A Bizottság irányelve

(1989. március 28.)

a gépjárművek és pótkocsijaik irányjelző lámpáira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 76/759/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéséhez történő hozzáigazításáról

(89/277/EGK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a legutóbb a 87/403/EGK irányelvvel [1] módosított, a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelvre [2] és különösen annak 11. cikkére,

tekintettel a legutóbb a 87/354/EGK irányelvvel [3] módosított, a gépjárművek és pótkocsijaik irányjelző lámpáira vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/759/EGK tanácsi irányelvre [4] és különös tekintettel annak 10. cikkére,

mivel a szerzett tapasztalatoknak és a technika jelenlegi állásának köszönhetően lehetővé vált bizonyos előírások kiegészítése és a tényleges közlekedési viszonyokhoz történő igazítása, és ennek következtében a járművek utasai és a közlekedés egyéb résztvevői biztonságának javítása;

mivel az ezen irányelvben tervezett intézkedések a gépjárművek kereskedelme műszaki akadályainak megszüntetéséről szóló irányelveknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításával foglalkozó bizottság állásfoglalását tükrözik,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 76/759/EGK irányelv mellékletei ezen irányelv mellékletének megfelelően módosulnak.

2. cikk

(1) 1989. október 1-jétől a tagállamok nem jogosultak:

a) - megtagadni valamely gépjárműtípus tekintetében az EGK-típusjóváhagyás megadását, a 70/156/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének utolsó francia bekezdésében említett irat kibocsátását, vagy nemzeti típusjóváhagyás megadását,

- megtiltani a gépjárművek forgalomba helyezését az irányjelző lámpákkal összefüggő okból, amennyiben azok ezen irányelv előírásainak megfelelnek;

b) - visszautasítani az EGK-alkatrésztípus-jóváhagyást vagy a nemzeti alkatrésztípus-jóváhagyást az említett irányjelzőlámpa-típus tekintetében, ha ezek megfelelnek ezen irányelv előírásainak,

- megtiltani az irányjelző lámpák forgalomba hozatalát, ha azok az ezen irányelv előírásai alapján kibocsátott EGK-alkatrésztípus-jóváhagyási jelet viselik.

(2) 1991. október 1-jétől:

a) - a tagállamok a továbbiakban nem állíthatják ki a 70/156/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének utolsó francia bekezdésében említett okiratot olyan gépjárműtípusra, amelynek irányjelző lámpái nem felelnek meg ezen irányelv előírásainak,

- a tagállamok visszautasíthatják a nemzeti típusjóváhagyás kiadását egy gépjármű típusra, ha annak irányjelző lámpai nem felelnek meg ezen irányelv előírásainak,

b) - a továbbiakban a tagállamok nem adhatnak ki EGK-alkatrésztípus-jóváhagyást olyan irányjelzőlámpa-típusra, amely nem felel meg ezen irányelv előírásainak,

- a tagállamok visszautasíthatják a nemzeti alkatrésztípus-jóváhagyás kiadását egy olyan irányjelzőlámpa-típusra, amely nem felel meg ezen irányelv előírásainak.

Az 5. kategóriába tartozó irányjelzőlámpa-típusokra azonban az EGK-típusjóváhagyás esetében a fenti időpont 1993. október 1-jére módosul.

(3) 1995. október 1-jétől a tagállamok megtagadhatják az olyan gépjárművek forgalomba helyezését, amelyeknek az irányjelző lámpái nem felelnek meg ezen irányelv előírásainak, valamint azon irányjelző lámpák forgalomba hozatalát, amelyek nincsenek ellátva az irányelv előírásai alapján kiadott típus-jóváhagyási jellel.

(4) A 2. szakasz b) pontjában előírtaktól eltérően, a tagállamok továbbra is elfogadják egy irányjelző lámpának a 76/759/EGK irányelv előírásai szerinti EGK-alkatrésztípus-jóváhagyását, ha az már üzemben lévő gépjárműre való felszerelésre szánták, továbbá egy irányjelző lámpára megadható, a 76/759/EGK irányelv szerinti EGK-alkatrésztípus-jóváhagyást, feltéve hogy a berendezés rendeltetése az, hogy azt már üzemben lévő járműre szereljék fel cserealkatrészként, és műszakilag nem megoldható, hogy e berendezések ezen irányelv előírásainak megfeleljenek.

3. cikk

A 2. cikk rendelkezéseit nem kell alkalmazni, ha azok ellentétben állnak a gépjárművek és pótkocsijuk világító és fényjelző berendezéseinek felszerelésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/756/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról szóló, 1989. március 28-i 89/278/EGK bizottsági irányelv [5] 2. cikkének (2), (3) és (4) bekezdésében foglaltakkal.

4. cikk

A tagállamok hatályba léptetik azon intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy ezen irányelvnek legkésőbb 1989. szeptember 30-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

5. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 1989. március 28-án.

a Bizottság részéről

Martin Bangemann

alelnök

[1] HL L 220., 1987.8.8., 44. o.

[2] HL L 42., 1970.2.23., 1. o.

[3] HL L 192., 1987.7.11., 43. o.

[4] HL L 262., 1976.9.27., 71. o.

[5] HL L 109., 1989.4.20., 38. o.

--------------------------------------------------

MELLÉKLET

A 0. melléklet a következőképpen módosul:

Az 1. és az 1.1. pontok helyébe a következő 1. és 1.1–1.2.3 pont lép:

"1. MEGHATÁROZÁSOK

1.1. A 76/756/EGK irányelvben található, a következőkre vonatkozó meghatározások ezen irányelvre is vonatkoznak:

- irányjelző lámpa

- lámpa

- izzólámpa, mint fényforrás

- független lámpák

- egybeépített lámpák

- kombinált lámpák

- kölcsönösen egybeépített lámpák

- berendezés

- egyfunkciós lámpa

- a fényvisszaverő kivételével a jelzőlámpa átvilágított felülete

- látható világító felület

- fénykibocsátó felület

- vonatkoztatási tengely

- vonatkoztatási pont

- egyes lámpa

- kettős lámpa vagy páros lámpa

1.2. Irányjelzőlámpa-típus

"Irányjelzőlámpa-típus": olyan lámpák, amelyek nem különböznek egymástól az olyan alapvető jellemzőik tekintetében, mint:

1.2.1. Márka vagy védjegy.

1.2.2. Optikai rendszerek tulajdonságai (fényerő, fényeloszlási szög stb.).

1.2.3. Az irányjelző lámpák kategóriái."

A 6.1. pont táblázata helyébe a következő táblázat lép:

"Irányjelzők kategóriája | Legkisebb fényerő cd-ban | Legnagyobb fényerő üzem közben, cd-ban | Két lámpa összes fényereje (lásd a III. melléklet 4.3.3. pontját) |

| | Egyes lámpa | D-jelű egyes lámpaként (lásd a III. melléklet 4.3.3. pontját) |

1. | | 175 | 700 | 490 | 980 |

1a. | | 250 | 800 | 560 | 1120 |

1b. | | 400 | 860 | 600 | 1200 |

2a. | | 50 | 200 | 140 | 280 |

2b. | nappal | 175 | 700 | 490 | 980 |

éjjel | 40 | 120 | 84 | 168 |

5. | | 0,6 | 200 | 140 | 280. |

A 6.2.1. pont egy új 6.2.1.1. ponttal egészül ki:

"6.2.1.1. A 6.2. és a 6.2.1. pontban található előírásokkal ellentétben az 5. kategóriájú irányjelző lámpa esetén hátrafelé 0,6 cd minimális érték szükséges minden, az 1. mellékletben kijelölt tartományban."

A 6.2.3.1. és a 6.2.3.2. pont helyébe a következő rendelkezés lép:

"6.2.3.1. Az I. mellékletben megállapított valamennyi tartomány esetében a fényerőnek legalább 0,7 cd-nak kell lenni az 1b. kategóriára vonatkozóan, 0,3 cd-nak az 1., 1a., 2a. és a 2b. kategóriába tartozó berendezések esetén nappal, míg legalább 0,07 cd-nak a 2b. kategóriába tartozó berendezések esetén éjszaka.

6.2.3.2. Az 1. kategóriájú és a 2b. kategóriájú készülékek esetén éjszaka a fényerő a mérési ponttól H+ 10° és V+ 10° (10°-os tartomány) tartományon kívül nem lépheti túl a következő értékeket:

Irányjelzők kategóriája | A 10°-os tartományon kívüli legnagyobb fényerő, cd |

Egyes lámpa | D-jelű egyes lámpa (lásd a III. melléklet 4.3.3. pontját) | Két lámpa összes fényereje (lásd a III. melléklet 4.3.3. pontját) |

2b. éjszaka | 100 | 70 | 140 |

1. | 400 | 280 | 560 |

A 10°-os tartomány határain belül (H + 10° és + V 10°), valamint az 5°-os tartományon belül (H+ 5° és V+ 5°) a legmagasabb érték lineárisan növekszik a 6.1. pontban meghatározott értékig;

6.2.3.3. az 1a. és 1b. kategóriák esetén a fényerő a mérési ponttól H+ 15° és V + 15° (15°-os tartomány) tartományon kívül nem lépheti túl a következő értékeket:

Irányjelzők kategóriája | A 15°-os tartományokon kívüli legnagyobb fényerőérték, cd |

Egyes lámpa | D-jelű egyes lámpa (lásd a III. melléklet 4.3.3. pontját) | Két lámpa összes fényereje (lásd a III. melléklet 4.3.3. pontját) |

1a. | 250 | 175 | 350 |

1b. | 400 | 280 | 560 |

A 15°-os tartomány határain belül (H + 15° és V + 15°) és az 5°-os tartományon kívül (H ± 5° és V + 5°) a megengedett legnagyobb fényerőérték lineárisan növekszik a 6.1. pontban megadott értékig."

A 6.2.3.3. pont számozása 6.2.3.4. pontra változik.

A 6.3. helyébe a következő 6.3. pont lép:

"6.3. A fényerő mérésekor az izzólámpa/lámpák folyamatosan égjenek."

A 6.3. pontot követően az irányelv egy új 6.4. ponttal egészül ki:

"6.4. A 2b. kategóriájú készülékeknél mérni kell azt az időtartamot, amely az áramkör zárásának pillanata és azon pillanat között telik el, amikor a lámpa vonatkoztatási tengelyében mért fényerősség értéke eléri a 6.3. pontban említett érték 90 %-át mind nappali, mind éjszakai üzemben. Az éjszakai körülmények között mért időtartamnak nem szabad meghaladnia a nappali körülmények között mért értéket."

A 6.4. pont számozása 6.5. pontra változik.

A 7.1. pontot követően az irányelv egy új 7.2. ponttal egészül ki:

"7.2. A 2b kategóriájú irányjelző lámpák esetében, amelyeknél egy kiegészítő rendszert [3] alkalmaznak az éjszakai üzemmód esetén megkívánt fényerő elérésére, az éjszakai fényerő mérésekor a rendszerre kapcsolt feszültségnek meg kell egyeznie azzal, amelyet az izzólámpára kapcsolnak a nappali fényerő mérésekor."

A 7.2. pont helyébe a következő 7.3. pont lép:

"7.3. Fényjelző berendezés esetén az átvilágított felület vízszintes és függőleges széleit a vonatkoztatási ponthoz viszonyítva kell meghatározni és megjelölni."

A 8. pont szövege a következő:

"8. A kibocsátott fény színe

A kibocsátott fény színének az irányelv V. mellékletében előírt határok közé kell esnie."

Az I. melléklet helyébe a következő I. melléklet lép:

I. MELLÉKLET

IRÁNYJELZŐ LÁMPÁK KATEGÓRIÁI: AZ IRÁNYJELZŐ LÁMPÁK KATEGÓRIÁI TÉRBELI FÉNYELOSZLÁSÁNAK LEGKISEBB HATÁRSZÖGEI [1]

Az irányjelzők térbeli fényeloszlása minimális határszöge függőleges irányban a vízszintes síkhoz viszonyítva minden esetben 15° felfelé és 15° lefelé.

A térbeli fényeloszlás legkisebb határszögei vízszintes irányban:

Az 1., 1a. és 1b. kategóriák: első irányjelző

+++++ TIFF +++++

2a. kategória: egy fényerejű hátsó irányjelző

2b. kategória: két fényerejű hátsó irányjelző

+++++ TIFF +++++

5. kategória: Első oldalsó ismétlő irányjelző, olyan járművön, amelyet az 1., 1a. vagy 1b., 2a. vagy 2b. kategória irányjelző lámpáival szereltek fel.

+++++ TIFF +++++

A II. melléklet a következőképen módosul:

Az 1. pont helyébe a következő rendelkezés lép:

"1. Berendezések*

- 1. kategória

- 1a. kategória

- 1b. kategória

- 2a. kategória

- 2b. kategória

- 5. kategória

amelyeket két lámpát tartalmazó egységként szabad/nem szabad* használni."

Az 1. pont után az irányelv a következő új 2. ponttal egészül ki:

"2. A 2b. irányjelzőlámpa-kategória esetében a megfelelő éjszakai fényerő eléréséhez alkalmazott rendszer leírása (a fő paraméterek megadása)"

A 2–12. pont számozása 3–13. pontra változik.

A 13. pont után az irányelv következő 14. ponttal egészül ki:

"14. Alkatrésztípus-jóváhagyás kizárólag már forgalomba helyezett járművön történő cserére van megadva: igen/nem*."

A 14–18. pont számozása 15–19. pontra változik.

A III. melléklet a következőképpen módosul:

Az 1.2.1. pont helyébe a következő rendelkezés lép:

"1.2.1. Annak megadása, hogy az irányjelző lámpa az 1., 1a., 1b., 2. vagy 5. kategóriák közül melyikbe tartozik, és ha a 2. kategóriába tartozik, akkor egy fényerővel rendelkezik (2a. kategória) vagy kettővel (2b. kategória), továbbá hogy az irányjelző lámpa két ugyanazon kategóriába tartozó lámpát tartalmazó egységben is alkalmazható."

Az 1.2.3. pont helyébe a következő rendelkezés lép:

"1.2.3. A három példányban készülő rajzoknak elegendő részletet kell tartalmazni ahhoz, hogy a típusok és a kategória megállapítható legyen. Ábrázolni kell a járműre történő felszerelés geometriai feltételeit, továbbá a megfigyelési irányt, amely a vizsgálatoknál vonatkoztatási irányként szerepel (vízszintes szög H = 0°, függőleges szög V = 0°), azt a pontot, amely a vizsgálatok során vonatkoztatási pontként szerepel, az átvilágított felület vízszintes és függőleges érintőit, valamint azok távolságát a lámpa vonatkoztatási pontjától.

Ha egy irányjelző a 2b. kategóriába tartozik, akkor azon rendszer vázlatos ábráját és főbb jellemzőit kell megadni, amely a két fényerősséget létrehozza."

Az 1.2.4. pont vége a következő mondattal egészül ki:

"1.2.4. …

Olyan irányjelző esetén, amely a 2b. kategóriába tartozik, a kérelemhez azon alkatrész két példányát kell mellékelni, amely a két fényerőt létrehozza."

A 3.2. pont a következő bekezdéssel egészül ki:

"A különböző kategóriákba tartozó irányjelzők viselhetnek egyetlen alkatrész-típusjóváhagyási számot, ha egy egységet képeznek."

A 3.3. pontban a második sorban szereplő"és más lámpák" kifejezés helyébe az "egybeépített, kombinált vagy kölcsönösen egybeépített lámpák" kifejezés lép, valamint a "jel" szó helyébe a "szám" szó lép.

A 4.2. pont helyébe az alábbi rendelkezés lép:

"4.2. E jóváhagyási jel egy "e" betűt körülvevő négyszögletes mezőből áll, amelyet azon tagállam száma vagy betűjelzése követ, ahol az engedélyt kiadták:

1 | Németország esetében |

2 | Franciaország esetében |

3 | Olaszország esetében |

4 | Hollandia esetében |

6 | Belgium esetében |

9 | Spanyolország esetében |

11 | Egyesült Királyság esetében |

13 | Luxemburg esetében |

18 | Dánia esetében |

21 | Portugália esetében |

EL | Görögország esetében |

IRL | Írország esetében |

továbbá egy EGK-alkatrésztípus-jóváhagyási szám, amely az adott irányjelzőlámpa-típusra kiállított EGK-alkatrésztípus-bizonyítvány számának felel meg (lásd az I. mellékletet), amely szám előtt két számjegy áll, amelyek a 76/759/EGK tanácsi irányelv legutóbbi lényeges változásának sorszámát jelentik az EGK-alkatrésztípus-jóváhagyás megadásának időpontjában. Ezen irányelv szerinti aktuális sorszám: 01."

A 4.3.1. pont helyébe a következő rendelkezés lép:

"4.3.1. A négyszögletes mező felett el kell helyezni a következő számok közül egyet vagy többet: 1., 1a., 1b., 2a., 2b. vagy 5. attól függően, hogy a készülék az 1.2.1. pontban leírt 1., 1a., 1b., 2a., 2b. vagy 5. kategóriák közül egybe vagy többe sorolható."

A 4.3.2. pont második mondata helyébe a következő rendelkezés lép:"A nyíl az 1., 1a., 1b., 2a., 2b. kategóriába tartozó berendezések esetén a jármű külső oldala felé, míg az 5. kategóriájú berendezések esetén (lásd a 3. függeléket) a jármű eleje felé mutat."

A 4.3.2. pont után az irányelv új 4.3.3. ponttal egészül ki:

"4.3.3. Olyan berendezések esetén, amelyek egyes lámpaként vagy két lámpából álló egység részeként alkalmazhatók, egy további "D" betű a 4.3.1. pontban meghatározott szimbólum jobb oldalánál."

A 4.6. pont helyébe a következő rendelkezés lép:

"4.6. Az EGK-alkatrésztípus-jóváhagyási jelre vonatkozó példák az egyes lámpa esetére az 1. függelékben találhatók."

A 4.7. pont helyébe a következő rendelkezés lép:

"4.7. Ha a 3.3. pont szerinti egységes EGK-alkatrésztípus-jóváhagyási szám kerül kiadásra egy adott típusú világító és fényjelző berendezésre, amely irányjelző lámpából és egybeépített, kombinált vagy kölcsönösen egybeépített lámpákból áll, akkor csak egy EGK-alkatrésztípus-jóváhagyási jel tüntethető fel rajta, amely a következőkből áll:

- négyzetes mezőbe foglalt "e", amelyet az EGK-típusjóváhagyást kiadó tagállam száma vagy betűjelzése követ,

- az EGK-alkatrésztípus-jóváhagyási szám, és ha szükséges, akkor a megfelelő nyíl."

A 4.7. pont után az irányelv a következő új pontokkal egészül ki:

"4.7.1. Az EGK-alkatrésztípus-jóváhagyási jelet a következő feltételekkel lehet az egybeépített, kombinált vagy egymásba épített lámpák tetszőleges helyén feltüntetni:

4.7.1.1. a jóváhagyási jelnek a lámpák beépítése után is láthatónak kell lennie;

4.7.1.2. az egybeépített, kombinált vagy kölcsönösen egybeépített lámpák egyik fényáteresztő alkatrészét sem lehet eltávolítani anélkül, hogy egyidejűleg el ne távolítanák az EGK-alkatrésztípus-jóváhagyási jelet is.

4.7.2. Az egyes lámpák azonosítására szolgáló jelzést, az egyes irányelveknek megfelelően, amelyek szerint az EGK-alkatrésztípus-jóváhagyást megadták, valamint a 4.2. pont utolsó bekezdésében említett két számot és szükség esetén a "D" betűt fel kell tüntetni:

4.7.2.1. vagy a megfelelő fénykibocsátó felületre;

4.7.2.2. vagy összefoglalva úgy kell elhelyezni, hogy minden egyes egybeépített, kombinált vagy kölcsönösen egybeépített lámpa egyértelműen azonosítható legyen."

A 4.8. pont után az irányelv a következő új 4.9. ponttal egészül ki:

"4.9. Az egybeépített, kombinált, vagy kölcsönösen egybeépített lámpákra vonatkozó EGK-alkatrésztípus-jóváhagyási jel példái a 2. függelékben találhatók."

A függelék helyébe a következő 1., 2. és 3. függelék lép: "

1. függelék

PÉLDA AZ EGK-ALKATRÉSZTÍPUS-JÓVÁHAGYÁSI JELRE

+++++ TIFF +++++

A fenti (e1) 0011471. számú EGK-alkatrésztípus-jóváhagyási jel egy 5. kategóriájú irányjelző lámpára került kiadásra Németországban. A nyíl mutatja, hogy a csak a jármű egyik oldalára felszerelhető berendezést milyen helyzetbe kell felszerelni a járműre. Ez a nyíl a jármű eleje felé mutat.

+++++ TIFF +++++

A Görögországban a 2a. kategóriába tartozó irányjelző lámpára kiadott (e EL) 01390. számú EGK-alkatrésztípus-jóváhagyási jel olyan irányjelző lámpára vonatkozik, amelyet két lámpából álló egységben is lehet alkalmazni ("D" betű).

A nyíl a jármű külső oldala felé mutat.

+++++ TIFF +++++

Az Olaszországban kiadott (e3) 012248. számú EGK-alkatrésztípus-jóváhagyási jel egy 1a. kategóriába tartozó irányjelző lámpára vonatkozik (a fényszórótól 20-40 mm között történő elhelyezéshez).

A nyíl a jármű külső oldala felé mutat.

2. függelék

Példák egybeépített, kombinált vagy kölcsönösen egybeépített lámpák egyszerűsített megjelölésére, ahol két vagy több lámpa alkot egy egységet

+++++ TIFF +++++

Megjegyzés:

Az itt bemutatott példákban a vízszintes és függőleges vonalak általános világító lámpacsoportot jeleznek és nem képezik részét az alkatrésztípus-jóváhagyási jelnek. Az A, B és C minta az EGK-alkatrésztípus-jóváhagyási jel három példája, amelyek olyan világító berendezés jelölésének három lehetséges változatát ábrázolják, amelyben két vagy több lámpa egyazon egybeépített, kombinált vagy kölcsönösen egybeépített lámpa részét képezi. Látható, hogy a kérdéses berendezés Hollandiában (e 4) kapott EGK-típusjóváhagyást 3333. számon, és a következőkből áll:

- egy 1a. kategóriájú fényvisszaverő, amely a 76/757/EGK irányelv alapján rendelkezik EGK-típusjóváhagyással,

- egy 2a. kategóriába tartozó hátsó irányjelző lámpa, amely ezen irányelv alapján rendelkezik EGK-típusjóváhagyással,

- egy piros hátsó helyzetjelző lámpa (R), amely a 76/758/EGK irányelv alapján rendelkezik EGK-típusjóváhagyással,

- egy hátsó ködlámpa (F), amely a 77/538/EGK irányelv alapján rendelkezik EGK-típusjóváhagyással,

- egy hátrameneti lámpa (AR), amely az 77/539/EGK irányelv alapján rendelkezik EGK-típusjóváhagyással,

- egy féklámpa (S1), amely a 76/758/EGK irányelv alapján rendelkezik EGK-típusjóváhagyással.

3. függelék

Az EGK alkatrész-típusjóváhagyási jelen alkalmazott nyilak iránya az egyes berendezések kategóriáinak megfelelően

+++++ TIFF +++++

"

A IV. melléklet a következőképpen módosul:

A 2.2.–2.2.2. pontok helyébe a következő 2.2. pont lép:

"2.2. A 2. pontban leírt és egy ráccsal vázlatosan ábrázolt térbeli fényeloszlási mezőn belül a fényeloszlás megközelítőleg egységes legyen, vagyis a rácsvonalak által határolt tartományokon belül minden irányban a fényerőnek legalább a kérdéses irányt mutató rácsvonalakon megadott legalacsonyabb százalékos értéket kell elérni."

Az V. melléklet a következőképpen módosul:

"2854 K" helyébe "2856 K" lép.

A német, holland,… nyelvű szövegfordításban a Nemzetközi Világítástechnikai Bizottság rövidítése"CIE".

[3] A kiegészítő berendezés üzemi és beépítési feltételeit külön előírás tartalmazza.

[1] A vázlatrajzon lévő szögek a jármű jobb oldalára felszerelt lámpára érvényesek. A nyilak a vázlatrajzon a jármű eleje felé mutatnak.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

IRÁNYJELZŐ LÁMPÁK KATEGÓRIÁI: AZ IRÁNYJELZŐ LÁMPÁK KATEGÓRIÁI TÉRBELI FÉNYELOSZLÁSÁNAK LEGKISEBB HATÁRSZÖGEI [1]

Az irányjelzők térbeli fényeloszlása minimális határszöge függőleges irányban a vízszintes síkhoz viszonyítva minden esetben 15° felfelé és 15° lefelé.

A térbeli fényeloszlás legkisebb határszögei vízszintes irányban:

Az 1., 1a. és 1b. kategóriák: első irányjelző

+++++ TIFF +++++

2a. kategória: egy fényerejű hátsó irányjelző

2b. kategória: két fényerejű hátsó irányjelző

+++++ TIFF +++++

5. kategória: Első oldalsó ismétlő irányjelző, olyan járművön, amelyet az 1., 1a. vagy 1b., 2a. vagy 2b. kategória irányjelző lámpáival szereltek fel.

+++++ TIFF +++++

[1] A vázlatrajzon lévő szögek a jármű jobb oldalára felszerelt lámpára érvényesek. A nyilak a vázlatrajzon a jármű eleje felé mutatnak.

--------------------------------------------------

1. függelék

PÉLDA AZ EGK-ALKATRÉSZTÍPUS-JÓVÁHAGYÁSI JELRE

+++++ TIFF +++++

A fenti (e1) 0011471. számú EGK-alkatrésztípus-jóváhagyási jel egy 5. kategóriájú irányjelző lámpára került kiadásra Németországban. A nyíl mutatja, hogy a csak a jármű egyik oldalára felszerelhető berendezést milyen helyzetbe kell felszerelni a járműre. Ez a nyíl a jármű eleje felé mutat.

+++++ TIFF +++++

A Görögországban a 2a. kategóriába tartozó irányjelző lámpára kiadott (e EL) 01390. számú EGK-alkatrésztípus-jóváhagyási jel olyan irányjelző lámpára vonatkozik, amelyet két lámpából álló egységben is lehet alkalmazni ("D" betű).

A nyíl a jármű külső oldala felé mutat.

+++++ TIFF +++++

Az Olaszországban kiadott (e3) 012248. számú EGK-alkatrésztípus-jóváhagyási jel egy 1a. kategóriába tartozó irányjelző lámpára vonatkozik (a fényszórótól 20-40 mm között történő elhelyezéshez).

A nyíl a jármű külső oldala felé mutat.

--------------------------------------------------

2. függelék

Példák egybeépített, kombinált vagy kölcsönösen egybeépített lámpák egyszerűsített megjelölésére, ahol két vagy több lámpa alkot egy egységet

+++++ TIFF +++++

Megjegyzés:

Az itt bemutatott példákban a vízszintes és függőleges vonalak általános világító lámpacsoportot jeleznek és nem képezik részét az alkatrésztípus-jóváhagyási jelnek. Az A, B és C minta az EGK-alkatrésztípus-jóváhagyási jel három példája, amelyek olyan világító berendezés jelölésének három lehetséges változatát ábrázolják, amelyben két vagy több lámpa egyazon egybeépített, kombinált vagy kölcsönösen egybeépített lámpa részét képezi. Látható, hogy a kérdéses berendezés Hollandiában (e 4) kapott EGK-típusjóváhagyást 3333. számon, és a következőkből áll:

- egy 1a. kategóriájú fényvisszaverő, amely a 76/757/EGK irányelv alapján rendelkezik EGK-típusjóváhagyással,

- egy 2a. kategóriába tartozó hátsó irányjelző lámpa, amely ezen irányelv alapján rendelkezik EGK-típusjóváhagyással,

- egy piros hátsó helyzetjelző lámpa (R), amely a 76/758/EGK irányelv alapján rendelkezik EGK-típusjóváhagyással,

- egy hátsó ködlámpa (F), amely a 77/538/EGK irányelv alapján rendelkezik EGK-típusjóváhagyással,

- egy hátrameneti lámpa (AR), amely az 77/539/EGK irányelv alapján rendelkezik EGK-típusjóváhagyással,

- egy féklámpa (S1), amely a 76/758/EGK irányelv alapján rendelkezik EGK-típusjóváhagyással.

--------------------------------------------------

3. függelék

Az EGK alkatrész-típusjóváhagyási jelen alkalmazott nyilak iránya az egyes berendezések kategóriáinak megfelelően

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------