A Tanács 2093/2002/EK rendelete

(2002. november 26.)

az Indiából származó, poliészterrel terjedelmesített fonal (PTY) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a kivetett ideiglenes vámok végleges beszedéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre [1], és különösen annak 9. cikkére,

tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,

mivel:

A. ÁTMENETI INTÉZKEDÉSEK

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Indiai behozatal | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Piaci részesedés | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Árak | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Termelési volumene | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Gyártási kapacitás | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Kapacitáskihasználás | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Készletek | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Értékesítési volumen | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Piaci részesedés | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Átlagos értékesítési ár | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Nyereségesség | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Beruházások | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Eszközök hozama | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Pénzforgalom | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Foglalkoztatottak | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Bérek | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Termelékenység | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(1) A Bizottság az 1412/2002/EK rendelettel [2] (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából származó, poliészterrel terjedelmesített fonal Közösségbe irányuló behozatalára.

(2) Ugyanakkor a Bizottság az 1411/2002/EK rendelettel [3] az Indiából származó PTY behozatalára átmeneti kiegyenlítő vámot is kivetett.

(3) Emlékeztettek arra, hogy a dömping és a kár vizsgálata 2000. október 1-jétől 2001. szeptember 30-ig tartott (vizsgálati időszak, VI). Az ideiglenes rendeletben elírást találtak, és megerősítik, hogy – amint az az alábbi különböző táblázatokból látható – a kárelemzés szempontjából fontos fejlemények vizsgálata az 1996. január 1-jétől (és nem 1997 október 1-jétől amint az az ideiglenes rendeletben szerepel) a VI végéig tartott (mérlegelési időszak). Ezt az időszakot a közösségi ipar gazdasági helyzetének általános fejlődése elemzésének ismeretében választották ki, figyelembe véve az 1996-ban Indonézia, Malajzia, Tajvan és Thaiföld ellen bevezetett dömpingellenes intézkedések hatását.

B. TOVÁBBI ELJÁRÁS

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Indiai behozatal | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Piaci részesedés | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Árak | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Termelési volumene | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Gyártási kapacitás | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Kapacitáskihasználás | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Készletek | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Értékesítési volumen | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Piaci részesedés | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Átlagos értékesítési ár | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Nyereségesség | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Beruházások | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Eszközök hozama | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Pénzforgalom | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Foglalkoztatottak | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Bérek | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Termelékenység | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(4) Ideiglenes dömpingellenes vámnak az Indiából származó PTY behozatalára történő kivetését követően néhány érdekelt fél írásos észrevételeket nyújtott be. Azok a felek, akik ezt kérték, szóbeli meghallgatásra is lehetőséget kaptak.

(5) A Bizottság minden további, a végleges megállapításhoz szükségesnek tartott információt beszerzett és megvizsgált.

(6) Minden felet tájékoztattak azokról a fontos tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges dömpingellenes vám kivetését, valamint az ideiglenes vámként biztosított összegek beszedését szándékoznak ajánlani. Biztosítottak részükre egy bizonyos időszakot is, amelyen belül a fenti információk nyilvánosságra hozatala után előterjeszthetik kifogásaikat.

(7) A Bizottság által már az átmeneti szakaszban elvégzett ellenőrző látogatásokon túl az Unifi Textured yarns Ltd. vállalatot, egy írországi székhelyű közösségi PTY-termelőt az átmeneti intézkedések bevezetését követően is meglátogatták.

(8) A felek szóbeli és írásos észrevételeit megvizsgálták, és az ideiglenes megállapításokat adott esetben ennek megfelelően módosították.

C. VIZSGÁLT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Indiai behozatal | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Piaci részesedés | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Árak | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Termelési volumene | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Gyártási kapacitás | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Kapacitáskihasználás | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Készletek | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Értékesítési volumen | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Piaci részesedés | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Átlagos értékesítési ár | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Nyereségesség | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Beruházások | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Eszközök hozama | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Pénzforgalom | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Foglalkoztatottak | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Bérek | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Termelékenység | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(9) Az indiai exportáló termelők azt állították, hogy a Bizottság az elemzésében nem vette figyelembe, hogy a Közösségben a PTY-nak három különböző piaci szegmense ismert, amit szerintük alátámaszt az Indiából, más harmadik országokból származó, valamint a közösségi ipar által gyártott PTY átlagos értékesítési árai közötti jelentős eltérés. Ezen exportáló termelők szerint ezt megerősíti az a tény, hogy a közösségi ipar átlagára a VI alatt több mint 50 %-kal magasabb volt, mint az indiai importár, ami állításuk szerint arra utal, hogy a Közösségben előállított PTY nem minden tekintetben azonos az Indiából származó PTY-nal.

(10) Emlékeztetni kell arra, hogy előzetesen már megállapították, hogy, nincs lényeges különbség a PTY különböző típusainak és minőségi változatainak alapvető fizikai tulajdonságaiban és felhasználásában, és hogy ezért ezen eljárás szempontjából a PTY valamennyi típusát egyetlen terméknek kell tekinteni. Továbbá ideiglenesen arra a következtetésre jutottak, hogy az Indiában előállított és a Közösségbe kivitt PTY alapvető fizikai tulajdonságai és alkalmazásai hasonlók, mint a közösségi termelők által előállított PTY-é, amelyet ezért a 384/96/EK rendelet (az alaprendelet) 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonlónak kell tekinteni. Ebben a tekintetben az eladási árak közötti különbség önmagában nem tekinthető a hasonló termék meghatározása kritériumának.

(11) Emellett a piaci szegmentáció érve tekintetében nem hoztak fel, illetve nem találtak objektív kritériumok szerint olyan egyértelmű megkülönböztetésre vonatkozó bizonyítékot, amely alátámaszthatta volna azt a következtetést, hogy az Indiából behozott és a közösségi ipar által előállított termékek egymástól eltérő termékek. Maga az eladási ár – különösen a dömping- és támogatási gyakorlat ismeretében – nem tekinthető elegendőnek a piaci szegmensek létrehozásához. Ami a terméktípusok között megállapított különbségeket illeti, amelyeknél valóban szerepet játszanak a különféle árképzési szempontok, ezt figyelembe veszik az alákínálási és kárkiküszöbölési szintnek az e rendelet (48) preambulumbekezdésében adott magyarázat szerinti kiszámításánál.

(12) A fenti okok miatt elvetették az érvet, és megerősítették azokat a következtetéseket, hogy a PTY egyetlen terméknek tekintendő, és hogy ezen a szinten átfogó elemzés készüljön.

(13) További észrevételek hiányában megerősítették a vizsgált terméknek és a hasonló terméknek az ideiglenes rendelet (11)–(13) preambulumbekezdésében megállapított meghatározását.

D. MINTAVÉTEL

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Indiai behozatal | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Piaci részesedés | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Árak | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Termelési volumene | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Gyártási kapacitás | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Kapacitáskihasználás | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Készletek | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Értékesítési volumen | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Piaci részesedés | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Átlagos értékesítési ár | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Nyereségesség | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Beruházások | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Eszközök hozama | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Pénzforgalom | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Foglalkoztatottak | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Bérek | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Termelékenység | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(14) Az indiai exportáló termelőre vonatkozó mintavételi eljárást illetően nem érkezett észrevétel, és ezért az ideiglenes rendelet (14)–(23) preambulumbekezdésében megállapított következtetéseket megerősítik.

E. DÖMPING

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Indiai behozatal | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Piaci részesedés | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Árak | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Termelési volumene | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Gyártási kapacitás | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Kapacitáskihasználás | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Készletek | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Értékesítési volumen | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Piaci részesedés | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Átlagos értékesítési ár | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Nyereségesség | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Beruházások | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Eszközök hozama | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Pénzforgalom | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Foglalkoztatottak | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Bérek | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Termelékenység | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

1. Rendes érték

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Indiai behozatal | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Piaci részesedés | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Árak | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Termelési volumene | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Gyártási kapacitás | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Kapacitáskihasználás | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Készletek | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Értékesítési volumen | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Piaci részesedés | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Átlagos értékesítési ár | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Nyereségesség | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Beruházások | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Eszközök hozama | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Pénzforgalom | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Foglalkoztatottak | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Bérek | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Termelékenység | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(15) Az átmeneti rendelkezések bevezetése után a három megvizsgált indiai exportáló termelő különböző okokból vitatta a gyártási költség, az értékesítési, általános és adminisztratív költségek (SGA-költségek) meghatározásának eredményeit, amelyeket a rendes kereskedelmi forgalom vizsgálatánál, valamint a rendes érték kiszámításához vettek alapul.

(16) Egy exportáló termelő azt állította, hogy a fogyasztási részarány tekintetében és bizonyos alapanyagok kétszeri beszámítása miatt hibák fordultak elő, ami kihatott az adott termék termelési költségeire.

(17) Ezt az állítást részben visszautasították, mivel az exportáló termelő bizonyos alapanyagok adatait nem adta meg időben ahhoz, hogy azokat ellenőrizni lehetett volna. Bizonyos információk csak az ellenőrző látogatás után érkeztek be. A Bizottság – mint mindig –a döntését a helyszíni ellenőrzés előtt megadott adatokra alapozta.

(18) Ugyanaz az exportáló termelő azzal érvelt, hogy az érintett termék SGA-költségeit szabályosan megadta, de a Bizottság ezeket a kiadásokat mégis túl magasra irányozta elő, mivel a vállalat éves jelentésében szereplő és az SGA-költségekben benne foglalt bizonyos "üzemi ráfordítások" (azaz adminisztratív költségek) valójában a gyártási költségeket érintették. Továbbá azt is állította az exportáló termelő, hogy az árfolyamnyereséget az SGA-költségekbe nem számították bele.

(19) Az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdése szerint "(…) Mérlegelni kell a szabályos költségfelosztáshoz bemutatott bizonylatokat, feltéve, hogy erre a költségfelosztásra hagyományosan került sor." Az SGA-költségek kiszámításánál a Bizottság a vállalat éves jelentésében szereplő auditált információra támaszkodott, mivel a vállalat a kérdőív vonatkozó részeit nem teljesen töltötte ki. Ezért nem állt rendelkezésre olyan információ, amely más költségfelosztást tett volna lehetővé. Az éves jelentésben kimutatott üzemi ráfordítások a számlák egy olyan részét képezték, amely eltért a gyártási költségektől, és külön szerepelt. Ebből arra a következtetésre jutottak, hogy ezeket az üzemi ráfordításokat a vállalat által megadott gyártási költségek nem tartalmazták, és hogy ezeket az SGA-költségekben kell szerepeltetni. Ami az árfolyamnyereséget illeti, ez az összeg a vállalat éves jelentésében kimutatott gyártási költségekben szerepelt. Ennek következtében ezt az állítást visszautasították, és az erre vonatkozó eredeti számítást megerősítik.

(20) Egy másik exportáló termelő más költségfelosztási módszert kért az SGA-költségekben szereplő finanszírozási költségeket illetően. Véleménye szerint az üzemi tőkét illetően a forgalmi alapon történő költségfelosztás a megfelelő módszer, a határidős beruházási hitelek esetén az adott termék termelése a költségfelosztás legmegfelelőbb módszere. Továbbá a kettős beszámítás elkerülése érdekében figyelemmel kell lenni arra a tényre, hogy ugyanazokon a berendezéseken a termékeket sorozatban állítják elő egymást követően.

(21) A számítási módszerrel kapcsolatos első állítást fogadták el, mivel bebizonyosodott, hogy valóban ez a legalkalmasabb ezeket a költségeket illetően. Az SGA-költségeket ezért felülvizsgálták, mielőtt a rendes kereskedelmi forgalom vizsgálatánál és a rendes érték matematikai kiszámításánál alapul vették volna. A második állítást vissza kellett utasítani, mivel a helyszíni ellenőrzés során megvizsgált információk nem utaltak kettős beszámításra, és ezért ezt az állítást nem lehetett bizonyítani.

(22) Minden exportáló termelő azt állította, hogy nem volt méltányos a belföldi eladási költségekbe beszámítani a tengeri fuvarozás költségeit, mivel ilyen fuvarozási költségek nem merültek fel.

(23) Ezt az állítást elfogadták, és az SGA-költségeket felülvizsgálták mielőtt a rendes kereskedelmi forgalom vizsgálatánál és a rendes érték kiszámításánál alapul vették volna.

(24) Egy másik exportáló termelő azt állította, hogy (1) a Bizottság bizonyos tételeket kétszer vett figyelembe, és ezért az SGA-költségekben szereplő finanszírozási költségek arányosan növekedtek; (2) a Bizottság az SGA-költségeket nem termék, illetve belföldi piaci alapon, hanem ügyosztályok szerint osztotta fel, és így a költségfelosztásnál az érintett terméken túl más termékeket is figyelembe vett; (3) a Bizottság eltért a VI-től, és a gyártási költségek és az SGA-költségek kiszámításánál a VI-ben befejeződő utolsó üzleti évet vette alapul; és (4) a Bizottság bizonyos terméktípusokat csoportosított, és ezzel eltért a saját termékellenőrzési számaitól, amelyeknek megfelelő összehasonlítást kellene biztosítaniuk.

(25) Ezt az első állítást elfogadták, és ezért az SGA-költségeket e költségekre tekintettel módosították. Ami a második állítást illeti, ismét emlékeztettek az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésének a (19) preambulumbekezdésben említett rendelkezésére. A helyszíni ellenőrzés ideje alatt a Bizottságnak nem hoztak a tudomására olyan bizonylatokat, amelyekből kitűnt volna, hogy a vállalat hagyományosan termék, illetve piaci alapon végzett volna költségfelosztást. Ezért ezt az állítást elutasították, és az SGA-költségek ügyosztályi alapon történő felosztását megerősítették. Az SGA-költségek tekintetében a harmadik állítást részben elfogadták, mivel a Bizottság a legutóbbi üzleti évről olyan auditált információt kapott, amely magában foglalta a VI második felét, ezért ezeket a költségeket a legújabb rendelkezésre álló információk alapján újraszámították. A gyártási költségek tekintetében ezt az állítást visszautasították, mivel a Bizottság a kiszámításnál a köztes termék össztermelését vette alapul, míg az exportáló termelő által megadott adatok csak az össztermelés egy részére vonatkoztak. Ezért abból indultak ki, hogy a Bizottság számítása átfogja az össztermelést, és ezzel reprezentatív alapra épült. A negyedik állítást visszautasították, mivel a Bizottság a megfelelő összehasonlítást biztosító termékellenőrzési számokon kívül semmilyen terméktípust nem csoportosított. Csak a köztes termékek bizonyos típusait csoportosították, amelyeket a vizsgált termék gyártásához használtak, mégpedig egy az exportáló termelő által a rendes kereskedelmi forgalomban a gyártási költségek és a rendes érték kiszámításához megadott táblázat szerint.

2. Exportár

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Indiai behozatal | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Piaci részesedés | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Árak | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Termelési volumene | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Gyártási kapacitás | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Kapacitáskihasználás | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Készletek | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Értékesítési volumen | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Piaci részesedés | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Átlagos értékesítési ár | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Nyereségesség | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Beruházások | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Eszközök hozama | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Pénzforgalom | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Foglalkoztatottak | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Bérek | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Termelékenység | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(26) Az exportár megállapításához nem érkeztek be észrevételek. Ezért az ideiglenes rendelet (32) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat megerősítik.

3. Összehasonlítás

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Indiai behozatal | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Piaci részesedés | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Árak | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Termelési volumene | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Gyártási kapacitás | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Kapacitáskihasználás | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Készletek | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Értékesítési volumen | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Piaci részesedés | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Átlagos értékesítési ár | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Nyereségesség | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Beruházások | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Eszközök hozama | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Pénzforgalom | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Foglalkoztatottak | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Bérek | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Termelékenység | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

i. Vámvisszatérítés a Vámjogosultsági Igazolvány (DEPB) szerint

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Indiai behozatal | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Piaci részesedés | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Árak | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Termelési volumene | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Gyártási kapacitás | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Kapacitáskihasználás | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Készletek | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Értékesítési volumen | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Piaci részesedés | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Átlagos értékesítési ár | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Nyereségesség | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Beruházások | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Eszközök hozama | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Pénzforgalom | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Foglalkoztatottak | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Bérek | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Termelékenység | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(27) Valamennyi indiai exportáló termelő fenntartotta azt az állítását, hogy az alaprendeletnek a rendes értékre vonatkozó 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja, illetve 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja szerint kért kiigazítást a DEPB-rendszer keretében biztosított előnyök esetében a kivitelt követően kellett volna elfogadni (az ideiglenes rendelet (34) preambulumbekezdése).

(28) Szem előtt kell tartani, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének bevezető mondata szerint "… megfelelő visszatérítésre kerül sor olyan tényezőknél meglévő különbségek esetében, amelyek bizonyíthatóan befolyásolják az árak összehasonlíthatóságát.…" Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja szerint kiigazításra akkor kerül sor, ha mindkét következő feltétel egyidejűleg teljesül: először is a hasonló termékre vagy az abban feldogozott termékekre importterhet rónak ki, ha az exportáló országban történő fogyasztásra szánják, másodsorban ezeket az importterheket visszatérítik vagy nem szedik be, amikor a terméket a Közösségbe viszik ki. Ezeknek a feltételeknek az alapján határozzák meg az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket a szóban forgó tényezők esetében. Az átmeneti szakaszban nem találtak meggyőző bizonyítékot az első feltétel teljesülésére. Következésképpen nem lehetett kiigazítást végrehajtani a vámvisszatérítésre. A 2. cikk (10) bekezdésének k) pontja szerint "kiigazítás más tényezőknél meglévő különbségek esetében is végezhető,… amennyiben az árak összehasonlíthatóságára gyakorolt hatás e bekezdés alapján kimutatható, különösen, ha a fogyasztók a belföldi piacon tartósan különböző árakat fizetnek az e tényezők esetében meglévő különbségek miatt." Jelen esetben nem bizonyították, hogy a fent említett feltételek teljesültek, mivel az exportáló termelők állításuk alátámasztására nem szolgáltattak meggyőző bizonyítékot. Ezért nem kerülhetett sor kiigazításra más tényezőknél meglévő különbségek esetében, és az ideiglenes rendelet (34) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat megerősítik.

ii. Vámvisszatérítés az Előzetes Engedélyezési Rendszer szerint (EER)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Indiai behozatal | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Piaci részesedés | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Árak | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Termelési volumene | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Gyártási kapacitás | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Kapacitáskihasználás | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Készletek | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Értékesítési volumen | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Piaci részesedés | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Átlagos értékesítési ár | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Nyereségesség | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Beruházások | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Eszközök hozama | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Pénzforgalom | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Foglalkoztatottak | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Bérek | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Termelékenység | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(29) Két indiai exportáló termelő fenntartotta azt az állítását, hogy az alaprendeletnek a rendes értékre vonatkozó 2. cikke (10) bekezdésének b), illetve 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja szerint kért kiigazítást az EER keretében biztosított előnyök esetében el kellett volna fogadni (az ideiglenes rendelet (34) preambulumbekezdése). Továbbá mindkét exportáló termelő azzal érvelt, hogy a Bizottság az említett rendszert a párhuzamos szubvencióellenes eljárással összefüggésben részletesen megvizsgálta, és nem kiegyenlíthetőként fogadta el. Ezért, valamint a két eljárás közötti állítólagos ellentmondás megszüntetése érdekében az említett visszatérítést meg kellett volna adni. A két exportáló termelő továbbá azzal érvelt, hogy indokolatlan bizonyítási terhet jelent az annak kimutatására vonatkozó előírás, hogy az exportáló országban történő gyártáshoz felhasznált alapanyagok vámösszetevőt tartalmaznak.

(30) Ezzel kapcsolatban emlékeztetni kell, hogy minden dömpingellenes eljárást önmagában elbírálnak, és a vizsgálatnál azokat a mindenkori tényeket és jogi körülményeket veszik alapul, amelyek eltérhetnek minden más eljárás tényeitől és jogi körülményeitől. Ezért a két külön eljárás párhuzamosságának érve irrelevánsnak tekintendő. Minden esetben az 1411/2002/EK bizottsági rendelet (66) preambulumbekezdésében megállapították, hogy "… mindkét rendszer (Előzetes engedélyek és Előzetes engedély köztes szállításokra) kiegyenlíthetőnek tekinthető. A vizsgált vállalatok azonban bizonyítni tudták, hogy nem hoztak be több vámmentes terméket, mint amennyit az exportálandó termékek gyártására használtak." Ez az idézet azonban csak egy általános alapelvet állapít meg. Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell a 2. cikk (10) bekezdése bevezető mondatának, a 2. cikk (10) bekezdése b) pontjának és a 2 cikk (2) bekezdése k) pontjának a (28) preambulumbekezdésben említett feltételeire. Akárcsak az ideiglenes rendelet esetében, itt sem bizonyosodott be, hogy az alaprendeletben meghatározott feltételek teljesültek, mivel az exportáló termelők nem nyújtottak be olyan meggyőző bizonyítékot, amely kérelmüket teljes egészében igazolta volna. Továbbá meg kell jegyezni, hogy nem jelent indokolatlan bizonyítási terhet az exportáló termelők számára az annak kimutatására vonatkozó előírás, hogy az exportáló országban történő gyártáshoz felhasznált alapanyagok vámösszetevőt tartalmaznak. Az átmeneti intézkedések bevezetésekor az exportáló termelő könyvelési bizonylatai által dokumentált költségek esetében megfelelő visszatérítést fogadtak el; más esetekben a kérvényeket elutasították. Ez azt mutatta, hogy a vállalatok abban a helyzetben voltak, hogy kérés szerint bizonyítani tudták a kérdőívben a hasonló termékre és az abban feldolgozott anyagokra kivetett importterheket, ha azokat Indiában történő fogyasztásra szánták. Következésképpen és a (28) preambulumbekezdésben ismertetett okokból nem került volna sor vámvisszatérítés kiigazítására, és az ideiglenes rendelet (34) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat megerősítik.

iii. Jövedéki adó

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Indiai behozatal | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Piaci részesedés | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Árak | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Termelési volumene | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Gyártási kapacitás | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Kapacitáskihasználás | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Készletek | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Értékesítési volumen | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Piaci részesedés | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Átlagos értékesítési ár | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Nyereségesség | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Beruházások | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Eszközök hozama | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Pénzforgalom | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Foglalkoztatottak | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Bérek | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Termelékenység | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(31) Egy exportáló termelő fenntartotta, hogy kiigazítást kér az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése b) pontja szerint olyan nagyságrendben, amely megfelel egy a hasonló termékre Indiában történő fogyasztás esetére kirótt közvetett adónak, amelyet a Közösségbe kivitt termékre visszatérítettek.

(32) Az átmeneti intézkedések bevezetésekor megállapították, hogy a vállalatnak az érintett termék kivitelét követően ténylegesen visszatérítették a jövedéki adót. Mivel azonban a vállalat nem tudta bizonyítani, hogy részére ezt a közvetett adót teljes mértékben visszatérítették, az összeget lefelé igazították ki. Az átmeneti intézkedések elfogadása után a szóban forgó exportáló termelő a Bizottság kérésére további kiegészítő információt és bizonylatokat mutatott be kérelme alátámasztására, amelyeket megvizsgáltak. E vizsgálat keretében ezeket az információkat meggyőzőnek találták, ezért a kérelemnek teljes mértékben helyt adtak. Következésképpen módosították az ideiglenes rendelet (35) preambulumbekezésében foglalt megállapításokat.

iv. Forgalmi adó

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Indiai behozatal | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Piaci részesedés | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Árak | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Termelési volumene | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Gyártási kapacitás | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Kapacitáskihasználás | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Készletek | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Értékesítési volumen | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Piaci részesedés | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Átlagos értékesítési ár | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Nyereségesség | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Beruházások | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Eszközök hozama | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Pénzforgalom | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Foglalkoztatottak | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Bérek | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Termelékenység | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(33) Egy másik exportáló termelő fenntartotta azon állítását, hogy az indiai kormánynak üzemek kevésbé fejlett területeken való létesítésének ösztönzésére irányuló politikája eredményeként a vállalatok mentesültek a forgalmi adó fizetése alól, és ennek megfelelő kiigazítást kért. A benyújtott információ és a helyszíni ellenőrzés igazolta, hogy minden belföldi kimenő számlából kitűnt, hogy a szóban forgó exportáló termelő mentesült ennek az adónak a fizetése alól, ami a számlákban nem volt külön kimutatva. Ezért nem volt bizonyíték arra, hogy a vállalat az említett adót belföldi eladásokon bevételezte és azt az illetékes kormányhivatalnak beszolgáltatta, és a belföldi piacon eladott hasonló terméket nem terhelte ilyen forgalmi adó. Következésképpen az ideiglenes rendelet (36) preambulumbekezdésében ismertetett megállapítást megerősítik.

v. Kereskedelem szintje

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Indiai behozatal | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Piaci részesedés | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Árak | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Termelési volumene | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Gyártási kapacitás | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Kapacitáskihasználás | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Készletek | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Értékesítési volumen | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Piaci részesedés | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Átlagos értékesítési ár | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Nyereségesség | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Beruházások | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Eszközök hozama | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Pénzforgalom | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Foglalkoztatottak | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Bérek | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Termelékenység | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(34) Egy indiai exportáló termelő fenntartotta, hogy kiigazítást kér az érintett terméknek a hazai piacon és az exportpiacon történő eladása közötti különbségekre (az ideiglenes rendelet (37) preambulumbekezdése).

(35) A kérdőívre adott válaszokból és a helyszíni ellenőrzés alatt adott információból azonban kitűnt, hogy az indiai hazai piacon a funkció és az ár tekintetében nem volt tartós, érzékelhető különbség a különféle kereskedelmi szintek között. Új információt nem nyújtottak be. Közvetkezésképpen az ideiglenes rendelet (37) preambulumbekezdésében ismertetett megállapításokat megerősítik.

4. Dömpingkülönbözet

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Indiai behozatal | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Piaci részesedés | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Árak | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Termelési volumene | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Gyártási kapacitás | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Kapacitáskihasználás | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Készletek | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Értékesítési volumen | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Piaci részesedés | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Átlagos értékesítési ár | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Nyereségesség | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Beruházások | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Eszközök hozama | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Pénzforgalom | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Foglalkoztatottak | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Bérek | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Termelékenység | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(36) Mivel nem érkezett észrevétel vagy új információ, a (39)–(44) preambulumbekezdésben megállapított módszert megerősítik.

(37) A felülvizsgált a rendes érték súlyozott átlagának és az exportár súlyozott átlagának terméktípusonként, gyártelepi paritáson történő összehasonlítása kimutatta a dömpinget az összes vizsgált exportáló termelő esetében. Az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdése szerint az együttműködő, de a mintában nem szereplő vállalatokra megadott súlyozott átlagos dömpingkülönbözetet szintén felülvizsgálták. A felülvizsgált számítások a maradvány dömpingkülönbözetet is érintették. A magas szintű együttműködésre tekintettel a maradvány dömpingkülönbözetet a legmagasabb, egy együttműködő termelőre meghatározott dömpingkülönbözet nagyságrendjében állapították meg.

(38) Az elvámolás előtti cif importár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözet a következő:

Indo Rama Synthetics Limited | 10,7 %, |

Reliance Industries Limited | 6,1 %, |

Welspun Syntex Limited | 17,0 % |

A mintában nem szereplő együttműködő exportáló termelők | 8,9 % |

Maradvány dömpingkülönbözet | 17,0 %. |

F. A KÖZÖSSÉGI IPAR

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Indiai behozatal | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Piaci részesedés | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Árak | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Termelési volumene | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Gyártási kapacitás | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Kapacitáskihasználás | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Készletek | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Értékesítési volumen | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Piaci részesedés | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Átlagos értékesítési ár | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Nyereségesség | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Beruházások | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Eszközök hozama | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Pénzforgalom | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Foglalkoztatottak | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Bérek | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Termelékenység | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(39) Röviddel az átmeneti intézkedések bevezetése után a Dupont SA, az átmeneti szakaszban a közösségi ipar meghatározásába tartozó egyik együttműködő közösségi termelő – állítólag a közösségi piac alacsony importárai miatt – végleg megszüntette a PTY gyártását a Közösségben. Mivel a gyártást végleg megszüntették, a továbbiakban nem volt indokolt a Dupont SA-t a közösségi iparhoz tartozó vállalatként kezelni. Következésképpen a végleges megállapítások meghatározása szempontjából úgy ítélték meg, hogy a közösségi ipart a két fennmaradó együttműködő termelő, nevezetesen az UNIFI Textured Yarns Ltd és a Sinterama Spa alkossa.

(40) Ezért megvizsgálták, hogy vajon e két vállalat termelése még mindig a közösségi termelés jelentős részét teszi-e ki az alaprendelet 5. cikke (4) bekezdésében megállapítottak szerint. Megállapították, hogy a két fennmaradó együttműködő közösségi termelő összesített termelési volumene a hasonló termék közösségi össztermelésének a 30 %-át tette ki a VI alatt. Ezzel részesedésük meghaladja a fent említett cikkben meghatározott 25 %-os küszöbértéket. Következésképpen ez a két vállalat képviseli a közösségi ipart az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének megfelelően.

(41) Az indiai exportáló termelők azzal érveltek, hogy az előzetes kárelemzés a közösségi termelők kisebb hányadának helyzete alapján készült. Állításukat arra a tényre alapozták, hogy a panaszt tevő, a vizsgálatban ténylegesen együttműködő közösségi termelők nem képviselték a közösségi termelés nagyobb hányadát.

(42) Ez az érvelés helytelen, és azt elutasították, mivel a két fennmaradó termelő a közösségi össztermelés több mint 25 %-át képviseli. Ezért megerősítették, hogy ez a két együttműködő közösségi termelő alkotja a közösség ipart az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében.

G. KÁR

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Indiai behozatal | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Piaci részesedés | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Árak | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Termelési volumene | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Gyártási kapacitás | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Kapacitáskihasználás | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Készletek | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Értékesítési volumen | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Piaci részesedés | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Átlagos értékesítési ár | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Nyereségesség | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Beruházások | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Eszközök hozama | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Pénzforgalom | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Foglalkoztatottak | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Bérek | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Termelékenység | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

1. Közösségi fogyasztás

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Indiai behozatal | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Piaci részesedés | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Árak | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Termelési volumene | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Gyártási kapacitás | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Kapacitáskihasználás | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Készletek | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Értékesítési volumen | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Piaci részesedés | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Átlagos értékesítési ár | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Nyereségesség | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Beruházások | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Eszközök hozama | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Pénzforgalom | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Foglalkoztatottak | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Bérek | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Termelékenység | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(43) Új információk hiányában megerősítik a közösségi fogyasztással kapcsolatban az ideiglenes rendelet (54)–(55) preambulumbekezdésében szereplő előzetes megállapításokat. A közösségi fogyasztás a mérlegelési időszak folyamán a következőképpen alakult:

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

EU-fogyasztás | 285640 | 341660 | 369031 | 353376 | 360176 | 339352 |

1996 = 100 | 100 | 120 | 129 | 124 | 126 | 119 |

2. Indiából származó behozatal

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Indiai behozatal | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 |

1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 |

Piaci részesedés | 2,7 % | 5,0 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % |

Árak | 1,9 | 2,0 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 |

1996 = 1997 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Termelési volumene | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Gyártási kapacitás | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Kapacitáskihasználás | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Készletek | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Értékesítési volumen | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Piaci részesedés | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Átlagos értékesítési ár | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Nyereségesség | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Beruházások | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Eszközök hozama | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Pénzforgalom | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Foglalkoztatottak | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Bérek | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Termelékenység | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(44) Az indiai behozatal volumene abszolút értékben csaknem megháromszorozódott a mérlegelési időszak során, az 1996. évi 7583 tonnáról 22683 tonnára nőtt a VI alatt. Meg kell jegyezni, hogy 1999-től a VI-ig tartó időszakban, amikor a közösségi összfogyasztás csökkent, az indiai behozatal volumene csaknem megkétszereződött.

(45) Az indiai behozatal részesedése a közösségi piacon belül az 1996. évi 2,7 %-ról 6,7 %-ra nőtt a VI alatt. A behozatal volumenének 1999 és a VI közötti gyors növekedésével párhuzamosan az indiai behozatal piaci részesedése 3,3 %-ról 6,7 %-ra nőtt, miközben a közösségi összfogyasztás csökkent.

(46) Az átlagos importár az 1996 és 1997 közötti kezdeti növekedést követően csökkent. A legalacsonyabb szintet 1999-ben érte el.

(47) Az Indiából származó behozatal volumenével és árával kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (56)–(58) preambulumbekezdésében foglalt előzetes megállapításokat megerősítik.

(48) Tekintettel a közösségi ipar összetételében bekövetkezett fent említett változásokra az áralákínálással kapcsolatos számításokat felülvizsgálták. Az ár-alákínálási különbözet kiszámítására használt, az ideiglenes rendelet (59) és (61) preambulumbekezdésében ismertetett módszer azonban nem változott. Emlékeztetni kell arra, hogy az áralákínálás elemzésének céljából az Indiából származó PTY különféle típusainak árát összehasonlították a közösségi ipar által gyártott és eladott hasonló típusú termékek árával. Ezzel szemben az átlagos árak összehasonlítása – amint azt az indiai exportáló termelők javasolták – nem venné figyelembe a különféle terméktípusokat, és ezért félrevezető eredményhez vezetne.

(49) Ennek alapján a közösségi ipar árainak százalékában kifejezett felülvizsgált ár-alákínálási különbözetek a vizsgálatban együttműködő exportáló termelők esetében 23 és 28 % közötti tartományban mozogtak

3. A közösségi ipar helyzete

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Termelési volumene | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Gyártási kapacitás | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Kapacitáskihasználás | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Készletek | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Értékesítési volumen | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Piaci részesedés | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Átlagos értékesítési ár | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Nyereségesség | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Beruházások | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Eszközök hozama | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Pénzforgalom | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Foglalkoztatottak | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Bérek | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Termelékenység | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(50) Miután az egyik együttműködő közösségi termelőt – a fentebb említettek szerint – kizárták a közösségi ipar meghatározásából, az előzetesen megállapított, kárra vonatkozó mutatókat ennek megfelelően felülvizsgálták. Az alábbi adatok a kárra vonatkozó mutatók változását mutatják a mérlegelési időszak alatt a két fennmaradó együttműködő termelő tekintetében. Az információk bizalmas jellege miatt – mivel a közösségi ipar csak két közösségi termelőből áll – a számadatokat indexálták.

Termelés, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás (1996 = 100)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Termelési volumene | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 |

Gyártási kapacitás | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 |

Kapacitáskihasználás | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Készletek | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Értékesítési volumen | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Piaci részesedés | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Átlagos értékesítési ár | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Nyereségesség | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Beruházások | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Eszközök hozama | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Pénzforgalom | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Foglalkoztatottak | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Bérek | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Termelékenység | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(51) A közösségi ipar termelési volumene a mérlegelési időszakban 18 %-kal nőtt. Meg kell jegyezni, hogy a legnagyobb mértékű növekedésre 1996 és 1998 között került sor. Ezt követően a termelés változó görbét mutatott, és a vizsgálati időszakban az 1998. évihez hasonló szintet ért el.

(52) A gyártási kapacitást az üzembe állított gépek óránkénti maximális névleges teljesítménye alapján állapították meg, megszorozva az éves elméleti munkaórák számával, figyelembe véve a karbantartás miatti és az egyéb hasonló termelés megszakításokat.

(53) A gyártási kapacitás két lépésben nőtt. Az első, 16 %-os növekedésre 1996 és 1998 között került sor. Meg kell jegyezni, hogy a közösségi ipar termelési volumene ugyancsak hasonló mértékben növekedett ugyanezen időszak alatt, aminek az eredménye stabil, magas szintű kapacitáskihasználás volt. A második növekedés 1999 és a vizsgálati időszak vége között következett be, amikor a gyártási kapacitás körülbelül 14 %-kal nőtt. Ezen időszak alatt a termelés szintje viszonylag stabil maradt, ez a magyarázata a kapacitáskihasználás csökkenésének.

Készletek (1996 = 100)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Készletek | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Értékesítési volumen | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Piaci részesedés | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Átlagos értékesítési ár | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Nyereségesség | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Beruházások | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Eszközök hozama | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Pénzforgalom | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Foglalkoztatottak | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Bérek | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Termelékenység | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(54) A készleteknek az 1996–1999 közötti csökkenését az értékesítési volumennek az ugyanezen időszak alatti termelési volumenhez viszonyított jelentős mértékű növekedése magyarázza. Ezt követően a készletek az értékesítési volumen jelentős csökkenése következtében nőttek, míg a termelés kis mértékben növekedett.

Értékesítési volumen, piaci részesedés, és növekedés (1996 = 100)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Értékesítési volumen | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 |

Piaci részesedés | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Átlagos értékesítési ár | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Nyereségesség | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Beruházások | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Eszközök hozama | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Pénzforgalom | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Foglalkoztatottak | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Bérek | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Termelékenység | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(55) A közösségi ipar értékesítési volumene 6 %-kal nőtt a mérlegelési időszak alatt. A legmagasabb értéket az 1998. év folyamán érte el (21 %-os növekedést 1996-hoz viszonyítva), majd a rákövetkező időszakban 13 %-kal csökkent.

(56) Az 1996–1998 közötti időszakban a közösségi ipar értékesítési volumene a Közösségen belüli összfogyasztás fejlődéséhez képest kevésbé jelentős mértékben nőtt. Ezt követően csökkenése markánsabb volt, mint a Közösségben 1998 és a vizsgálati időszak közötti, a PTY iránti általános kereslet csökkenése. Ez a magyarázata annak, hogy a piaci részesedések folyamatosan csökkentek.

(57) Az indiai exportáló termelők azt állították, hogy a Közösségnek a mérlegelési időszak alatt az összes közösségi termelő piaci részesedésének alakulását figyelembe kellett volna vennie, nemcsak a közösségi ipar piaci részesedésének alakulását. Ez a piaci részesedés általános növekedését mutatta volna.

(58) Meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése szerint a kár meghatározása alatt a közösségi iparnak okozott jelentős kárt kell érteni. Ezért a kár meghatározása a (42) preambulumbekezdésnek megfelelően a közösségi ipart alkotó együttműködő közösségi termelők általános gazdasági helyzetére korlátozódik. Emellett a (86) preambulumbekezdésben szereplő táblázat azt mutatja, hogy a többi közösségi termelő piaci részesedése is jelentős mértékben csökkent a mérlegelési időszak alatt. Valójában a többi közösségi termelő szerepét az okozati összefüggéssel kapcsolatban értékelték. Ezért az érvet elutasították.

Értékesítési ár (1996 = 100)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Átlagos értékesítési ár | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Nyereségesség | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Beruházások | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Eszközök hozama | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Pénzforgalom | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Foglalkoztatottak | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Bérek | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Termelékenység | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(59) A közösségi ipar átlagos értékesítési ára 1996 és 1998 között stabil maradt, az azt követő időszakban pedig 5 %-kal csökkent. Emlékeztetőül: a közösségi piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló típusok megfelelő összehasonlításai 23–28 % közötti alákínálási különbözetet mutattak.

Nyereségesség (1996 = 100)

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Nyereségesség | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Beruházások | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Eszközök hozama | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Pénzforgalom | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Foglalkoztatottak | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Bérek | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Termelékenység | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(60) A közösségi iparnak a közösségi piaci nettó árbevételben kifejezett nyereségessége meredeken zuhant, a mérlegelési időszak alatt az 1996. évi pozitív szintről a vizsgálati időszak alatti jelentősen negatív szintre.

Beruházások és tőkeemelési képesség (1996 = 100)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Beruházások | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Eszközök hozama | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Pénzforgalom | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Foglalkoztatottak | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Bérek | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Termelékenység | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(61) A beruházások szintje különösen 1996-ban és 1998-ban volt magas, ami közvetlen kapcsolatban állt a gyártási kapacitás növekedésével. A vizsgálati időszak alatt a beruházások rendkívül korlátozott mértékűek voltak a fenti évekhez viszonyítva.

(62) A közösségi ipar tőkeemelési képessége a mérlegelési időszak kezdetén nem függött komolyan sem a külső pénzügyi szolgáltatóktól, sem az anyavállalatoktól. Mindemellett, tekintettel a vizsgálati időszak alatti veszteségek szintjére, a tőkeemelési képesség komoly veszélybe került a vizsgálati időszakban.

Beruházások hozama (1996 = 100)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Eszközök hozama | 100 | 170 | 130 | 25 | –5 | –45 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Pénzforgalom | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Foglalkoztatottak | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Bérek | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Termelékenység | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(63) A nettó eszközállomány hozamát (amely a nyereségességet fejezi ki a közösségi ipar teljes eszközállományának százalékában) ebben az esetben megfelelő mutatószámnak tekintették.

(64) A nettó eszközállomány hozamának fejlődése összhangban állt a nyereségességi adatokkal, és a Közösség pénzügyi helyzetének egyértelmű romlását mutatta, különösen az 1998. évet követően.

(65) Az indiai exportáló termelők a PTY saját ára, valamint a PTY előállításához használt legfontosabb alapanyag (név szerint a POY) áralakulása alapján megkérdőjelezték a nettó eszközállomány hozamának szintjét. Azzal érveltek, hogy a PTY átlagos értékesítési ára jobban emelkedett, mint a POY ára, és ennek a nettó eszközállomány hozamának pozitív irányú fejlődését kell eredményeznie.

(66) Mindenekelőtt meg kell jegyezni, hogy 1999 és a vizsgálati időszak között a PTY és a POY átlagára hasonlóan változott. Másodszor: figyelembe kell venni a többi költségelemet is, például a felhasznált egyéb anyagokat, valamint a gyártás költségét. Mindezeket az elemeket ellenőrizték és figyelembe vették a nyereségesség és a beruházások hozamának a mérlegelési időszak tekintetében történő megállapításához. Ebben a tekintetben az eszközök értékének alakulását is figyelembe kell venni. Ezért az érvet elutasították.

Pénzforgalom (1996 = 100)

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Pénzforgalom | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 |

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Foglalkoztatottak | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Bérek | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Termelékenység | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(67) A pénzforgalmi adatok igazolták a közösségi ipar pénzügyi helyzetének romlását. A pénzforgalom a teljes vizsgálati időszak alatt pozitív maradt, és 1999-ban érte el a legmagasabb értéket. Ez a legmagasabb érték főként az 1998. évre elkönyvelt jelentős számú eladással kapcsolatos 1999. évi készpénzbeáramlással van összefüggésben, amelyet ténylegesen csak 1999-ben vételeztek be.

Foglalkoztatás, bérek és termelékenység (1996 = 100)

| 1996 | 1997 | 1998 | 19999 | 2000 | VI |

Foglalkoztatottak | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 |

Bérek | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 |

Termelékenység | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 |

(68) A foglalkoztatottak száma a mérlegelési időszak folyamán 23 %-kal nőt.. Ugyanezen időszak alatt a foglalkoztatási költségek 45 %-kal emelkedtek.

(69) A mérlegelési időszak alatt a termelékenység 5 %-kal csökkent.

A közösségi ipar helyreállása a korábbi dömpinget követően

(70) Az 1996–1998 közötti időszakban a közösségi ipar pénzügyi helyzete kielégítő volt, ami arra utal, hogy – legalábbis részben – helyreállt a harmadik országokból származó dömpingelt behozatal hatását követően, amely behozatalra 1996-ban dömpingellenes intézkedéseket vezettek be. Ezt követően 1999 és a vizsgálati időszak között – a dömpingelt indiai behozatal növekedése következtében – a közösségi ipar helyzete ismét ingataggá vált.

Tényleges dömpingkülönbözetek

(71) A végleges dömpingkülönbözetek egyértelműen jelentős mértékűek. A dömpingelt behozatal volumenét és árát tekintve ezeknek a dömpingkülönbözeteknek a hatása nem elhanyagolható.

4. A kárral kapcsolatos következtetések

(72) Azt az előzetes következtetést, hogy a közösségi ipar a VI alatt az alaprendelet 3. cikkének értelmében jelentős kárt szenvedett, megerősítik. A közösségi ipar ingatag helyzete az 1998. évet követően vált nyilvánvalóvá. 1996 és 1998 között a közösségi ipar termelési volumene valóban nőtt (+ 17 %), és a kapacitáskihasználás szintje magas volt, az értékesítési volumen szintén nőtt (+ 21 %), míg az értékesítési árak stabilak maradtak, és az iparág még mindig nyereséges volt (a nettó forgalomra vetített hozam, a teljes eszközállomány hozama és a pénzforgalom helyzete tekintetében). Következésképpen a közösségi ipar növelni tudta a beruházásokat, a foglalkoztatottak számát és a pénzforgalom kedvező maradt ezen időszak alatt. Ezt a pozitív fejleményt az Indonéziával, Thaifölddel és Malajziával szemben bevezetett dömpingellenes intézkedések – amelyek helyreállították a tisztességes kereskedelmet a Közösség piacán – és a PTY közösségi fogyasztása bővülésének együttes pozitív hatása magyarázza.

(73) 1998 után a közösségi ipar helyzete jelentősen romlani kezdett. Még ha a termelés volumene stabil is maradt, a kapacitáskihasználás hét százalékponttal, az értékesítés volumene 13 %-kal csökkent, míg az értékesítési árak 5 %-kal csökkentek. Következésképpen a közösségi ipar jelentős veszteségeket szenvedett, és ez a beruházások szintjét is érintette.

(74) Az indiai exportáló termelők azzal érveltek, hogy a fentiekben részletesen ismertetett, kárra vonatkozó mutatók közül néhány pozitívan változott a mérlegelési időszak alatt, és így nem utalt károk keletkezésére.

(75) Mindenekelőtt meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően az e cikkben felsorolt egyetlen gazdasági tényező sem ad egyértelmű útmutatást arra, hogy a közösségi ipar jelentős kárt szenved-e. Még fontosabb, hogy miközben való igaz, hogy a közösségi ipar gazdasági helyzete javult az 1996–1998 közötti időszakban, a számadatok és a fenti következtetések világosan kimutatják a közösségi ipar helyzetének jelentős romlását az 1998. évet követő időszakban és a közösségi ipar által a VI-ben elszenvedett jelentős kárt. Az érvet ezért elutasították, és megerősítették a fenti következtetést, hogy a közösségi ipar jelentős kárt szenvedett.

H. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

1. Bevezetés

(76) Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően újra megvizsgálták, hogy a (42) preambulumbekezdésben meghatározott, a közösségi ipar által elszenvedett jelentős kárt az Indiából származó dömpingelt behozatal okozta-e. Az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésének megfelelően a Bizottság más olyan ismert tényezőket is újra megvizsgált, amelyek kárt okozhattak a közösségi iparnak, annak biztosítása érdekében, hogy az említett tényezők által okozott kárt ne tulajdonítsák tévesen a dömpingelt behozatalnak.

2. A dömpingelt behozatal hatása

(77) 1996 és a VI között az Indiából származó behozatal volumene a háromszorosára nőtt, azaz 7583 tonnáról 22683 tonnára. A növekedésre két lépésben került sor: először 1996 és 1998 között, amikor a behozatal 138 %-kal nőtt, majd 1999 és a VI között, amikor 92 %-kal, 11824 tonnáról 22683 tonnára, azaz körülbelül 10800 tonnával nőtt. Meg kell jegyezni, hogy miközben az első növekedésre akkor került sor, amikor a közösségi piac még bővült, a második olyan időpontban történt, amikor a közösségi fogyasztás jelentős mértékben csökkent (–14000 tonna). Ugyanezen időszak alatt, azaz 1999-től a VI-ig a közösségi ipar értékesítési volumene mintegy 13 %-kal csökkent.

(78) Ugyanez a változás figyelhető meg relatív értelemben. Az indiai exportőr piaci részesedése 2,7 %-ról (1996) 6,7 %-ra nőtt a VI alatt. Erre a növekedésre is két szakaszban került sor: 1996 és 1998 között 2,7 %-ról 4,9 %-ra, 1999 és a VI között pedig 3,3 %-ról 6,7 %-ra.

(79) 1999-ben az indiai importár alacsony szintet, átlagban tonnánként 1,4 EUR-t ért el, ami körülbelül 17 %-os csökkenés az előző évhez és 26 %-os árcsökkenés 1996-hoz képest. Ezzel az alacsony árral az indiai exportőrök növelni tudták eladásaikat, valamint 2000-ben és a VI-ben vissza tudták szerezni elveszített piaci részesedésüket. Az árak ekkor ismét elérték az 1998. évi szintet, de átlagosan még mindig alacsonyabbak voltak az 1996. és 1997. évi szintnél.

(80) Emlékeztetni kell arra, hogy a VI alatt jelentős mértékű – 23–28 % közötti – ár-alákínálási árkülönbözetek jöttek létre. Ez egyértelműen arra utal, hogy a VI-ben az Indiából származó behozatal jelentős nyomást gyakorolt az árakra. Az ilyen szintű ár-alákínálás a VI alatti 6,7 %-os piaci részesedés mellett valóban jelentős negatív hatást gyakorolt erre az átlátható és nyomott közösségi piacra, és egy olyan termékre, amely rendkívül árérzékeny.

(81) Ugyanakkor a közösségi ipar 1996 és 1998 között körülbelül egy százalékpontnyi, 1999 és a VI között pedig további egy százalékpontnyi piaci részesedés csökkenéssel került szembe. Ezt a csökkenést a közösségi ipar árainak alakulása fényében kell vizsgálni. 1998-hoz viszonyítva 1999-ben valóban 7 %-kal kellett csökkentenie árait ahhoz, hogy fenntartsa piaci pozícióját. Emlékeztetni kell arra, hogy ugyanebben az évben az indiai importárak 17 %-kal csökkentek. Ezt követően bár a közösségi ipar árai viszonylag stabilak maradtak egy bizonyos szinten, ami azonban nem volt elegendő a pozitív pénzügyi helyzet fenntartásához. A közösségi ipar az indiai termelőktől eltérően nem volt képes javítani átlagos értékesítési árait a Közösség területén a 2000 és a VI közötti időszakban.

(82) Az 1996–1998 közötti időszakban a közösségi ipar az indiai behozatal növekedése ellenére kedvezően fejlődődött, mivel a növekvő közösségi piacon a különböző országokból (lásd alább) származó PTY behozatalára kivetett dömpingellenes vámok bevezetését követően helyreállt a tisztességes kereskedelem. 1999-től azonban jelentősen romlott a közösségi ipar pénzügyi helyzete. A fenti magyarázatok alapján, az értékesítés volumene és az árak csökkenni kezdtek, ami ismét nagyon hátrányosan hatott a nyereségességre, a beruházások hozamára és a pénzforgalomra. Ez egybeesik azzal az időszakkal, amikor az indiai árak jelentősen csökkentek, és az importvolumen jelentősen növekedni kezdett, vagyis az 1999-től a VI-ig tartó szakaszban megkétszereződött az importvolumen.

3. Egyéb ismert tényezők hatása

Más harmadik országokból származó behozatal

(83) Miután egyik érdekelt fél sem jelentkezett további információkkal vagy észrevételekkel, megerősítették az ideiglenes rendelet (91) preambulumbekezdésében levont következtetést, hogy az Indonéziából és Tajvanról származó behozatal valószínűleg ugyancsak hozzájárult a közösségi ipar által a vizsgálati időszak alatt elszenvedett kárhoz.

(84) Ezen a nagyon átlátható piacon a PTY bármely országból származó, alacsony árú nagyobb mennyiségű behozatala valószínűleg olyan kárt okoz a közösségi iparnak, amelyet jelentősnek lehet tekinteni. Amennyiben azonban az indiai behozatal hatását az Indonéziából és Tajvanról származó behozatal hatásához viszonyítva mennyiségben fejezzük ki, figyelembe kell venni az indiai behozatalnak az 1999 és a VI közötti szakaszban elért jelentős növekedését mind abszolút, mind relatív értékben, valamint az indiai behozatal vizsgálati időszakban elért átlagárát, amely átlagában alacsonyabb az indonéziai és tajvani importáraknál, figyelembe véve, hogy az ilyen behozatalra részben dömpingellenes vámokat vetnek ki. Ilyen körülmények között levonható az a következtetés, hogy az Indiából származó behozatal hatása nyilvánvalóan nem volt kevésbé fontos, mint az Indonéziából és Tajvanról származó behozatalé, és valós és lényegi kapcsolat volt az Indiából származó behozatal, és a közösségi ipar bizonytalan helyzete között.

(85) Ami a többi harmadik országból származó behozatalt illeti, észrevételek hiányában azt az előzetes következtetés is megerősítették, hogy ez nem tekinthető olyannak, amely kárt okozott a közösségi iparnak.

Más közösségi termelők

(86) A bizonyos vállalatoktól kapott és a panaszban szereplő információkon alapuló alábbi táblázat a többi közösségi termelő értékesítési volumenének és piaci részesedésének alakulását mutatja.

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | VI |

Tonna | 134366 | 144831 | 150544 | 136097 | 142797 | 131924 |

Piaci részesedés | 47,0 % | 42,4 % | 40,8 % | 38,5 % | 39,6 % | 38,9 % |

(87) A fenti adatokból látható, hogy a többi közösségi termelő PTY-értékesítésének volumene 1996 és a VI közötti szakaszban mind abszolút értékben, mind relatív értelemben jelentősen csökkent. Ezenkívül emlékeztetni kell arra, hogy ezen közösségi termelők jelentős része ténylegesen az eredeti panaszosok között volt. Ezek avállalatok források hiányában nem voltak képesek teljesen együttműködni a jelenlegi vizsgálatban, azonban teljes mértékben támogatták az eljárást, és teljes mértékben vagy részben együttműködtek más hasonló eljárásokban.

(88) A fentiekre tekintettel arra a következtetésre jutottak, hogy a többi közösségi termelő nem járult hozzá a közösségi ipar által a VI alatt elszenvedett kárhoz.

A közösségi ipar beruházásai

(89) Egyes érdekelt felek azzal érveltek, hogy a közösségi ipar által a mérlegelési időszak alatt végzett komoly beruházások valójában szintén a pénzügyi helyzet romlását okozták.

(90) A fenti magyarázat szerint a közösségi ipar beruházásai összefüggtek a gyártási kapacitás fokozása volt. Az első kapacitásnövekedésre 1996 és 1998 között került sor, amikor a közösségi fogyasztás nőtt. Ezért a közösségi ipar növelte termelési volumenét, és a közösségi piac növekedésével összhangban növelni tudta értékesítési volumenét is. Tekintettel erre a pozitív fejleményre a közösségi ipar másodízben 1999 és a VI között bővítette gyártási kapacitását. A növekedés mintegy 10000 tonnát tett ki. Ez alkalommal azonban a közösségi ipar nem tudta növelni termelését és értékesítési volumenét, hogy ki tudja használni új beruházással növelt kapacitását, és ennek következtében a kapacitáskihasználás jelentősen csökkent. Mivel a PTY-gyártás tőkeigényes iparág, magas állandó költségekkel, a csökkenő termelési és értékesítési volumen 1999 és a VI között közvetlenül a közösségi ipar pénzügyi helyzetének romlását okozták. Azonban a legfontosabb alapanyag ára ez alatt az időszak alatt állandó maradt.

(91) Az 1999 és a VI közötti kapacitásnövekedés valóban negatív hatást gyakorolt a közösségi ipar pénzügyi helyzetére. Ez azért történt, mivel egybeesett a közösségi ipar termelési és értékesítési volumenének csökkenésével. Az utóbbi csökkenést azonban az Indiából származó PTY behozatalának közösségi piacra gyakorolt hatása okozta. Annak ellenére, hogy a közösségi fogyasztás az 1999 és a VI között körülbelül 14000 tonnával csökkent, az Indiából származó PTY importvolumene ugyanezen időszak alatt az agresszív árpolitika következtében mintegy 10000 tonnával nőtt. A PTY indiai importárai jelentősen a közösségi ipar árai alatt maradtak a VI-ben, és a vonatkozó importvolumen olyan mértékben nőtt, hogy a közösségi ipar nem tudta növelni értékesítéseit és termelését, illetve korlátozni értékesítési és termelési volumenének csökkenését, és következésképpen korlátozni az üzembe helyezett többletkapacitás negatív hatását.

(92) Még ha a beruházásokhoz kapcsolódó költségek, és ennek következtében az üzembe helyezett kapacitás növekedése, valóban negatív hatást gyakoroltak a közösségi ipar pénzügyi helyzetére az 1999 és a VI közötti időszakban, ezt a hatást még súlyosbította az a tény, hogy a közösségi iparnak csökkentenie kellett értékesítését, termelési volumenét és értékesítési árait. Ez másrészt az indiai behozatal alacsony árainak nyomására következett be, amelynek volumene ugyanezen időszak alatt több mint megkétszereződött, miközben az általános közösségi fogyasztás csökkent.

(93) Ezért egyértelmű, hogy az Indiából származó dömpingelt behozatal nélkül a közösségi ipar az 1998. évi szinten tudta volna tartani értékesítési árait, és növelni tudta volna termelési és értékesítési volumenét. Ez méretgazdaságosságot eredményezett volna, és tisztességes kereskedelmi feltételek mellett a közösségi ipar fel tudta volna szívni a beruházásaival összefüggő állandó többletköltségek nagy részét, esetleg azok egészét.

A kereslet csökkenése

(94) Míg a közösségi fogyasztás a mérlegelési időszak alatt összességében nőtt, az 1999-től a VI-ig tartó időszakban csökkent. Bár ez a csökkenés egybeesett a közösségi ipar értékesítési volumenének csökkenésével, elsősorban azt kell megjegyezni, hogy a közösségi ipar értékesítési volumene a közösségi fogyasztáshoz viszonyítva nagyobb mértékben csökkent. Másodsorban ugyanezen időszak alatt az Indiából származó behozatal több mint megkétszereződött. Ezért miközben nem zárható ki, hogy ez a keresletcsökkenés káros hatást gyakorolt a közösségi ipar helyzetére, ez elhanyagolhatónak tekinthető a dömpingelt behozatal hatásaihoz viszonyítva.

Globális gazdasági visszaesés

(95) Az indiai exportáló termelők azt állították, hogy a közösségi ipar által elszenvedett kár a világgazdaság 2000 végén kezdődő visszaesésére vezethető vissza, és hogy ezt a kár okainak elemzésekor figyelembe kell venni, és számszerűsíteni kell.

(96) Mindenekelőtt meg kell jegyezni, hogy a fenti elemzésből kitűnik, hogy a közösségi ipar gazdasági helyzete már 2000 vége előtt romlani kezdett. Másodsorban várható lenne, hogy a világgazdasági visszaesés a Közösség minden gazdasági szereplőjét hasonlóan érintse. A rosszabbodó piaci helyzet ellenére az indiai exportáló termelők a Közösségbe történő eladásaikat jelentősen növelni tudták. A fenti magyarázat szerint a közösségi ipar értékesítési volumene a közösségi fogyasztásához viszonyítva nagyobb arányban csökkent. Ezen kívül a világgazdasági visszaesés hatása már tükröződött a fent említett keresletcsökkenésben.

(97) A fentiekre való tekintettel, még ha nem is zárható ki, hogy a gazdasági visszaesés is hatással volt a közösségi ipar helyzetére, az a következtetés vonható le, hogy a dömpingelt behozatal árleszorító hatásával összevetve ez kis jelentőségű.

A közösségi ipar exportteljesítménye

(98) Az indiai exportáló termelők azzal érveltek, hogy a közösségi ipar piaci részesedésének csökkenése annak következménye, hogy inkább a kivitelt választották, mint a hazai értékesítést. A közösségi ipar exportvolumenének növekedése azt mutatja, hogy olyan piacokon versenyképes, ahol tisztességes kereskedelmi feltételek uralkodnak. Emlékeztetni kell arra is, hogy miközben az exportvolumen valóban megnégyszereződött a mérlegelési időszak alatt, a közösségi ipar teljes értékesítéséhez viszonyítva elhanyagolható. Végezetül tudomásul kell venni, hogy a közösségi ipar nyereségességét a közösségi piacon folytatott értékesítés teremti meg. A fenti címszavakra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (96)–(98) preambulumbekezdése szerinti következtetéseket megerősítik.

Alapanyagár

(99) Ezzel kapcsolatban nem érkezett észrevétel, és ezért megerősítik az ideiglenes rendelet (93)–(95) preambulumbekezdésének azon következtetéseit, hogy a közösségi ipar alapanyagára nem okozhatta a közösségi ipar által elszenvedett kárt.

Az érdekelt felek egyéb érvei

(100) Az indiai exportáló termelők azzal érveltek, hogy a termelési volumen VI alatti csökkenése a közösségi ipart alkotó két termelő egyike üzemének szándékos bezárásának tulajdonítható. A vizsgálat azonban azt mutatta, hogy a VI alatt nem volt üzembezárás. Az adott termelő megerősítette, hogy nem került sor üzembezárásra, és azzal érvelt, hogy a termelési volumenében bekövetkezett csökkenés a VI alatt a közösségi piacon alacsony áron kínált PTY mennyisége növekedésének következménye. Ezt az érvet ezért elutasították.

4. A kár okával kapcsolatos következtetés

(101) Végül megerősítették, hogy a dömpingelt behozatal káros hatással volt a közösségi iparra, különösen az 1999-től a VI-ig tartó időszakban, amelynek helyzetét az értékesítési volumen csökkenése, a nyomott árak, a piaci részesedés csökkenése, valamint a pénzügyi helyzet, főleg a nyereségesség és a beruházások hozamának jelentős romlása jellemzi. Ugyanezen időszak alatt az Indiából származó behozatal abszolút értékben és relatív értelemben egyaránt jelentősen nőtt olyan árakon, amelyek mélyen a közösségi ipar árai alatt voltak.

(102) A következő egyéb ismert tényezőket vizsgálták: más harmadik országból származó behozatal, többi közösségi termelő értékesítése, a közösségi ipar beruházásai, keresletcsökkenés, világgazdasági visszaesés, alapanyagárak és a közösségi ipar exportteljesítménye. Megállapították, hogy ezek közül néhány tényező szintén károsan hatott a közösségi ipar helyzetére. E tényezők hatása tovább súlyosbította az Indiából származó behozatal növekedésének a közösségi ipar helyzetére gyakorolt súlyosan negatív hatását, amely önmagában véve is jelentős kárt okozott a közösségi iparnak.

(103) A fenti elemzés alapján, amely kellőképpen megkülönböztette és elválasztotta az összes ismert tényezőt egymástól, valamint azoknak a közösségi iparra gyakorolt hatását a dömpingelt behozatal káros hatásaitól, és miután biztosították, hogy az egyéb tényezők által okozott kárt nem tulajdonítják a dömpingelt behozatalnak, megerősítik, hogy az említett egyéb tényezők hatása nem változtatott azon a tényen, hogy valós és lényeges ok-okozati összefüggés áll fenn a dömpingelt behozatal és a közösségi ipar által elszenvedett jelentős kár között.

I. A KÖZÖSSÉG ÉRDEKE

(104) Az előzetes megállapításokat követően bekövetkezett eseményekre, azaz a Dupont SA üzembezárására tekintettel újra megvizsgálták, hogy a kárt okozó dömpinggel kapcsolatos következtetések ellenére fennálltak-e olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az a következtetés lenne levonható, hogy a Közösségnek nem érdeke végleges dömpingellenes intézkedések bevezetése.

1. A közösségi ipar és más közösségi termelők

(105) Az ideiglenes rendelet megállapításai szerint nincs ok azt feltételezni, hogy a közösségi ipar a hagyományos piaci feltételek mellett nem életképes és versenyképes. A tények azonban azt mutatják, hogy a közösségi ipar léte a tisztességes kereskedelem feltételei nélkül súlyosan veszélyeztetett. A tisztességtelen kereskedelem a Közösség piacán valóban a Dupont SA bezárásához vezetett, amely már nem volt képes fennmaradni a piac jelenlegi válságos helyzetében. Nem kizárt, hogy intézkedések bevezetése nélkül más közösségi termelők is ugyanerre a sorsra jutnának.

(106) Emlékeztetni kell arra, hogy bár csak két közösségi termelő tudott együttműködni a vizsgálatban, az eljárást a közösségi termelés 75 %-át képviselő közösségi termelők teljes mértékben támogatták. A fenti magyarázat szerint a többi közösségi termelő ugyancsak tapasztalta piaci részesedésének és értékesítési volumenének csökkenését a közösségi piacon.

(107) Ezért megerősítik azokat az előzetes következtetéseket, amelyek szerint a közösségi iparnak és a közösségi termelőknek érdekében állna intézkedések bevezetése.

2. Importőrök

(108) Az átmeneti szakaszban nem érkezett válasz egyetlen importőrtől vagy kereskedőtől sem. Az ideiglenes rendeletben azt a következtetést vonták le, hogy az intézkedések bevezetése nem változtatna lényegesen a helyzetükön.

(109) Mivel az átmeneti intézkedések bevezetését követően az érdekelt felek nem nyújtottak be további észrevételeket, a fenti következtetéseket megerősítik.

3. Alapanyag-szállítók

(110) Észrevételek hiányában megerősítik azt az előzetes következtetést, hogy az intézkedések bevezetése a feldolgozóipar érdeke.

4. Felhasználók

(111) Az átmeneti szakaszban csak egyetlen felhasználó működött együtt a vizsgálatban. Mivel az átmeneti intézkedések bevezetését követően nem érkezett észrevétel, megerősítik azt a következtetést, hogy az intézkedések nem lennének hátrányosak a felhasználók életképességére és versenyképességére.

5. Következtetés

(112) Ha nem vezetnének be dömpingellenes intézkedéseket, az súlyosan veszélyeztetné a közösségi ipar és a többi közösségi termelő létét. Ezt erősíti meg az a tény, hogy a közösségi piacon uralkodó tisztességtelen kereskedelem következtében az egyik közösségi termelő nemrég kénytelen volt bezárni a Közösségben lévő üzemét.

(113) Amennyiben nem vezetnek be végleges intézkedéseket, továbbra is fennáll a közösségi ipar nyereségességének a mérlegelési időszak alatt megfigyelt folyamatos csökkenésének a veszélye annak kockázata mellett, hogy további PTY-üzemeket zárnak be a Közösségben.

(114) A fentiekre való tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek arra mutatnak, hogy ne vezessenek be végleges dömpingellenes intézkedéseket.

J. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

1. Kárkiküszöbölési szint

(115) Az ideiglenes rendelet (122)–(125) preambulumbekezésében ismertetett módszer alapján kárkiküszöbölési szintet számítottak ki a bevezetendő végleges intézkedések szintjének megállapítása céljából.

(116) Az indiai exportáló termelők azt állították, hogy a kárt nem okozó ár kiszámításánál alapul vett nyereségszintet önkényesen határozták meg, mivel annak alapja a mérlegelési időszakban megfigyelt legmagasabb haszonkulcs volt.

(117) Emlékeztetni kell arra, hogy a kárt nem okozó ár kiszámításához figyelembe vett nyereségszintnek olyan szintnek kell megfelelnie, amelyet a kárt okozó dömping nélkül a közösségi ipar reálisan elérhet. Az 1998. évet megfelelő referenciaévnek tekintették, mivel úgy gondolták, hogy abban az évben az Indiából származó behozatal még nem gyakorolt nyomást a közösségi ipar áraira, és hogy az intézkedések hatálya alá tartozó országokból származó behozatal már hasonló szintet ért el, mint a VI-ben. Az a tény, hogy az egyik közösségi termelőt ki kellett zárni a közösségi ipar meghatározásából és ezért új nyereségességi számadatokat határoztak meg a mérlegelési időszakra vonatkozóan, nem változtat azon az előzetes megállapításon, hogy az ilyen ipar tisztességes piaci feltételek mellett reálisan számíthat arra, hogy dömpingelt behozatal nélkül 8 %-os nyereségszintet ér el.

(118) A fentieket figyelembe véve az ideiglenes rendelet (122)–(125) preambulumbekezésének megfelelően a kárkiküszöbölési szint megállapítására vonatkozó módszert megerősítették.

(119) Ahogy a fentiekben az ár-alákínálási különbözeteket, a kárkülönbözeteket is felülvizsgálták és módosították.

2. Végleges intézkedések

(120) Tekintettel a fentiekre, valamint az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésével összhangban végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a megállapított dömpingkülönbözet mértékéig, mivel ez minden esetben alacsonyabb volt, mint a kár különbözet.

(121) Tekintettel az Indiával kapcsolatban párhuzamosan folytatott szubvencióellenes eljárásra, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező szubvencionált behozatallal szembeni védelemről szóló, 1997. október 6-i 2026/97/EK tanácsi rendelet [4] (a továbbiakban: a szubvencióellenes alaprendelet) 24. cikke (1) bekezdésével összhangban, valamint az alaprendelet 14. cikke (1) bekezdésével összhangban azonban egy termékre nem lehet egyszerre dömpingellenes vámot és kiegyenlítő vámot megállapítani dömping vagy exporttámogatás ugyanazon esetének ellensúlyozására. Ezért meg kell vizsgálni, hogy a támogatási összegek és a dömpingkülönbözetek ugyanabból a helyzetből származnak-e, és ha igen, milyen mértékben.

(122) A 2094/2002/EK tanácsi rendelettel [5] a támogatás összegének megfelelő végleges kiegyenlítő vámot vetettek ki, amelyről megállapították, hogy minden exportőr esetében alacsonyabb, mint a kárkülönbözet. Minden olyan megvizsgált támogatási rendszer, amelyet kiegyenlíthetőnek találtak, a szubvencióellenes alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében exporttámogatás volt. Ezért az együttműködő indiai exportáló termelőkre megállapított végleges dömpingkülönbözet részben ezen exporttámogatás létezésének tulajdonítható. Ilyen körülmények között nem tűnik indokoltnak a kiegyenlítő és dömpingellenes vámot a véglegesen megállapított exporttámogatás illetve dömpingkülönbözet teljes mértékében bevezetni. A végleges dömpingellenes vámot azonban úgy kell kiigazítani, hogy az tükrözze a tényleges dömpingkülönbözetet, amely az exporttámogatás hatását tükröző végleges kiegyenlítő vám kivetése után marad fenn.

(123) A fentiek alapján a végleges vámok a következők:

Vállalat neve | Dömpingkülön-bözet | Az exporttámoga-tás végleges kiegyenlítő vámjának mértéke | Végleges dömpingellenes vám mértéke |

Indo Rama Synthetics Limited | 10,7 % | 4,1 % | 6,6 % |

Reliance Industries Limited | 6,1 % | 0 % | 6,1 % |

Welspun Syntex Limited | 17,0 % | 9,1 % | 7,9 % |

A mintában nem szereplő együttműködő vállalatok | 8,9 % | 5,2 % | 3,7 % |

Minden egyéb vállalat | 17,0 % | 9,1 % | 7,9 % |

(124) Az e rendeletben az egyes vállalatokra vonatkozóan meghatározott dömpingellenes vámokat a jelenlegi vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ezért ezek az adott vállalatoknak az említett vizsgálat során megállapított helyzetét tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az "összes többi vállalatra" alkalmazandó országos vámokkal) tehát kizárólag az érintett országokból származó és az említett vállalatok és ily módon az említett konkrét jogi személyek által gyártott termékek behozatalára alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében konkrétan névvel és címmel nem említett bármely más vállalat, ezen belül a konkrétan említett vállalatokhoz kapcsolódó vállalatok által gyártott importtermékekre sem alkalmazhatók ezek a vámtételek, azokra "az összes többi vállalatra" vonatkozó vámtételek alkalmazandók.

(125) E vállalatspecifikus dömpingellenes vámok alkalmazására irányuló kérelmeket (pl. vállalat nevének megváltoztatását vagy új termelő-, vagy értékesítő szervezet létesítését követően) minden vonatkozó információval, különösen a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi és exportértékesítéshez kapcsolódó tevékenységei – például az említett névváltozással vagy a termelő- és értékesítő szervezet említett változásával összefüggő – módosítására vonatkozó információkkal együtt haladéktalanul el kell küldeni a Bizottságnak [6]. A Bizottság indokolt esetben a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megfelelően módosítja a rendeletet, frissítve azon vállalatok listáját, amelyekre egyéni vámtételek vonatkoznak.

(126) Mivel a dömpingvizsgálatnál mintavételt alkalmaztak, ennek az eljárásnak a keretében az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdése szerint az egyéni dömpingkülönbözetek megállapítására nem vezethető be az új exportőrök felülvizsgálata. Minden ténylegesen új indiai exportőr és az együttműködő, de a mintában nem szereplő vállalat egyenlő elbírálása érdekében azonban rendelkezést kell hozni, hogy az utóbbi vállalatokra bevezetett vám súlyozott átlaga minden olyan új indiai exportáló termelőre vonatkozzon, aki egyébként az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdése szerint jogosult lenne vállalatspecifikus vámra.

3. Az ideiglenes vám beszedése

(127) A megállapított dömpingkülönbözet nagyságára, valamint a közösségi ipart ért kár mértékére tekintettel fontos, hogy az ideiglenes rendelettel, azaz az 1412/2002/EK rendelettel bevezetett ideiglenes dömpingellenes vám útján biztosított összegeket a végleges vám mértékéig véglegesen beszedjék,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1) Az Indiából származó, az 54023300 KN-kód alá tartozó, poliészterrel terjedelmesített fonal behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetnek ki.

(2) A következő vállalatok által előállított termékekre a vámkezelés előtti nettó közösségi határparitásos árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:

Vállalat | Vám (%) | Kiegészítő Taric-kód |

Chhabria Polyester Corporation Mehta House, 1st Floor 91, Bombay Samachar Marg, Mumbai 400 023, India | 3,7 % | A 388 |

Indo Rama Synthetics Limited 51-A, Industrial Area, Sector III, Pithampur, 453 001, Distt. Dhar, Madhya Pradesh, India | 6,6 % | A 389 |

Microsynth Fabrics Limited 6, Jai Tirath Mansion, Barrack Road, Behind Metro Cinema, Mumbai 400 020, India | 3,7 % | A 390 |

Modern Petrofils NH No 8, Baman Gam, Taluka: Karjan, Distt: Baroda 391 210, India | 3,7 % | A 391 |

Nova Petrochemicals Limited 402, Trividh Chambers, Ring Road, Surat, India | 3,7 % | A 392 |

Parasrampuria Industries Limited 208, Nariman Point, Mumbai 400 021, India | 3,7 % | A 393 |

Reliance Industries Limited Maker Chamber IV, Nariman Point, Mumbai, 400 021, India | 6,1 % | A 394 |

Sarla Polyester Limited 304, Arcadia, 195 Nariman Point, Mumbai 400 021, India | 3,7 % | A 395 |

Supertex Industries Limited Balkrishna Krupa, 2nd Floor, 45/49, Babu Genu Road, Princess Street, Mumbai 400 002, India | 3,7 % | A 396 |

Welspun Syntex Limited Kamani Wadi, 1st Floor, 542 Jaganath Shankar Sheth Road, Chira Bazar, Mumbai 400 002, India | 7,9 % | A 397 |

Az összes többi vállalat | 7,9 % | A 999 |

(3) Hacsak másként nem határozzák meg, a vámtételekre vonatkozó hatályban lévő rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Ha egy új exportáló indiai termelő a Bizottságnak elegendő bizonyítékot nyújt be arra vonatkozóan, hogy

- az 1. cikk (1) bekezdésében ismertetett terméket a vizsgálat időszaka alatt (2000. október 1. és 2001. szeptember 30. között) nem exportálta a Közösségbe,

- nem állt kapcsolatban olyan indiai exportőrrel vagy termelővel, akire az e rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedések vonatkoznak,

- az érintett terméket ténylegesen exportálta a Közösségbe a vizsgálati időszak után, amely alapján az intézkedéseket meghozták, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt egy jelentős mennyiségnek a Közösségbe történő exportálására,

a Tanács a Bizottság javaslata alapján, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően egyszerű többséggel módosíthatja az 1. cikk (2) bekezdését, az új exportáló termelőt felveheti azon vállalatok listájára, akikre az említett cikkben nevezett súlyozott átlagos 3,7 %-os vám vonatkozik.

3. cikk

Az 1412/2002/EK rendelet szerint az Indiából származó, az 54023300 KN-kód alá tartozó, poliészterrel terjedelmesített műszál behozatalára vonatkozólag az ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket az e rendelet által bevezetett vám mértékének megfelelően kell beszedni.

A végleges dömpingellenes vám mértékét meghaladó biztosítékot fel kell szabadítani.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2002. november 26-án.

a Tanács részéről

az elnök

B. Bendtsen

[1] HL L 56., 1996.3.6, 1. o. A legutóbb az 1972/2002/EK rendelettel (HL L 305., 2002.11.7, 1. o.) módosított rendelet.

[2] HL L 205., 2002.8.2, 50. o.

[3] HL L 205., 2002.8.2, 26. o.

[4] HL L 288., 1997.10.21., 1. o.

[5] HL L 323., 2002.11.28., 21. o.

[6] Európai Bizottság, Kereskedelmi Főigazgatóság, B Igazgatóság, J-79 5/17, B-1049 Brüsszel.

--------------------------------------------------