13.

Az 1. függelék a következőképpen módosul: a) az 1. pontban az első bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „Ez a függelék a járművek közúti károsanyag-kibocsátásának hordozható kibocsátásmérő rendszerekkel történő fedélzeti meghatározására szolgáló eljárást ismerteti. A motor kipufogógázában a károsanyag-kibocsátás következő összetevőit kell mérni: szén-monoxid, összes szénhidrogén, nitrogén-oxidok és a részecskék (PM) száma a dízelmotorok esetében, valamint szén-monoxid, nem metán szénhidrogének, metán, nitrogén-oxidok és részecskeszám a szikragyújtású motorok esetében. Ezenkívül a 4. pontban ismertetett számítási eljárások elvégzésének lehetővé tétele céljából mérni kell még a szén-dioxid-kibocsátást.”; b) a 2.1.1. pont helyébe a következő szöveg lép: „2.1.1. gázelemzők és részecskeszám-elemzők a kipufogógáz szabályozott károsanyag-koncentrációjának méréséhez;” c) a 2.2. pontban az 1. táblázat helyébe a következő táblázat lép: „1. táblázat Vizsgálati paraméterek Paraméter Mértékegység Forrás THC-koncentráció (4) ppm Gázelemző készülék CO-koncentráció (4) ppm Gázelemző készülék NO (4) ppm Gázelemző készülék CO2-koncentráció (4) ppm Gázelemző készülék CH4-koncentráció (4) (5) ppm Gázelemző készülék Részecskekoncentráció #/cm3 Részecskeszám-elemző készülék Hígítási beállítás (adott esetben) - Részecskeszám-elemző készülék Kipufogógáz-áram kg/h Kipufogógázáramlásmérő Kipufogógáz hőmérséklete K Kipufogógázáramlás-mérő Környezeti hőmérséklet (6) K Érzékelő Környezeti légnyomás kPa Érzékelő A motor forgatónyomatéka (6) Nm Motorvezérlő egység vagy érzékelő Motorfordulatszám ford./perc Motorvezérlő egység vagy érzékelő A motor tüzelőanyag-árama g/s Motorvezérlő egység vagy érzékelő Motorhűtő közeg hőmérséklete K Motorvezérlő egység vagy érzékelő A beszívott levegő hőmérséklete (5) K Érzékelő A jármű sebessége km/h Motorvezérlő egység és GPS A jármű helyzetének földrajzi szélessége fok GPS A jármű helyzetének földrajzi hosszúsága fok GPS d) a 2.4. pont a következő pontokkal egészül ki: „2.4.6. A részecskeszám-elemző összeállítása A PEMS beépítését és működtetését szivárgásmentesen és a hőveszteséget a lehető legkisebbre csökkentve kell végrehajtani. A részecskék létrehozásának elkerülése érdekében a csatlakozóknak termikusan stabilnak kell lenniük a kipufogógáznak a vizsgálat során várható hőmérsékletén. Amennyiben a jármű kipufogónyílása és a csatlakozócső összekapcsolására elasztomer csatlakozókat használnak, a nagy motorterhelés mellett kialakuló elváltozások elkerülése érdekében ezek a csatlakozók nem érintkezhetnek a kipufogógázzal. 2.4.7. Mintavétel a részecskekibocsátásokból A kibocsátásokból való mintavételnek reprezentatívnak kell lennie, jól összekevert kipufogógázból kell történnie, és olyan helyeken kell elvégezni, ahol a környezeti levegőnek a mintavételi pont utáni hatása a lehető legkisebb. A kibocsátásokból adott esetben a kipufogógáz-tömegárammérő után kell mintát venni, az áramlásérzékelő elemtől legalább 150 mm-es távolságot tartva. A mintavevő szondát a kipufogórendszer környezetbe való kilépési pontja előtt legalább a kipufogócső belső átmérőjének háromszorosával egyenlő távolságra kell elhelyezni. A mintát a kipufogógáz-áram közepéből kell venni. Ha a kibocsátási mintavételhez több szondát használnak, a részecske-mintavevő szondát a többi mintavevő szonda előtt kell elhelyezni. A részecske-mintavevő szonda nem befolyásolhatja a gáz-halmazállapotú káros anyagok mintavételét. A szonda típusát és jellemzőit, valamint felszerelését részletesen dokumentálni kell vagy a műszaki szolgálat vizsgálati jelentésében (típusjóváhagyáskor végzett vizsgálat esetében), vagy a jármű gyártójának dokumentációjában (a használatban lévő járművek megfelelőségének vizsgálata esetében). A kipufogócsőnél nem hígított részecskék mintavétele esetén a hígítatlan kipufogógázból való mintavételi ponttól a hígítási pontig vagy a részecskeérzékelőig tartó mintavevő vezetéket legalább 373 K (100 °C) hőmérsékletűre kell melegíteni. A mintavevő rendszernek a kipufogócső és a részecskeérzékelő közötti minden olyan részét, amely kapcsolatba kerül hígítatlan vagy hígított kipufogógázzal, úgy kell kialakítani, hogy a részecskék lerakódása a lehető legkisebb legyen. Az elektrosztatikus hatások elkerülése érdekében minden alkatrészt antisztatikus anyagból kell készíteni.”; e) a 2.5. pont a következő ponttal egészül ki: „2.5.5. A részecskeszám-elemző ellenőrzése A PEMS-nek hibáktól és kritikus figyelmeztetésektől mentesen kell működnie. A részecskeszám-elemző nullpontját nagy hatékonyságú légszűrővel (HEPA-szűrővel) szűrt környezeti levegőből a mintavevő vezeték bemeneténél történő mintavétel eredményeként kell feljegyezni a vizsgálat kezdetét megelőző 12 órás időszak alatt. A jelet 2 percen át állandó, legalább 1,0 Hz-es gyakorisággal kell rögzíteni, és átlagolni kell. A végső abszolút koncentrációnak a gyártó által megadott adatokon belül kell lennie, és emellett nem haladhatja meg a köbcentiméterenkénti 5 000 részecskét.”; f) a 2.6.1. pont helyébe a következő szöveg lép: „2.6.1. A vizsgálat kezdete A vizsgálati eljárás alkalmazásában a „vizsgálat kezdete” a belső égésű motor első gyújtását jelenti. A kibocsátási mintavételt, a kipufogógáz-paraméterek mérését, valamint a motor- és környezeti adatok feljegyzését a vizsgálat kezdete előtt el kell kezdeni. A vizsgálat kezdete előtt tilos mesterségesen felmelegíteni a jármű kibocsátáscsökkentő rendszereit. A vizsgálat kezdetekor a hűtőközeg hőmérséklete nem haladhatja meg a környezeti hőmérsékletet 5 °C-nál nagyobb mértékben, és nem haladhatja meg a 303 K (30 °C) értéket. Az adatok értékelése azt követően kezdődik, hogy a hűtőközeg hőmérséklete első alkalommal elérte a 303 K-t (30 °C), vagy miután 5 perces időtartamon át +/–2 K pontossággal stabilizálódott, ha ez előbb következik be, de legkésőbb a vizsgálat kezdetétől számított 10 perccel.”; g) a 2.6.3. pont helyébe a következő szöveg lép: „2.6.3. A vizsgálat vége A vizsgálat akkor ér véget, amikor a jármű végighaladt a vizsgálati úton, és leállítják a belső égésű motort. A belső égésű motort a vizsgálati út végén a lehető leghamarabb le kell állítani. Az adatrögzítést addig kell folytatni, amíg a mintavevő rendszerek válaszideje le nem telik.”; h) a 2.7. pont alatt a 2.7.4.a) pont helyébe a következő szöveg lép: „a) ha a mérések előtti és utáni ellenőrzés eredményei közötti különbség – a 2.7.2. és a 2.7.3. pontban előírtaknak megfelelően – kisebb, mint 2 %, a mért koncentrációk használhatók korrekció nélkül, vagy a gyártó kérésére korrigálhatók az eltolódásra a 2.7.5. pont szerint;” i) a 2.7. pont a következő ponttal egészül ki: „2.7.6. A részecskeszám-elemző ellenőrzése A részecskeszám-elemző nullpontját a vizsgálat kezdete előtt és a vizsgálat befejezése után ellenőrizni kell, és a 2.5.5. pont követelményeinek megfelelően fel kell jegyezni.”; j) a 3.1.1., a 3.1.2. és a 3.1.3. pont helyébe a következő szöveg lép: „3.1.1. Az elemző készülékek adatai A gázelemző készülékből származó adatokat az ENSZ-EGB 49. sz. előírása 4. mellékletének 9.3.5. szakaszában leírt eljárás szerint megfelelően szinkronizálni kell. A részecskeszám-elemzőből származó adatokat a gyártó utasításainak megfelelően szinkronizálni kell az elemző készülék saját jelátalakítási idejével. 3.1.2. A gázelemző készülékek és a kipufogógázáramlás-mérő adatai A gázelemző készülékekből és a részecskeszám-elemzőkből származó adatokat a 3.1.4. pontban leírt eljárás szerint megfelelően szinkronizálni kell a kipufogógázáramlás-mérő adataival. 3.1.3. A hordozható kibocsátásmérő rendszer és a motor adatai A hordozható kibocsátásmérő rendszerből (a gázelemző készülékekből, a részecskeszám-elemzőből és a kipufogógázáramlás-mérőből) származó adatokat a 3.1.4. pontban leírt eljárás szerint megfelelően szinkronizálni kell a motorvezérlő egység adataival.”; k) a 3.1.4. pontban az „1: a gázelemző készülék által mért adatok (összesszénhidrogén-, szén-monoxid-, szén-dioxid- és nitrogén-oxid-koncentráció);” szövegrész helyébe a következő szöveg lép: „1 . a gázelemző készülék által mért adatok (összesszénhidrogén-, szén-monoxid-, szén-dioxid- és nitrogén-oxid-koncentráció) és a részecskeszám-elemző;” l) a 3. pont a következő ponttal egészül ki: „3.6. A pillanatnyi részecskekibocsátás kiszámítása A pillanatnyi részecskekibocsátások (PNi) [#/s] meghatározásához a pillanatnyi részecskekoncentrációt [#/cm3] meg kell szorozni a pillanatnyi kipufogógáz-tömegárammal [kg/s] – miután a pillanatnyi koncentrációt és a tömegáramot is korrigálták és szinkronizálták az átalakítási idővel a 3. függelék 1.4.3. pontjának megfelelően. Minden negatív pillanatnyi kibocsátásértéket a további adatértékelésekben nullaként kell figyelembe venni. A közbenső értékek minden értékes számjegyét be kell vonni a pillanatnyi kibocsátások számításába. A pillanatnyi részecskekibocsátás meghatározásához a következő képletet kell alkalmazni: ahol: PNi a pillanatnyi részecskekibocsátás [#/s] cPNi a 273 K (0 °C) hőmérsékleten normalizált mért részecskekoncentráció [#/m3], beleértve a belső hígítást és a részecskeveszteséget is qmewi a kipufogógáz mért tömegárama [kg/s] ρe a kipufogógáz sűrűsége [kg/m3] 273 K (0 °C) hőmérsékleten.”; m) a 4.2.1. és a 4.2.1.1. pont helyébe a következő szöveg lép: „4.2.1. A fajlagos kibocsátások kiszámítása Az e fajlagos kibocsátásokat ([mg/kWh] vagy [#/kWh]) minden ablakra és minden egyes káros anyagra a következőképpen kell kiszámítani: ahol: m a kibocsátott káros anyag tömege [mg/ablak] vagy a részecskék (PM) száma [#/ablak] W(t2,i) – W(t1,i) a motor munkája az i. átlagolóablakban [kWh]. 4.2.1.1. Egy megadott kereskedelmi forgalomban kapható tüzelőanyag fajlagos kibocsátásának kiszámítása Amennyiben e mellékletnek megfelelően vizsgálatot végeznek egy, az I. melléklet 4. függeléke 1. részének 3.2.2.2.1. pontjában megadott, kereskedelmi forgalomban kapható tüzelőanyaggal, az e fajlagos kibocsátásokat ([mg/kWh] vagy [#/kWh]) minden egyes ablakra és minden egyes káros anyagra vonatkozóan a 4.2.1. pontnak megfelelően meghatározott fajlagos kibocsátásoknak az I. melléklet 1.1.2. pontjának a1) pontja szerint meghatározott teljesítménykorrekciós tényezővel való szorzásával kell kiszámítani.”; n) a 4.2.3. pont helyébe a következő szöveg lép: „4.2.3. A megfelelési tényezők kiszámítása A megfelelési tényezőket minden érvényes ablakra és minden egyes káros anyagra a következőképpen kell kiszámítani: ahol: e a gáz-halmazállapotú káros anyag fékmunkára vonatkoztatott fajlagos kibocsátása [mg/kWh] vagy [#/kWh]; L a vonatkozó határérték [mg/kWh] vagy [#/kWh].”; o) a 4.3.2. pont helyébe a következő szöveg lép: „4.3.2. A megfelelési tényezők kiszámítása A megfelelési tényezőket minden érvényes ablakra és minden egyes káros anyagra a következőképpen kell kiszámítani: ahol: ahol: m a kibocsátott gáz-halmazállapotú káros anyag tömege [mg/ablak] vagy a részecskék (PM) száma [#/ablak]; mCO2(t2,i) – mCO2(t1,i) a CO2 tömege az i. átlagolóablakban [kg]; mCO2,ref a motor által kibocsátott, a WHTC-vizsgálatra meghatározott CO2-tömeg [kg]; mL a kibocsátott gáz-halmazállapotú káros anyag tömege vagy a részecskék (PM) száma, a WHTC-re meghatározott, vonatkozó határértéknek megfelelően [mg] vagy [#], értelemszerűen.”; p) a 4. pont a következő pontokkal egészül ki: „4.4. A végső megfelelési tényező kiszámítása a vizsgálathoz 4.4.1. A vizsgálathoz a végső megfelelési tényezőt (CF végső ) minden egyes káros anyag esetében a következőképpen kell kiszámítani: ahol: CFhideg a vizsgálat hidegindítással végzett részének megfelelési tényezője, amelynek meg kell egyeznie az adott káros anyagra a 4.1. és vagy a 4.2., vagy adott esetben a 4.3. pontban megadott számítási eljárásoknak megfelelően, 343 K (70 °C) alatti kezdőhőmérsékletű hűtőfolyadékkal, mozgó átlagolóablakokkal meghatározott legnagyobb megfelelési tényezővel; CFmeleg a vizsgálat melegindítással végzett részének megfelelési tényezője, amelynek meg kell egyeznie az adott káros anyagra a 4.1. és vagy a 4.2., vagy adott esetben a 4.3. pontban megadott számítási eljárásoknak megfelelően úgy meghatározott megfelelési tényezők 90 %-os összesített százalékarányával, hogy az adatok értékelése csak az után kezdődik, hogy a hűtőközeg hőmérséklete első alkalommal elérte a 343 K (70 °C) értéket.”