„A. MELLÉKLET

A FOGALOMMEGHATÁROZÁSOKRA VONATKOZÓ PONTOSÍTÁSOK

Ez a melléklet – egyéb, e mellékletekben szereplő meghatározás hiányában – a többi mellékletben alkalmazott szakkifejezések magyarázatát, földrajzi vonatkozású megjegyzéseit vagy meghatározását tartalmazza.

1. FÖLDRAJZI MEGJEGYZÉSEK

Kizárólag statisztikai jelentési célra a következő földrajzi meghatározások alkalmazandók:

— Ausztrália nem foglalja magában a tengerentúli területeit,

— Dánia nem foglalja magában a Feröer-szigeteket és Grönlandot,

— Franciaország magában foglalja Monacót, valamint Guadeloupe, Martinique, Guyana, Réunion és Mayotte francia tengerentúli területeket,

— Olaszország magában foglalja San Marinót és a Vatikánt (Szentszék),

— Japán magában foglalja Okinavát,

— Portugália magában foglalja az Azori-szigeteket és Madeirát,

— Spanyolország magában foglalja a Kanári-szigeteket, a Baleár-szigeteket, valamint Ceutát és Melillát,

— Svájc nem foglalja magában Liechtensteint,

— Az Egyesült Államok magában foglalja az 50 államot, a szövetségi fővárost (Washington D.C.), az Amerikai Virgin-szigeteket, Puerto Ricót és Guamot.

2. AGGREGÁTUMOK

A villamosenergia- és hőtermelők a termelés célja szerint csoportosítandók:

— főtevékenységű termelők: olyan magán- vagy állami tulajdonú termelők, amelyek fő tevékenységükként harmadik feleknek történő eladásra termelnek villamos energiát és/vagy hőt,

— saját célra termelők: olyan magán- vagy állami tulajdonú termelők, amelyek teljes egészében vagy részben saját felhasználásra, elsődleges tevékenységük támogatására termelnek villamos energiát és/vagy hőt.

Megjegyzés: a NACE-osztályozás felülvizsgálatának hatálybalépését követően a Bizottság tovább pontosíthatja a fogalommeghatározásokat a vonatkozó NACE ( 1 ) -hivatkozásoknak a 11. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás szerinti beemelésével.

2.1. Ellátási ágazat

2.1.1. TERMELÉS/BELFÖLDI TERMELÉS

Inert anyagok eltávolítására irányuló műveletek után számított, kitermelt vagy előállított tüzelőanyag-mennyiségek. A termelés magában foglalja a termelő által a termelési folyamat során (pl. fűtésre vagy berendezések és segédberendezések működtetéséhez) felhasznált mennyiségeket, valamint a más energiatermelőknek átalakításra vagy más felhasználásra szánt energiamennyiségeket.

»Belföldi termelés«: az érintett területen belüli forrásokból való termelést jelenti.

2.1.2. VISSZANYERT TERMÉKEK

Csak a feketekőszénre alkalmazandó. Bányák által visszanyert iszapszerű hulladékok és meddőhányókból származó pala.

2.1.3. Egyéb forrásokból származó termékek

Olyan tüzelőanyag-mennyiségek, amelyek előállítását más tüzelőanyagok között tüntetik fel, de amelyeket más tüzelőanyagokhoz kevernek és keverékként használnak fel. E komponens további részleteit a következőképpen kell meghatározni:

— Egyéb forrásokból származó termékek: Szén

— Egyéb forrásokból származó termékek: Olaj- és kőolajtermékek

— Egyéb forrásokból származó termékek: Földgáz

— Egyéb forrásokból származó termékek: Megújuló energiák

2.1.4. IMPORT/EXPORT

Egyéb meghatározás hiányában az »import« a végső származásra (az az ország, ahol az energiaterméket előállították) az országon belüli felhasználásra, az »export« pedig az előállított energiatermék fogyasztásának végső országára utal. Az országok politikai határait átlépő mennyiséget tekintjük importáltnak vagy exportáltnak, függetlenül attól, hogy sor került-e vámkezelésre.

Ha a származási vagy rendeltetési helyet nem lehet bejelenteni, a »Nem meghatározott/Egyéb« megnevezést kell használni.

2.1.5. NEMZETKÖZI (TENGERJÁRÓ) HAJÓK TARTÁLYAI

A nemzetközi hajózásban részt vevő valamennyi lobogó alatt hajózó hajókra szállított tüzelőanyag-mennyiségek. A nemzetközi hajózás történhet tengeren, belvízi tavakon és vízi utakon, továbbá parti tengervizeken. Nem tartoznak ide a következők:

— a belföldi hajózásban részt vevő hajók fogyasztása; azt, hogy belföldi vagy nemzetközi hajózásról van szó, az indulási, valamint az érkezési kikötő alapján kell meghatározni, nem pedig a hajó lobogója vagy nemzetisége alapján,

— a halászhajók fogyasztása,

— a fegyveres erők fogyasztása.

2.1.6. NEMZETKÖZI LÉGI KÖZLEKEDÉS

Légi járművekre nemzetközi légi közlekedés céljából szállított üzemanyagok mennyiségei. Azt, hogy belföldi vagy nemzetközi repülésről van szó, az indulási, valamint az érkezési légikikötő alapján kell meghatározni, nem pedig a légitársaság nemzetisége alapján. Nem foglalja magában a légitársaságok közúti járműveihez felhasznált üzemanyagot (a »Máshol nem szereplő – Közlekedési ágazat« cím alatt kell jelenteni) és a repülőgép-üzemanyagok katonai felhasználását (a »Máshol nem szereplő – Egyéb« cím alatt kell jelenteni).

2.1.7. KÉSZLETVÁLTOZÁSOK

A nemzeti területen tárolt készletek nyitó készletszintje és záró készletszintje közötti különbség. Egyéb meghatározás hiányában a készletfelhalmozás negatív, a készletfelhasználás pedig pozitív számként van feltüntetve.

2.1.8. A NEMZETI TERÜLETEN TÁROLT NYITÓ- ÉS ZÁRÓKÉSZLETEK ÖSSZESEN

A nemzeti területen tárolt valamennyi készlet, beleértve a kormányok, a nagyfogyasztók vagy a készletező szervezetek készleteit, a belépő óceánjárók fedélzetén, a vámszabad területeken tárolt készleteket, illetve a mások számára tárolt készleteket – kétoldalú kormányközi megállapodások keretében vagy sem. A »nyitó« és »záró« fogalmak a beszámolási időszak első, illetve utolsó napjára vonatkoznak. A készletek közé tartoznak a különleges tárolóhelyek valamennyi típusán tárolt készletek, a felszínen vagy a felszín alatt egyaránt.

2.1.9. KÖZVETLEN FELHASZNÁLÁS

Olaj (Nyersolaj és kőolajtermékek), amelyet kőolaj-finomítókban történő feldolgozás nélkül, közvetlenül használnak fel. Magában foglalja a villamos energia termeléséhez elégetett nyersolajat.

2.1.10. KAPOTT ELSŐDLEGES TERMÉKEK

Magában foglalja a közvetlenül, kőolaj-finomítóban történő feldolgozás nélkül felhasznált belföldi vagy importált nyersolajmennyiségeket (beleértve a kondenzátumokat) és a belföldi földgáz-kondenzátumokat (2), és a petrolkémiai iparból visszaáramló mennyiségeket, amelyeket, bár nem elsődleges tüzelőanyagok, közvetlenül használnak fel.

2.1.11. BRUTTÓ FINOMÍTÓI TERMELÉS

Finomító vagy keverőüzemben előállított késztermékek. Nem foglalja magában a finomítói veszteségeket, magában foglalja viszont a finomítói tüzelőanyagot.

2.1.12. ÚJRAHASZNOSÍTOTT TERMÉKEK

Olyan késztermékek, amelyek, miután egyszer már eljutottak a végső fogyasztókhoz, másodszor is visszakerülnek a piaci értékesítési hálózatba (pl. használt kenőanyagok, amelyeket újra feldolgoznak). E mennyiségeket meg kell különböztetni a petrolkémiai iparból történő visszaáramlásoktól.

2.1.13. VISSZAÁRAMLÁS

A végfogyasztóktól a finomítókba feldolgozásra, keverésre vagy eladásra visszakerült kész- vagy félkész termékek. Rendszerint a petrolkémiai eljárások melléktermékei.

2.1.14. TERMÉKEK KÖZÖTTI TRANSZFEREK

Minőségi előírásuk megváltozása, vagy más termékkel történő keverésük miatt átminősített mennyiségek. Egy termék negatív értékét egy (vagy több) pozitív értéknek kell kompenzálnia egy vagy több termék esetében és fordítva; az összes nettó eredménynek nullát kell kiadnia.

2.1.15. TRANSZFERÁLT TERMÉKEK

Importált kőolajtermékek, amelyeket további finomítás céljából nyersanyaggá minősítenek vissza, a végfogyasztók részére történő szállítás nélkül.

2.1.16. STATISZTIKAI KÜLÖNBSÉGEK

Számított érték az ellátás szempontjából történő számítás (felülről építkező megközelítés) és a felhasználás szempontjából történő számítás (alulról építkező megközelítés) különbségeként kerül meghatározásra. A nagyobb statisztikai különbségek okát meg kell állapítani.

2.2. Átalakítási ágazat

Az átalakítási ágazaton belül csak a más tüzelőanyaggá átalakított tüzelőanyagok mennyiségeit kell bejelenteni. A fűtésre, a berendezések működtetéséhez és általában véve az átalakítás támogatására felhasznált tüzelőanyag-mennyiségeket az »Energiaágazat« alatt kell feltüntetni.

2.2.1. FŐTEVÉKENYSÉGŰ CSAK VILLAMOS ENERGIÁT TERMELŐ LÉTESÍTMÉNYEK (ERŐMŰVEK)

Főtevékenységű termelők által csak villamos energiát termelő egységekben/erőművekben villamos energia termelésére felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.2.2. FŐTEVÉKENYSÉGŰ, HŐT ÉS VILLAMOS ENERGIÁT KAPCSOLTAN TERMELŐ (CHP) LÉTESÍTMÉNYEK

Főtevékenységű termelők által CHP-egységekben villamos energia és/vagy hő termelésére felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.2.3. FŐTEVÉKENYSÉGŰ TERMELŐK ÁLTAL CSAK HŐT TERMELŐ LÉTESÍTMÉNYEK (FŰTŐMŰVEK)

Főtevékenységű termelők által csak hőfejlesztő egységekben/erőművekben hő termelésére felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.2.4. SAJÁT CÉLRA CSAK VILLAMOS ENERGIÁT TERMELŐ LÉTESÍTMÉNYEK (ERŐMŰVEK)

Saját célra termelők által csak villamos energiát termelő egységekben/erőművekben villamos energia termelésére felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.2.5. SAJÁT CÉLRA HŐT ÉS VILLAMOS ENERGIÁT KAPCSOLTAN (CHP) TERMELŐ LÉTESÍTMÉNYEK

Saját célra termelők által CHP-egységekben villamos energia termelésére felhasznált tüzelőanyagok teljes, és a hőtermelésre felhasznált tüzelőanyagoknak az értékesített hő előállítására használt arányos része. A hőtermelésre felhasznált tüzelőanyagok arányos, nem értékesített részét (saját célra felhasznált hő) a NACE-osztályozáson alapuló végsőenergia-felhasználás meghatározott ágazata szerint kell jelenteni. A nem értékesített, hanem nem pénzügyi megállapodások alapján más szervekhez vagy más tulajdonában lévő szervekhez szállított hőt az értékesített hővel azonos elv szerint kell jelenteni.

2.2.6. SAJÁT CÉLRA CSAK HŐT TERMELŐ LÉTESÍTMÉNYEK (FŰTŐMŰVEK)

Saját célra termelők által csak hőt termelő létesítményekben (fűtőművek) felhasznált tüzelőanyagok azon arányos része, amely megfeleltethető az értékesített hő mennyiségének. A hőtermelésre felhasznált tüzelőanyagok arányos, nem értékesített részét (saját célra felhasznált hő) a NACE-osztályozáson alapuló végsőenergia-felhasználás meghatározott ágazata szerint kell jelenteni. A nem értékesített, hanem nem pénzügyi megállapodások alapján más szervekhez vagy más tulajdonában lévő szervekhez szállított hőt az értékesített hővel azonos elv szerint kell jelenteni.

2.2.7. KŐSZÉNBRIKETT-ÜZEMEK

Kőszénbrikett-üzemekben kőszénbrikett előállítására használt tüzelőanyag-mennyiségek.

2.2.8. KOKSZOLÓ KEMENCÉK

Kokszoló kemencékben kokszolókemence-koksz és kamragáz előállítására használt tüzelőanyag-mennyiségek.

2.2.9. BARNASZÉNBRIKETT-/TŐZEGBRIKETT-ÜZEMEK

Barnaszénbrikett-üzemekben barnaszénbrikett előállításához használt tüzelőanyag-mennyiségek, illetve tőzegbrikett előállításához használt tőzegmennyiségek.

2.2.10. GÁZGYÁRAK

Gázgyárakban és széngázosító üzemekben gázgyári gáz előállítására használt tüzelőanyag-mennyiségek.

2.2.11. NAGYOLVASZTÓ

A nagyolvasztókba – vagy a tetején keresztül a vasérccel együtt, vagy az alul lévő csöveken keresztül a felmelegített fújtatott levegővel együtt – érkező tüzelőanyag-mennyiségek.

2.2.12. A SZÉN CSEPPFOLYÓSÍTÁSA

Szintetikus olaj termelésére felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.2.13. GÁZT CSEPPFOLYÓSSÁ ALAKÍTÓ ÜZEMEK

Folyékony tüzelőanyaggá átalakított gáz-halmazállapotú tüzelőanyag-mennyiségek.

2.2.14. FASZÉN-ELŐÁLLÍTÓ ÜZEM

Faszénné átalakított szilárd biotüzelőanyag-mennyiségek.

2.2.15. KŐOLAJ-FINOMÍTÓK

Kőolajtermékek előállítására felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.2.16. FÖLDGÁZKEVERŐ ÜZEMEK (KEVERT FÖLDGÁZHOZ)

Földgázzal kevert és a földgázhálózatba bevezetett gázmennyiségek.

2.2.17. A MOTORBENZINNEL/DÍZELLEL/KEROZINNEL VALÓ KEVERÉS ESETÉBEN:

Fosszilis anyagokkal kevert, folyékony bioüzemanyag-mennyiségek.

2.2.18. MÁSHOL NEM SZEREPLŐ

Máshol nem szereplő átalakítási tevékenységekhez felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek. Az esetleg e pont alá kerülő elemeket a jelentés megjegyzések részében meg kell magyarázni.

2.3. Energiaágazat

Az energiaipar által a kitermelés (bányászat, kőolaj- és földgáztermelés) vagy az átalakítási tevékenységeket végző üzemek működtetésének támogatására felhasznált mennyiségek. Ez a következő NACE Rev. 2 ágazatoknak felel meg: 05, 06, 19 és 35, NACE Rev.2 alágazat: 09.1, valamint NACE Rev. 2. szakágazatok: 07.21. és 08.92.

Nem foglalja magában a más energiaformába átalakított tüzelőanyag-mennyiségeket (amelyeket az »Átalakítási ágazat« cím alatt kell feltüntetni, vagy az olaj-, gáz- és szénzagy-csővezetékek működtetéséhez felhasznált mennyiségeket [amelyeket a »Közlekedési/Szállítási ágazat« cím alatt kell feltüntetni]).

Magában foglalja az atommaghasításhoz és -fúzióhoz felhasznált vegyi anyagok gyártását és az ezekből a folyamatokból származó termékeket.

2.3.1. A (KAPCSOLT ÉS NEM-KAPCSOLT) ERŐMŰVEK ÉS FŰTŐMŰVEK SAJÁT FELHASZNÁLÁSA

A csak villamos energiát termelő, illetve kapcsolt erőművekben, valamint fűtőművekben támogatási műveletekre energiaként felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.3.2. SZÉNBÁNYÁK

A szénbányászatban a szén kitermelésére és előkészítésére energiaként felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek. A bányához tartozó erőművekben elégetett szénmennyiségeket az »Átalakítási ágazat« cím alatt kell feltüntetni.

2.3.3. KŐSZÉNBRIKETT-ÜZEMEK

Kőszénbrikett-üzemekben a műveletek támogatására energiaként felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.3.4. KOKSZOLÓ KEMENCÉK

Kokszoló kemencékben (kokszolóüzemek) a műveletek támogatására energiaként felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.3.5. BARNASZÉNBRIKETT-/TŐZEGBRIKETT-ÜZEMEK

Barnaszénbrikett-/tőzegbrikett-üzemekben (brikettüzemek) a műveletek támogatására energiaként felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.3.6. GÁZGYÁRAK/GÁZOSÍTÓ ÜZEMEK

Gázgyárakban és széngázosító üzemekben a műveletek támogatására energiaként felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.3.7. NAGYOLVASZTÓK

Nagyolvasztókban a műveletek támogatására energiaként felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.3.8. A SZÉN CSEPPFOLYÓSÍTÁSA

Széncseppfolyósító üzemekben a műveletek támogatására energiaként felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.3.9. CSEPPFOLYÓSÍTÁS (LNG)/VISSZAGÁZOSÍTÁS

Földgáz-cseppfolyósító és visszagázosító üzemekben a műveletek támogatására energiaként felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.3.10. GÁZOSÍTÓ ÜZEMEK (BIOGÁZ)

Biogáz gázosító üzemekben a műveletek támogatására energiaként felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.3.11. GÁZT CSEPPFOLYÓSSÁ ALAKÍTÓ (GTL) ERŐMŰVEK

Gázt cseppfolyóssá alakító üzemekben a műveletek támogatására energiaként felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.3.12. FASZÉN-ELŐÁLLÍTÓ ÜZEMEK

Faszén-előállító üzemekben a műveletek támogatására energiaként felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.3.13. KŐOLAJ-FINOMÍTÓK

Kőolaj-finomítókban a műveletek támogatására energiaként felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.3.14. KŐOLAJ- ÉS FÖLDGÁZKITERMELÉS

Kőolaj- és földgázkitermelő létesítményekben felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek. Nem foglalja magában a csővezetékek veszteségeit (amelyeket az »Elosztási veszteségek« cím alatt kell jelenteni), valamint a csővezetékek működtetéséhez felhasznált energiamennyiségeket (amelyeket a »Közlekedési/Szállítási ágazat« cím alatt kell jelenteni).

2.3.15. MÁSHOL NEM SZEREPLŐ – ENERGIA

Máshol nem szereplő energiával összefüggő tevékenységekhez kapcsolódó tüzelőanyag-mennyiségek. Az esetleg e pont alá kerülő elemeket a jelentés megjegyzések részében meg kell magyarázni.

2.4. Továbbítási és elosztási veszteségek

2.4.1. TOVÁBBÍTÁSI VESZTESÉGEK

A továbbítás következtében a tüzelőanyag-mennyiségekben keletkező veszteség, a továbbításirendszer-üzemeltető által működtetett rendszer részeként. Magában foglalja a technikai és nem technikai veszteséget is. A villamos energia esetében magában foglalja a nem az erőművek szerves részének tekintett transzformátorok veszteségeit is. A földgáz esetében magában foglalja a továbbítás során alkalmazott lefúvatást és fáklyázást is.

2.4.2. HÁLÓZATI (ELOSZTÁSI) VESZTESÉGEK

Az elosztás következtében a tüzelőanyag-mennyiségekben keletkező veszteség, az elosztásirendszer-üzemeltető által működtetett rendszer részeként. Magában foglalja a technikai és nem technikai veszteséget is. A földgáz esetében magában foglalja az elosztás során alkalmazott lefúvatást és fáklyázást is.

2.5. Végső, nem energetikai célú fogyasztás

A nem energiacélra felhasznált fosszilis tüzelőanyag-mennyiségek – el nem égetett tüzelőanyagok.

2.6. Végsőenergia-fogyasztás (a végfelhasználás meghatározása)

2.6.1. IPARI ÁGAZAT

Ez az ipari vállalat által elsődleges tevékenységei támogatására felhasznált tüzelőanyag-mennyiségekre vonatkozik.

A csak hőt termelő vagy CHP-egységek esetében csak az adott szerv által felhasznált hő termelésére elfogyasztott tüzelőanyag-mennyiségeket kell jelenteni. Az értékesített hő, illetve a villamos energia termelésére felhasznált tüzelőanyag-mennyiségeket a megfelelő »Átalakítási ágazat« kategóriánál kell feltüntetni.

2.6.1.1. Bányászat és kőfejtés: NACE Rev., 2., 07. (a 07.21. kivételével) és a 08. ágazatok (a 08.92. kivételével); NACE Rev. 2., 09.9. alágazat.

2.6.1.1.1. Fémtartalmú érc bányászata: [NACE Rev. 2., 07. ágazat; a NACE Rev. 2., 07.21. szakágazat: Urán- és tóriumérc-bányászat kivételével]

2.6.1.1.2. Egyéb bányászat [NACE Rev. 2., 08. ágazat; a NACE Rev. 2., 08.92. szakágazat: Tőzegkitermelés kivételével]

2.6.1.1.3. Bányászati szolgáltatás [NACE Rev. 2., 09. ágazat; a NACE Rev.2., 09.1. alágazat: Kőolaj-, földgáz-kitermelési szolgáltatás kivételével]

2.6.1.2. Élelmiszer-, ital- és dohányáru NACE Rev. 2., 10., 11. és 12. ágazat.

2.6.1.2.1. Élelmiszeripari termékek gyártása [NACE Rev. 2., 10. ágazat]

2.6.1.2.2. Italgyártás [NACE Rev. 2., 11. ágazat]

2.6.1.2.3. Dohánytermékek gyártása [NACE Rev. 2., 12. ágazat]

2.6.1.3. Textil és bőr [NACE Rev. 2., 13., 14. és 15. ágazat] idetartozik a textilgyártás, a ruházati termékek gyártása, valamint a bőrgyártás és kapcsolódó termékek gyártása]

2.6.1.4. Fa és faipari termékek – Fa és faipari, valamint parafatermékek gyártása, kivéve bútoráruk; Szalma és fonott áru gyártása [NACE Rev. 2., 16. ágazat]

2.6.1.5. Cellulóz, papír és nyomdai tevékenység: NACE Rev. 2., 17. és 18. ágazat.

2.6.1.5.1. Papír és papírtermékek [NACE Rev. 2., 17. ágazat]

2.6.1.5.1.1. Cellulózgyártás [NACE Rev. 2., 17.11. szakágazat]

2.6.1.5.1.2. Egyéb papír és papírtermékek [NACE Rev. 2., 17.12. szakágazat és NACE Rev. 2., 17.2. alágazat]

2.6.1.5.2. Nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység [NACE Rev. 2., 18. ágazat]

2.6.1.6. Vegyi és petrolkémiai ipar: NACE Rev. 2., 20. és 21. ágazat.

2.6.1.6.1. Vegyi anyagok, termékek gyártása [NACE Rev. 2., 20. ágazat]

2.6.1.6.2. Gyógyszeralapanyag és gyógyszerkészítmény gyártása [NACE Rev. 2., 21. ágazat]

2.6.1.7. Nemfém-ásványok [NACE Rev. 2., 23. ágazat]

2.6.1.7.1. Üveg, üvegtermékek gyártása [NACE Rev. 2., 23.1. alágazat]

2.6.1.7.2. Cement-, mész-, gipszgyártás (beleértve a cementklinkert is) [NACE Rev. 2., 23.5. alágazat]

2.6.1.7.3. Egyéb nemfém ásványi termékek [NACE Rev. 2., 23.2., 23.3., 23.4., 23.6., 23.7. és 23.9. alágazat]

2.6.1.8. Vas és acél [Fémalapanyag gyártása A: NACE Rev. 2., 24.1., 24.2. és 24.3. alágazat és 24.51. és 24.52. szakágazat]

2.6.1.9. Nemvasfémiparágak [Fémalapanyag gyártása B: NACE Rev. 2., 24.4. alágazat és 24.53. és 24.54. szakágazat]

2.6.1.9.1. Alumíniumgyártás [NACE Rev. 2., 24.42. szakágazat]

2.6.1.9.2. Egyéb nemvasfémek: NACE Rev. 2., 24.4. alágazat – NACE Rev. 2., 24.42. szakágazat kivételével; NACE Rev. 2., 24.53. és 24.54. szakágazat]

2.6.1.10. Gépek: NACE Rev. 2., 25., 26., 27. és 28. ágazat.

2.6.1.10.1. Fémfeldolgozási termékek gyártása a gépek és berendezések kivételével (NACE Rev. 2., 25. ágazat]

2.6.1.10.2. Számítógépek, elektronikai és optikai termékek gyártása [NACE Rev. 2., 26. ágazat]

2.6.1.10.3. Villamos berendezések gyártása [NACE Rev. 2., 27. ágazat]

2.6.1.10.4. Máshova nem sorolt gépek, berendezések gyártása [NACE Rev. 2., 28. ágazat]

2.6.1.11. Szállítóeszköz: Szállítóeszközökkel kapcsolatos iparágak [29. és 30. NACE-ágazat; idetartozik a gépjárművek, pótkocsik és félpótkocsik gyártása, valamint az egyéb járműgyártás]

2.6.1.12. Máshol nem szereplő – Ipar: NACE 22., 31. és 32. ágazat

2.6.1.12.1. Gumi-, műanyag termékek gyártása [NACE 22. ágazat]

2.6.1.12.2. Bútorgyártás: NACE Rev. 2., 31. ágazat]

2.6.1.12.3. Más gyártás [NACE Rev. 2., 32. ágazat]

2.6.1.13. Építőipar [NACE Rev. 2., 41., 42. és 43. ágazat]

2.6.2. KÖZLEKEDÉSI ÁGAZAT

Az összes közlekedési tevékenységhez felhasznált energia, tekintet nélkül a NACE-kategóriára (gazdasági ágazatra), amelyben a tevékenységet végzik. A vasúti és autóbusz-pályaudvarokon, hajóállomásokon és repülőtereken fűtésre és világításra felhasznált tüzelőanyag-mennyiségeket nem a »Közlekedési ágazat«, hanem a »Kereskedelmi és közszolgáltatások« pont alatt kell feltüntetni.

2.6.2.1. Vasút

A vasúti közlekedésben – beleértve az iparvasutat és a városi vagy elővárosi közlekedési rendszer részét képező vasúti közlekedést (például vonaton, villamoson, metrón) – felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.6.2.1.1. Nagysebességű vasút

Az olyan vonalakon közlekedő vonatok által felhasznált energia, ahol a sebesség meghaladhatja a 200 km/h-t.

2.6.2.1.2. Hagyományos vasút

A vasúti közlekedésben felhasznált energia, a nagysebességű vasút, a metró és villamos kivételével.

2.6.2.1.2.1. Személyszállítás hagyományos vasúton

A vasút által személyszállításra felhasznált energia, azaz a vasúti járművekkel közlekedő utasoknak a beszállás és a kiszállás helye közötti mozgása. Az utas minden, a vasúton utazó személy, a vonat személyzetének tagjai kivételével.

2.6.2.1.2.2. Árufuvarozás hagyományos vasúton

A vasút által áruszállításra felhasznált energia, azaz az áruknak a berakodás és a kirakodás helye közötti vasúti járművekkel történő mozgatása.

2.6.2.1.3. Metró és villamos

A metró, a villamos, a helyiérdekű vasút és más magas vagy földalatti városi vasúti rendszerek által felhasznált energia.

2.6.2.2. Belvízi hajózás

A nemzetközi hajózásban (lásd a »Nemzetközi (tengerjáró) hajók tartályai« pontot) részt nem vevő valamennyi lobogó alatt hajózó hajókra szállított tüzelőanyag-mennyiségek. Azt, hogy belföldi vagy nemzetközi hajózásról van szó, az indulási, valamint az érkezési kikötő alapján kell meghatározni, nem pedig a hajó lobogója vagy nemzetisége alapján.

2.6.2.3. Közút

Közúti járművekben felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek. Magában foglalja a mezőgazdasági járművek közúti tüzelőanyag-fogyasztását és a közúti járművekhez használt kenőanyagokat is.

Nem foglalja magában a helyhez kötött motorok (lásd »Egyéb ágazat«) energiafelhasználását, a traktorok nem közúti fogyasztását (lásd »Mezőgazdaság«), a közúti járművek katonai célú felhasználását (lásd »Egyéb ágazat – Máshol nem szereplő«), az útburkolásra felhasznált bitument és az építkezési területeken, motorok által felhasznált energiát (lásd »Ipari ágazat« – »Építőipari alágazat«).

2.6.2.3.1. Teherszállító nehézgépjárművek

A 3,5 tonna terhelhetőségnél nagyobb teherbírású tehergépkocsikban felhasznált, rakományt szállító tüzelőanyag-mennyiségek (N2 és N3 kategóriájú járművek a járműkategóriák európai osztályozási rendszere szerint, az ENSZ-EGB előírásai alapján).

2.6.2.3.2. Csoportos személyszállítás

Nagy járművekben, személyszállításban, például autóbuszokban, távolsági buszokban, nagyteherautókban stb. felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek (M2 és M3 kategóriájú járművek a járműkategóriák európai osztályozási rendszere szerint, az ENSZ-EGB előírásai alapján).

2.6.2.3.3. Személygépkocsik és kisteherautók

A kis járművekben, például személy- és teherszállító személygépkocsikban és kisteherautókban felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek (N1 és M1 kategóriájú járművek a járműkategóriák európai osztályozási rendszere szerint, az ENSZ-EGB szabványai alapján).

2.6.2.3.4. Egyéb közúti járművek:

A közúti szállítás valamennyi formájában felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek, kivéve az árufuvarozást, a tömegközlekedést, valamint a személygépkocsikat és kisteherautókat szállító nehézgépjárműveket.

2.6.2.4. Csővezetékes szállítás

A gázt, folyadékokat, iszapszerű anyagokat és egyebet szállító csővezetékek működtetésének támogatásához energiaként felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek. Magában foglalja a szivattyútelepeken és a csővezeték karbantartásához felhasznált energiát is. Nem foglalja magában a természetes vagy feldolgozott gáz, a forró víz vagy gőz elosztótól végfelhasználókig való, csővezetékes elosztásához felhasznált energiát (az »Energiaágazat« alatt kell jelenteni), a víz háztartásokba, ipari, kereskedelmi és egyéb felhasználókhoz való végső elosztásához felhasznált energiát (a »Kereskedelmi és közszolgáltatások« pont alá tartozik) és az elosztó és a végső felhasználók közötti szállítás során bekövetkező veszteségeket (ezeket hálózati veszteségként kell jelenteni).

2.6.2.5. Belföldi légi közlekedés

Légi járművekre belföldi légi közlekedés céljából szállított üzemanyagok mennyiségei. Magában foglalja a repülésen kívüli egyéb célokra – pl. motorok sorozatvizsgálatára – felhasznált üzemanyagot is. Azt, hogy belföldi vagy nemzetközi repülésről van szó, az indulási, valamint az érkezési légikikötő alapján kell meghatározni, nem pedig a légitársaság nemzetisége alapján. Ez magában foglalja egy tengerentúli területekkel rendelkező országban lévő két repülőtér közötti meglehetősen hosszú utakat. Nem foglalja magában a légitársaságok közúti járműveihez felhasznált üzemanyagot (a »Máshol nem szereplő – Közlekedési ágazat« cím alatt kell jelenteni) és a repülőgép-üzemanyagok katonai felhasználását (a »Máshol nem szereplő – Egyéb« cím alatt kell jelenteni).

2.6.2.6. Máshol nem szereplő – Közlekedés/Szállítás

Máshol nem szereplő közlekedési tevékenységekhez felhasznált üzemanyag-mennyiségek. Magában foglalja a légitársaságok által közúti járműveikhez, illetve a kikötőkben a hajókról kirakodó, különböző típusú darukhoz felhasznált üzemanyagokat. Az esetleg e pont alá kerülő elemeket a jelentés megjegyzések részében meg kell magyarázni.

2.6.3. Egyéb ágazatok

E kategória a külön nem említett ágazatokban vagy az átalakításhoz, az energiához, az iparhoz vagy a közlekedéshez nem tartozó ágazatokban felhasznált tüzelőanyag-mennyiségeket tartalmazza.

2.6.3.1. Kereskedelmi és közszolgáltatások

A köz- és magánszféra vállalkozásai és hivatalai által fogyasztott tüzelőanyag-mennyiségek. NACE Rev. 2., 33., 36., 37., 38., 39., 45., 46., 47., 52., 53., 55., 56., 58., 59., 60., 61., 62., 63., 64., 65., 66., 68., 69., 70., 71., 72., 73., 74., 75., 77., 78., 79., 80., 81., 82., 84. (a 84.22. szakágazat kivételével), 85., 86., 87., 88., 90., 91., 92., 93., 94., 95., 96. és 99. ágazat. A vasúti és autóbusz-pályaudvarokon, hajóállomásokon és repülőtereken fűtésre és világításra felhasznált tüzelőanyag-mennyiségeket nem ebben a kategóriában kell feltüntetni. Ez magában foglalja a NACE Rev. 2., 49., 50. és 51. ágazat összes, nem szállítási tevékenységéhez felhasznált tüzelőanyagokat is.

2.6.3.1.1. Ipari gép, berendezés, eszköz javítása [NACE Rev. 2., C. nemzetgazdasági ág, 33. ágazat]

2.6.3.1.2. Vízellátás; szennyvíz gyűjtése, kezelése, hulladékgazdálkodás, szennyeződésmentesítés [NACE Rev. 2., E. nemzetgazdasági ág]

2.6.3.1.3. Nagy- és kiskereskedelem; gépjárműjavítás [NACE Rev. 2., G. nemzetgazdasági ág]

2.6.3.1.3.1. Nagykereskedelem [NACE Rev. 2., G. nemzetgazdasági ág, 46. ágazat]

2.6.3.1.3.2. Kiskereskedelem [NACE Rev. 2., G. nemzetgazdasági ág, 47. ágazat]

2.6.3.1.4. Raktározás, szállítást kiegészítő tevékenység [NACE Rev. 2., H. nemzetgazdasági ág, 52. ágazat]

2.6.3.1.5. Postai, futárpostai tevékenység [NACE Rev. 2., H. nemzetgazdasági ág, 53. ágazat]

2.6.3.1.6. Szálláshely-szolgáltatás és vendéglátás [NACE Rev. 2., I. nemzetgazdasági ág]

2.6.3.1.6.1. Szálláshely-szolgáltatás [NACE Rev. 2., I. nemzetgazdasági ág, 55. ágazat]

2.6.3.1.6.2. Vendéglátás [NACE Rev. 2., I. nemzetgazdasági ág, 56. ágazat]

2.6.3.1.7. Információ és kommunikáció [NACE Rev. 2., J. nemzetgazdasági ág]

2.6.3.1.8. Pénzügyi, biztosítási tevékenység és ingatlanügyletek [NACE Rev. 2., K. nemzetgazdasági ág és NACE Rev. 2., L. nemzetgazdasági ág]

2.6.3.1.9. Adminisztratív és szolgáltatást támogató tevékenység [NACE Rev. 2., N. nemzetgazdasági ág]

2.6.3.1.10. Közigazgatás, védelem; kötelező társadalombiztosítás [NACE Rev. 2., O. nemzetgazdasági ág]

2.6.3.1.11. Oktatás [NACE Rev. 2., P. nemzetgazdasági ág]

2.6.3.1.12. Humán-egészségügyi és szociális ellátási tevékenységek [NACE Rev. 2., Q. nemzetgazdasági ág]

2.6.3.1.12.1. Fekvőbeteg-ellátás [NACE Rev. 2., Q. nemzetgazdasági ág, 86.1 alágazat]

2.6.3.1.13. Művészet, szórakoztatás, szabadidő [NACE Rev. 2., R. nemzetgazdasági ág]

2.6.3.1.13.1. Sporttevékenység [NACE Rev. 2., R. nemzetgazdasági ág, 93. ágazat]

2.6.3.1.14. Területen kívüli szervezetek és testületek tevékenységei [NACE Rev. 2., U. nemzetgazdasági ág]

2.6.3.1.15. Szakmai, tudományos és műszaki tevékenység és egyéb szolgáltatások [NACE Rev. 2., M. nemzetgazdasági ág és NACE Rev. 2., S. szakasz]

2.6.3.1.16. Adatközpontok. Az adatközpont a számítógépes rendszerek/szerverek, valamint az adattároláshoz, -feldolgozáshoz és/vagy -elosztáshoz, valamint a kapcsolódó tevékenységekhez használt berendezések tárolására, összekapcsolására és üzemeltetésére használt struktúra vagy struktúrák csoportja.

2.6.3.2. Háztartások

Valamennyi háztartás – beleértve az »alkalmazottat foglalkoztató háztartásokat« – által fogyasztott tüzelőanyag-mennyiségek. NACE Rev. 2., 97. és 98. ágazat.

A következő egyedi fogalommeghatározások a háztartási ágazatra alkalmazandók:

»magánháztartás«: egy egyedül élő személy, egy család vagy ugyanabban a magánlakásban együtt élő olyan egyének csoportja, akik megosztják a közüzemi és a létfenntartáshoz szükséges egyéb költségeket. A háztartási szektor, más néven lakossági ágazat ezért egy ország valamennyi háztartását magában foglalja.

A kollektív lakóhelyek – akár állandóak (pl. börtönök), akár ideiglenesek (pl. kórházak) – nem tartoznak ide, mivel azokat a szolgáltatási ágazat alatti fogyasztásként kell feltüntetni. Az összes közlekedési célra felhasznált energiát a közlekedési ágazat alatt és nem a háztartási ágazat alatt kell jelenteni.

A háztartások által végzett jelentős gazdasági tevékenységekhez kapcsolódó energiafogyasztást ki kell venni a háztartások összes energiafogyasztásából. E tevékenységek magukban foglalják a kisgazdaságokban folytatott mezőgazdasági tevékenységeket és egy háztartás lakóhelyén végzett egyéb gazdasági tevékenységeket, amelyeket a végfelhasználás megfelelő ágazata alatt kell jelenteni.

2.6.3.2.1. Helyiségek fűtése

Ez az energiaszolgáltatás egy lakóhely belső terében fűtést biztosító energia felhasználására vonatkozik.

2.6.3.2.2. Helyiségek hűtése

Ez az energiaszolgáltatás a hűtéshez szükséges energiának egy lakóhely hűtőrendszere és/vagy -egysége által történő felhasználására vonatkozik.

A ventilátorok, fúvóberendezések és egyéb készülékek, amelyek nem kapcsolódnak a hűtőegységre, nem tartoznak ide, azokat a »világítás és elektromos készülékek« alatt kell feltüntetni.

2.6.3.2.3. Vízfűtés

Ez az energiaszolgáltatás a meleg folyóvízhez, fürdéshez, tisztításhoz és egyéb, nem főzéshez kapcsolódó alkalmazásokhoz szükséges víz melegítését szolgáló energia felhasználására vonatkozik.

Nem tartozik ide az úszómedence fűtése, azt az »egyéb végfelhasználás« szakaszban kell feltüntetni.

2.6.3.2.4. Főzés

Ez az energiaszolgáltatás az ételkészítéshez szükséges energia felhasználására vonatkozik.

A főzést kiegészítő készülékek (mikrohullámú sütő, vízforraló, kávéfőzőgép stb.) nem tartoznak ide; azokat a »világítás és elektromos készülékek« alatt kell feltüntetni.

2.6.3.2.5. Világítás és elektromos készülékek (kizárólag villamos energia):

A világításhoz és az egyéb elektromos készülékekhez szükséges villamos energia lakóhelyen történő felhasználása, amely nem tartozik az »egyéb végfelhasználás« kategóriába.

2.6.3.2.6. Egyéb végfelhasználás

Bármely egyéb, háztartások általi energiafogyasztás, például a kültéri, és bármely a fent említett öt energia-végfelhasználás kategóriájába nem tartozó egyéb tevékenységekhez (pl. fűnyíró, úszómedence fűtése, kültéri fűtőberendezések, szabadtéri használatú önálló tűzhelyek és grillsütők, szauna stb.) szükséges energia felhasználása.

2.6.3.3. Mezőgazdaság

Növénytermesztésként és az állattenyésztésként, vadászatként és hasonló szolgáltatásként besorolt tevékenységet folytató felhasználók által fogyasztott tüzelőanyag-mennyiségek; NACE Rev. 2., 01. ágazat.

2.6.3.4. Erdőgazdálkodás

Erdőgazdálkodásként és fakitermelésként besorolt tevékenységet folytató felhasználók által fogyasztott tüzelőanyag-mennyiségek; NACE Rev. 2., 02. ágazat.

2.6.3.5. Halászat

A belvízi, part menti és mélytengeri halászathoz szállított üzemanyag-mennyiségek. Magában foglalja a valamennyi lobogó alatt hajózó hajókra szállított üzemanyagot, amelyek az országban töltöttek üzemanyagot (beleértve a nemzetközi halászatot is), valamint a halászati iparban felhasznált energiát. NACE Rev. 2., 03. ágazat.

2.6.3.6. Máshol nem szereplő – Egyéb

Máshol nem szereplő tevékenységekhez felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek (például NACE Rev. 2., 84.22. szakágazat). Ez a kategória foglalja magában az összes katonai célú mozgó és helyhez kötött jellegű tüzelőanyag-felhasználást (pl. hajó, légi jármű, közút és lakótereken felhasznált energia) tekintet nélkül arra, hogy a tüzelőanyagot az adott ország, vagy más ország katonasága számára szállították oda. Az esetleg e pont alá kerülő elemeket a jelentés megjegyzések részében meg kell magyarázni.

3. TERMÉKEK

3.1. SZÉN (Szilárd fosszilis tüzelőanyagok és feldolgozott gázok)

3.1.1. FEKETEKŐSZÉN

A feketekőszén az antracit, a kokszolható szén és az egyéb bitumenes kőszén összegével azonos termékaggregátum.

3.1.2. ANTRACIT

Jó minőségű szén ipari és lakossági felhasználásra. Jó minőségű szén ipari és lakossági felhasználásra, általában legfeljebb 10 % illóanyag-tartalommal és magas széntartalommal (mintegy 90 % rögzített széntartalom). Bruttó fűtőértéke nedves, hamumentes bázison több mint 24 000 kJ/kg.

3.1.3. KOKSZSZÉN

Bitumenes kőszén, amelynek minősége lehetővé teszi nagyolvasztókban való felhasználásra alkalmas koksz (kokszolókemence-koksz) előállítását. Bruttó fűtőértéke nedves, hamumentes bázison több mint 24 000 kJ/kg.

3.1.4. EGYÉB BITUMENES KŐSZÉN

Gőzképzéshez felhasznált kőszén, a kokszolható szén és az antracit kategóriájába tartozók kivételével magában foglal valamennyi bitumenes kőszenet. Az antraciténál magasabb illóanyag-tartalom (több mint 10 %) és alacsonyabb széntartalom (kevesebb mint 90 % rögzített széntartalom) jellemzi. Bruttó fűtőértéke nedves, hamumentes bázison több mint 24 000 kJ/kg.

3.1.5. BARNASZÉN

A barnaszén a szubbitumenes szén és a lignit összegével azonos termékaggregátum.

3.1.6. SZUBBITUMENES SZÉN

Szén nem brikettezve, amelynek bruttó fűtőértéke száraz, ásványianyag-mentes bázison 20 000 kJ/kg és 24 000 kJ/kg között van, és illóanyag-tartalma több mint 31 %.

3.1.7. LIGNIT

Kőszén nem brikettezve, amelynek bruttó fűtőértéke száraz, ásványianyag-mentes bázison kevesebb mint 20 000 kJ/kg, illóanyag-tartalma pedig több mint 31 %.

3.1.8. KŐSZÉNBRIKETT

Finomított feketekőszénből kötőanyag hozzáadásával előállított kevert tüzelőanyag. Az előállított kőszénbrikett mennyisége ennélfogva valamivel nagyobb lehet, mint az átalakítási folyamat során fogyasztott szén tényleges mennyisége.

3.1.9. KOKSZOLÓKEMENCE-KOKSZ

A szén – elsősorban kokszolható szén – karbonizálásából nyert szilárd termék, magas hőmérsékleten, nedvesség- és illóanyag-tartalma alacsony. A kokszolókemence-kokszot elsősorban a vas- és acéliparban használják energiaforrásként és vegyi anyagként.

Ez a kategória magában foglalja a kokszport és az öntödei kokszot.

A félkoksz (a szén alacsony hőmérsékleten történő karbonizálásából nyert szilárd termék) is e kategóriába tartozik. A félkokszot tüzelőanyagként (fűtésre) használják, vagy maga az átalakító üzem használja fel.

E pont magában foglalja a lignitből készült kokszot, kokszport és félkokszot is.

3.1.10. GÁZKOKSZ

Gázgyárakban városi gáz előállításához használt feketőkőszén-melléktermék. A gázkokszot fűtésre használják.

3.1.11. KŐSZÉNKÁTRÁNY

A bitumenes szén roncsoló lepárlásának eredménye. A kőszénkátrány a szén lepárlásának – amelynek során a kokszolókemencében kokszot állítanak elő – folyékony mellékterméke, vagy barnaszénből állítják elő (»alacsony hőmérsékletű kátrány«).

3.1.12. BARNASZÉNBRIKETTEK (BKB)

A barnaszénbrikett lignitből vagy szubbitumenes szénből előállított kevert tüzelőanyag, amelyet magas nyomás alatt, kötőanyag hozzáadása nélkül, brikettezve állítanak elő, beleértve a szárított lignit szemcséket vagy port.

3.1.13. FELDOLGOZOTT GÁZOK

A feldolgozott gázok a gázgyári gáz, a kamragáz, a kohógáz és az egyéb visszanyert gázok összegével azonos termékaggregátum.

3.1.14. GÁZGYÁRI GÁZ

Magában foglalja az állami vagy magánüzemekben – amelyek fő célja a gázfeldolgozás, -szállítás és -elosztás – termelt valamennyi típusú gázt. Magában foglalja a karbonizálás útján (beleértve a kokszoló-kemencékben termelt és gázgyárakhoz átadott gázt) olajtermékekkel (LPG, pakura stb.) való dúsítással vagy anélkül teljes gázzá alakítás útján előállított gázokat, és a gázok és/vagy levegő átalakításával és egyszerű keverésével létrehozott gázokat, ideértve a földgázzal való keverést is, amelyet a földgázhálózaton keresztül osztanak el és használnak fel. A más széngázok transzferéből származó gázgyári gáz teljes mennyiségét a gázgyári gázok előállításának sorában kell feltüntetni.

3.1.15. KAMRAGÁZ

A kamragáz a vas- és acélgyártáshoz előállított kokszolókemence-koksz gyártási melléktermékeként kapott gáz.

3.1.16. KOHÓGÁZ

A kohógáz a vas- és acéliparban a koksz nagyolvasztókban való égése során keletkezik. Részben az üzemben, részben más acélipari folyamatok során, vagy az elégetésére megfelelő berendezéssel rendelkező erőművekben nyerik vissza és használják fel tüzelőanyagként.

3.1.17. EGYÉB VISSZANYERT GÁZOK

Az oxigénkohóban történő acélgyártás során keletkező melléktermék, amelyet a kohóból való távozásakor gyűjtenek össze. E gázok konvertergáz, LD-gáz vagy BOS-gáz néven is ismertek. A visszanyert tüzelőanyag-mennyiséget a bruttó fűtőérték alapján kell jelenteni. Magában foglalja a fent nem említett, meg nem határozott feldolgozott gázokat is, például a másutt pontosan nem megjelölt gyártási és kémiai folyamatokból kinyert, szilárd szén eredetű éghető gázokat.

3.1.18. TŐZEG

A tőzeg éghető, puha, porított vagy sűrített, növényi eredetű, magas víztartalmú (nyers állapotban akár 90 %), könnyen vágható, a világosbarnától a sötétbarnáig terjedő színű üledékes kőzet. A tőzeg magában foglalja a préselt tőzeget és finomra aprított tőzeget. A nem energiacélú tőzeget nem foglalja magában.

3.1.19. TŐZEGTERMÉKEK

Például a préselt tőzegből és finomra aprított tőzegből közvetlenül vagy közvetve gyártott tőzegbrikett.

3.1.20. OLAJPALA ÉS OLAJHOMOK

Az olajpala és a olajhomok üledékes kőzet, amely kerogén formájában szerves anyagot tartalmaz. A kerogén viaszos, szénhidrogénben gazdag anyag, amelyet a kőolaj előanyagának tekintenek. Az olajpala közvetlenül elégethető, vagy felmelegítéssel kezelhető a palaolaj kivonása érdekében. A palaolajat és a cseppfolyósítás útján keletkezett más termékeket egyéb szénhidrogénként a kőolajtermékek között kell jelenteni.

3.2. Földgáz

3.2.1. FÖLDGÁZ

A földgáz magában foglalja a felszín alatti készletekben fellelhető, cseppfolyós vagy gáz-halmazállapotú, elsősorban metánból álló gázokat, függetlenül a kitermelés módjától (hagyományos és nem hagyományos). Egyaránt magában foglalja a kizárólag gáz-halmazállapotú szénhidrogént termelő lelőhelyekről származó, »nem kísérőgázokat« a nyersolajjal együtt termelt »kísérőgázokat«, illetve szénbányákból (bányagáz) vagy szénrétegekből (bányagáz) kinyert metánt. A földgáz nem foglalja magában a biogázt és a feldolgozott gázokat. Az ilyen termékek földgázhálózatba történő transzferét a földgáztól külön kell jelenteni. A földgáz magában foglalja a cseppfolyósított földgázt (LNG) és a sűrített földgázt (CNG) is.

3.3. Villamos energia és hő

3.3.1. VILLAMOS ENERGIA

Villamos energia olyan energiaátvitelként azonosítható fizikai jelenség, mely elektromos töltések valamint azok nyugalmi helyzetében és mozgása során megvalósuló hatásait jelenti. Valamennyi felhasznált, megtermelt és elfogyasztott villamos energiát jelenteni kell, ideértve a hálózattól független és a saját fogyasztású energiát is. A hálózaton kívüli villamos energiát olyan létesítmények állítják elő, amelyek termelési szempontból le vannak kapcsolva a hálózatról; a létesítmény nem tudja a termelt villamos energiát bejuttatni a hálózatba. A saját fogyasztású villamos energia a termelő által a hálózatba való betáplálás előtt felhasznált villamos energia.

3.3.2. HŐ (SZÁRMAZTATOTT HŐ)

A hő az anyag alkotóelemeinek transzlációs, rotációs és vibrációs mozgásából, valamint annak halmazállapot-változásából nyert energia. Valamennyi előállított hőmennyiséget jelenteni kell, a saját célra termelők által saját felhasználásra előállított és nem értékesített hő kivételével; a hő minden más formáját olyan termékek felhasználásaként kell jelenteni, amelyekből a hőt előállították.

3.4. OLAJ (nyersolaj és kőolajtermékek)

3.4.1. NYERSOLAJ

A nyersolaj természetben előforduló ásványolaj, amely szénhidrogének és kísérő szennyező anyagaik (pl. kén) elegyét tartalmazza. Normál felszíni hőmérsékleten és nyomáson folyékony halmazállapotban fordul elő, fizikai jellemzői (sűrűség, viszkozitás stb.) pedig igen változóak. E kategóriába tartoznak a lelőhelyeken vagy külfejtések során, kísérő és nem kísérő gázból kinyert kondenzátumok, ez utóbbi esetben a kereskedelmi nyersolajárammal keveredve. A mennyiségeket a kitermelés módjától (hagyományos és nem hagyományos) függetlenül kell jelenteni. A nyersolaj nem foglalja magában a földgáz-kondenzátumot (NGL).

3.4.2. CSEPPFOLYÓSÍTOTT FÖLDGÁZ (LNG)

A földgáz-kondenzátumok folyékony vagy cseppfolyósított szénhidrogének, amelyeket a földgázból szétválasztó vagy gázfeldolgozó üzemekben nyernek ki. A földgáz-kondenzátum fogalmába tartozik az etán, a propán, a bután (normál és izobután), az (izo)pentán, és a (néha földgázbenzin vagy földgáz-kondenzátum-gazolin néven említett) ötnél nagyobb szénatomszámú szénhidrogének.

3.4.3. FINOMÍTÓI NYERSANYAGOK

A finomítói nyersanyag további feldolgozásra – kivéve a keverést – szánt feldolgozott olaj (pl. közvetlen lepárlású fűtőolaj vagy vákuumgázolaj). A további feldolgozás során egy vagy több összetevőre és/vagy késztermékekre bomlik. Ugyancsak magában foglalja a petrolkémiai iparból a finomítóiparba visszakerült anyagokat (pl. pirolízis olaj, C4-frakciók, gázolaj- és fűtőolaj-frakciók).

3.4.4. ADALÉKOK/OXIGENÁTOK

Az adalékok olyan, szénhidrogént nem tartalmazó vegyületek, amelyek egy kőolajtermékhez hozzáadva vagy azzal elegyítve megváltoztatják a tüzelőanyag tulajdonságait (oktánszám, cetánszám, hidegfelhasználási tulajdonságok stb.). Az adalékok magukban foglalják a következőket: oxigenátok (például alkoholok (metanol, etanol), éterek (MTBE [metil-tercierbutil-éter], ETBE [etil-tercier-butil-éter] és TAME [tercier-amil-metil-éter], stb.), észterek (repcemagolaj vagy dimetil-észter stb.), kémiai vegyületek (TML [tetrametil-ólom], TEL [tetraetil-ólom] és tisztítószerek). Az e kategóriában bejelentett adalék-/oxigenátmennyiségeknek (alkoholok, éterek, észterek és más kémiai vegyületek) a tüzelőanyagokkal való keverésre vagy tüzelőanyagként történő felhasználásra szánt mennyiségekre kell vonatkozniuk. Ez a kategória magában foglalja a likvid fosszilis tüzelőanyagokkal kevert bio-tüzelőanyagokat.

3.4.5. ADALÉKOKBAN/OXIGENÁTOKBAN LÉVŐ BIOÜZEMANYAGOK

Az ebben a kategóriában jelentett folyékony bioüzemanyag-mennyiségek a kevert folyékony bio-tüzelőanyagokra és csak a folyékony bioüzemanyag-részre vonatkoznak, nem pedig azon folyadékok teljes mennyiségére, amelyekbe a bioüzemanyagokat keverik. Nem foglalja magában az összes be nem kevert folyékony bioüzemanyagot.

3.4.6. EGYÉB SZÉNHIDROGÉNEK

Szurokföldből, palaolajból stb. előállított szintetikus nyersolaj, szén cseppfolyósításából előállított folyadékok, földgáz benzinné történő átalakítása során keletkezett folyadékok, hidrogén és emulgeált olajok (pl. Orimulsion). nem foglalja magában az olajpalát; magában foglalja a palaolajat (másodlagos termék).

3.4.7. KŐOLAJTERMÉKEK

A kőolajtermékek a finomítói gáz, etán, cseppfolyósított szénhidrogéngáz, nafta, motorbenzin, repülőbenzin, benzin típusú sugárhajtómű-üzemanyag, kerozin típusú sugárhajtómű-üzemanyag, egyéb kerozin, gázolaj/dízelolaj, fűtőolaj, lakkbenzin és SBP, kenőanyagok, bitumen, paraffinviaszok, petrolkoksz és egyéb termékek összegével azonos termékaggregátum.

3.4.8. FINOMÍTÓI GÁZ

A finomítói gáz főleg a nyersolaj lepárlásakor vagy olajtermékek feldolgozása (pl. krakkolás) során finomítókban kinyert hidrogénből, metánból, etánból és olefinből álló, nem cseppfolyósított gázok elegyét foglalja magában. Magában foglalja továbbá azon gázokat, amelyek a petrolkémiai iparból jutnak vissza a finomítóiparba.

3.4.9. ETÁN

A természetben gáz-halmazállapotú, nyílt láncú szénhidrogén (C2H6), amelyet földgázból, illetve finomítói fűtőgázból nyernek ki.

3.4.10. CSEPPFOLYÓSÍTOTT SZÉNHIDROGÉNGÁZ (LPG)

A cseppfolyósított szénhidrogéngázok a finomítási eljárásokból, nyersolaj stabilizálását végző és földgázfeldolgozó üzemekből származó könnyű paraffinos szénhidrogének. Elsősorban propánból (C3H8) és butánból (C4Hl0), vagy a kettő keverékéből állnak. Tartalmazhatnak továbbá propilént, butilént, izopropilént és izobutilént. A cseppfolyósított szénhidrogéngázokat szállítás és tárolás céljából rendszerint nyomás alatt cseppfolyósítják.

3.4.11. NAFTA

A nafta a petrolkémiai ipar (pl. etilén- vagy aromás előállítás) vagy a benzingyártás nyersanyaga, finomítóbeli reformálás vagy izomerizáció útján. Olyan anyagból áll, amelyet 30 °C és 210 °C közötti forrástartomány vagy e tartomány egy része jellemez.

3.4.12. MOTORBENZIN

A motorbenzin 35 °C és 215 °C között átdesztilláló, könnyű szénhidrogének elegyéből áll. Földfelszíni, szikragyújtású motorok üzemanyaga. A motorbenzin tartalmazhat adalékokat, oxigenátokat és oktánszámnövelőket, beleértve az ólomvegyületeket is. Magában foglalja a motorbenzin keverőkomponenseket (kivéve az adalékokat/oxigenátokat), pl. alkilátok, izomerátok, reformbenzin, krakkolt benzin motorbenzin készterméknél történő felhasználásra. A motorbenzin a bekevert biobenzin (motorbenzinben lévő biobenzin) és a nem biobenzin összegével azonos termékaggregátum.

3.4.12.1. Bekevert biobenzin (motorbenzinben lévő biobenzin)

Motorbenzinbe kevert biobenzin

3.4.12.2. Nem biobenzin

A motorbenzin fennmaradó része – motorbenzin, a bekevert biobenzin nélkül (túlnyomórészt fosszilis eredetű motorbenzin).

3.4.13. REPÜLŐGÉPBENZIN

Dugattyúmotoros légi járművek üzemanyaga, jellemzője a motorhoz igazított oktánszám, a –60 °C-os fagyáspont és a rendszerint 30 °C és 180 °C közötti forrástartomány.

3.4.14. BENZIN TÍPUSÚ SUGÁRHAJTÓMŰ-ÜZEMANYAG (NAFTA TÍPUSÚ SUGÁRHAJTÓMŰ-ÜZEMANYAG VAGY JP4)

Valamennyi, 100 °C és 250 °C között átdesztilláló, repülőgép-turbina hajtóműegységei által felhasznált könnyű szénhidrogén-olaj. Előállítása kerozin és benzin vagy nafták keverésével történik úgy, hogy az aromás tartalom legfeljebb a térfogat 25 %-át teszi ki, a gőznyomás pedig 13,7 kPa és 20,6 kPa között van.

3.4.15. KEROZIN TÍPUSÚ SUGÁRHAJTÓMŰ-ÜZEMANYAG

Repülőgép-turbina hajtóműegységei által felhasznált párlat. Desztillációs jellemzői – 150 °C és 300 °C között (általában maximum 250 °C-on) – és lobbanáspontja megegyezik a kerozinéval. Ezenfelül egyedi jellemzőkkel rendelkezik (pl. fagyáspont), amelyeket a Nemzetközi Légiszállítási Szövetség állapít meg. Magában foglalja a kerozin keverőkomponenseit. Kerozin típusú sugárhajtómű-üzemanyag a bekevert bio sugárhajtómű-kerozin (kerozin típusú sugárhajtómű-üzemanyagban lévő bio sugárhajtómű-kerozin) és a nem bio sugárhajtómű-kerozin összegével azonos termékaggregátum.

3.4.15.1. Bekevert bio sugárhajtómű-kerozin (kerozin típusú sugárhajtómű-üzemanyagban lévő bio sugárhajtómű-kerozin)

Kerozin típusú sugárhajtómű-üzemanyagba kevert bio sugárhajtómű-kerozin.

3.4.15.2. Nem bio sugárhajtómű-kerozin

A kerozin típusú sugárhajtómű-üzemanyag fennmaradó része – kerozin típusú sugárhajtómű-üzemanyag, a bekevert bio sugárhajtómű-kerozin kivételével (túlnyomórészt fosszilis eredetű kerozin típusú sugárhajtómű-üzemanyag).

3.4.16. EGYÉB KEROZIN

A légi közlekedésen kívüli más ágazatokban felhasznált finomított kőolajpárlat. 150 °C és 300 °C között desztillál át.

3.4.17. GÁZOLAJ/DÍZELOLAJ (FŰTŐOLAJPÁRLAT)

A gázolaj/dízelolaj elsősorban 180 °C és 380 °C között átdesztilláló középpárlatot jelent, beleértve a keverőkomponenseket. A felhasználás szerint számos osztálya létezik: A gázolaj/dízelolaj magában foglalja az autók és teherautók közúti használatra szánt kompressziógyújtású dízelmotorjainak dízelolaj üzemanyagát. A gázolaj/dízelolaj magában foglalja az ipari és kereskedelmi felhasználásra szánt könnyű tüzelőolajat, a tengeri és vasúti közlekedésben használt dízelolajat, egyéb gázolajokat, beleértve a 380 °C és 540 °C között átdesztilláló nehéz gázolajokat, valamint a petrolkémiai nyersanyagként felhasznált gázolajokat. A gázolaj/dízelolaj a bekevert biodízelek (gázolajban/dízelolajban lévő biodízelek) és nem biodízelek összegével azonos termékaggregátum.

3.4.17.1. Bekevert biodízelek (gázolajban/dízelolajban lévő biodízelek)

Gázolajba/dízelolajba kevert biodízelek.

3.4.17.2. Nem biodízelek

A gázolaj/dízelolaj fennmaradó része – gázolaj/dízelolaj, a bekevert biodízelek kivételével (túlnyomórészt fosszilis eredetű gázolaj/dízelolaj).

3.4.18. TÜZELŐOLAJ (NEHÉZ FŰTŐOLAJ)

Valamennyi (nehéz) fűtőolaj (beleértve a keveréssel előállítottakat). Kinematikus viszkozitása 80 °C-n meghaladja a 10 cSt-t. Lobbanáspontja mindig 50 °C felett van, sűrűsége pedig mindig 0,90 kg/l felett van. A fűtőolaj az alacsony és magas kéntartalmú fűtőolaj összegével azonos termékaggregátum.

3.4.18.1. Alacsony kéntartalmú fűtőolaj (LSFO)

1 % alatti kéntartalmú fűtőolaj.

3.4.18.2. Magas kéntartalmú fűtőolaj (HSFO)

Legalább 1 %-os kéntartalmú fűtőolaj.

3.4.19. LAKKBENZIN ÉS SPECIÁLBENZINEK

A lakkbenzin és speciálbenzin finomított középpárlat, amely a nafta-/kerozintartományban desztillál át. Magukban foglalják az ipari benzint (más néven SBP-t, 30 °C és 200 °C között átdesztilláló könnyű olajok az ipari benzin 7–8 kategóriájában, a forrástartomány határértékeinek felfogásától függően; a kategóriákat az 5 és 90 térfogatszázalékra jellemző forráspontok közötti hőmérséklet-különbség (amely nem haladja meg a 60 °C-t) szerint határozzák meg; és a lakkbenzint (30 °C-t meghaladó lobbanáspontú ipari benzin, amelynek forrástartománya 135 °C és 200 °C között van).

3.4.20. KENŐANYAGOK

Lepárlás melléktermékéből előállított szénhidrogének. főként csapágyakban tartófelületek közötti súrlódás csökkentésére használják. Magában foglalja a kenőolajok valamennyi késztermék-kategóriáját az orsóolajtól a hengerolajig, továbbá a kenőzsírokhoz, motorolajokhoz és a kenőanyagok bázisolajainak valamennyi kategóriájához felhasznált kenőolajokat.

3.4.21. BITUMEN

Szilárd, félig szilárd vagy viszkózus, kolloid szerkezetű szénhidrogén, színe barna vagy fekete, a nyersolaj lepárlása során, illetve atmoszferikus desztillációból visszamaradó olajmaradékok vákuumdesztillációjából keletkező maradék. A bitument gyakran nevezik aszfaltnak is, és elsősorban útépítés, illetve tetőfedés során használják. Magában foglalja a cseppfolyósított és a higított bitument.

3.4.22. PARAFFINVIASZOK

Telített alifás szénhidrogének. Kenőolajok viaszmentesítése során kinyert maradékok. Kategóriától függően többé-kevésbé finom kristályos szerkezetűek. Elsődleges jellemzőik a következők: színtelen, szagtalan, áttetsző, olvadáspontjuk meghaladja a 45 °C-ot.

3.4.23. PETRÓLEUMKOKSZ

Elsősorban a kőolajszármazék-nyersanyagok, vákuum alá helyezett üledékek, kátrány és szurok olyan eljárások, mint pl. a késleltetett vagy fluidágyas kokszolás során történő krakkolása és szenesítése során nyert fekete színű, szilárd melléktermék. Főként szénből áll (90–95 %), hamutartalma alacsony. Az acéliparban kokszoló kemencékben nyersanyagként, fűtési célokra, elektródagyártásra és vegyszerek gyártására használják. Két legfontosabb kategóriája a »nyers koksz« és a »kalcinált koksz«. Magában foglalja a »katalizátorkokszot« is, amely a finomítási folyamatok során rakódik le a katalizátoron; ez a koksz nem újrafelhasználható, és általában finomítói tüzelőanyagként égetik el.

3.4.24. EGYÉB TERMÉKEK

Minden más, fent nem említett termék, például: kátrány és kén. Idetartoznak a finomítókban előállított aromások (pl. a BTX vagy benzol, a toluol és a xilol), valamint az olefinek (pl. a propilén).

3.5. Megújuló és hulladékból nyert energiák

3.5.1. VÍZENERGIA

A víz vízerőművekben villamos energiává átalakított helyzeti és mozgási energiája. A vízenergia tiszta vízerőművek, vegyes üzemű vízerőművek és tisztán szivattyús-tározós erőművek összegével azonos termékaggregátum.

3.5.1.1. Tiszta vízerőművek

A természetes beömlő vizet közvetlenül felhasználó vízerőművek, amelyek nem rendelkeznek kapacitással a víz szivattyúzására és tározására (a víz felfelé történő szivattyúzására).

3.5.1.2. Vegyes üzemű vízerőművek

A természetes beömlő vizet egy magasan lévő víztározóban felhasználó vízerőművek, ahol a berendezések egy része vagy egésze használható a víz felfelé szivattyúzásához; a megtermelt villamos energia a természetes vízbeömlés és a korábban felfelé szivattyúzott víz következménye.

3.5.1.3. Tisztán szivattyús-tározós erőművek

A vízerőművek, amelyekben nincs természetes vízbeömlés a magasan lévő víztározóba; az esővízből és olvadt hóból nyert és a villamos energiát termelő víz legnagyobb részét korábban felfelé szivattyúzták, kivéve a csapadékot és a hóesést.

3.5.2. GEOTERMIKUS ENERGIA

A földkéreg belseje által kibocsátott hőből nyert, rendszerint forró víz vagy gőz formájában megjelenő energia; a talajból hőszivattyúk révén nyert környezeti hő kivételével. A geotermikus energia a kúton kitermelt folyadék entalpiája (energiatartalma), és a folyamat végén nem hasznosított folyadék entalpiája közötti különbséget jelenti.

3.5.3. NAPENERGIA

A napenergia a fotovoltaikus napenergia és a naphőenergia összegével azonos termékaggregátum.

3.5.3.1. Fotovoltaikus napenergia

A napfény átalakítása villamos energiává olyan napelemek felhasználásával, amelyek fény hatására villamos energiát termelnek. Minden megtermelt villamos energiát (beleértve a kisléptékű termelést és a hálózattól független létesítményeket is) be kell jelenteni.

3.5.3.1.1. Tetőszerkezet

Itt az energiatermeléstől eltérő elsődleges célt szolgáló épületszerkezeteken elhelyezett fotovoltaikus napelemek által termelt energia mennyiségét kell megadni. Ide tartozik a BIPV (épített fotovoltaikus épület), ahol a fotovoltaikus panelek nem a tetőn vannak, hanem pl. az épülethez vannak csatlakoztatva. A fotovoltaikus napelemek nem tekinthetők a tetőszerkezet részének, ha azokat nagy területen, a földön helyezik el, amikor is többletterületet (pl. mezőgazdasági területeket) igényelnek.

3.5.3.1.2. Hálózattól független

Itt az A. melléklet 3.3.1. pontjában meghatározott hálózaton kívül kell az adatokat megadni.

3.5.3.2. Napból származó hőenergia

A napsugárzásból (napfény) hasznos energiacélból kinyert hő. Idetartoznak például a nap hőenergiájával működő üzemek és a használati célú melegvíz-előállítást és az épületek fűtését biztosító aktív rendszerek. Az energia a hőtovábbító közegben fellelhető hő (azaz a beeső napenergia) mínusz az optikai veszteségek és a napkollektorok veszteségei. Nem kell beszámítani az épületek fűtését, hűtését és világítását biztosító passzív rendszerek által kinyert napenergiát; csak az aktív rendszerekkel kapcsolatos napenergiát kell feltüntetni.

3.5.4. ÁRAPÁLY-, HULLÁM-, TENGERÁRAM-ENERGIA

Árapály, hullám vagy tengeráram mozgásából származó, villamosenergia-termelésre felhasznált mozgási energia.

3.5.5. SZÉLENERGIA

A szél szélerőművekben villamos energia termelésére felhasznált mozgási energiája. A szélenergia a szárazföldi és az offshore szélenergia összegével azonos termékaggregátum.

3.5.5.1. Szárazföldi szélenergia

A szél által előállított villamosenergia-termelés szárazföldi szélparkokban (szárazföldön, ideértve a szárazföldön található tavakat és más vizeket).

3.5.5.2. Offshore szélenergia

Villamosenergia-termelés offshore területeken (pl. tengeren, óceánon és mesterséges szigeteken) Az érintett területhez tartozó vizeken kívül történő offshore szélenergia-termelés tekintetében az adott ország kizárólagos gazdasági övezetén található valamennyi létesítményt figyelembe kell venni.

3.5.6. IPARI HULLADÉK (NEM MEGÚJULÓ RÉSZ)

Hasznosenergia-termelés céljából speciális létesítményekben közvetlenül elégetett, nem megújuló eredetű ipari hulladék. A tüzelőanyag-mennyiséget nettó fűtőérték alapon kell jelenteni. Nem tartozik ide az energiavisszanyerés nélkül elégetett hulladék. Az ipari hulladék megújuló részét az azt leginkább jellemző biotüzelőanyag-kategóriában kell jelenteni.

3.5.7. KOMMUNÁLIS HULLADÉK:

Hasznosenergia-termelés céljából speciális létesítményekben közvetlenül elégetett, háztartásokból, kórházakból és a szolgáltatási ágazatból származó hulladék (általánosságban minden, a háztartási hulladékhoz hasonlító hulladék). A tüzelőanyag-mennyiséget nettó fűtőérték alapon kell jelenteni. Nem tartozik ide az energiavisszanyerés nélkül elégetett hulladék. A kommunális hulladék a megújuló kommunális hulladék és a nem megújuló kommunális hulladék összegével azonos termékaggregátum.

3.5.7.1. Megújuló kommunális hulladék

A kommunális hulladék biológiai eredetű része.

3.5.7.2. Nem megújuló kommunális hulladék

A kommunális hulladék nem biológiai eredetű része.

3.5.8. BIO-TÜZELŐNYAGOK

A bio-tüzelőanyagok a szilárd bio-tüzelőanyagok, a biogáz és a folyékony bioüzemanyagok összegével azonos termékaggregátumok. A nem energiacélra felhasznált bio-tüzelőanyagok nem tartoznak az energiastatisztika hatókörébe (például az építőiparban vagy bútorként felhasznált faáruk, a motor kenésére használt biokenőanyagok és útburkolásra felhasznált biobitumen).

3.5.8.1. Szilárd bio-tüzelőanyagok

Hő- vagy villamosenergia-termelés céljából felhasználható, szilárd, biológiai eredetű, szerves, (biomasszaként is ismert) nem fosszilis anyag. A szilárd bio-tüzelőanyagok a faszén, a tűzifa, a fahulladék és melléktermékek, a feketelúg, a kipréselt cukornád, az állati hulladék, egyéb növényi anyagok és maradékok, valamint az ipari hulladék megújuló részének összegével azonos termékaggregátumok.

3.5.8.1.1. Faszén

A faszén a szilárd bio-tüzelőanyagokból előállított tüzelőanyag – fa és más, növényi eredetű anyagok roncsoló lepárlásának és pirolízisének szilárd maradéka.

3.5.8.1.2. Tűzifa, fahulladék és melléktermékek

Természetes vagy erdőgazdálkodással érintett erdőkből, illetve elszigetelten álló fákból kitermelt tűzifa (hasáb, gally, pellet vagy forgács formájában). Idetartozik a tüzelőanyagként használt és a fa eredeti összetételét megőrző fahulladék, valamint a fapellet is. Nem tartozik ide a faszén és a feketelúg. A tüzelőanyag-mennyiséget nettó fűtőérték alapon kell jelenteni.

3.5.8.1.2.1. Fapellet

A pellet fahulladékból sajtolással előállított henger alakú termék.

3.5.8.1.3. Feketelúg

Papírgyártáshoz szükséges szulfát- vagy nátroncellulóz előállítása során a főzőtartályokból nyert elhasznált feltárólúgból nyert energia. A tüzelőanyag-mennyiséget nettó fűtőérték alapon kell jelenteni.

3.5.8.1.4. Kipréselt cukornád

Cukornád-feldolgozás során a cukorlé kivonását követően a rostból nyert tüzelőanyag. A tüzelőanyag-mennyiséget nettó fűtőérték alapon kell jelenteni.

3.5.8.1.5. Állati hulladék

Állati ürülékből, hús- és halmaradványokból előállított energia, amelyet szárítás után közvetlenül tüzelőanyagként használnak fel. Nem tartozik ide az anaerob erjesztőüzemekben használt hulladék. Az ezen üzemekből származó fűtőgázok a biogázok alatt szerepelnek. A tüzelőanyag-mennyiséget nettó fűtőérték alapon kell jelenteni.

3.5.8.1.6. Egyéb növényi anyagok és maradékok

Máshol nem szereplő bio-tüzelőanyagok; idetartozik a szalma, a növényi maghéj, az összezúzott dióhéj, a metszett gally, az olívapogácsa és egyéb, a növények gondozása, aratása és feldolgozása során keletkező hulladék. A tüzelőanyag-mennyiséget nettó fűtőérték alapon kell jelenteni.

3.5.8.1.7. Az ipari hulladék megújuló része

Hasznosenergia-termelés céljából speciális létesítményekben közvetlenül elégetett ipari hulladék szilárd halmazállapotú, megújuló része (például, de nem kizárólag a gumiabroncs-hulladékban lévő természetes gumi része vagy a textilhulladékban lévő természetes rostok része – a 07.3. és 07.6. hulladékkategóriákból, a hulladékra vonatkozó statisztikáról szóló 2150/2002/EK rendeletben foglaltak szerint). A tüzelőanyag-mennyiséget nettó fűtőérték alapon kell jelenteni.

3.5.8.2. Biogáz

A biomassza – ideértve a hulladékban található biomasszát is – anaerob lebomlása vagy termikus folyamatok során keletkező, elsősorban metánból és szén-dioxidból álló gáz. A tüzelőanyag-mennyiséget nettó fűtőérték alapon kell jelenteni. A biogáz a depóniagáz, a szennyvíziszap-gáz, az anaerob lebomlás során keletkező egyéb biogázok és termikus folyamatokból származó biogázok összegével azonos termékaggregátumok.

3.5.8.2.1. Depóniagáz

Hulladéklerakóban lévő hulladék anaerob lebontásából származó biogáz.

3.5.8.2.2. Szennyvíziszap-gáz

A szennyvíziszap anaerob erjesztéséből keletkező biogáz.

3.5.8.2.3. Anaerob lebontásból származó egyéb biogázok

Állati eredetű iszapszerű hulladékok és vágóhídi, sörfőzdei és egyéb mezőgazdasági, élelmiszer-ipari hulladékok anaerob erjesztéséből származó biogáz.

3.5.8.2.4. Termikus folyamatokból származó biogáz

Biomassza termikus gyártásfolyamataiból származó biogáz (gázzá alakítása vagy pirolízis útján).

3.5.8.3. Folyékony bioüzemanyagok

E kategória magában foglalja az összes természetes eredetű (pl. biomasszából és/vagy a hulladék biológiailag lebontható részéből előállított) folyékony üzemanyagot, amely alkalmas a fosszilis eredetű folyékony üzemanyagokkal való keverésre vagy annak helyettesítésére. Az e kategóriában jelentett folyékony bioüzemanyag-mennyiségek csak a tiszta, a fosszilis tüzelőanyagokkal nem bekevert bioüzemanyagok mennyiségére vonatkoznak. A folyékony bioüzemanyagok importjának és exportjának konkrét esetében csak azon mennyiségek kereskedelme tartozik ide, amelyeket nem kevertek közlekedési üzemanyagokkal (azaz csak tiszta formájukban); a közlekedési üzemanyagokkal kevert folyékony bioüzemanyagokkal folytatott kereskedelmet az olajkategórába tartozó termékek között kell jelenteni. Csak energetikai célra felhasznált – közvetlenül elégetett vagy fosszilis tüzelőanyagokkal kevert folyékony bioüzemanyagokat kell jelenteni. A folyékony bioüzemanyagok a biobenzin, a biodízel, a bio sugárhajtómű-kerozin és egyéb folyékony bioüzemanyagok összegével azonos termékaggregátumok.

3.5.8.3.1. Biobenzin

Folyékony bioüzemanyagok, amelyek alkalmasak a fosszilis eredetű motorbenzinnel való keverésre vagy annak helyettesítésére.

3.5.8.3.1.1. Bioetanol

Etanol a biobenzin részeként.

3.5.8.3.2. Biodízel

Folyékony bioüzemanyagok, amelyek alkalmasak a fosszilis eredetű gázolajjal/dízelolajjal való keverésre vagy annak helyettesítésére.

3.5.8.3.3. Bio sugárhajtómű-kerozin

Folyékony bioüzemanyagok, amelyek alkalmasak a fosszilis eredetű sugárhajtómű-kerozinnal való keverésre vagy annak helyettesítésére.

3.5.8.3.4. Egyéb folyékony bioüzemanyagok

A korábbi kategóriák egyikében sem szereplő folyékony bioüzemanyagok.

3.5.9. Környezeti hő

Működésükhöz villamos energiát vagy más kisegítő energiát igénylő hőszivattyúk útján hasznos hőmérsékleten kitermelt (kinyert) hőenergia. Ez a hőenergia a környezeti levegőben, a talaj szilárd felszíne alatt vagy felszíni vízben tárolható. A bejelentett értékek tekintetében ugyanazt a módszertant kell alkalmazni, mint a hőszivattyúk útján kinyert hőenergia 2009/28/EK irányelv és (EU) 2018/2001 irányelv szerinti jelentése esetében, jóllehet valamennyi hőszivattyút fel kell tüntetni teljesítményszintjüktől függetlenül.

3.6. HIDROGÉN

Az alapanyagként, tüzelőanyagként vagy energiahordozóként/tároláshoz felhasznált hidrogént jelenteni kell. Minden hidrogént jelenteni kell, függetlenül attól, hogy értékesítették-e vagy sem. Keverékben lévő hidrogént csak akkor kell jelenteni, ha az a nagy tisztaságú fő összetevő.