ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(10)

A 2009/65/EK irányelv által előírt megfelelő belsőkontroll-mechanizmusok végrehajtása szempontjából központi jelentőségű, hogy egyértelműen elhatárolódjanak a felső vezetés és a felügyeleti funkció felelősségei. Ennek megfelelően a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a kiemelt befektetői információk tekintetében, valamint a papírtól eltérő tartós adathordozón vagy weboldalon rendelkezésre bocsátott kiemelt befektetői információk vagy tájékoztató esetében teljesítendő különleges feltételek tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2010. július 1-jei 583/2010/EU bizottsági rendelet (4) szerinti általános befektetési politika megvalósításáért a felső vezetésnek kell felelősséget vállalnia. A felső vezetésnek kell továbbá felelősséget vállalnia a befektetési stratégiákért, amelyek az ÁÉKBV stratégiai eszközkihelyezésére vonatkozó általános jelzéseket szolgáltatják, valamint a befektetési politika megfelelő és eredményes megvalósításához szükséges befektetési technikákért. A felelősségek egyértelmű elhatárolásával azt is el kell érni, hogy megfelelő ellenőrzést lehessen gyakorolni annak biztosítása céljából, hogy az ÁÉKBV eszközeit az alapszabálynak vagy a létesítő okiratnak megfelelően és a vonatkozó jogszabályok szerint fektessék be, és betartsák az egyes ÁÉKBV-k kockázati korlátait. A felelősségek elhatárolásának összhangban kell állnia a felső vezetés és a felügyeleti funkció nemzeti jogszabályok és vállalatirányítási kódexek által előírt feladataival és felelősségeivel. A felső vezetésbe az igazgatóság néhány vagy összes tagja is beletartozhat.
—

„public companies limited by shares” és „public companies limited by guarantee having a share capital”,
4.

A 8. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki: „(4) Amennyiben egy tagállam egy általa nemzetközi védelemben részesített harmadik országbeli állampolgár számára állítja ki a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személy EU tartózkodási engedélyét, a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személy EU tartózkodási engedélye »Megjegyzések« rovatába a következő megjegyzést jegyzi be: »[Tagállam neve]-ban/-ben, [dátum]-án/-én nemzetközi védelemben részesült«. (5) Amennyiben a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személy EU tartózkodási engedélyét egy második tagállam állítja ki egy olyan harmadik országbeli állampolgár számára, aki már rendelkezik egy másik tagállam által kiállított huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személy EU tartózkodási engedélyével, amely tartalmazza a (4) bekezdésben említett megjegyzést, a második tagállam ugyanezt a megjegyzést jegyzi be a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személy EU tartózkodási engedélyébe. Mielőtt a második tagállam bejegyzi a (4) bekezdésben említett megjegyzést, megkeresi a megjegyzésben említett tagállamot, hogy szolgáltasson információt arról, hogy a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személy továbbra is nemzetközi védelmet élvez-e. A megjegyzésben említett tagállam a megkeresés kézhezvételét követő egy hónapon belül válaszol. Amennyiben a nemzetközi védelmet jogerős határozattal visszavonták, a második tagállam nem jegyzi be az említett megjegyzést. (6) Amennyiben – a vonatkozó nemzetközi jogi eszközökkel vagy nemzeti joggal összhangban – a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személy nemzetközi védelmével kapcsolatos felelősség az (5) bekezdésben említett huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személy EU tartózkodási engedélye kiállítását követően átszállt a második tagállamra, a második tagállam – a felelősség átszállását követő három hónapon belül – ennek megfelelően módosítja a (4) bekezdésben említett megjegyzést.”.
2.

A II. melléklet a következő ponttal egészül ki: „6. A fémhiganyra vonatkozó különös követelmények A fémhigany egy évnél hosszabb ideig történő ideiglenes tárolására a következő követelmények vonatkoznak: A. A higany összetétele A fémhiganynak a következő kritériumokat kell teljesítenie: — higanytartalmának 99,9 tömegszázaléknál nagyobbnak kell lennie, — nem tartalmazhat olyan szennyeződést (például salétromsavoldatot, kloridsók oldatait), amely képes korrodálni a szénacélt vagy a korrózióálló acélt. B. Zártság A fémhigany tárolására igénybe vett tartályoknak korrózió- és ütésállóknak kell lenniük. Ezért a hegesztést kerülni kell. A tárolóknak különösen a következő kritériumokat kell teljesíteniük: — A tartály anyagának szénacélnak (legalább ASTM A36) vagy korrózióálló acélnak (AISI 304, 316L) kell lennie. — A tartálynak gáz- és folyadékzárónak kell lennie. — A tartály külső felületének ellenállónak kell lennie a külső hatásokkal szemben. — A tartály gyártmánytípusának sikeresen teljesítenie kell az ENSZ Veszélyes áruk szállítására vonatkozó ajánlások, vizsgálatok és kritériumok kézikönyve 6.1.5.3. és 6.1.5.4. szakasza szerinti ejtési vizsgálatot és szivárgásmentességi vizsgálatokat. Annak érdekében, hogy a tárolt folyadék felett elegendő üres tér álljon rendelkezésre, és a folyadék magas hőmérsékleteken tanúsított hőtágulása következtében ne következhessen be szivárgás vagy a tartályok maradó alakváltozása, a tartályok legfeljebb 80 térfogatszázalékig tölthetők fel. C. Átvételi eljárások Csak olyan, tanúsítvánnyal ellátott tartályok vehetők át, amelyek kielégítik az e pontban megállapított követelményeket. Az átvételi eljárásoknak a következő kritériumokat kell teljesíteniük: — Csak a fentiekben meghatározott átvételi minimumfeltételeket kielégítő fémhigany vehető át. — A tartályokat a betárolás előtt szemrevételezéssel ellenőrizni kell. Nem vehető át az a tartály, amely sérült, szivárog vagy korrodált. — A tartályoknak olyan, lyukasztással kialakított tartós bélyegzőt kell viselniük, amely tartalmazza a tartály azonosító számát, anyagának megnevezését, üres tömegét, gyártójának hivatkozási jelét, valamint a tartály gyártási napját. — A tartályoknak olyan, a tartályhoz elválaszthatatlanul rögzített táblát kell viselniük, amely tartalmazza a tanúsítvány azonosító számát. D. Tanúsítvány A C. pontban említett tanúsítványnak tartalmaznia kell: — a hulladéktermelő nevét és címét, — a feltöltésért felelős személy nevét és címét, — a feltöltés helyét és napját, — a higany mennyiségét, — a higany tisztaságát, valamint – ha vannak – a szennyeződések leírását, ideértve az analitikai jegyzőkönyvet is, — annak megerősítését, hogy a tartályokat kizárólag higany szállítására/tárolására használták, — a tartályok azonosító számát, — az esetleges észrevételeket. A tanúsítványt a hulladéktermelő, ennek hiányában a hulladék kezeléséért felelős személy állítja ki.”;
5.

A vezetői engedély második oldala tekintetében a 3. pontban: — az a) 10. és az a) 11. alpont helyébe a következő szöveg lép: „10. az adott kategóriára vonatkozó engedély első kiadásának időpontja (ezt az időpontot az új engedélyen is meg kell ismételni későbbi pótlás vagy csere esetén); az időpontra vonatkozóan valamennyi rovatban két számjegyet kell feltüntetni az alábbi sorrendben: nap.hónap.év (NN-HH-ÉÉ) 11. az adott kategóriára vonatkozó engedély lejáratának időpontja; az időpontra vonatkozóan valamennyi rovatban két számjegyet kell feltüntetni az alábbi sorrendben: nap.hónap.év (NN-HH-ÉÉ)” — Az a) 12. pont első francia bekezdésében a „harmonizált közösségi kódok” szövegrész helyébe a „harmonizált európai uniós kódok” szöveg lép. — Az a) 12. pontban a 95. kód helyébe a következő szöveg lép: „95. A 2003/59/EK irányelvben előírt szakmai alkalmassági kötelezettségnek megfelelő szakmai alkalmassági bizonyítvánnyal (SZAB) rendelkező gépjárművezető, …-ig [pl. 95(01.01.12)]” — A b) pont helyébe a következő szöveg lép: „b) a vezetői engedély első és második oldalán látható következő számozott rovatok magyarázata: 1., 2., 3., 4. a), 4. b), 4. c), 5., 10., 11. és 12. Annak a tagállamnak, amely a bejegyzéseket az itt felsorolt angol, bolgár cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák vagy szlovén nyelven kívül valamely más nemzeti nyelven kívánja megszövegezni, e melléklet egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül olyan kétnyelvű engedélyt kell készítenie, amelyben a fenti nyelvek egyikét használja;”. — A c) pontban a „közösségi vezetőiengedély-minta” szövegrész helyébe az „európai uniós vezetőiengedély-minta” szöveg lép.
(18)

A közigazgatási együttműködés hatékonysága szempontjából fontos, hogy az ezen irányelv alapján szerzett információkat és dokumentumokat – az ezen irányelvben megállapított korlátozásokra is figyelemmel – az átvevő tagállam más célra is fel tudja használni. Fontos az is, hogy a tagállamok az információkat meghatározott feltételek mellett harmadik országokba is továbbíthassák.
Ha a fogyasztó a szerződés alapján árut vett át: a) az alábbiak egyike beillesztendő: — „Az árukat visszaszállítjuk Öntől.”, vagy — „Ön köteles az árukat indokolatlan késedelem nélkül, de a szerződéstől való elállására vonatkozó értesítés számunkra történő megküldésétől számított 14 napnál semmiféleképpen sem később visszaküldeni vagy az alábbi címen leadni: … [ide adott esetben az áru átvételére Ön által feljogosított személy nevét és postai címét kell beilleszteni]. Ön akkor tartja be a határidőt, ha a 14 napos időszak letelte előtt visszaküldi az árukat.” b) illessze be: — „Az áruk visszaküldésének költségeit mi viseljük.”, — „Az áruk visszaküldésének közvetlen költségét Ön viseli.”, — Amennyiben – távollevők között kötött szerződések esetében – Ön nem ajánlja fel az áruk visszaküldési költségének viselését, és az áruk jellegükből fakadóan szokásos postai küldeményben nem adhatók fel: „Az áruk visszaküldésének közvetlen költségét – azaz … [illessze be az összeget] EUR szállítási költséget – Ön viseli.”; vagy amennyiben az áruk visszaküldési költségét ésszerűen nem lehet előre kiszámítani: „Az áruk visszaküldésének közvetlen költségét Ön viseli. E költségek legmagasabb becsült összege … [illessze be az összeget] EUR.”, vagy — amennyiben – üzlethelyiségen kívül kötött szerződés esetében – az áruk jellegükből fakadóan szokásos postai küldeményben nem adhatók fel, és a szerződés megkötésekor kerültek leszállításra a fogyasztó otthonába: „Az árukat saját költségünkön, magunk szállítjuk vissza.”; és c) illessze be: „Ön kizárólag akkor vonható felelősségre az árukban bekövetkezett értékcsökkenésért, ha az az áruk jellegének, tulajdonságainak és működésének megállapításához szükségestől eltérő kezelés miatt következett be.”
(21)

A radioaktív hulladékot – ideértve a hulladéknak minősülő kiégett fűtőelemeket is – hosszú távon el kell zárni és el kell szigetelni a lakosságtól és az élő környezettől. A hulladék különleges jellegéből, nevezetesen aradionuklid-tartalmából adódóan az emberi egészség és a környezet ionizáló sugárzásból származó veszélyekkel szembeni védelmének biztosítása érdekében intézkedéseket kell hozni, ideértve a megfelelő létesítményekben mint végső elhelyezési pontokon történő végleges elhelyezést is. A radioaktív hulladékok átmeneti tárolása – ideértve a hosszú távú tárolást is – csak átmeneti megoldást jelent, azonban nem lehet a végleges elhelyezés alternatívája.
3.

A szöveg a következő cikkekkel egészül ki: „3a. cikk (1) A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti jogszabály rendelkezéseit elmagyarázó egyértelmű és naprakész információ álljon rendelkezésre, amely alapján a harmadik felek a 3. cikk (5), (6) és (7) bekezdésének megfelelően hivatkozhatnak a 2. cikkben említett adatokra és valamennyi okirattípusra. (2) A tagállamok az európai igazságügyi portálon (a továbbiakban: a portál) közzéteendő információkat a portál szabályaival és technikai követelményeivel összhangban rendelkezésre bocsátják. (3) A Bizottság ezt az információt az Unió minden hivatalos nyelvén közzéteszi a portálon. 3b. cikk (1) A 2. cikkben említett okiratok és adatok elektronikus másolatát nyilvánosan hozzáférhetővé teszik a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszeren keresztül. (2) A tagállamok biztosítják, hogy a 2. cikkben említett okiratok és adatok szabványos üzenetformátumban hozzáférhetőek legyenek a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszeren keresztül, és elektronikus eszközökkel elérhetők legyenek. A tagállamok ezen túlmenően az adattovábbítás biztonsága minimális szabványainak betartását is garantálják. (3) A Bizottság az Unió minden hivatalos nyelvén rendelkezésre álló keresőszolgáltatást biztosít a tagállamokban nyilvántartásba vett társaságokra vonatkozóan annak érdekében, hogy a portálon keresztül hozzáférhetővé tegye a következőket: a) a 2. cikkben említett okiratok és adatok; b) az adatokat és az okiratok típusait felsoroló, az Unió valamennyi hivatalos nyelvén hozzáférhető magyarázó címkék. 3c. cikk (1) A 2. cikkben említett okiratoknak és adatoknak a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszeren keresztül való beszerzéséért felszámított díj nem lépheti túl azok adminisztratív költségét. (2) A tagállamok biztosítják, hogy a következőkre vonatkozó adatok díjmentesen hozzáférhetők legyenek a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszeren keresztül: a) a társaság neve és jogi formája; b) a társaság székhelye és a nyilvántartása szerinti tagállam; valamint c) a társaság nyilvántartási száma. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy ezeken az adatokon kívül további okiratokat és adatokat is díjmentesen hozzáférhetővé tesznek. 3d. cikk (1) A társaság nyilvántartásában a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszeren keresztül haladéktalanul hozzáférhetővé kell tenni az adott vállalattal szembeni esetleges felszámolási vagy fizetésképtelenségi eljárás megindítására és lezárására vonatkozó információk, valamint – amennyiben az a vállalat nyilvántartása szerinti tagállamban jogkövetkezményekkel jár – a vállalat nyilvántartásból történő törlésére vonatkozó információkat. (2) A fióktelep nyilvántartásában a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszeren keresztül biztosítani kell az (1) bekezdésben említett információ késedelem nélküli fogadását. (3) Az (1) és (2) bekezdésben említett információcsere a nyilvántartások számára ingyenes.”
c)

»pirotechnikai eszközök«, üzemanyagok és kapcsolódó összetevőik a következők szerint és azok keverékei: 1. kifejezetten katonai célra kifejlesztett repülőgép-üzemanyagok; 2. Alane (alumínium-hidrid) (CAS 7784-21-6); 3. karboránok; dekaboránok (CAS 17702-41-9); pentaboránok (CAS 19624-22-7 és 18433-84-6) és azok származékai; 4. hidrazin és származékai, (lásd még az ML8. pont d) pontjának (oxidáló hidrazinszármazékok) 8. és 9. alpontját): a) hidrazin (CAS 302-01-2) 70 % és magasabb koncentrációban; b) monometil hidrazin (CAS 60-34-4); c) szimmetrikus dimetil-hidrazin (CAS 540-73-8); d) nem szimmetrikus dimetil-hidrazin (CAS 57-14-7); 5. fémes üzemanyagok részecske formában, amelyek lehetnek gömbszerűek, atomizáltak, szferoidok, pikkelyesek vagy őröltek, amelyek legalább 99 %-ot tartalmaznak az alábbi anyagok bármelyikéből: a) a következő fémek és azok keverékei: 1. berillium (CAS 7440-41-7) 60 μm-nél kisebb részecskemérettel; 2. vaspor (CAS 7439-89-6) 3 μm vagy kisebb részecskemérettel vasoxidból hidrogénnel végzett redukciós gyártással előállítva; b) az alábbi összetevőket tartalmazó keverékek: 1. cirkónium (CAS 7440-67-7), magnézium (CAS 7439-95-4) vagy ezek ötvözetei 60 μm-nél kisebb részecskemérettel; 2. bór (CAS 7440-42-8) vagy bór-karbid (CAS 12069-32-8) üzemanyagok 85 %-os vagy magasabb tisztasággal és 60 μm-nél kisebb részecskemérettel; 6. kifejezetten lángszórókban vagy gyújtóbombákban történő felhasználáshoz összeállított, szénhidrogén üzemanyagoknál alkalmazott »sűrítőket«, pl. fémsztearátokat vagy palmátokat (pl. octal (CAS 637-12-7)), valamint M1, M2 és M3 sűrítőket tartalmazó katonai anyagok; 7. perklorátok, klorátok és kromátok, fémporral vagy más nagy hatóerejű üzemanyag adalékokkal; 8. gömbösített alumíniumpor (CAS 7429-90-5) 60 μm vagy kisebb részecskemérettel, legalább 99 %-os alumínium tartalmú anyagból; 9. titánium szubhidrid (TiHn), amelynek sztöchiometriai egyenértéke n = 0,65–1,68; Az ML8. pont c) pontjának 1. alpontjában felsorolt repülőgép-üzemanyagok végtermékek, nem összetevők. Az ML8. pont c) pontjának 4. a) alpontja a kifejezetten korrózió csökkentésére szolgáló hidrazin keverékekre nem vonatkozik. Az ML8. pont c) pontjának 5. alpontját a robbanóanyagokra és üzemanyagokra alkalmazni kell, függetlenül attól, hogy a fémeket vagy ötvözeteket alumíniumba, magnéziumba, cirkóniumba vagy berilliumba kapszulázták-e. Az ML8. pont c) pontjának 5. b) 2. alpontja a bór-10-zel dúsított bórra és bórkarbidra (20 %-nál magasabb bór-10 tartalommal) nem vonatkozik. Az ML8. pont c) pontjának 5. b) alpontja csak a részecske formában lévő fémes üzemanyagokra vonatkozik abban az esetben, ha azokat más anyagokkal összekeverik olyan katonai célú keverékek előállítása érdekében, mint például a folyékony, sűrű szuszpenziójú hajtóanyagok, a szilárd hajtóanyagok és a pirotechnikai keverékek.
(1)

A 2009/48/EK irányelv a Holland Állami Közegészségügyi és Környezetvédelmi Intézet (Het Rijksinstituut voor de Volksgezondheid en Milieu, RIVM) ajánlása alapján határértékeket állapít meg a kadmiumra nézve; az ajánlások a „Chemicals in Toys. A general methodology for assessment of chemical safety of toys with a focus on elements” [Vegyi anyagok játékokban. A játékok vegyi biztonsági értékelésének általános módszertana, különös figyelemmel a kémiai elemekre] című 2008-as jelentésben szerepelnek. Az RIVM ajánlásaiban abból indult ki, hogy a gyermekek játékokban található vegyi anyagoknak való kitettsége nem haladhat meg egy bizonyos szintet, nevezetesen a „tolerálható napi bevitel” szintjét. Mivel a gyermekek a játékokkal való érintkezésen kívül más módon is ki vannak téve a vegyi anyagoknak, a tolerálható napi bevitelnek csak egy hányada származhat a játékokból. A toxicitási, ökotoxicitási és környezetvédelmi tudományos bizottság 2004-es jelentésében ajánlást tett arra, hogy a tolerálható napi bevitelnek csupán 10 %-a származhasson a játékokból. Ugyanakkor a kadmium és más különösen toxikus vegyi anyagok tekintetében az ajánlott szint a tolerálható napi bevitel legfeljebb 5 %-a, biztosítva ezzel a szóban forgó anyagoknak csak nyomokban való jelenlétét a helyes gyártási gyakorlattal összeegyeztethető módon.
—

public company limited by guarantee and having a share capital;
(61)

A büntetőeljárás során az áldozatokkal valószínűsíthetően személyes kapcsolatba kerülő tisztviselők számára lehetővé kell tenni, hogy – az áldozatokkal való kapcsolatuk fokának megfelelően – megfelelő alap- és továbbképzésben részesüljenek annak érdekében, hogy képesek legyenek felismerni az áldozatokat és szükségleteiket, valamint tisztelettel, tapintattal, szakértelemmel és megkülönböztetésmentes módon kezelni őket. Az áldozatok specifikus védelmi szükségleteinek és különleges védelmi intézkedések iránti szükségletének meghatározására irányuló egyéni értékelésében valószínűsíthetően részt vevő személyeket az ilyen értékelés megfelelő elvégzésével kapcsolatos speciális képzésben kell részesíteni. A tagállamoknak gondoskodniuk kell a rendőrség és a bírósági személyzet ilyen jellegű képzéséről. A képzést népszerűsíteni kell továbbá az ügyvédek, az ügyészek, a bírák, valamint az áldozatsegítő és a helyreállító igazságszolgáltatási szolgáltatást nyújtó gyakorlati szakemberek körében is. E követelménynek magában kell foglalnia az azon speciális segítő szolgálatokkal kapcsolatos képzést is, amelyekhez az áldozatokat át kell irányítani, vagy ha munkájuk során sajátos szükségletekkel rendelkező áldozatokkal is kapcsolatba kerülnek, akkor az erre vonatkozó speciális képzést is, továbbá szükség szerint speciális pszichológiai képzést is. Ahol ennek jelentősége van, az ilyen képzések során fel kell hívni a figyelmet az áldozatok neméből fakadó sajátos igényekre. A tagállamok képzési fellépéseit a Budapest Ütemtervnek megfelelően ki kell egészíteni iránymutatásokkal, ajánlásokkal és a legjobb gyakorlatok cseréjével.
(16)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az érintett szervezetek nyilvántartást vezessenek az általuk lefolytatott gondos jogosultkutatásokról, és hogy összegyűjtsék és a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tegyék – különösen a releváns információk online adatbázisokban történő rögzítése útján – az ilyen kutatások eredményeit, amelyek elsősorban minden olyan megállapítást tartalmaznak, hogy ezen irányelv értelmében egy mű vagy hangfelvétel árva műnek minősül-e, illetve tartalmazzák a jogállás-megváltozásról és az árva művek ezen szervezetek által végzett felhasználási módjairól szóló információkat is. Figyelembe véve különösen a páneurópai dimenziót, és az erőfeszítések többszörözésének elkerülése végett helyénvaló rendelkezni az Unió számára egy olyan egységes online adatbázis létrehozásáról, amely ezeket az információkat tartalmazza, valamint annak a nyilvánosság számára történő, átlátható módon való hozzáférhetővé tételéről. Ez a gondos jogosultkutatásokat végző szervezet, valamint a jogosultak számára is lehetővé teheti, hogy könnyen hozzáférjenek ezen információkhoz. Az adatbázis fontos szerepet játszhat abban is, hogy megelőzze és véget vessen az esetleges szerzői jogi jogsértéseknek, különösen a művek és hangfelvételek árvamű-jogállásában bekövetkezett változások esetén. A 386/2012/EU rendelet (4) alapján a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (a továbbiakban: a Hivatal) bizonyos feladatokra és tevékenységekre kap megbízást, amelyeket saját költségvetési eszközeiből finanszíroz azzal a céllal, hogy megkönnyítse és támogassa a nemzeti hatóságok, a versenyszféra és az uniós intézmények tevékenységeit a szellemi tulajdonjogok megsértése elleni harcban, beleértve azok megsértésének megelőzését is. Az említett rendelet 2. cikke (1) bekezdésének g) pontja szerint az említett feladatok magukban foglalják különösen azon mechanizmusok biztosítását, amelyek segítenek javítani az érintett tagállamok hatóságai közötti releváns információk online cseréjét, valamint az e hatóságok közötti együttműködés előmozdítását. Következésképpen az ezen irányelvben említett árva művekkel kapcsolatos információkat tartalmazó európai adatbázis létrehozatalát és vezetését helyénvaló a Hivatalra bízni.
Hivatkozás – Van den Berg et al.: The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds
(4)

Ez az irányelv kiegészíti az Unió általános hulladékgazdálkodási jogszabályait, így például a hulladékokról szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (6). Az említett irányelvben található fogalommeghatározásokra utal, beleértve a hulladék és az általános hulladékgazdálkodási műveletek fogalommeghatározását is. A gyűjtés fogalommeghatározása a 2008/98/EK irányelvben magában foglalja a hulladékoknak a hulladékkezelő létesítménybe történő elszállítása céljából végzett előzetes válogatását és előzetes tárolását is. A 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) megállapítja az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények kereteit, és olyan energiával kapcsolatos termékek tekintetében is módot nyújt konkrét környezetbarát tervezésre vonatkozó követelmények elfogadására, amelyeket ez az irányelv is szabályozhat. A 2009/125/EK irányelv és az annak értelmében elfogadott végrehajtási intézkedések nem ütköznek a hulladékgazdálkodásra vonatkozó uniós jogszabályokba. Az egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról szóló, 2003. január 27-i 2002/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) a hatálya alá eső összes elektromos és elektronikus berendezés tekintetében előírja a tiltott anyagok más anyagokkal való helyettesítését.