A Bizottság határozata

(1999. december 22.)

az Európai Parlament és a Tanács 2119/98/EK határozata szerinti közösségi hálózat hatálya alá fokozatosan besorolandó fertőző betegségekről

(az értesítés a C(1999) 4015. számú dokumentummal történt)

(2000/96/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a Közösségben a fertőző betegségek járványügyi felügyeleti és ellenőrzési hálózatának létrehozásáról szóló, 1998. szeptember 24-i 2119/98/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra [1] és különösen annak 3. cikke a) és e) pontjára,

mivel:

(1) A 2119/98/EK határozat értelmében a Bizottság segítségével a tagállamok közötti együttműködés és összehangolt cselekvés előmozdítását célzó, közösségi szintű hálózat létrehozására van szükség a Közösségen belül, az azon határozat mellékletében meghatározott kategóriájú fertőző betegségek megelőzése és ellenőrzése céljából. Ezt a hálózatot a szóban forgó betegségek járványügyi felügyeletére és egy korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszer kialakítására kell felhasználni.

(2) A járványügyi felügyelet tekintetében a hálózatot úgy kell létrehozni, hogy a megfelelő technikai eszközök segítségével folyamatos kommunikációt tegyen lehetővé a Bizottság, illetve azon szervezetek és/vagy hatóságok között, amelyek az egyes tagállamok szintjén és az adott tagállam felelőssége mellett országos szinten illetékesek, és feladatuk a fertőző betegségek járványügyi felügyeletével kapcsolatos információgyűjtés.

(3) A közösségi szintű járványügyi felügyeletre kiválasztott betegségeknek és egészségügyi témák felsorolásának tükrözniük kell a Közösség jelenlegi szükségleteit, különös tekintettel a közösségi szintű felügyelet további hasznára.

(4) A felügyeletre kiválasztott betegségek vagy egészségügyi problémák listáját a betegségek gyakoriságának változásai szerint, valamint a közegészségügyi veszélyt jelentő új fertőző betegségek megjelenése szerint kell módosítani.

(5) A Bizottságnak kell a közösségi hálózatot a megfelelő információs eszközökkel ellátnia, és egyúttal biztosítania kell a megfelelő közösségi programokkal és kezdeményezésekkel való összhangot és kiegészítő jelleget.

(6) E határozat alkalmazása nem sérti a legutóbb az 1999/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel [2] módosított, az élelmiszerek közvetítette fertőzések és mérgezések megelőzése érdekében az állatokban előforduló zoonózisok és állati eredetű termékekben előforduló meghatározott zoonózist okozó kórokozók elleni védekezési intézkedésekről szóló, 1992. december 17-i 92/117/EGK tanácsi irányelvet [3].

(7) E határozatnak meg kell könnyítenie a 2119/98/EK határozat alapján létrehozott hálózat integrációját egyéb, közösségi vagy országos szinten már kiépült, a betegségekkel vagy a korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszer által lefedett egyéb, különös kérdésekkel foglalkozó gyorsreagálású hálózatokba. Végrehajtásának alkalmazásában ezért a közösségi hálózatot elsősorban az Európai Unió közegészségügyi információs hálózatban működő, fertőző betegségekre vonatkozó egészségügyi felügyeleti rendszerének (EUPHIN-HSSCD) felhasználásával kell működtetni, amely az alábbi három összetevőből áll:

a) az egyes tagállamoknak a közegészség védelme érdekében esetleg szükséges intézkedések meghozásáért felelős, illetékes közegészségügyi hatóságai által továbbított meghatározott közegészségügyi veszélyekről szóló jelentésekkel kapcsolatos, korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszer;

b) a tagállamok közegészségüggyel foglalkozó illetékes szervezetei és hatóságai közötti információcsere;

c) a tagállamok illetékes szervezetei és hatóságai számára a járványügyi felügyeletre kiválasztott betegségekkel kapcsolatos egyes hálózatok.

(8) Az elektronikus információcsere fejlesztése érdekében a hasznos, új technológiák kifejlesztését rendszeresen figyelemmel kell kísérni.

(9) Logisztikai okokból nem lehet minden járványügyi felügyeleti rendszer hatálya alá tartozó fertőző betegséget vagy különös egészségügyi témát azonnal az erre a célra kifejlesztett felügyeleti hálózat intézkedéseinek hatálya alá vonni. Mindazonáltal, a közösségi hálózat munkájának megkezdése és a tapasztalatszerzés érdekében a tagállamok illetékes hatóságainak a közösségi hálózaton belül terjeszteniük kell a birtokukban lévő megfelelő információkat.

(10) Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2119/98/EK határozat 7. cikke által létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Azon járványos fertőző betegségek és speciális egészségügyi problémák, amelyeket a 2119/98/EK határozat alapján járványügyi felügyelet alatt kell tartani e határozat I. mellékletében szerepelnek. A felügyeletet költséghatékonyan kell megvalósítani, tekintettel a betegség jellegére, a meglévő hálózatokra és a további közösségi hasznokra.

2. cikk

A közösségi hálózaton belül a járványügyi felügyeleti rendszer hatálya alá sorolt fertőző betegségek és speciális egészségügyi problémák kiválasztási szempontjai a II. mellékletben találhatók.

3. cikk

E határozat technikai végrehajtásának alkalmazásában a közösségi hálózat kezdetben az európai közegészségügyi információs hálózat keretében működő fertőző betegségek egészségügyi felügyeleti rendszerének (EUPHIN-HSSCD) használatával fog működni.

4. cikk

A közösségi hálózat felállítását a meglévő, megfelelő, Közösség által támogatott felügyeleti hálózatok módosításával és integrációjával kell elvégezni, és a felügyeleti rendszerben még nem szereplő betegségek számára új hálózatot kell kiépíteni. Ha a betegség olyan ritkán fordul elő, hogy az adott betegség számára külön felügyeleti hálózat létrehozása nem indokolt, a felügyeleti rendszerrel kapcsolatos információkat a közösségi hálózaton belül eseti jelentések alapján kell megosztani.

5. cikk

Az esetmeghatározások, az adatgyűjtés és az átvitel jellege, illetve típusa, valamint a megfelelő járványügyi és mikrobiológiai felügyeleti módszerek meghatározása a közösségi hálózatba illesztett vagy a számára kialakított valamennyi felügyeleti hálózat esetében külön történik. Az esetmeghatározásokat és a felügyeleti módszerek meghatározását olyan betegségek esetében is el kell végezni, amelyeknél az információ csak eseti jelentések alapján kerül megosztásra.

6. cikk

A tagállamok a közösségi hálózat segítségével osztanak meg egymással minden olyan rendelkezésükre álló megfelelő információt, amelyet a fertőző betegségek, illetve a speciális egészségügyi problémák felügyeletére kialakított országos rendszerükben észleltek, és amelyek még nem szerepelnek a közösségi felügyeleti hálózati tevékenységben.

7. cikk

Az I. mellékletben fel nem sorolt fertőző betegségekkel kapcsolatos megfelelő információkat a közösségi hálózaton a 2119/98/EK határozat 4. cikkének megfelelően továbbítják, ha ezt a közösségi szintű közegészségügyi szempontok indokolják.

8. cikk

Amennyiben olyan zoonózisok miatt hozzák létre az egyes felügyeleti hálózatokat, amelyeknél az embereknél előforduló esetek felügyelete a 92/117/EGK irányelv értelmében kötelező, a felügyeletet a 2119/98/EK határozattal összhangban végzik, és a 92/117/EGK irányelv végrehajtásához szükséges adatokat e célra teljes egészében rendelkezésre bocsátják. Ennek érdekében az embereknél előforduló betegségek meghatározásait és felügyeleti módszereit amennyire lehetséges úgy kell összeállítani, hogy azok a 92/117/EGK irányelv céljait is szolgálják.

9. cikk

A tagállamok illetékes hatóságai a II. mellékletben megfogalmazott feltételrendszer alapján tájékoztatják a Bizottságot az egyéb olyan betegségekkel és speciális egészségügyi problémákkal kapcsolatosan, amelyekre a közösségi szintű járványügyi felügyeleti rendszer hatályát fokozatosan ki kell terjeszteni.

10. cikk

Ez a határozat 2000. január 1-jén lép hatályba.

11. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 1999. december 22-én.

a Bizottság részéről

David Byrne

a Bizottság tagja

[1] HL L 268., 1998.10.3., 1. o.

[2] HL L 210., 1999.8.10., 12. o.

[3] HL L 62., 1993.3.15., 38. o.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

1. A KÖZÖSSÉGI HÁLÓZAT HATÁLYA ALÁ FOKOZATOSAN SOROLANDÓ FERTŐZŐ BETEGSÉGEK ÉS SPECIÁLIS EGÉSZSÉGI PROBLÉMÁK

1.1. Az alábbiakban felsorolt betegségek és egészségi problémák esetében a közösségi hálózati felügyelet elvégzéséhez szabványosított adatgyűjtési és elemzési rendszer használatára van szükség, és a közösségi felügyeleti hálózat felállításakor annak módját minden egyes betegség/téma esetében külön határozzák meg.

2. BETEGSÉGEK

2.1. Védőoltással megelőzhető betegségek

Diftéria B csoportba tartozó haemophilus influenza fertőzések

Influenza

Kanyaró

Mumpsz

Pertusis

Poliomyelitis

Rubeola

2.2. Nemi úton terjedő betegségek

Chlamydia fertőzések

Gonococcus fertőzések

HIV-fertőzés

Szifilisz

2.3. Vírusos májgyulladás

Hepatitis A

Hepatitis B

Hepatitis C

2.4. Élelmiszer és víz útján terjedő betegségek, valamint környezeti eredetű betegségek

Botulizmus

Campylobacter fertőzés

Cryptosporidiasis

Giardiasis (amőbás hasmenés)

Enterohaemorrhagias E. coli fertőzés

Leptospirosis

Listeriosis

Salmonellosis

Shigellosis

Toxoplasmosis

Trichinosis

Yersiniosis

2.5. Egyéb betegségek

2.5.1. Nem megszokott kórokozók útján terjedő betegségek

Fertőző szivacsos agyvelőgyulladás variáns (CJD)

2.5.2. Légi úton terjedő betegségek

Legionellosis

Meningococcus betegségek

Pneumococcos fertőzések

Tuberkulózis

2.5.3. Zoonózisok (a 2.4. pontban szereplők kivételével)

Brucellosis

Echinococcosis

Veszettség

2.5.4. Súlyos behozott betegségek

Kolera

Malária

Pestis

Vírusos eredetű haemorrhagias lázak

3. KÜLÖNÖS EGÉSZSÉGÜGYI PROBLÉMÁK

3.1. Nokzokomiális fertőzések

3.2. Antimikrobiális rezisztencia

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

A hálózaton belül a járványügyi felügyeleti rendszer által megfigyelt, különös területek fertőző betegségei kiválasztásának szempontjai

1. Olyan betegségek, amelyek következtében jelentős, illetve jelentős lehet a megbetegedés és/vagy halálozás gyakorisága a Közösségben, különösen olyan helyeken, ahol a betegségek megelőzése globális megközelítéssel végzett koordinációt tesz szükségessé.

2. Olyan betegségek, amelyek esetében az információcsere a közegészségügyi veszélyek korai jelzésére lehet alkalmas.

3. Ritka és súlyos betegségek, amelyeket országos szinten nem ismernének fel, és amelyek esetében az adatok összesítése lehetővé tenné, hogy a hipotéziseket szélesebb körű adatokra támaszkodva állítsák fel.

4. Olyan betegségek, amelyek esetében az egészségvédelem nyereségével járó hatékony megelőző intézkedések állnak rendelkezésre.

5. Olyan betegségek, amelyek esetében a tagállamonkénti összehasonlítás országos vagy közösségi programok értékeléséhez járulhat hozzá.

--------------------------------------------------