4.

a IV. melléklet a következőképpen módosul: a) a CAT.OP.MPA.100 pont b) bekezdésének 3. pontja helyébe a következő lép: „CAT.OP.MPA.100 A légiforgalmi szolgálatok igénybevétele 3. helikopterrel végzett helyi műveletek,”; b) a CAT.OP.MPA.106 pontot el kell hagyni; c) a CAT.OP.MPA.150 pont helyébe a következő szöveg lép: „CAT.OP.MPA.150 SZÁNDÉKOSAN ÜRESEN HAGYVA”; d) a CAT.OP.MPA.151 pontot el kell hagyni; e) a CAT.OP.MPA.175 pont b) bekezdésének 7. pontja helyébe a következő lép: „7. a tervezett repüléssel kapcsolatban teljesíthetők az üzembentartási kézikönyvben a tüzelőanyagra/energiára, olajra, oxigénre, a legkisebb biztonságos tengerszint feletti magasságokra, a repülőtér-használati minimumokra és szükség esetén a kitérő repülőterek elérhetőségére vonatkozó előírások;”; f) a szöveg a következő CAT.OP.MPA.177 ponttal egészül ki: „CAT.OP.MPA.177 ATS repülési terv benyújtása a) Amennyiben a légiforgalmi szolgálatokhoz (ATS) nem került benyújtásra repülési terv, mert azt a repülési szabályok nem írják elő, elegendő információt kell letétbe helyezni, hogy szükség esetén lehetőség legyen a riasztó szolgálatok aktiválására. b) Amennyiben olyan helyszínről tartják üzemben a légi járművet, ahonnan nem lehet repülési tervet benyújtani a légiforgalmi szolgálatnak, a repülési tervet a parancsnoknak vagy az üzemben tartónak a felszállást követően a lehető leghamarabb továbbítania kell a légiforgalmi szolgálat felé.”; g) A CAT.OP.MPA.180 pont helyébe a következő szöveg lép: „CAT.OP.MPA.180 Tüzelőanyag-/energiaterv – repülőgépek a) Az üzemben tartónak ki kell dolgoznia, be kell vezetnie és működtetnie kell egy tüzelőanyag-/energiatervet, amely: 1. megfelel az elvégzett művelet típusának (típusainak); 2. megfelel az üzemeltető azon képességének, hogy támogassa a terv végrehajtását; valamint 3. vagy i. egy alapvető tüzelőanyag-/energiaterv, amely egy változatokkal rendelkező alapvető tüzelőanyag-/energiaterv, valamint egy egyedi tüzelőanyag-/energiaterv alapját képezi; az alapvető tüzelőanyag-/energiaterv az ipar korábbi teljesítményéből és tapasztalataiból származó biztonsági és működési adatok széles körű, tudományos elvek alkalmazásával készült elemzéséből származik; az alapvető tüzelőanyag-/energiatervnek biztosítania kell a légi jármű biztonságos, eredményes és hatékony – ebben a sorrendben – üzemeltetését; vagy ii. egy változatokkal rendelkező alapvető tüzelőanyag-/energiaterv, amely egy olyan alapvető tüzelőanyag-/energiaterv, amely esetében az i. pontban említett elemzés az alapvető tüzelőanyag-/energiaterv egy olyan változatának kialakítására szolgál, amely biztosítja a légi jármű biztonságos, eredményes és hatékony – ebben a sorrendben – üzemeltetését; vagy iii. egy egyedi tüzelőanyag-/energiaterv, amely az üzemben tartó biztonsági és működési adatainak tudományos elvek alkalmazásával készült összehasonlító elemzéséből származik; az elemzést olyan tüzelőanyag-/energiaterv létrehozására használják, amely nagyobb vagy azzal egyenértékű biztonsági szintet biztosít, mint az alapvető tüzelőanyag-/energiaterv, és amely biztosítja a repülőgép biztonságos, eredményes és hatékony – ebben a sorrendben – üzemeltetését. b) Valamennyi tüzelőanyag-/energiatervnek tartalmaznia kell a következőket: 1. tüzelőanyag-/energiatervezési és repülés közbeni újratervezési stratégia; 2. repülőtér-kiválasztási stratégia; valamint 3. repülés közbeni tüzelőanyag-/energiagazdálkodási stratégia. c) A tüzelőanyag-/energiatervet és annak bármilyen változását az illetékes hatóságnak előzetesen jóvá kell hagynia. d) Amikor az üzemben tartó egyedi tüzelőanyag-/energiatervet szeretne kérelmezni: 1. meg kell állapítania a jelenlegi tüzelőanyag-/energiaterv repülésbiztonsági alapteljesítményét; 2. igazolnia kell, hogy képes támogatni a javasolt egyedi tüzelőanyag-/energiaterv végrehajtását, beleértve a megfelelő műveleti irányítás gyakorlását és a repülésbiztonságra vonatkozó információk műveleti irányító személyzet és a hajózószemélyzet közötti cseréjének biztosítását; valamint 3. biztonsági kockázatértékelést kell készítenie, amely bemutatja, hogyan érhető el a jelenlegi tüzelőanyag-/energiatervvel azonos biztonsági szint.”; h) a CAT.OP.MPA.181. pont helyébe a következő lép: „CAT.OP.MPA.181 Tüzelőanyag-/energiaterv – tüzelőanyag-/energiatervezési és repülés közbeni újratervezési stratégia – repülőgépek a) Az üzemben tartónak: 1. tüzelőanyag-/energiatervezési és repülés közbeni újratervezési stratégiát kell kidolgoznia; 2. biztosítania kell, hogy a repülőgép elegendő mennyiségű felhasználható tüzelőanyagot/energiát szállít a tervezett repülés biztonságos befejezéséhez és a tervezett feladattól való eltérések lehetővé tételéhez; 3. ki kell dolgoznia az üzembentartási kézikönyvben foglalt, a tüzelőanyag-/energiatervezési és repülés közbeni újratervezési stratégiára vonatkozó eljárásokat; 4. biztosítania kell, hogy a repülés tüzelőanyag-/energiatervezése a következőkön alapul: i. a tüzelőanyag-/energiafogyasztás-követő rendszerből származó, a légi járműre vonatkozó aktuális adatok, vagy, ha ezek nem állnak rendelkezésre; ii. a repülőgépgyártó által megadott adatok. b) Az üzemben tartónak gondoskodnia kell arról, hogy a repülések tervezése magában foglalja a repülés végrehajtása során várható üzembentartási körülményeket; az üzembentartási körülmények legalább a következőket foglalják magukban: 1. a légi jármű tüzelőanyag-/energiafogyasztásra vonatkozó adatai; 2. a várt tömegek; 3. az előre jelzett időjárási viszonyok; 4. az elhalasztott karbantartási elemek és/vagy a konfigurációeltérések hatásai; 5. a várható indulási és érkezési útvonal és futópályák; valamint 6. a várható késések. c) Az üzemben tartónak biztosítania kell, hogy a repüléshez szükséges felhasználható tüzelőanyag/energia repülés előtti kiszámításában szerepeljenek az alábbi értékek is: 1. a guruláshoz szükséges tüzelőanyag/energia, amely nem lehet kevesebb a felszállás előtt várhatóan felhasználandó mennyiségnél; 2. útvonalrepüléshez szükséges tüzelőanyag/energia, amely az a tüzelőanyag-/energiamennyiség, amely ahhoz szükséges, hogy a repülőgép a felszállástól vagy a repülés közbeni újratervezés helyétől a célrepülőtéren való leszállásig repülhessen; 3. váratlan helyzetekre fenntartott tüzelőanyag/energia, amely az előre nem látott tényezők ellensúlyozásához szükséges tüzelőanyag-/energiamennyiség; 4. kitérő célrepülőtér eléréséhez szükséges tartalék tüzelőanyag/energia: i. ha egy járatot legalább egy kitérő célrepülőtérrel üzemeltetnek, az a tüzelőanyag-/energiamennyiség, amely ahhoz szükséges, hogy a repülőgép a célrepülőtértől a kitérő célrepülőtérig repüljön; vagy ii. ha a járatot kitérő célrepülőtér nélkül üzemeltetnek, az a tüzelőanyag-/energiamennyiség, amely a célrepülőtéren való várakozáshoz szükséges, lehetővé téve a repülőgép biztonságos leszállását, és lehetővé téve a tervezett feladattól való eltéréseket; ennek minimális mennyisége a célrepülőtér felett, normál körülmények között, 1 500 láb (450 m) magasságban, 15 percnyi várakozási sebességgel történő repüléshez szükséges tüzelőanyag/energia, a célrepülőtérre történő érkezés idejére becsült repülőgéptömeggel számítva; 5. vésztartalék tüzelőanyag/energia, amelynek mennyiségét a célrepülőtér felett, normál körülmények között, 1 500 láb (450 m) magasságban, várakozási sebességgel történő repüléshez, a kitérő célrepülőtérre vagy (amennyiben nem szükséges kitérő célrepülőtér kiválasztása) a célrepülőtérre történő érkezés idejére becsült repülőgéptömeghez számítják, és amely nem lehet kevesebb, mint: i. dugattyús motorokkal hajtott repülőgépek esetén 45 percnyi repüléshez szükséges tüzelőanyag/energia; vagy ii. gázturbinás repülőgépek esetén 30 percnyi repüléshez szükséges tüzelőanyag/energia; 6. kiegészítő tüzelőanyag/energia, amennyiben a repülés típusa szükségessé teszi; az a tüzelőanyag-/energiamennyiség, amely lehetővé teszi az útvonalon lévő tüzelőanyag-/energiacsökkentési célú kitérő repülőtéren történő leszállást (fuel/energy ERA repülőtér kritikus forgatókönyv) a repülőgép olyan meghibásodása esetén, amely jelentősen növeli a tüzelőanyag-/energiafogyasztást az útvonal legkritikusabb pontján; erre a kiegészítő tüzelőanyagra/energiára csak akkor van szükség, ha a c) bekezdés 2–5. pontja szerint számított minimális tüzelőanyag-/energiamennyiség nem elegendő egy ilyen eseményhez; 7. többlet-tüzelőanyag/energia a várható késések vagy a különleges műveleti korlátozások figyelembevétele érdekében; valamint 8. többlet-tüzelőanyag/energia, amennyiben a parancsnok azt szükségesnek ítéli. d) Az üzemben tartónak biztosítania kell, hogy ha egy légi jármű az eredetileg tervezettől eltérő útvonalon vagy célrepülőtérig repül tovább, a szükséges felhasználható tüzelőanyag/energia mennyiségének kiszámítására szolgáló repülés közbeni újratervezési eljárások magukban foglalják a c) bekezdés 2–7. pontját.”; i. a CAT.OP.MPA.182 pont helyébe a következő szöveg lép: „CAT.OP.MPA.182 Tüzelőanyag-/energiaterv – repülőtér-kiválasztási stratégia – repülőgépek a) A tervezési fázisban az üzemben tartónak biztosítania kell, hogy a repülés megkezdése után elfogadható bizonyosság van arra, hogy a repülőtér várható használatának időpontjában rendelkezésre áll egy olyan repülőtér, ahol biztonságos leszállás hajtható végre. b) A tervezési fázisban a felszállást követő rendkívüli vagy vészhelyzet esetén történő biztonságos leszállás érdekében az üzemben tartónak ki kell választania és az operatív repülési tervben meg kell határoznia egy felszálló kitérő repülőteret, ha: 1. a kiindulási repülőtér időjárási körülményei rosszabbak, mint az üzemben tartó által az adott műveletre megállapított repülőtér-leszállási minimumok; vagy 2. egyéb okok miatt lehetetlen lenne visszatérni a kiindulási repülőtérre. c) A felszálló kitérő repülőtérnek olyan távolságra kell elhelyezkednie a kiindulási repülőtértől, amely a minimálisra csökkenti a lehetséges rendkívüli vagy vészhelyzeteknek való kitettség kockázatát. A felszálló kitérő repülőtér kiválasztásakor az üzembentartónak legalább a következőket figyelembe kell vennie: 1. tényleges és előre jelzett időjárási viszonyok; 2. a repülőtéri infrastruktúra rendelkezésre állása és minősége; 3. a repülőgép navigációs és leszállási képességei rendkívüli vagy vészhelyzetek során, figyelembe véve a kritikus rendszerek redundanciáját; valamint 4. a jóváhagyások (pl. megnövelt hatótávolságú műveletek két hajtóműves repülőgépekkel (ETOPS), kis látótávolságú (LVO) műveletek stb.). d) A tervezési fázisban az üzemben tartónak minden műszer szerinti repülési szabályok (IFR) szerint végrehajtott repülés esetén a légiforgalmi szolgálatoknak (ATS) leadott repülési tervben ki kell választania és meg kell határoznia egy vagy több repülőteret, hogy normál működés közben két biztonságos leszállási lehetőség álljon rendelkezésre: 1. a célrepülőtér elérésekor; vagy 2. az elhatározási pont (PNR) elérésekor, bármely, az útvonalon lévő tüzelőanyag-/energiacsökkentési célú kitérő repülőtérhez, elszigetelt repülőtéri műveletek közben; elszigetelt repülőtérre történő repülést nem szabad folytatni az elhatározási ponton túl, kivéve, ha az időjárási viszonyok, a forgalom és az egyéb üzembentartási körülmények aktuális értékelése azt jelzi, hogy a célrepülőtéren a várható használat idején biztonságos leszállás hajtható végre. Az üzemben tartónak előzetes jóváhagyást kell szereznie az illetékes hatóságtól az elszigetelt repülőtér célrepülőtérként történő igénybevételéhez. e) Az üzemben tartónak megfelelő biztonsági tartalékokat kell biztosítania a repülés tervezésekor az előre jelzett időjárási viszonyok a leszállás várható időpontjában történő lehetséges romlásának figyelembevétele érdekében. f) Az üzemben tartónak minden egyes IFR-repülés esetén biztosítania kell, hogy rendelkezésre álljanak a szükséges eszközök a navigáláshoz és a célrepülőtéren való leszálláshoz vagy a tervezett megközelítési és leszállási művelet végrehajtására való képesség elvesztése esetén a kitérő célrepülőtéren való leszálláshoz.”. j) A CAT.OP.MPA.185 pont helyébe a következő szöveg lép: „CAT.OP.MPA.185 Tüzelőanyag-/energiaterv – repülés közbeni tüzelőanyag-/energiagazdálkodási stratégia – repülőgépek a) Az üzemben tartónak olyan eljárásokat kell kidolgoznia a repülés közbeni tüzelőanyag-/energiagazdálkodási stratégiához, amelyek biztosítják a következőket: 1. a tervezési fázisban tett feltételezések folyamatos ellenőrzése (repülés előtt vagy repülés közben végzett újratervezés, vagy mindkettő); 2. ismételt elemzés és szükség esetén módosítás; 3. a fennmaradó felhasználható tüzelőanyag/energia mennyiségének védettsége, amely mennyiség nem kevesebb, mint egy olyan repülőtérig történő repüléshez szükséges tüzelőanyag/energia, ahol biztonságos leszállás hajtható végre; valamint 4. a tüzelőanyagra/energiára vonatkozó, az 1., 2. és 3. pont szempontjából lényeges adatok feljegyzése. b) Az üzemben tartónak rendelkeznie kell olyan eljárásokkal, amelyek előírják a parancsnok számára, hogy a késésekkel kapcsolatos információkat megbízható forrásból szerezze be, amennyiben előre nem látható körülmények azt eredményezhetik, hogy a célrepülőtéren kevesebb tüzelőanyaggal/energiával kell leszállást végrehajtani, mint a vésztartalék tüzelőanyag/energia plusz: 1. szükség esetén egy kitérő repülőtérig tartó repüléshez szükséges tüzelőanyag/energia; vagy 2. egy elszigetelt repülőtérig tartó repüléshez szükséges tüzelőanyag/energia. c) A parancsnok tájékoztatja a légiforgalmi irányítást (ATC) a »minimális tüzelőanyag/energia« állapotról a »MINIMÁLIS TÜZELŐANYAG« bejelentésével, amikor a parancsnok: 1. úgy határozott, hogy leszáll egy adott repülőtéren; valamint 2. számításai szerint az adott repülőtértől mért meglévő távolság bármilyen változása a tervezettnél kevesebb vésztatalék tüzelőanyaggal/energiával történő leszállást eredményezhet. d) A parancsnok a »MAYDAY MAYDAY MAYDAY FUEL« üzenet sugárzásával jelzi a »tüzelőanyaggal/energiával összefüggő vészhelyzetet«, amikor az a felhasználható tüzelőanyag/energia, amely a számítások szerint a legközelebbi olyan repülőtérre történő leszálláskor rendelkezésre fog állni, ahol biztonságos leszállás hajtható vége, kevesebb, mint a tervezett vésztartalék tüzelőanyag/energia.”; k) a CAT.OP.MPA.186 pontot el kell hagyni; l) a CAT.OP.MPA.190 pont helyébe a következő szöveg lép: „CAT.OP.MPA.190 Tüzelőanyag-/energiaterv – helikopterek a) Az üzemben tartónak ki kell dolgoznia, be kell vezetnie és működtetnie kell egy tüzelőanyag-/energiatervet, amely a következőket foglalja magában: 1. tüzelőanyag-/energiatervezési és repülés közbeni újratervezési stratégia; valamint 2. repülés közbeni tüzelőanyag-/energiagazdálkodási stratégia. b) A tüzelőanyag-/energiatervnek: 1. meg kell felelnie az elvégzett művelet típusának (típusainak); valamint 2. meg kell felelnie az üzemeltető azon képességének, hogy támogassa a terv végrehajtását. c) A tüzelőanyag-/energiatervet és annak bármilyen változását az illetékes hatóságnak előzetesen jóvá kell hagynia.”; m) a szöveg a következő CAT.OP.MPA.191 és CAT.OP.MPA.192 ponttal egészül ki: „CAT.OP.MPA.191 Tüzelőanyag-/energiaterv – Tüzelőanyag-/energiatervezési és repülés közbeni újratervezési stratégia – helikopterek a) A tüzelőanyag-/energiaterv részeként az üzemben tartónak tüzelőanyag-/energiatervezési és repülés közbeni újratervezési stratégiát kell kidolgoznia annak érdekében, hogy a repülőgép elegendő mennyiségű felhasználható tüzelőanyagot/energiát szállít a tervezett repülés biztonságos befejezéséhez és a tervezett feladattól való eltérések lehetővé tételéhez. b) Az üzemben tartónak biztosítania kell, hogy a repülések tüzelőanyag-/energiatervezése legalább az alábbi elemek alapján történjen: 1. az üzembentartási kézikönyvben szereplő eljárások, valamint: i. a tüzelőanyag-/energiafogyasztás-követő rendszerből nyert, a légi járműre vonatkozó aktuális adatok; vagy ii. a légi jármű gyártója által megadott adatok; valamint 2. a repülés végrehajtása során várható üzembentartási körülmények, beleértve: i. a légi jármű tüzelőanyag-/energiafogyasztásra vonatkozó adatai; ii. a várt tömegek; iii. az előre jelzett időjárási viszonyok; iv. az elhalasztott karbantartási elemek vagy a konfigurációeltérések, illetve mindkettő hatásai; valamint v. a léginavigációs szolgáltatók által bevezetett eljárások és korlátozások. c) Az üzemben tartónak biztosítania kell, hogy a repüléshez szükséges felhasználható tüzelőanyag/energia repülés előtti kiszámításában szerepeljenek az alábbi értékek is: 1. a guruláshoz szükséges tüzelőanyag/energia, amely nem lehet kevesebb a felszállás előtt várhatóan felhasználandó mennyiségnél; 2. útvonalrepüléshez szükséges tüzelőanyag/energia; 3. váratlan helyzetekre fenntartott tüzelőanyag/energia; 4. kitérő célrepülőtér eléréséhez szükséges tartalék tüzelőanyag/energia az esetleg szükséges kitérő célrepülőtér eléréséhez; 5. vésztartalék tüzelőanyag/energia, amely nem lehet kevesebb, mint: i. látvarepülési szabályok (VFR) szerint nappal, látható tereptárgyak alapján történő tájékozódással történő repülés esetén 20 percnyi, a legjobb hatótávolsághoz tartozó sebességgel történő repüléshez szükséges tüzelőanyag/energia; vagy ii. látvarepülési szabályok (VFR) szerint, de nem a látható tereptárgyak alapján történő tájékozódással vagy éjszaka történő repülés esetén 30 percnyi, a legjobb hatótávolsághoz tartozó sebességgel történő repüléshez szükséges tüzelőanyag/energia; vagy iii. műszer szerinti repülési szabályok (IFR) szerinti repülés esetén a célrepülőtér felett, normál körülmények között, 1 500 láb (450 m) magasságban, 30 percnyi várakozási sebességgel történő repüléshez szükséges tüzelőanyag/energia, a kitérő célrepülőtérre vagy (amennyiben nem szükséges kitérő célrepülőtér kiválasztása) a célrepülőtérre történő érkezés idejére becsült helikoptertömeggel számítva; 6. többlet-tüzelőanyag/energia a várható késések vagy a különleges műveleti korlátozások figyelembevétele érdekében; valamint 7. többlet-tüzelőanyag/energia, amennyiben a parancsnok azt szükségesnek ítéli. d) Az üzemben tartónak biztosítania kell, hogy ha egy légi járműnek az eredetileg tervezettől eltérő útvonalon vagy célrepülőtérig kell továbbrepülnie, akkor a szükséges felhasználható tüzelőanyag/energia kiszámítására szolgáló repülés közbeni újratervezési eljárások tartalmazzák a következőket: 1. a hátralevő útvonalrepüléshez szükséges tüzelőanyag/energia; 2. tartalék tüzelőanyag/energia, amely az alábbiakból tevődik össze: i. váratlan helyzetekre fenntartott tüzelőanyag/energia; ii. kitérő tartalék tüzelőanyag/energia az esetleg szükséges kitérő célrepülőtér eléréséhez; iii. vésztartalék tüzelőanyag/energia; valamint iv. kiegészítő tüzelőanyag/energia, amennyiben a repülés típusa szükségessé teszi; 3. többlet-tüzelőanyag/energia a várható késések vagy a különleges műveleti korlátozások figyelembevétele érdekében; valamint 4. többlet-tüzelőanyag/energia, amennyiben a parancsnok azt szükségesnek ítéli. e) A b)–d) pontok alternatívájaként a 3 175 kg-ot meg nem haladó legnagyobb engedélyezett felszállótömegű helikopterrel nappal, látható tereptárgyak alapján történő tájékozódással repült útvonalakon történő repülések, illetve helikopterrel végzett helyi műveletek esetén a tüzelőanyag-/energiagazdálkodási stratégiának biztosítania kell, hogy a repülésnek vagy repülések sorozatának a befejezésekor a vésztartalék tüzelőanyag/energia elegendő legyen az alábbiakhoz: 1. 30 percig tartó repülés a legjobb hatótávolságot biztosító sebességgel; vagy 2. 20 percnyi repülés a legjobb hatótávolságot biztosító sebességgel, amennyiben a repülés olyan területen történik, ahol folyamatosan rendelkezésre áll megfelelő műveleti terület”. CAT.OP.MPA.192 A repülőterek és műveleti területek kiválasztása – helikopterek a) Műszeres időjárási körülmények (IMC) közötti repülések esetében, amennyiben időjárási okokból nem lehetséges az indulási helyszínre történő visszatérés, az üzemben tartónak olyan felszálló kitérő repülőteret kell választania, amely normál utazósebességen történő repüléssel egyórányi repülési időn belüli távolságra esik. b) A tervezési fázisban az üzemben tartónak minden, a műszer szerinti repülési szabályok (IFR) szerint végrehajtott repülés esetén a légiforgalmi szolgálatoknak (ATS) leadott repülési tervben ki kell választania és meg kell határoznia egy vagy több repülőteret vagy műveleti területet, hogy normál működés közben két biztonságos leszállási lehetőség álljon rendelkezésre, az SPA.HOFO.120 pont b) bekezdésében előírtak kivételével. c) Az üzemben tartónak megfelelő biztonsági tartalékokat kell biztosítania a repülés tervezésekor az előre jelzett időjárási viszonyok a leszállás várható időpontjában történő lehetséges romlásának figyelembevétele érdekében. d) Minden egyes IFR-repülés esetén az üzemben tartónak biztosítania kell, hogy rendelkezésre álljanak a szükséges eszközök a navigáláshoz és a célrepülőtéren való leszálláshoz vagy a tervezett megközelítési és leszállási művelet végrehajtására való képesség elvesztése esetén a kitérő célrepülőtéren való leszálláshoz.”; n) a CAT.OP.MPA.195. pont helyébe a következő szöveg lép: „CAT.OP.MPA.195 Tüzelőanyag-/energiaterv – repülés közbeni tüzelőanyag-/energiagazdálkodási stratégia – helikopterek a) Az üzemben tartónak eljárásokat kell kidolgoznia annak biztosítására, hogy repülés közben történjen tüzelőanyag-/energiamennyiség-ellenőrzés és tüzelőanyaggal/energiával való gazdálkodás. b) A parancsnoknak figyelemmel kell kísérnie a fennmaradó felhasználható tüzelőanyag/energia mennyiségét, biztosítandó, hogy az védett, valamint hogy az nem kevesebb, mint egy olyan repülőtérig vagy műveleti területig történő repüléshez szükséges tüzelőanyag/energia, ahol biztonságos leszállás hajtható végre. c) A parancsnok tájékoztatja a légiforgalmi irányítást (ATC) a »minimális tüzelőanyag/energia« állapotról a »MINIMÁLIS TÜZELŐANYAG« bejelentésével, amikor a parancsnok: 1. úgy határozott, hogy leszáll egy repülőtéren vagy műveleti területen; valamint 2. számításai szerint az adott repülőtértől vagy műveleti területtől mért meglévő távolság bármilyen változása, illetve egyéb légiforgalmi késések a tervezettnél kevesebb vésztatalék tüzelőanyaggal/energiával történő leszállást eredményezhetik. d) A parancsnok a »MAYDAY MAYDAY MAYDAY FUEL« üzenet sugárzásával jelzi a »tüzelőanyaggal/energiával összefüggő vészhelyzetet«, amikor az a felhasználható tüzelőanyag/energia, amely a becslések szerint a legközelebbi olyan repülőtérre vagy műveleti területre történő leszálláskor rendelkezésre fog állni, ahol biztonságos leszállás hajtható vége, kevesebb, mint a tervezett vésztartalék tüzelőanyag/energia.”; o) a következő CAT.OP.MPA.200 pont helyébe a következő szöveg lép: „CAT.OP.MPA.200 A légi jármű különleges tüzelőanyag-feltöltése és -leeresztése a) Különleges tüzelőanyag-feltöltés és -leeresztés kizárólag akkor végezhető, ha az üzemben tartó: 1. kockázatértékelést végzett; 2. eljárásokat dolgozott ki; valamint 3. képzési programot dolgozott ki az ilyen műveletekben részt vevő személyzet számára. b) A különleges tüzelőanyag-feltöltés és -leeresztés következőket jelenti: 1. járó hajtóművel vagy forgó rotorokkal végzett tüzelőanyag-feltöltés; 2. tüzelőanyag-feltöltés és -leeresztés utasok be- vagy kiszállása közben, illetve utasokkal a fedélzeten; valamint 3. kerozin feltöltése és leeresztése. c) Repülőgépek esetén bármilyen különleges tüzelőanyag-feltöltési vagy -leeresztési eljáráshoz és azok bármilyen változtatáshoz az illetékes hatóság előzetes jóváhagyása szükséges. d) Helikopterek esetén a forgó rotorral végzett tüzelőanyag-feltöltési eljárásokhoz és azok bármilyen változtatáshoz az illetékes hatóság előzetes jóváhagyása szükséges.”; p) a CAT.OP.MPA.245 a) 1. pont helyébe a következő szöveg lép: „1. kezdheti meg a repülést; vagy”; q) a CAT.OP.MPA.246 pont a) bekezdése helyébe a következő lép: „a) a csökkentett mennyiségű váratlan helyzetekre fenntartott tüzelőanyagra/energiára vonatkozó eljárás alkalmazása esetén az elhatározási pontot; vagy”; r) a CAT.OP.MPA.260 pont helyébe a következő szöveg lép: „CAT.OP.MPA.260 Tüzelőanyag-/energia- és olajellátás A parancsnok csak akkor kezdheti meg a repülést, illetve repülés közbeni újratervezés esetén csak akkor folytathatja azt, ha megbizonyosodik arról, hogy a légi járművön – a várható repülési körülményeket figyelembe véve – legalább a repülés biztonságos befejezéséhez elegendő felhasználható tüzelőanyag/energia és olaj található.”; s) a CAT.OP.MPA.280 „Repülés közbeni tüzelőanyag-gazdálkodás – repülőgépek” pont helyébe a következő szöveg lép: „CAT.OP.MPA.280 [SZÁNDÉKOSAN ÜRES OLDAL].”; t) a CAT.OP.MPA.281 pontot el kell hagyni; u) a CAT.POL.A.220. pont f) bekezdésének helyébe a következő lép: „f) A repülőgép várható tömege a két hajtómű leállásának feltételezett pontjában nem lehet kevesebb, mint amely magában foglalja a feltételezett leszálló repülőtér eléréséhez, közvetlenül a leszállóterület fölé legalább 1 500 lábon (450 méteren) történő megérkezéshez és azt követően 15 percnyi, utazóteljesítménnyel vagy tolóerővel történő repüléshez elegendő tüzelőanyagot/energiát.”; v) a CAT.POL.A.420 pont d) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „d) A repülőgép várható tömege a két hajtómű leállásának feltételezett pontjában nem lehet kevesebb, mint amely magában foglalja a feltételezett leszálló repülőtér eléréséhez, közvetlenül a leszállóterület fölé legalább 1 500 lábon (450 méteren) történő megérkezéshez és azt követően 15 percnyi, utazóteljesítménnyel vagy tolóerővel történő repüléshez elegendő tüzelőanyagot/energiát.”; w) a CAT.IDE.A.195 pont e) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „e) A fedélzeti adatrögzítő működésbe lépésével és leállásával kapcsolatos logikára vonatkozó követelmények megegyeznek a pilótafülke-hangrögzítő működésbe lépésével és leállásával kapcsolatos logikára vonatkozó, a CAT.IDE.A.185 pontban meghatározott követelményekkel.”;