ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(58)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben a Changmao megismételte azt az állítását, hogy a Hyet Sweet SAS-nak, miután a figyelembe vett időszakban az aszpartám uniós gyártója volt, kitöltött kérdőívet kellett volna benyújtania a HSWT-vel 2018 novembere és 2019 februárja között fennálló kapcsolatára tekintettel, mivel ebben az időszakban a Hyet Sweet SAS és a HSWT részvényesei közös vállalat létrehozásáról tárgyaltak. A Changmao továbbá azzal érvelt, hogy ebben az időszakban a HSWT 1. a gravelines-i üzemben gyártott termékek forgalmazása céljából a HYET márkajelzéseit és védjegyeit használta, 2. @Hyetsweet.com taggal végződő e-mail-címeket használt, valamint különösen 3. a „Hyet” nevet használta a két résztulajdonos társaság, a „Hyet Sweet Now Holding BV” és a „Hyet Sweet NL BV” jelölésére. A Changmao azt állította, hogy a 2018. évi adatokra vonatkozó választ magának a Hyet Sweet SAS-nak kellett volna benyújtania, vagy legalábbis azokat a Hyet közreműködésével kellett volna ellenőrizni. A Changmao azzal érvelt, hogy a Hyet Sweet SAS nevében a felelős felszámoló is benyújthatta volna a kitöltött kérdőívet. A Changmao továbbá azt állította, hogy a kérdőívre nem csupán a Hyet Sweet SAS pénzügyi információi, hanem a vállalat értékesítési információi, előélete, szerkezete és üzleti irányultsága kapcsán is szükség volt. A Changmao kijelentette, hogy helyzeténél fogva a HSWT nem biztosíthatta a Hyet Sweet SAS-ra vonatkozóan e tekintetben szükséges információk pontosságát és teljességét, így például a Bizottságnak azért kellett 2018-tól és nem 2017-től kezdődően megjelölnie a figyelembe vett időszakot, mert a 2017. évről nem álltak rendelkezésre a Hyet Sweet SAS pénzügyi információi. A Changmao állítása szerint kétségek merültek fel azzal kapcsolatban, hogy a HSWT miként tudja biztosítani a Hyet Sweet SAS által szolgáltatott pénzügyi információk hitelességét és pontosságát. A Changmao annak közlését is kérte a Bizottságtól, hogy miért nem kereste meg a Hyet Sweet SAS-t.
2.6.2.

A 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet ( 2 ) 4. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjában, valamint az (EU) 2017/587 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet ( 3 ) 7. cikkében említett nagy volumenű megbízások és előre letárgyalt ügyletek e likviditási szerződés hatálya alá tartoznak, ha megfelelnek a következő feltételek mindegyikének: a) végrehajtásukra a helyszínen kerül sor; b) megfelelnek a piac szabályainak; c) végrehajtásukra kivételes helyzetben kerül sor. Az a), b) és c) pontban meghatározott feltételek teljesülése esetén a likviditásszolgáltató túllépheti az adott kereskedési napra vonatkozóan a 2.6.1. pontban meghatározott korlátokat.
(21)

A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) és különösen az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 5. cikkének az említett jegyzőkönyv 2. mellékletével összefüggésben értelmezett (4) bekezdésével összhangban az (EU) No 528/2012 rendelet és az annak alapján elfogadott bizottsági jogi aktusok a kilépésről rendelkező megállapodásban előírt átmeneti időszak végét követően Észak-Írország tekintetében továbbra is alkalmazandók az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban. Ezért azon országok jegyzékeiben, ahol a kezelt faanyag forgalomba hozható, szükség szerint fel kell tüntetni Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyságot is.
2. függelék

Költségfüggetlen finanszírozási összegeken alapuló térítés

1. Kiegészítés a magasabb megélhetési költségekkel rendelkező tagállamba távozó résztvevők számára

A mobilitási szakaszra napi kiegészítő összeget alkalmaznak az ALMA-műveletek azon résztvevői esetében, akik munkával kapcsolatos tartózkodási idejüket egy olyan tagállamban töltik, amelynek megélhetési költségei magasabbak, mint az a tagállam, ahol a művelet egyéb szakaszai zajlanak. Ez a kiegészítés a 2. és a 3. csoportba tartozó tagállamokból az 1., illetve a 2. csoportba tartozó tagállamokba távozó résztvevőkre vonatkozik, az alábbi 2–4. táblázatnak megfelelően.

2. táblázat

A tagállamok csoportokba sorolása

Tagállam 1. csoport DK FI IE LU SE 2. csoport AT BE CY DE EL ES FR IT MT NL PT 3. csoport BG CZ EE HR HU LT LV SI SK PL RO





3. táblázat

A BG, CZ, EE, HR, HU, LT, LV, PL, RO, SI és SK területén zajló műveletek mobilitási szakaszára vonatkozó napi kiegészítő összeg (EUR-ban)

Az a tagállam, ahol az ALMA-műveletre sor kerül BG CZ EE HR HU LT LV PL RO SI SK A 2. csoportba tartozó tagállamban zajló mobilitási szakasz 5,00 7,27 7,89 6,44 6,55 7,80 7,01 5,86 6,06 10,88 7,52 Az 1. csoportba tartozó tagállamban zajló mobilitási szakasz 11,86 17,23 18,71 15,27 15,54 18,50 16,63 13,90 14,36 25,81 17,83





4. táblázat

Az AT, BE, CY, DE, EL, ES, FR, IT, MT, NL és PT területén zajló műveletek mobilitási szakaszára vonatkozó napi kiegészítő összeg (EUR-ban)

Az a tagállam, ahol az ALMA-műveletre sor kerül AT BE CY DE EL ES FR IT MT NL PT Az 1. csoportba tartozó tagállamban zajló mobilitási szakasz 14,97 14,39 11,01 14,42 9,44 20,29 13,57 12,32 10,57 14,93 10,05

2. Opcionális kiegészítés azon résztvevők számára, akik a kedvezményezettől juttatásban részesülnek

Az alábbi 5. táblázatban szereplő összegek azokra a résztvevőkre vonatkoznak, akik a kedvezményezettől a napidíjjal megegyező összegben részesülnek. Ez a kiegészítés a művelet egy, két vagy mindhárom szakaszára alkalmazható. A mobilitási szakaszra a fogadó tagállamra megállapított összeg alkalmazandó.

5. táblázat

Napi kiegészítés azon résztvevők számára, akik a kedvezményezettől juttatásban részesülnek (EUR-ban)

AT BE BG CY CZ DE DK EE EL 42,29 40,45 6,94 26,65 16,43 38,65 50,49 18,84 13,47 ES FI FR HR HU IE IT LT LU 24,68 40,90 37,09 12,01 9,62 41,96 28,22 12,47 59,76 LV MT NL PL PT RO SE SI SK 13,46 25,24 40,46 11,71 16,48 6,33 40,23 23,12 13,35

3. Kiegészítés a sikeres résztvevők számára

Az adott személy ALMA-műveleti részvételi napjainak száma alapján napi kiegészítő összeget alkalmaznak minden olyan résztvevő esetében, aki az ALMA-műveletből való kilépést követő 6 hónapon belül állást talál, beiratkozik vagy újra beiratkozik továbbképzésre, oktatásra vagy munkaerőpiaci programra.

6. táblázat

Napi kiegészítés a sikeres résztvevők számára az előkészítő szakasz helye szerinti tagállam szerint (EUR-ban)
d)

A projektgazda legutóbbi pénzügyi beszámolójára mutató hiperhivatkozás Amennyiben rendelkezésre áll, fel kell tüntetni a projektgazda legutóbbi pénzügyi beszámolójára mutató hiperhivatkozást. Amennyiben a pénzügyi kimutatásokat auditálták, a vonatkozó könyvvizsgálói jelentés(ek)re mutató hiperhivatkozás is megadható. Ha a legfrissebb pénzügyi kimutatások nem állnak rendelkezésre, ezt a tényt kifejezetten meg kell említeni. Megadható annak oka is, hogy a kimutatások miért nem állnak rendelkezésre. Csak abban az esetben tüntethető fel ehelyett a projektgazda aktuális mérlegére mutató hiperhivatkozás, amennyiben elérhető, ha a legfrissebb pénzügyi kimutatások nem állnak rendelkezésre. Amennyiben a projektgazda és a befektetők közé különleges célú gazdasági egység ékelődik be, a fenti információk a különleges célú gazdasági egység tekintetében is megadhatók
(13)

Az ICES 22–31 alkörzetben élő lazac tekintetében az ICES már több éve megállapította, hogy a folyami állományok állapota nagyon vegyes képet mutat. 2021-ben azonban – részletes elemzést követően – az ICES azt javasolta, hogy a gyenge folyami állományok védelme érdekében a fő tengermedencében le kell állítani az összes kereskedelmi és rekreációs célú fogást, ezek a tevékenységek ugyanis a természetüknél fogva olyan vegyes halászatot jelentenek, amelynek keretében egészséges és gyenge folyami állományokból is fognak ki lazacot. Azonban az ICES úgy vélte, hogy a lazac nyári vándorlása idején folytatódhat a Botteni-öböl és az Åland-tenger part menti területein végzett jelenlegi célzott halászat. Ezért külön TAC-ot állapítottak meg a lazac e területeken való járulékos fogásaira vonatkozóan – a kizárólag tudományos vizsgálatok céljából folytatott és az (EU) 2019/1241 rendelet 25. cikkében előírt feltételeknek maradéktalanul megfelelő halászati műveletek kivételével –; valamint a május 1. és augusztus 31. közötti időszakban az északi szélesség 59°30′-től északra folytatott part menti halászatra vonatkozóan. Ezenkívül a halászati lehetőségekkel funkcionálisan összefüggő további korrekciós intézkedések bevezetésére is sor került a horogsorok használatára vonatkozó korlátozások, valamint a rekreációs célú halászatra vonatkozó napi fogási korlátozás formájában. Az ICES 2022-ben is a 2021. évi szakvéleményét alkalmazta. Ezért indokolt fenntartani a halászati lehetőségek szintjét és az azokkal funkcionálisan összefüggő korrekciós intézkedéseket, ugyanakkor egyértelművé kell tenni, hogy a hobbihorgászoknak az első olyan lazac kifogása után, amelynek eltávolították a zsíruszonyát, az adott napra be kell szüntetniük a lazachalászatot.
(64)

Ezen belül a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatában továbbra is komoly mértékű a kínai kormányzat tulajdonosi szerepe. A hidegen síkhengerelt acéltermékek legnagyobb gyártói közül sok az állam tulajdonában van; ilyen például a Hebei Iron and Steel, a Handan Iron and Steel, a Baoshan Iron and Steel, a Shanghai Meishan Iron and Steel, a BX Steel Posco Cold Rolled Sheet, a WISCO International Economic and Trading, a Maanshan Iron and Steel, a Tianjin Rolling One Steel vagy az Inner Mongolia Baotu Steel Union. A Baosteel – egy másik jelentős kínai acélgyártó vállalat – annak a China Baowu Steel Group Co. Ltd.(korábban Baosteel csoport és Wuhan Iron & Steel) vállalatnak a része, amely a világ legnagyobb acélgyártója (28), és amely végső soron 100 %-ban a központi SASAC tulajdonában van (29). Miközben az állami és a magántulajdonú vállalatok száma a becslések szerint közel azonos, a világ tíz legnagyobb acélgyártója között található öt kínai gyártóból négy van állami tulajdonban (30). Ugyanakkor míg 2016-ban a tíz legnagyobb gyártó az ágazat teljes kibocsátásának csak mintegy 36 %-át adta, a kínai kormány ugyanebben az évben célul tűzte ki, hogy 2025-re mintegy tíz nagyvállalatnál összpontosítsa az acéltermelés 60–70 %-át (31). Ezt a szándékát a kínai kormány 2019 áprilisában, az acélipar konszolidációjára vonatkozó iránymutatás közzétételének bejelentésekor ismét kinyilvánította (32). A konszolidáció keretében kényszerű összefonódásokra kerülhet sor a jövedelmező magánvállalatok és a gyengén teljesítő állami tulajdonú vállalatok között (33). Mivel a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai exportőrei nem működtek együtt a vizsgálat során, a hidegen síkhengerelt acéltermékek gyártó körében a magán- és az állami tulajdonú gyártók pontos aránya nem állapítható meg. Jóllehet a hidegen síkhengerelt acéltermékek ágazatára vonatkozóan nem állnak rendelkezésre konkrét információk, az ágazat az acélipar egyik alágazatának tekintendő, ezért az acélágazatra vonatkozó megállapítások a felülvizsgálat tárgyát képező termék tekintetében is irányadónak tekinthetők.
Ajax Healthy Home Sage & Apple Blossom + (Plus); Ajax Απολυμαντικό Pure Home Sage & Apple Blossom + (Plus); Ajax Pure Home Μήλο & Φασκόμηλο + (Plus); Ajax Pure Home Άνθη Μηλιάς & Φασκόμηλο + (Plus); Ajax Pure Home Φασκόμηλο & Μήλο + (Plus)

Forgalmazási terület: EU
(243)

A Bizottság megjegyezte, hogy sem az Eviosys, sem a Baosteel nem nyújtott be új információt vagy bizonyítékot a minimális importár bevezetésére irányuló ismételt kérése alátámasztására. Ezért a fenti (240) preambulumbekezdésben szereplő ténymegállapítások továbbra is érvényesek maradtak. Az Eviosys továbbá nem nyújtott be bizonyítékot azon állításának alátámasztására, miszerint a minimális importár megfelelőbb lenne, mint a Bizottság által az állítólagos ideiglenes ellátási hiány kezelésére javasolt rögzített vám. Megkérdőjelezte továbbá az állítólagos ideiglenes ellátási hiányt, tekintettel az uniós gazdasági ágazat azon beadványaira, amelyek szerint az uniós gazdasági ágazat a továbbiakban is elegendő mennyiséget fog értékesíteni az érintett termékből. Végezetül: még ha az állítólagos ellátási hiány valóban be is következne, az aktában semmi nem utalt arra, hogy a minimális importár előírásának kétéves időszaka megfelelő és arányos eszköz lenne a probléma kezelésére. Ami az Eviosys által a minimális importár előírására vonatkozóan említett korábbi rendeleteket illeti, a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a minimális importár előírásának helyénvalóságát eseti alapon értékelik, figyelembe véve az egyes ügyek sajátos körülményeit. A szóban forgó ügyben a fenti (240) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt – nevezetesen, hogy a minimális importár csak olyan alapvető szintű védelmet nyújt, amely a dömpingre és a kárra vonatkozó egyértelmű ténymegállapítások, valamint a jelenlegi nehéz és ingadozó piaci feltételek miatt jelen esetben nem elegendő – a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a minimális importár nem lenne megfelelő típusú dömpingellenes intézkedés. Ami a korábbi rendeletekre való hivatkozásokat illeti (amelyek esetében a vonatkozó dömpingellenes intézkedések teljes időtartama két évre korlátozódott), a Bizottság nem értette, hogy mennyiben relevánsak, tekintettel arra, hogy e rendeletek az intézkedések teljes időtartamát érintették, nem pedig az intézkedések formájának többéves alkalmazást követő módosításáról szóltak (amit az Eviosys javasolt). Ezenkívül, amint arra maga az Eviosys is rámutatott, az intézkedések időtartamának korlátozására vonatkozó indokolás mindegyik rendeletben az adott vizsgálat ténybeli körülményeihez igazodott, és az egyes indokolások jelentősen eltértek egymástól. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a hivatkozott rendeletek a szóban forgó ügytől eltérő helyzetekre vonatkoznak. A fenti ténymegállapításokra tekintettel a Bizottság elutasította e kéréseket.
(1)

Lehetővé kell tenni a befektetők számára, hogy megalapozott befektetési döntéseket hozzanak. Mivel egy közösségi finanszírozási projekt egynél több hitelt is kínálhat, a közösségi finanszírozási platformon kínált projektek nemteljesítési rátáinak kiszámítására szolgáló módszer meghatározásakor szabályokat kell megállapítani arra vonatkozóan, hogy hogyan kell a nemteljesítési rátákat a közösségi finanszírozási platformon kínált konkrét közösségi finanszírozási projekt tekintetében az egyedi hitelek szintjén kiszámítani. A nemteljesítés részletesebb szinten, azaz hitelszinten történő meghatározása lehetővé teszi azon esetek figyelembevételét, amikor a projektgazda az egyik hitelhez kapcsolódó hitelkötelezettségeit valószínűleg nem teljesíti, miközben a többi hitellel kapcsolatos kötelezettségeit igen. Ezért a közösségi finanszírozási platformon kínált projektek nemteljesítési rátáinak kiszámításakor a közösségi finanszírozási szolgáltatók nem tekinthetik automatikusan egyidejűleg nemteljesítőnek az ugyanazon projektnek nyújtott különböző hiteleket. A közösségi finanszírozási szolgáltatóknak fel kell mérniük, hogy a nemteljesítés bizonyos jelei egy adott hitel helyett a közösségi finanszírozási projekt egészéhez kapcsolódnak-e. A közösségi finanszírozási szolgáltatók, különösen abban az esetben, ha a közösségi finanszírozási projekthez kapcsolódó hitelek jelentős része nemteljesítő, valószínűtlennek tekinthetik, hogy az adott közösségi finanszírozási projekt többi hitelét teljes egészében visszafizetik különféle eljárások nélkül, ideértve a biztosítékok lehívását is, és ezeket a hiteleket is nemteljesítőként kezelhetik.
1.

Az európai elektronikus rendszerek (EES) közös komponenseinek fejlesztése: a) a kezdeti szakaszban lévő információtechnológiai (IT) projektek száma; b) a végrehajtási szakaszban lévő IT projektek száma; c) azon IT projektek aránya, amelyek tényleges költsége a tervezettnek megfelelően alakul; d) a többéves adóügyi stratégiai tervben (MASP-T) előírt követelményekkel összhangban „zöld” státuszú IT projektek aránya.
(4)

A Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése értelmében új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatra irányuló kérelmet kapott. A kérelmet 2019. szeptember 10-én nyújtotta be és 2021. november 26-án aktualizálta a Zhejiang Feishen Vehicle Industry Co., Ltd. (a továbbiakban: kérelmező), egy kínai exportáló kerékpárgyártó.
i.

az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye Feleinek 21. Konferenciáját követően az éghajlatváltozásról szóló 2015. évi Párizsi Megállapodás keretében nemzetileg meghatározott hozzájárulást (NDC) nyújtott be, amely megfelel a következő követelményeknek: a) a nemzetileg meghatározott hozzájárulás magában foglalja a mezőgazdasági, az erdészeti és a földhasználati ágazatot, akár egyetlen mezőgazdasági, erdészeti és egyéb földhasználati ágazatként (AFOLU-ágazat), akár külön mezőgazdasági és külön földhasználati ágazatként; b) a nemzetileg meghatározott hozzájárulás keretében kifejtik, hogy a nemzetileg meghatározott hozzájáruláson belül miként vették figyelembe a mezőgazdasági, az erdészeti és a földhasználati ágazatot; c) a nemzetileg meghatározott hozzájárulás keretében az ország általános kibocsátáscsökkentési célkitűzéséhez viszonyítva kiszámítják a mezőgazdasági, az erdészeti és a földhasználati ágazatból származó kibocsátásokat és elnyeléseket, ideértve az erdei biomassza kitermeléséhez kapcsolódó kibocsátásokat is; vagy
7. cikk

A válság szempontjából releváns egészségügyi ellenintézkedések monitorozására szolgáló mechanizmus

(3) A nemzetbiztonsági érdekek sérelme nélkül, a tagállamok adott esetben a Bizottságnak olyan kiegészítő információkat nyújtanak, amelyeket uniós ügynökségek az (1) bekezdésben említett sablon alapján még nem gyűjtöttek be.

(5) A Bizottság – többek között az egészségügyi válságtanács nevében közölt – kérésére az EMA az (EU) 2022/123 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének c) és d) pontjával, valamint 25. cikke (2) bekezdésének c) és d) pontjával összhangban tájékoztatást nyújt a Bizottságnak a gyógyszerek és orvostechnikai eszközök monitorozására vonatkozóan, ideértve az azokra vonatkozó keresletet és kínálatot is.
(19)

Az (EU) 2018/1972 irányelv 109. cikke előírja a tagállamok számára, hogy biztosítsák minden végfelhasználó számára, hogy segélyhívási célú kommunikációval az illetékes segélyszolgálati állomáson keresztül díjmentesen hozzá tudjon férni a segélyhívó szolgálatokhoz. Az irányelv annak biztosítását is előírja a tagállamok számára, hogy a fogyatékossággal élő végfelhasználók a segélyhívási célú kommunikáción keresztül hozzáférhessenek a segélyhívó szolgáltatásokhoz – többek között Unión belüli utazásuk során is –, és hozzáférésük a többi végfelhasználóéval egyenértékű legyen. E hozzáférési eszközök közé tartozhatnak az (EU) 2019/882 európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) által előírt valós idejű szövegátvitel vagy teljeskörű beszélgetési szolgáltatás, vagy más olyan, nem beszédátvitelt szolgáló kommunikációs szolgáltatások, például SMS, segélyhívó alkalmazásokon keresztüli üzenetküldés vagy videóhívások, valamint közvetítő szolgáltatások, amelyeket a tagállamok az uniós jogban meghatározott követelmények és a nemzeti segélyszolgálati állomások rendszere kapacitásának és műszaki felszereltségének figyelembevételével vezetnek be. A barangolást végző, fogyatékossággal élő ügyfelek számára rendelkezésre álló segélyhívó szolgálatokhoz való hozzáférést biztosító eszközök alkalmazásának és a hívó helyére vonatkozó információk továbbításának a lehető legnagyobb mértékben európai szabványokon vagy előírásokon kell alapulnia. Az ilyen szabványokat a Bizottságnak és a tagállamoknak az európai szabványügyi szervezetekkel és más érintett szervezetekkel együttműködésben kell előmozdítaniuk. A tagállamok feladata meghatározni, hogy a segélyhívási célú kommunikáció mely típusai azok, amelyek a barangolást végző ügyfelek segélyhívó szolgáltatásokhoz való hozzáférésének biztosítása érdekében műszakilag kivitelezhetők. Annak biztosítása érdekében, hogy a barangolást végző ügyfelek az (EU) 2018/1972 irányelv 109. cikkében meghatározott feltételek szerint segélyhívó szolgáltatásokhoz férhessenek hozzá, a látogatott hálózatok üzemeltetőinek a referenciaajánlatban tájékoztatást kell adniuk arról, hogy a látogatott tagállamban a nemzeti intézkedések milyen típusú segélyhívási célú kommunikációt írnak elő és tesznek műszakilag kivitelezhetővé a barangolást végző ügyfelek segélyhívó szolgáltatásokhoz való hozzáférésének biztosítása érdekében. Emellett a nagykereskedelmi barangolási megállapodásoknak műszaki paraméterekkel kapcsolatos információkat kell tartalmazniuk a segélyhívó szolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosítása céljából, a fogyatékossággal élő barangolást végző ügyfelek számára is, valamint annak biztosítására, hogy a hívó helyére vonatkozó információk – a készülékalapú információkat is beleértve – a látogatott tagállamban az illetékes segélyszolgálati állomás számára továbbíthatóak legyenek. Ezeknek az információknak lehetővé kell tenniük, hogy a barangolásszolgáltató azonosítsa a segélyhívást és a hívó helyére vonatkozó információk továbbítását, és mindezeket díjmentesen biztosítsa.
(20)

A gyógyszerhiányok megelőzésének, nyomon követésének és az arról való jelentéstételnek az elősegítése érdekében az Ügynökségnek létre kell hoznia egy – a gyógyszerhiányt nyomonkövető európai platform néven ismertté váló – információtechnológiai (IT) platformot (a továbbiakban: ESM-platform), amely képes feldolgozni a kritikus fontosságú gyógyszerek kínálatára és keresletére vonatkozó információkat a népegészségügyi szükséghelyzetek vagy jelentős események idején és az említett szituációkon kívül, azért, hogy lehetővé tegye az olyan gyógyszerhiányokkal kapcsolatos jelentéstételt, amelyek valószínűleg népegészségügyi szükséghelyzetekhez vagy jelentős eseményekhez vezetnek. Az ESM-platform kifejlesztésének elősegítése érdekében lehetőség szerint igénybe kell venni és fel kell használni a meglévő információtechnológiai rendszereket. Az ESM-platformnak lehetővé kell tennie az illetékes nemzeti hatóságok számára, hogy a gyógyszerhiányok előrejelzése érdekében benyújtsák és nyomon kövessék a kielégítetlen keresletre vonatkozó információkat, beleértve a forgalombahozatali engedélyek jogosultjaitól, a nagykereskedelmi forgalmazóktól és a lakossági gyógyszerellátására engedéllyel rendelkező vagy arra jogosult egyéb személyektől vagy jogalanyoktól kapott információkat is. Az ESM-platform feldolgozhatná a forgalombahozatali engedélyek jogosultjaitól, a nagykereskedelmi forgalmazóktól, valamint a lakossági gyógyszerellátásra engedéllyel rendelkező vagy arra jogosult egyéb személyektől vagy jogalanyoktól kapott további információkat is egy népegészségügyi szükséghelyzet vagy egy jelentős esemény elhárítása érdekében. Az ESM-platformnak, amint teljesen megvalósult, kizárólagos portálként kell működnie a forgalombahozatali engedélyek jogosultjai számára, hogy biztosítsa a népegészségügyi szükséghelyzetek és jelentős események idején szükséges tájékoztatást abból a célból, hogy növeljék a népegészségügyi szükséghelyzetek és jelentős események idején a hatékonyságot és a kiszámíthatóságot, valamint, hogy felgyorsítsák a döntéshozatali folyamatot, elkerülve ugyanakkor az erőfeszítések megkettőzését és az érdekelt felekre háruló indokolatlan terheket. Az Ügynökség koordinációs szerepének megkönnyítése érdekében elengedhetetlen az adatok interoperabilitása a hiányok nyomonkövetését szolgáló tagállami IT platformokkal és adott esetben más rendszerekkel, hogy lehetővé váljon a releváns információk megosztása az ESM-platformmal, amelyet az Ügynökségnek kell kezelnie.