüljenek veszélybe.
„(3) A Bizottság a Kínai Népköztársaságból származó behozatalra alkalmazandó, a (2) bekezdésben meghatározott végleges dömpingellenes vámot kiterjeszti ugyanezen, jelenleg az ex 7019 63 00, ex 7019 64 00, ex 7019 65 00, ex 7019 66 00 és 7019 69 90 KN-kódok alá tartozó hálószövetek Indiában és Indonéziában feladott, akár Indiából vagy Indonéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett behozatalára (TARIC-kódok: 7019 63 00 14, 7019 63 00 15, 7019 64 00 14, 7019 64 00 15, 7019 65 00 14, 7019 65 00 15, 7019 66 00 14 7019 66 00 15, 7019 69 90 14 és 7019 69 90 15), a Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd (TARIC-kiegészítő kód: B942), a Pyrotek India Pvt. Ltd (TARIC-kiegészítő kód: C051), az SPG GLASS FIBRE PVT. LTD (TARIC-kiegészítő kód: C205) és az Urja Products Private Limited (TARIC-kiegészítő kód: C861) által gyártott hálószövetek behozatala kivételével, ugyanezen hálószövetek Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett behozatalára (TARIC-kódok: 7019 63 00 11, 7019 64 00 11, 7019 65 00 11, 7019 66 00 11 és 7019 69 90 11), valamint ugyanezen hálószövetek Tajvanon és Thaiföldön feladott, akár Tajvanról vagy Thaiföldről származóként, akár nem ilyenként bejelentett behozatalára (TARIC-kódok: 7019 63 00 12, 7019 63 00 13, 7019 64 00 12, 7019 64 00 13, 7019 65 00 12, 7019 65 00 13, 7019 66 00 12, 7019 66 00 13, 7019 69 90 12 és 7019 69 90 13).

A Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd, a Pyrotek India Pvt. Ltd, az SPG Glass Fibre PVT. LTD és az Urja Products Private Limited részére nyújtott mentesség alkalmazásának feltétele a tagállamok vámhatóságai előtt egy olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása, amely megfelel az e rendelet II. mellékletében meghatározott követelményeknek. Amennyiben ilyen számla bemutatására nem kerül sor, az (1) bekezdéssel elrendelt dömpingellenes vámot kell alkalmazni.”
(6)

Következésképpen az (EU) 2017/892 végrehajtási rendelet vonatkozó cikkeit és mellékleteit 2023. január 1-jei hatállyal el kell hagyni. Az (EU) 2021/2117 rendelet 5. cikkének (4) bekezdésével és (6) bekezdésének c) pontjával, valamint az (EU) 2021/2116 rendelet 104. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. és iii. alpontjával összhangban azonban továbbra is alkalmazni kell a gyümölcs- és zöldségágazatban megvalósuló támogatási program keretében 2023. január 1. előtt végrehajtott műveletek vonatkozásában felmerült kiadások, illetve teljesített kifizetések tekintetében, valamint azon operatív programok tekintetében, amelyeket lezárultukig továbbra is működtetnek, beleértve azokat az operatív programokat is, amelyeket a tagállamok 2022-ben az 1308/2013/EU rendeletnek és az (EU) 2017/891 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek (12) megfelelően hagytak jóvá 2023. január 1. előtt.
(6)

Következésképpen az (EU) 2017/891 felhatalmazáson alapuló rendelet vonatkozó cikkeit és mellékleteit 2023. január 1-jei hatállyal el kell hagyni. Az (EU) 2021/2117 rendelet 5. cikkének (4) bekezdésével és (6) bekezdésének c) pontjával, valamint az (EU) 2021/2116 rendelet 104. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. és iii. alpontjával összhangban azonban továbbra is alkalmazandók a gyümölcs- és zöldségágazatban megvalósuló támogatási program keretében 2023. január 1. előtt végrehajtott műveletekkel kapcsolatban felmerült kiadásokra, illetve teljesített kifizetésekre, valamint azon operatív programokra, amelyek befejezésükig működnek, beleértve azokat az operatív programokat is, amelyeket a tagállamok 2022-ben az 1308/2013/EU rendeletnek és az (EU) 2017/891 felhatalmazáson alapuló rendeletnek megfelelően hagytak jóvá 2023. január 1. előtt.
(12)

Emellett a személyes adatok és a magánélet védelme tekintetében a gyermekgondozási rádióberendezések, a 2009/48/EK irányelv hatálya alá tartozó rádióberendezések és a viselhető rádióberendezések még internetkapcsolat hiányában is biztonsági kockázatot jelentenek. A személyes adatokat le lehet hallgatni, ha a rádióberendezés rádióhullámokat bocsát ki vagy fogad, és hiányoznak a személyes adatok védelmét és a magánélet védelmét biztosító biztosítékok. A gyermekgondozási célú rádióberendezések, a 2009/48/EK irányelv hatálya alá tartozó rádióberendezések és a viselhető rádióberendezések folyamatosan nyomon követhetik és regisztrálhatják a felhasználó érzékeny (személyes) adatait, és azokat adott esetben nem biztonságos kommunikációs technológiákon keresztül ismételten továbbíthatják. A gyermekgondozási célú rádióberendezéseknek, a 2009/48/EK irányelv hatálya alá tartozó rádióberendezéseknek és a viselhető rádióberendezéseknek biztosítaniuk kell a személyes adatok és a magánélet védelmét is, amennyiben azok az (EU) 2016/679 rendelet 4. cikkének (2) bekezdése értelmében képesek az (EU) 2016/679 rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében meghatározott személyes adatok vagy a 2002/58/EK irányelv 2. cikkének b) és c) pontjában meghatározott forgalmi és helymeghatározó adatok kezelésére. A 2014/53/EU irányelv 3. cikke (3) bekezdésének e) pontját ezért az ezekre a rádióberendezésekre is alkalmazni kell.
(1)

Az érintett részletes témákban azonosított igények kielégítése érdekében a Bizottságnak meg kell határoznia az (EU) 2019/1700 rendelet I. mellékletében felsorolt számos részletes témát lefedő adatállományokra vonatkozó változók számát és megnevezését; e részletes témák nevezetesen a következők: a munkahely jellemzői, a foglalkoztatás jellege, iskolázottságra vonatkozó részletek, beleértve a megszakított, illetve abbahagyott képzéseket is, lakhatási körülmények, beleértve az elégtelen lakáskörülményeket, illetve az imputált lakbért is, lakókörnyezet, az előnyös, illetve hátrányos helyzet nemzedékek közötti átöröklődése, lakhatási nehézségek (beleértve a lakásbérlés nehézségeit is) és ezek okai.
3. cikk

A biztonságossági értékelést végző tagállam kiválasztása

c)

a megbízó az 536/2014/EU rendelet 5. vagy 11. cikkével összhangban egynél több tagállamnak nyújtja be az engedélyezéshez szükséges dokumentációt egy, a biztonságossági együttműködés szempontjából új hatóanyaggal végzett klinikai vizsgálat engedélyezése céljából, és legalább két tagállam engedélyezi a klinikai vizsgálatot az említett rendelet 8. cikkével összhangban;

(3) Amennyiben egy klinikai vizsgálat vagy egy hatóanyagot a klinikai vizsgálatba felvevő lényeges módosítás engedélyezése olyan hatóanyagot érint, amelyre vonatkozóan a biztonságossági értékelést végző tagállamot már kijelölték, ezt a biztonságossági értékelést végző tagállamot kell kijelölni az új vagy módosított klinikai vizsgálat biztonságosságát értékelő tagállamként is, függetlenül attól, hogy a kérelmet ugyanaz vagy egy másik megbízó nyújtotta-e be. Ez abban az esetben is alkalmazandó, ha a meglévő, biztonságossági értékelést végző tagállam i. a klinikai vizsgálat szempontjából nem érintett tagállam, ii. elutasította a klinikai vizsgálat iránti kérelmet, és iii. az 536/2014/EU rendelet 11. cikkében említett értékelő jelentés I. részében szereplő szempontokra korlátozódó kérelmet kapott, valamint iv. ha a klinikai vizsgálat már nem folyik a területén.
2.

A 3. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul: a) az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép: „A kísérleti célokra, szőlőfajta-gyűjtemények genetikai erőforrások megőrzése céljából történő kialakítására vagy oltványiskola létesítésére szánt területeken végrehajtandó telepítést vagy újratelepítést előzetesen be kell jelenteni az illetékes hatóságoknak. A bejelentésnek tartalmaznia kell minden releváns információt az érintett területekre és a kísérlet, szőlőfajta-gyűjtemény fenntartása, illetve az oltványtermesztés időszakára vonatkozóan. A szóban forgó időszakok meghosszabbítását szintén be kell jelenteni az illetékes hatóságoknak.”; b) a második albekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép: „a) az 1308/2013/EU rendelet 64., 66. vagy 68. cikkének megfelelően megszerzi a megfelelő engedélyt az érintett terület vonatkozásában, annak érdekében, hogy az adott területen termesztett szőlő és az abból előállított borászati termékek forgalmazhatók legyenek; vagy”; c) a harmadik albekezdés után a szöveg a következő albekezdésekkel egészül ki: „Az (1) bekezdésben említett mentesség csak akkor alkalmazható szőlőfajta-gyűjtemények kialakítására szánt területekre, ha az ilyen gyűjtemények kialakításának célja az adott borvidékre jellemző szőlőfajták genetikai erőforrásainak megőrzése, és ahol az egyes gyűjtemények által lefedett terület nem haladja meg a 2 hektárt. A tagállamok összeállíthatják a területükön az 1308/2013/EU rendelet 81. cikke (2) bekezdésének megfelelően osztályba sorolt azon borszőlőfajták jegyzékét, amelyek nemzeti vagy regionális szinten jogosultak a genetikai erőforrások megőrzését szolgáló fajtagyűjtemény kialakítására. A tagállamok meghatározhatják továbbá az ilyen szőlőfajta-gyűjtemények 2 hektár alatti maximális területét, valamint az e rendelet 2. cikke (1) bekezdésének l) pontjában meghatározott felső értékhatár alatti fajtánkénti szőlőmennyiséget.”