HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 90/66

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/545 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. április 4.)

az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a vasúti járművek és a vasúti járműtípusok engedélyezési eljárására vonatkozó gyakorlati szabályok megállapításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vasúti rendszer Európai Unión belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 21. cikke (9) bekezdésére,

mivel:

(1) Az (EU) 2016/797 irányelvben említett, a jármű-engedélyezési eljárásra vonatkozó gyakorlati szabályoknak csökkenteniük kell a jármű-engedélyezési eljárás összetettségét, hosszát és költségét, egységes feltételeket kell biztosítaniuk az uniós járműtípus-engedély és/vagy forgalombahozatali járműengedély harmonizálásához, valamint elő kell segíteniük a jármű-engedélyezési eljárásban részt vevő valamennyi fél közötti együttműködést. A jármű-engedélyezési eljárás hosszának és költségének csökkentése érdekében az időkereteket gyakorlatilag a lehető legrövidebbre kell szorítani.

(2) Figyelembe véve a nemzeti biztonsági hatóságok által az engedélyezési eljárás és az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikkének (14) bekezdésében említett együttműködési megállapodások előkészítése során szerzett tapasztalatokat, a kérelmezővel koordináció formájában történő korai kapcsolatfelvétel („előzetes kötelezettségvállalás”) a jármű-engedélyezési eljárásban részt vevő felek közötti kapcsolattartást segítő bevált gyakorlat. Az ilyen előzetes kötelezettségvállalást a járműtípus-engedély és/vagy forgalombahozatali járműengedély iránti kérelem benyújtását megelőzően kell felajánlani azzal a céllal, hogy az engedélyező szerv és az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok megismerjék a projektet. Annak érdekében, hogy a kérelmező tisztában legyen azzal, hogy mire számíthat, az előzetes kötelezettségvállalásnak egyértelművé kell tennie a kérelmező számára az alkalmazandó szabályokat, részletesen le kell írnia a kérelmező számára a jármű-engedélyezési eljárást, beleértve a döntéshozatali eljárást, és igazolnia kell, hogy a kérelmező elegendő információt kapott. A kérelmező felelős annak biztosításáért, hogy a járműtípus-engedély és/vagy forgalombahozatali járműengedély iránti kérelme benyújtásakor az összes követelmény teljesüljön. Feladatainak ellátása során más szervezetek, például a megfelelőségértékelő szervezetek, a beszállítók és a szolgáltatók is segítik.

(3) A méretgazdaságosság és az adminisztratív terhek csökkentése érdekében a járműtípus-engedélynek lehetővé kell tennie a kérelmező számára, hogy előállítson bizonyos számú, ugyanazon tervnek megfelelő járművet, továbbá meg kell könnyítenie azok engedélyezését. A járműtípus meghatározza azt a tervet, amelyet az adott típusnak megfelelő valamennyi járműre alkalmazni kell. Minden új járműtípus esetében követni kell az engedélyezési eljárást, és egy új típust csak abban az esetben szabad létrehozni, ha azt engedélyezték.

(4) Be kell vezetni a járműtípus változatának és kivitelének fogalmát annak érdekében, hogy egy meglévő típuson belül a kialakításra vagy módosításra vonatkozó lehetőségeket lehessen meghatározni a jármű életciklusa alatt; a változatok és a kivitelek közötti különbség pedig az, hogy a változatokat engedélyeztetni kell, míg a kiviteleket nem.

(5) Annak biztosítása érdekében, hogy a járműtípus az idők során is megfeleljen a követelményeknek, valamint hogy a terv olyan változtatásait, amelyek befolyásolják az alapvető konstrukciós jellemzőket, a járműtípus új változatainak és/vagy kiviteleinek tekintsék, a járműtípus tekintetében konfigurációmenedzsment eljárást kell alkalmazni. A járműtípus konfigurációmenedzsmentjéért felelős jogalany az a kérelmező, amely megkapta a járműtípus-engedélyt.

(6) A járművek tekintetében szükség van egy, az olyan változtatásokra korlátozódó konfigurációmenedzsment eljárásra, amelyekre az engedélyezett járműtípus konfigurációmenedzsment eljárása nem terjed ki.

(7) Az Európai Unió Vasúti Ügynökségének (a továbbiakban: Ügynökség) ki kell dolgoznia egy, az e rendeletben meghatározott követelmények leírását és szükség esetén magyarázatát tartalmazó iránymutatást. Az iránymutatást naprakésszé kell tenni, közzé kell tenni és díjmentesen elérhetővé kell tenni a nyilvánosság számára. Az információknak az (EU) 2016/796 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 12. cikkében említett egyablakos ügyintézési rendszeren keresztül történő cseréjére és rögzítésére szolgáló módszer harmonizálása érdekében az iránymutatásnak tartalmaznia kell az Ügynökség által a nemzeti biztonsági hatóságokkal együttműködésben kidolgozott mintákat is.

(8) Az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak belső intézkedéseket vagy eljárásokat kell végrehajtaniuk a jármű-engedélyezési eljárás követelményeinek teljesítése érdekében.

(9) Tekintettel arra, hogy a tapasztalati visszajelzés bevált gyakorlatnak tekinthető, a nemzeti biztonsági hatóságokat és az Ügynökséget ösztönözni kell arra, hogy osszák meg egymással a kapcsolódó releváns információkat. E szolgáltatás nyújtása céljából az Ügynökségnek protokollt és eljárásokat kell kidolgoznia az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok közötti adatrögzítésre és információcserére vonatkozóan.

(10) Az értékelések felesleges ismétlésének elkerülése, valamint a kérelmező adminisztratív terheinek és költségeinek csökkentése érdekében az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak adott esetben figyelembe kell venniük az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikkének (14) és (15) bekezdése alapján kötött együttműködési megállapodásokat és többoldalú megállapodásokat.

(11) A jármű-engedélyezési eljárás egyes szakaszaiban hozott határozatok igazolása érdekében az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak az egyablakos ügyintézés keretében az összes releváns információt és a határozatok dokumentált indokait nyilvántartásba kell venniük. Amennyiben az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak az értékelés céljára saját információkezelési rendszereik vannak, ugyanezen célból gondoskodniuk kell arról, hogy az összes vonatkozó információt továbbítsák az egyablakos ügyintézési rendszerbe. Az érdekelt felek közötti kommunikáció megkönnyítése érdekében az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok iránymutatásainak gyakorlati szabályokat kell megállapítaniuk az olyan kommunikációkra vonatkozóan, amelyek a döntéshozatali folyamat szempontjából nem relevánsak, és amelyeket ezért nem kell az egyablakos ügyintézési rendszeren keresztül benyújtani.

(12) Amennyiben a járműtípus tervezett alkalmazási területe egy tagállamon belüli hálózatra vagy hálózatokra korlátozódik, a hasonló jellemzőjű hálózatokkal rendelkező szomszédos tagállamok állomásaira közlekedő járművek esetében az engedély az alkalmazási terület kiterjesztése nélkül is érvényes, ha ezek az állomások a határhoz közel helyezkednek el. Ilyen esetben a kérelmező a járműtípus-engedély és/vagy forgalombahozatali járműengedély iránti kérelmét az ügynökségnek vagy a nemzeti biztonsági hatóságnak nyújthatja be. Amennyiben az Ügynökség jár el engedélyező szervként, akkor az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikke (8) bekezdésének megfelelően konzultálnia kell az érintett nemzeti biztonsági hatóságokkal, és figyelembe kell vennie a vonatkozó határokon átnyúló megállapodásokat.

(13) Amennyiben az Ügynökség jár el engedélyező szervként, a kérelmező számára – az (EU) 2016/797 irányelv IV. melléklete 2.6. pontja rendelkezéseinek sérelme nélkül – biztosítani kell azt a jogot, hogy a kérelmét az Unió hivatalos nyelveinek egyikén nyújthassa be az Ügynökségnek. Az értékelés során a nemzeti biztonsági hatóság számára biztosítani kell azt a jogot, hogy az értékeléssel kapcsolatos dokumentumokat tagállamának egyik nyelvén juttassa el az Ügynökséghez, anélkül, hogy azokat le kelljen fordítani.

(14) A kérelmezők adminisztratív terheinek és költségeinek csökkentése érdekében az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak belső szabályokat vagy eljárásokat kell kidolgozniuk a járműtípus-engedélyek és/vagy forgalombahozatali járműengedélyek kiadására vonatkozóan. E tekintetben a kérelmezőknek lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a kérelem dokumentációjában egyes iratokat másolatban nyújtsanak be. A járműtípus-engedély és/vagy forgalombahozatali járműengedély kiállítását követően az eredeti dokumentumoknak ellenőrzés céljából az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok rendelkezésére kell állniuk.

(15) Össze kell hangolni az értékelési eljárás során felmerülő kérdések kategorizálását annak biztosítása érdekében, hogy a kérelmező tisztában legyen az Ügynökség vagy valamely nemzeti biztonsági hatóság által felvetett kérdések súlyosságával. Ez a kategorizálás különösen akkor fontos, ha több nemzeti biztonsági hatóság is részt vesz a folyamatban. A jármű-engedélyezési eljárás megkönnyítése és az adminisztratív terhek csökkentése érdekében olyan esetekben, amikor nincsenek alkalmazandó nemzeti szabályok, az Ügynökségnek az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságokkal folytatott konzultációját az érintett tagállam esetében az alkalmazási terület helyes meghatározásának ellenőrzésére kell korlátozni. Olyan esetekben, amikor az átjárhatósági műszaki előírások (ÁME-k) külön rendelkezéseket tartalmaznak, lehetővé kell tenni, hogy az alkalmazási terület a teljes uniós hálózatra kiterjedjen, és az Ügynökség által végzett ellenőrzéseknek elegendőnek kell lenniük.

(16) Az (EU) 2016/797 irányelv 54. cikke (2) bekezdésének megfelelően a járművek és a járműtípusok engedélyei az említett irányelv 21. cikke (12) bekezdésének és 24. cikke (3) bekezdésének sérelme nélkül érvényben maradnak. A szóban forgó járművek felújítása vagy korszerűsítése esetén e rendelet rendelkezéseit az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikkének (12) bekezdésével összhangban kell alkalmazni.

(17) Az (EU) 2016/797 irányelv 54. cikkének (4) bekezdése értelmében az új jármű-engedélyezési rendszer alkalmazása 2019. június 16-án kezdődik. A tagállamoknak azonban lehetőségük van arra, hogy az említett irányelv 57. cikkének (2) bekezdése értelmében bejelentsék az Ügynökségnek és a Bizottságnak, hogy meghosszabbítják az átültetési időszakot, és ennek következtében 2020. június 16-ig továbbra is a 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (3) megfelelően adhatnak ki járműtípus-engedélyt és/vagy forgalombahozatali járműengedélyt. Eltérő engedélyező szervek esetén 2019. június 16. és 2020. június 15 között két különböző jogi rendszer létezhet párhuzamosan. Ezért tisztázni kell, hogy az új rendszert hogyan kell a régi rendszerrel együttesen alkalmazni azokban az esetekben, amikor a tervezett alkalmazási terület egy vagy több ilyen tagállamot foglal magában.

(18) Amennyiben egy nemzeti biztonsági hatóság felismeri, hogy 2019. június 16., illetve – azon tagállamok tekintetében, amelyek az (EU) 2016/797 irányelv 57. cikkének (2) bekezdése értelmében értesítették az Ügynökséget és a Bizottságot – 2020. június 16. előtt nem fog tudni a 2008/57/EK irányelvvel összhangban járműtípus-engedélyt/üzembehelyezési járműengedélyt kiállítani, akkor az Ügynökségnek – amennyiben ő jár el engedélyező szervként – az értékelések felesleges ismétlésének, valamint a kérelmezőt sújtó további terhek és késedelem elkerülése érdekében el kell fogadnia a nemzeti biztonsági hatóság által végzett értékelés eredményeit.

(19) A járművek forgalomba hozatalának megkönnyítése és az adminisztratív terhek csökkentése érdekében az Ügynökség által kibocsátott járműtípus-engedélyt és/vagy forgalombahozatali járműengedélyt egyenértékűnek kell tekinteni a 2008/57/EK irányelv 26. cikkében említett járműtípus-engedéllyel, valamint a 2008/57/EK irányelv 22. és 24. cikkében említett jármű-üzembehelyezési engedéllyel.

(20) Az (EU) 2016/797 irányelv 4. cikke (3) bekezdésének f) pontja szerinti ÁME-knek, valamint a nemzeti szabályoknak fokozatos átmenetet kell biztosítaniuk, különösen az (EU) 2016/797 irányelv 2. cikkének (23) bekezdésében meghatározott előrehaladott fejlesztési stádiumban lévő projekteket figyelembe véve.

(21) Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 96/48/EK tanácsi irányelv (4) 21. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy és hatály

(1) Az e rendeletben megállapított követelményeket az alábbi felek kötelesek teljesíteni:

a) a kérelmező, amikor az (EU) 2016/796 európai parlamenti és tanácsi rendelet 12. cikkében említett egyablakos ügyintézési rendszeren keresztül járműtípus-engedély és/vagy forgalombahozatali járműengedély iránti kérelmet nyújt be;

b) az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok, amikor járműtípus-engedély és/vagy forgalombahozatali járműengedély iránti kérelmet dolgoznak fel, valamint előzetes kötelezettségvállalás tekintetében;

c) az engedélyező szerv, amikor járműtípus-engedély és/vagy forgalombahozatali járműengedély kiadásáról határoz;

d) a pályahálózat-működtetők, amikor a hálózatukban(hálózataikban) vizsgálatok elvégzéséhez biztosítják a feltételeket, valamint az alkalmazási terület tekintetében járműengedélyezéshez szolgáltatnak információkat.

(2) Ez a rendelet az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikke (16) és (17) bekezdésének sérelme nélkül alkalmazandó.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

1. „engedélyező szerv”: a járműtípus-engedélyt és/vagy forgalombahozatali járműengedélyt kiadó szerv;

2. „alapvető konstrukciós jellemzők”: azok a paraméterek, amelyeket a megadott járműtípus-engedélyben a járműtípus meghatározására használnak, és amelyeket rögzítettek az Engedélyezett járműtípusok európai nyilvántartásában.

3. „konfigurációmenedzsment”: olyan módszeres szervezési, műszaki és adminisztratív eljárás, amelyet a jármű és/vagy a járműtípus teljes életciklusa során hajtanak végre annak biztosítása érdekében, hogy a dokumentáció egységessége és a változások nyomonkövethetősége megvalósuljon és folyamatosan fennálljon azzal a céllal, hogy:

a) a vonatkozó uniós jogból és a nemzeti szabályokból eredő követelmények teljesüljenek;

b) a módosításokat vagy a műszaki dokumentációban, vagy a kiadott engedélyt kísérő dokumentációban ellenőrizzék és dokumentálják;

c) az információk és az adatok naprakészek és pontosak legyenek;

d) az érintett felek szükség szerint tájékoztatást kapjanak a módosításokról;

4. „a kérelem beérkezésének dátuma”:

a) amennyiben az Ügynökség jár el engedélyező szervként, az Ügynökségnek és a tervezett alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságoknak a kérelem átvételi elismervényén feltüntetett dátumot követő első közös munkanapja;

b) amennyiben egy nemzeti biztonsági hatóság jár el engedélyező szervként, az érintett tagállamban a kérelem átvételi elismervényén feltüntetett dátumot követő első munkanap;

5. „változást kezelő szerv”: a járműtípus-engedély jogosultja, a birtokosa vagy az általuk megbízott szerv;

6. „járműtípus-engedély jogosultja”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely a járműtípus-engedélyezés iránti kérelmet benyújtotta, és azt megkapta, illetve a jogutódja;

7. „alapos gyanú”: a kérelmező által a kérelmében szolgáltatott információkkal kapcsolatban az engedélyező szerv és/vagy az alkalmazási terület szerinti nemzeti biztonsági hatóságok által felvetett, a 41. cikk (1) bekezdésének d) pontja szerint „4. típusba” sorolt kérdés indokolással és bizonyítékkal alátámasztva;

8. „alkalmazási terület szerinti nemzeti biztonsági hatóság” vagy „alkalmazási terület szerinti NSA”: az alábbi feladatok közül egyet vagy többet ellátó nemzeti biztonsági hatóság:

a) az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikke (5) bekezdésének b) pontjában meghatározott értékelések;

b) az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikkének (8) bekezdésében előírt konzultációk;

c) szükség esetén kiadja a járműnek a hálózaton végrehajtott vizsgálatok céljára történő felhasználására vonatkozó ideiglenes engedélyeket, és intézkedéseket hoz annak biztosítására, hogy a hálózaton végzett vizsgálatokat az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikkének (3) bekezdésében meghatározottak szerint el lehessen végezni;

9. „előzetes kötelezettségvállalás”: a kérelmező kérésére végrehajtott, az engedély iránti kérelem benyújtását megelőző eljárási szakasz;

10. „előzetes kötelezettségvállalás referenciafeltételei”: az engedélyező szerv és az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok véleménye az előzetes kötelezettségvállalási dokumentációról;

11. „követelmények meghatározása”: a követelmények kérelmező által a vonatkozó uniós és nemzeti követelmények betartásának biztosítása érdekében végrehajtott azonosításának, kijelölésének, végrehajtásának és jóváhagyásának folyamata. A követelmények meghatározását integrálni lehet a termékfejlesztési folyamatokba;

12. „biztonságos integráció”: a biztonságra vonatkozó alapvető követelmény teljesítése az (EU) 2016/797 irányelv III. mellékletében előírtak szerint, amikor a műszaki összeegyeztethetőség tekintetében részeket, például járművet vagy alrendszert integrálnak az egésszel, vagy járművet a hálózattal;

13. „járműtípus-változat”: járműtípus kialakítására vonatkozó olyan választási lehetőség, amelyet a járműtípusnak az (EU) 2016/797 irányelv 24. cikkének (1) bekezdése szerinti első engedélyezése során hoztak létre, vagy egy meglévő járműtípuson annak életciklusa során végrehajtott olyan módosítások, amelyek okán az említett irányelv 24. cikkének (1) bekezdésével és 21. cikkének (12) bekezdésével összhangban új engedély szükséges a járműtípusra;

14. „járműtípus-kivitel”: járműtípus vagy típusváltozat kialakítására, vagy egy meglévő típuson vagy típusváltozaton annak életciklusa során végrehajtott változtatásokra vonatkozó választási lehetőség, amelyet azért hoztak létre, hogy tükrözze az alapvető konstrukciós jellemzők olyan módosításait, amelyek az (EU) 2016/797 irányelv 24. cikkének (1) bekezdésével és 21. cikkének (12) bekezdésével összhangban nem igényelnek új engedélyt a járműtípusra;

15. „forgalombahozatali járműengedély”: az engedélyező szerv által azt követően kiadott határozat, hogy megalapozott bizonyosságot szerzett arról, hogy a kérelmező és a jármű tervezésében, gyártásában, ellenőrzésében és jóváhagyásában részt vevő jogalanyok teljesítették kötelezettségeiket és feladataikat annak érdekében, hogy biztosítsák a vonatkozó jogszabályokban foglalt alapvető követelményeknek való megfelelést, vagy biztosítsák az engedélyezett típusnak való megfelelést, amely lehetővé teszi, hogy a járművet a járműengedélyben és a járműtípus-engedélyben meghatározott használati feltételeknek és adott esetben egyéb korlátozásoknak megfelelően forgalomba hozzák és biztonságosan használják az alkalmazási területen;

16. „járműtípus-engedély”: az engedélyező szerv által azt követően kiadott határozat, hogy megalapozott bizonyosságot szerzett arról, hogy a kérelmező és a járműtípus tervezésében, gyártásában, ellenőrzésében és jóváhagyásában részt vevő jogalanyok teljesítették kötelezettségeiket és feladataikat annak érdekében, hogy biztosítsák a vonatkozó jogszabályokban foglalt alapvető követelményeknek való megfelelést, amely lehetővé teszi, hogy egy e tervnek megfelelően gyártott járművet a járműtípus-engedélyben meghatározott és a szóban forgó típusnak megfelelően engedélyezett valamennyi járműre alkalmazandó, a járműre vonatkozó használati feltételeknek és adott esetben egyéb korlátozásoknak megfelelően forgalomba hozzanak és biztonságosan használjanak a járműtípus alkalmazási területén;

17. „vonatkozó időpont”: 2019. június 16., kivéve azon tagállamok tekintetében, amelyek az (EU) 2016/797 irányelv 57. cikkének (2) bekezdése értelmében értesítették az Ügynökséget és a Bizottságot arról, hogy meghosszabbították az említett irányelv átültetési időszakát, ebben az esetben a vonatkozó időpont 2020. június 16.

3. cikk

A kérelmező feladatai

A kérelmező a járműtípus-engedély és/vagy forgalombahozatali járműengedély iránti kérelmét e rendelet rendelkezéseivel összhangban nyújtja be.

A kérelmező felelős annak biztosításáért, hogy az alkalmazandó jogszabályok vonatkozó követelményeit azonosítsa, valamint a járműtípus-engedély és/vagy forgalombahozatali járműengedély iránti kérelme benyújtásakor teljesítse azokat.

4. cikk

Az engedélyező szerv feladatai

(1) Az engedélyező szerv a járműtípus-engedélyeket és/vagy forgalombahozatali járműengedélyeket (a továbbiakban: engedélyek) az (EU) 2016/797 irányelv 21., 24. és 25. cikkével, valamint e rendelet rendelkezéseivel összhangban adja ki.

(2) Az engedély kiadása vagy megtagadása céljából az engedélyező szerv:

a) koordinálja a feladatok átruházását az érintett felekre, valamint a felek közötti koordinációs megállapodások megkötését;

b) elvégzi a kérelem értékelését annak érdekében, hogy megalapozott bizonyosságot szerzett arról, hogy a járműtípus és/vagy a jármű megfelel a vonatkozó jogszabályoknak;

c) e rendelettel összhangban összeállítja az igazoló dokumentumokat, az összes vonatkozó értékelés eredményeit, valamint az engedély kiadására vagy megtagadására vonatkozó határozatának dokumentált indokait.

(3) Abban az esetben, ha az Ügynökség az engedélyező szerv, az Ügynökség összehangolja az alkalmazási terület szerinti nemzeti biztonsági hatóságoknak a járműtípus-engedéllyel és/vagy forgalombahozatali járműengedéllyel kapcsolatos tevékenységeit.

(4) Az engedélyező szerv a kérelmező kérésére előzetes kötelezettségvállalást tesz.

(5) Az engedélyező szerv feladatait nyíltan, megkülönböztetéstől mentesen és átlátható módon végzi, szakmai megítélésére támaszkodik, szem előtt tartja a pártatlanságot és az arányosságot, és határozataihoz dokumentált indokokat mellékel.

(6) Az engedélyező szerv belső szabályokat vagy eljárásokat hoz létre a járműtípus-engedély és/vagy a forgalombahozatali járműengedély kiadásának kezelésére. A szóban forgó szabályoknak vagy eljárásoknak figyelembe kell venniük az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikkének (14) bekezdésében említett megállapodásokat, valamint adott esetben az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikkének (15) bekezdésében említett többoldalú megállapodásokat.

(7) Amennyiben a kérelmező az 5. cikk (2) bekezdése szerint jelzi, hogy a járműtípus-engedély érvényessége érintett, az engedélyező szerv ennek megfelelően aktualizálja az Engedélyezett járműtípusok európai nyilvántartását.

(8) Amennyiben a kérelmező kérelmében jelzi, hogy a jármű(vek) vagy a járműtípus tervezett alkalmazási területe a hasonló jellemzőjű hálózatokkal rendelkező szomszédos tagállamok határhoz közel elhelyezkedő állomásait is magában foglalja, az engedélyező szerv:

a) a járműtípus-engedély és/vagy járműengedély kiadása előtt megerősítést kap a szomszédos tagállamok nemzeti biztonsági hatóságaitól arra vonatkozóan, hogy a vonatkozó, bejelentett nemzeti szabályok és a vonatkozó határokon átnyúló megállapodásokra vonatkozó kötelezettségek teljesülnek; valamint

b) a kiadott engedélyben meghatározza, hogy a járműtípus-engedély és/vagy járműengedély az alkalmazási terület kiterjesztése nélkül is érvényes a szóban forgó állomásokra.

5. cikk

A járműtípus-engedély jogosultjának feladatai

(1) A járműtípus-engedély jogosultja felelős a járműtípus konfigurációmenedzsmentjéért, valamint a 46. cikkel összhangban kiadott határozat kísérő dokumentációjáért.

(2) A járműtípus-engedély jogosultja – az 53. és az 54. cikk sérelme nélkül – a járműtípus konfigurációmenedzsmentjének részeként tájékoztatja a járműtípus-engedélyt kiadó engedélyező szervet az uniós jog minden olyan változásáról, amely befolyásolja a típusengedély érvényességét.

6. cikk

A pályahálózat-működtető feladatai

(1) Az alkalmazási területen a pályahálózat-működtető feladatai a kérelmező által a 18. cikk szerint benyújtott információk alapján, a járműtípus-engedély és/vagy forgalombahozatali járműengedély keretében az alábbiak azonosítására és biztosítására korlátozódnak:

a) a járműnek a hálózaton végrehajtott vizsgálatok céljára történő felhasználására vonatkozó üzemeltetési feltételek;

b) a hálózaton végrehajtott vizsgálatok során a biztonságos és megbízható működés biztosításához az infrastruktúra területén szükséges intézkedések;

c) az infrastruktúra-létesítményekben a hálózaton végrehajtott vizsgálatok elvégzéséhez szükséges intézkedések.

(2) Az alkalmazási terület érintett pályahálózat-működtetői:

a) támogatják a kérelmezőt a járműnek a hálózaton végrehajtott vizsgálatok céljára történő felhasználására vonatkozó feltételek tekintetében;

b) a járműnek a hálózaton végrehajtott vizsgálatok céljára történő felhasználásához megkülönböztetéstől mentesen tájékoztatást nyújtanak az infrastruktúráról;

c) a kérelmező által rendelkezésre bocsátott információk alapján az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikkének (3) bekezdésében és (5) bekezdésében meghatározott határidőn belül meghatározzák és biztosítják a járműnek a hálózaton végrehajtott vizsgálatok céljára történő felhasználásához szükséges feltételeket és intézkedéseket;

d) a kérelmező beleegyezésével részt vesznek az előzetes kötelezettségvállalásban.

7. cikk

Az alkalmazási terület szerinti nemzeti biztonsági hatóságok feladatai

(1) Járműtípus-engedély és/vagy forgalombahozatali járműengedély kiadása céljából az alkalmazási terület szerinti nemzeti biztonsági hatóságok felelősek a következőkért:

a) a 40. cikk szerinti értékelés őket terhelő része;

b) a 40. cikk (6) bekezdésével összhangban értékelési dokumentáció kiadása az engedélyező szerv számára.

(2) Feladataik ellátása során az alkalmazási terület szerinti nemzeti biztonsági hatóságok feladataikat nyíltan, megkülönböztetéstől mentesen és átlátható módon végzik, szakmai megítélésükre támaszkodnak, szem előtt tartják a pártatlanságot és az arányosságot, és következtetéseikhez dokumentált indokokat mellékelnek.

(3) Az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok a kérelmező kérésére előzetes kötelezettségvállalást tesznek.

(4) Az alkalmazási terület szerinti nemzeti biztonsági hatóságok megosztanak az Ügynökséggel és minden más nemzeti biztonsági hatósággal a műszaki és üzemeltetési kérdésekkel kapcsolatos tapasztalati visszajelzésekből származó minden olyan információt, amelyek lényegesek lehetnek a járműtípus-engedély és/vagy a forgalombahozatali járműengedély kiadása szempontjából, mint például:

a) az (EU) 2016/798 irányelv 4. cikke (5) bekezdése b) pontjának értelmében kapott információk;

b) az alapvető követelményeknek való meg nem felelés, ami az (EU) 2016/797 irányelv 26. cikke szerint az engedély módosításához vagy visszavonásához vezethet;

c) az ÁME-knek az (EU) 2016/797 irányelv 6. cikke szerinti hiányosságai.

(5) Az alkalmazási terület szerinti nemzeti biztonsági hatóságok belső szabályokat vagy eljárásokat hoznak létre a járműtípus-engedély és/vagy a forgalombahozatali járműengedély kiadásának kezelésére. A szóban forgó szabályoknak vagy eljárásoknak figyelembe kell venniük az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikkének (14) bekezdésében említett megállapodásokat, valamint adott esetben az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikkének (15) bekezdésében említett többoldalú megállapodásokat.

(6) Az alkalmazási terület szerinti nemzeti biztonsági hatóságok létrehozzák, közzéteszik és naprakészen tartják a nyelvet érintő szabályaikra, a kommunikációra vonatkozó rendelkezéseikre és az ideiglenes engedélyezési eljárásra vonatkozó iránymutatásokat, amennyiben azt a nemzeti jogi keret előírja, és ezeket díjmentesen elérhetővé teszik a nyilvánosság számára.

8. cikk

Az Ügynökség feladatai

(1) Az Ügynökség az Unió valamennyi hivatalos nyelvén létrehozza, közzéteszi és naprakészen tartja az e rendeletben meghatározott követelményeket ismertető és magyarázó iránymutatásokat, és azokat díjmentesen elérhetővé teszi a nyilvánosság számára. Az iránymutatások az engedélyező szerv és az alkalmazási terület szerinti nemzeti biztonsági hatóságok által az információk cseréjére és rögzítésére használható mintákat, valamint a kérelmező által a kérelemhez használható mintákat egyaránt tartalmaznak.

(2) Az Ügynökség protokollt és eljárásokat dolgoz ki a 7. cikk (4) bekezdésében említett adatrögzítésre és információcserére vonatkozóan. A vonatkozó információkhoz más érintett felek is hozzáférhetnek, feltéve, hogy biztosítják az információk bizalmas kezelését.

9. cikk

Engedélyezett jármű használata

Az (EU) 2016/797 irányelv 23. cikkében említett ellenőrzések elvégzése után a vasúti társaság vagy a pályahálózat-működtető a járműtípus-engedélyben és/vagy forgalombahozatali járműengedélyben meghatározott, a járműre vonatkozó használati feltételeknek és egyéb korlátozásoknak megfelelően használhatja a járművet az alkalmazási területen.

10. cikk

Nyelv

(1) Amennyiben a járműtípus-engedélyt és/vagy a forgalombahozatali járműengedélyt az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikke (5)–(7) bekezdésének megfelelően adják ki, a kérelmező:

a) a kérelmet és a kérelmet kísérő dokumentációt az Unió egyik hivatalos nyelvén nyújtja be;

b) a kérelmet kísérő dokumentáció egyes részeit kérésre az (EU) 2016/797 irányelv IV. mellékletének 2.6. pontjával összhangban lefordítja. Ebben az esetben az alkalmazandó nyelvet a nemzeti biztonsági hatóság határozza meg, és azt a 7. cikk (6) bekezdésében említett iránymutatások tartalmazzák.

(2) Az Ügynökség által a járműtípus-engedély és/vagy a forgalombahozatali járműengedély kiállításával kapcsolatban hozott bármely határozatot, beleértve a határozat alapjául szolgáló dokumentált indokokat és adott esetben a járműtípus-engedélyt és/vagy a forgalombahozatali járműengedélyt az (1) bekezdés a) pontjában említett nyelven kell megszövegezni.

11. cikk

A vasút-villamosoknak az egységes európai vasúti térségben való használatára vonatkozó jármű-engedélyezési eljárás

(1) Az uniós vasúti rendszerben való üzemeltetésre szánt vasút-villamos járműtípus-engedélyének és/vagy vasút-villamos forgalombahozatali járműengedélyének kiadása céljából a tagállamok – az (EU) 2016/797 irányelv 1. cikkének sérelme nélkül és amennyiben nem vonatkozik átjárhatósági műszaki előírás (ÁME) az (EU) 2016/797 irányelv 1. cikke (5) bekezdésének b) pontjában említett, érintett vasút-villamos járműre vagy vasút-villamos járműtípusra – alkalmazhatják a nemzeti jogi keretükben a vasút-villamos járműtípus-engedélyének és/vagy vasút-villamos forgalombahozatali járműengedélyének kiadására vonatkozóan előírt eljárást. Ebben az esetben a kérelmezőnek a vasút-villamos járműtípus-engedélyének és/vagy a vasút-villamos forgalombahozatali járműengedélyének megadása céljából követendő eljárást illetően hivatkoznia kell az érintett tagállam nemzeti jogi keretére.

(2) Az uniós vasúti rendszerben határon átnyúló üzemeltetésre szánt vasút-villamos járműtípus-engedélye és/vagy vasút-villamos forgalombahozatali járműengedélye esetében a kérelmező – amennyiben nem vonatkozik ÁME az érintett vasút-villamos járműtípusra – az érintett tagállamok által kijelölt engedélyező szervekhez fordul, amelyek a vasút-villamos járműtípus-engedélyének és/vagy a vasút-villamos forgalombahozatali járműengedélyének kiadása céljából együttműködnek.

(3) Más esetekben az (EU) 2016/797 irányelv hatálya alá tartozó vasút-villamos jármű és vasút-villamos járműtípus engedélyezése az e rendeletben meghatározott eljárás szerint történik.

12. cikk

Határokon átnyúló megállapodások

(1) A nemzeti biztonsági hatóságok a honlapjukon közzéteszik az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikkének (8) bekezdése értelmében a határokon átnyúló megállapodások tekintetében annak érdekében követendő eljárást, hogy az engedély a szomszédos tagállamok állomásaira is vonatkozzon, különös tekintettel a következőkre:

a) a nemzeti biztonsági hatóságok között meglévő, határokon átnyúló megállapodások, amelyeket esetleg alkalmazni kell;

b) az ilyen határokon átnyúló megállapodások hiányában követendő eljárás.

(2) Az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikkének (8) bekezdése alapján a szomszédos tagállamok állomásaira is vonatkozó engedélyek kiadását célzó eljárásról szóló határokon átnyúló megállapodások tekintetében a nemzeti biztonsági hatóságok meghatározzák az alkalmazandó eljárást, és legalább a következő adatokat megadják:

a) az eljárási szakaszok;

b) a határidők;

c) a műszaki és földrajzi hatály;

d) az érintett felek szerepei és feladatai; valamint

e) az érintett felekkel folytatott konzultációra vonatkozó gyakorlati szabályok.

2. FEJEZET

A KÉRELEM ELŐKÉSZÍTÉSE

13. cikk

A követelmények meghatározása

(1) Az azonosított kockázatok kezelésére és megfelelő szintre való csökkentésére vonatkozó általános célkitűzéssel összhangban a kérelmező a kérelem benyújtása előtt elvégez egy, a követelmények meghatározására irányuló eljárást, amely biztosítja, hogy a jármű tervezésére annak teljes életciklusa során vonatkozó valamennyi szükséges követelményt:

a) megfelelően azonosítsák;

b) funkciókhoz vagy alrendszerekhez rendeljék hozzá, vagy használati feltételek vagy egyéb korlátozások révén kezeljék őket; valamint

c) végrehajtsák és érvényesítsék.

(2) A kérelmező által végrehajtott követelménymeghatározás különösen a következő követelményekre vonatkozik:

a) az (EU) 2016/797 irányelv 3. cikkében említett és III. mellékletében meghatározott, alrendszerekre vonatkozó alapvető követelmények;

b) az alrendszerek műszaki összeegyeztethetősége a járművön belül;

c) az alrendszerek biztonságos integrálása a járművön belül; valamint

d) a jármű műszaki összeegyeztethetősége az alkalmazási területen lévő hálózattal.

(3) A kérelmező a jármű és az alrendszerek „biztonsága”, valamint az alrendszerek közötti biztonságos integráció alapvető követelmények esetében az ÁME-k és a nemzeti szabályok hatálya alá nem tartozó szempontok tekintetében a 402/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) I. mellékletében meghatározott kockázatkezelési eljárást alkalmazza a követelmények meghatározására szolgáló módszertanként.

14. cikk

A vonatkozó engedély meghatározása

(1) A kérelmező az alábbi esetek közül azonosítja és választja ki a vonatkozó engedélyt:

a) első engedély: az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikkének (1) bekezdése értelmében az engedélyező szerv által egy új járműtípusra – ideértve adott esetben annak változatait és/vagy kiviteleit is, valamint adott esetben az adott típus első járművét – kiadott járműtípus-engedély és/vagy forgalombahozatali járműengedély;

b) megújított járműtípus-engedély: járműtípus-engedélynek az (EU) 2016/797 irányelv 24. cikkének (3) bekezdése szerinti megújítása, amely nem teszi szükségessé a járműtípus tervezésének megváltoztatását;

c) kiterjesztett alkalmazási terület: az érintett engedélyező szerv által egy már engedélyezett járműtípusra és/vagy járműre azzal a céllal kiadott járműtípus-engedély és/vagy forgalombahozatali járműengedély, hogy az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikke (13) bekezdésének megfelelően a terv módosítása nélkül kiterjessze az alkalmazási területet;

d) új engedély: az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikkének (12) bekezdése és 24. cikkének (3) bekezdése értelmében az engedélyező szerv által egy már engedélyezett járműtípusra és/vagy járműre annak módosítását követően kiadott járműtípus-engedély és/vagy forgalombahozatali járműengedély;

e) típusmegfelelőségi engedély: az (EU) 2016/797 irányelv 25. cikkének (1) bekezdése értelmében egy már engedélyezett és érvényes járműtípusnak megfelelő járműre vagy járműsorozatra az adott típusnak való megfelelőségi nyilatkozat alapján kiadott forgalombahozatali járműengedély. Adott esetben egyértelműen meg kell határozni a járműtípus azon kivitelét és/vagy a járműtípus azon változatát, amelynek a jármű vagy járműsorozat megfelel.

(2) A c) és d) esetre vonatkozó járműtípus-engedélyek esetében a kérelmező – amennyiben a meglévő járműtípus-engedély jogosultja is egyben – határoz arról, hogy az engedély eredményeként a következők közül melyik jön létre:

a) új járműtípus; vagy

b) új járműtípus-változat az alapját képező típuson belül.

Ha a kérelmező nem a meglévő járműtípus-engedély jogosultja, az engedély a 15. cikk (4) bekezdésének megfelelően új típus létrejöttét eredményezi.

(3) A kérelmező egyesítheti a következőket:

a) egy új engedély iránti kérelem és egy kiterjesztett alkalmazási területre vonatkozó engedély iránti kérelem; vagy

b) egy első engedély iránti kérelem és egy típusmegfelelőségi engedély iránti kérelem.

Az egyesített kérelemre a 34. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott határidők vonatkoznak. Az egyesített kérelem nyomán az engedélyező szerv adott esetben több engedélyezési határozatot is hozhat.

15. cikk

Már engedélyezett járműtípus módosításai

(1) Egy engedélyezett járműtípus minden módosítását elemezni kell és be kell sorolni a következő módosítások egyikébe, valamint engedélyeztetni kell az alábbiak szerint:

a) olyan módosítás, amely az alrendszerek tekintetében az EK-hitelesítési nyilatkozatokat kísérő műszaki dokumentációkhoz képest nem eredményez eltérést. Ebben az esetben nincs szükség megfelelőségértékelő szervezet általi ellenőrzésre, és az alrendszerekre vonatkozó eredeti EK-hitelesítési nyilatkozatok és a járműtípus-engedély továbbra is érvényesek és változatlanok maradnak;

b) olyan módosítás, amely az alrendszerek tekintetében az EK-hitelesítési nyilatkozatokat kísérő műszaki dokumentációkhoz képest olyan eltérést eredményez, amely új ellenőrzéseket igényelhet, és ezért a vonatkozó megfelelőségértékelési modulok szerint ellenőrzést igényel, de nem befolyásolja a járműtípus alapvető konstrukciós jellemzőit, és nem igényel új engedélyt az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikkének (12) bekezdésében meghatározott kritériumok szerint;

c) a járműtípus alapvető konstrukciós jellemzőinek olyan megváltoztatása, amely az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikkének (12) bekezdésében meghatározott kritériumok szerint nem igényel új engedélyt;

d) olyan módosítás, amely az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikkének (12) bekezdésében meghatározott kritériumok szerint új engedélyt igényel;

(2) Amennyiben a módosítás az (1) bekezdés b) vagy c) pontjába tartozik, az alrendszerek tekintetében az EK-hitelesítési nyilatkozatokat kísérő műszaki dokumentációt naprakésszé kell tenni, és a járműtípus-engedély jogosultjának kérésre az engedélyező szerv és/vagy az alkalmazási terület szerinti nemzeti biztonsági hatóságok rendelkezésére kell bocsátania a vonatkozó információkat.

(3) Amennyiben a módosítás az (1) bekezdés c) pontjába tartozik, a járműtípus-engedély jogosultja egy járműtípus új kivitelét vagy egy járműtípus-változat új kivitelét hozza létre, és a vonatkozó információkat megadja az engedélyező szervnek. Az engedélyező szerv az 50. cikkel összhangban az ERATV-ben nyilvántartásba veszi a járműtípus új kivitelét vagy a járműtípus-változat új kivitelét.

(4) Ha a változást kezelő szerv nem a járműtípus-engedély jogosultja, és a meglévő járműtípus módosításait az (1) bekezdés b), c) vagy d) pontjába sorolták be, a következőképpen kell eljárni:

a) új járműtípust kell létrehozni;

b) a változást kezelő szerv lesz a kérelmező; valamint

c) az új járműtípus engedélyezése iránti kérelem a meglévő járműtípuson alapulhat, és a kérelmező választhatja a 14. cikk (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott engedélyezési eljárást.

16. cikk

Már engedélyezett jármű módosításai

(1) Egy már engedélyezett jármű olyan módosításai, amelyek karbantartás keretében történő helyettesítéshez kapcsolódnak, és amelyek alkatrészeknek a jármű megelőző vagy javító karbantartása keretében azonos funkciójú és teljesítményű alkatrészekre való cseréjére korlátozódnak, nem igényelnek forgalombahozatali engedélyt.

(2) A jármű bármely más módosítását a 15. cikk (1) bekezdésének megfelelően elemezni és osztályozni kell.

(3) A változást kezelő szerv a 14. cikk (1) bekezdésének d) pontjával összhangban új forgalombahozatali engedélyt kér, ha a módosítás a 15. cikk (1) bekezdésének d) pontjába tartozik.

(4) Ha egy már engedélyezett járműnek a 15. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjába besorolt módosításait kezelő szerv nem a járműtípus-engedély jogosultja, akkor:

a) értékeli az alrendszerek tekintetében az EK-hitelesítési nyilatkozatokat kísérő műszaki dokumentációkhoz képest tapasztalt eltéréseket;

b) megállapítja, hogy az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikkének (12) bekezdésében meghatározott kritériumok egyike sem teljesül;

c) aktualizálja az alrendszerek tekintetében az EK-hitelesítési nyilatkozatokat kísérő műszaki dokumentációkat;

d) a változásokról értesíti az engedélyező szervet.

Ez vonatkozhat egy járműre vagy több azonos járműre.

Az engedélyező szerv 4 hónapon belül indokolással ellátott határozatot adhat ki, amelyben helytelen besorolás vagy nem kellően megalapozott információk esetén engedély iránti kérelem benyújtását kéri.

(5) A jármű minden módosítása az üzembentartó vagy a megbízott szerv felelősségi körébe tartozó konfigurációmenedzsment hatálya alá tartozik.

17. cikk

A szabályok meghatározása, beleértve az ÁME-k alkalmazása alóli mentesülést

(1) A kérelmező a 14. cikk szerint kiválasztott engedélyezési eset és a 13. cikk szerinti követelménymeghatározás alapján azonosít minden alkalmazandó szabályt, különösen az ÁME-ket és a nemzeti szabályokat.

A kérelmező tanulmányozza és figyelembe veszi az ÁME-k hiányosságainak az Ügynökség honlapján közzétett jegyzékét.

Ebben az esetben a kérelmezőnek meg kell határoznia a megfelelés Ügynökség által kiadott elfogadható módjai közül azt, amelyiket az ÁME-kkel összefüggésben a járműtípus-engedélyezési és/vagy forgalombahozatali jármű-engedélyezési eljárás céljára az ÁME-knek való megfelelés megállapításához alkalmazni kell.

(2) A kérelmező meghatároz minden olyan esetet, amely szükségesség teszi az ÁME-k alkalmazása alóli mentesülést, és az (EU) 2016/797 irányelv 7. cikkének rendelkezéseivel összhangban benyújtja kérelmét az érintett tagállamoknak. Amennyiben az ÁME-k alkalmazása alóli mentesülés olyan járművekre vonatkozik, amelyek alkalmazási területe egynél több tagállamra terjed ki, az engedélyező szerv és a jármű alkalmazási területe szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok összehangolják a kérelmezővel a projekt végső interoperabilitásának előmozdítása érdekében meghozandó alternatív intézkedéseket.

(3) Amennyiben egy ÁME új változata átmeneti intézkedésekről rendelkezik, a kérelmező már az átmeneti időszak alatt kiválaszthat követelményeket a szóban forgó ÁME ezen új változatából, amennyiben ez az új változat ezt kifejezetten lehetővé teszi.

(4) Amennyiben a (3) bekezdés értelmében egy ÁME újabb változatából választanak követelményeket, a következőképpen kell eljárni:

a) a kérelmező az ÁME különböző változataiból is kiválaszthatja az alkalmazandó követelményeket, és: i. megindokolja és dokumentálja az ÁME különböző változataiból kiválasztott alkalmazandó követelményrendszerek összhangját; ii. az I. mellékletben előírtak szerint az engedély iránti kérelemben meghatározza, hogy a követelmények mely részeit választotta ki az ÁME különböző változataiból; iii. amennyiben előzetes kötelezettségvállalás referenciafeltételei vannak érvényben, a kérelmező adott esetben a 24. cikk (4) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban kérelmet nyújt be az engedélyező szervhez az adott ÁME-re vonatkozó előzetes kötelezettségvállalás referenciafeltételeinek módosítására vagy aktualizálására;

b) a kérelem értékelésekor az engedélyező szerv ellenőrzi a kérelmező által javasolt ÁME követelményeinek teljességét;

c) a kérelmezőnek e követelmények tekintetében nem kell az (EU) 2016/797 irányelv 7. cikke szerinti, az ÁME alkalmazása alóli mentesülésre vonatkozó kérelmet benyújtania.

(5) Amennyiben a tagállami jogszabályok így rendelkeznek, a kérelmező – az ÁME-k tekintetében a (3) bekezdésben foglaltakkal azonos módon – különböző nemzeti szabályokból választhat ki követelményeket.

(6) A kérelmező és a bejelentett szervezet vagy szervezetek az EK-megfelelőségi ellenőrzés keretében, az érintett ÁME-k elfogadásáig alkalmazhatják a megfelelésnek az (EU) 2016/797 irányelv 6. cikkének (3) bekezdésében említett elfogadható módjait.

(7) A kérelmező és a kijelölt szervezet vagy szervezetek a nemzeti szabályoknak való megfelelés bizonyítása keretében alkalmazhatják a megfelelésnek az (EU) 2016/797 irányelv 13. cikkének (2) bekezdésében említett nemzeti szinten elfogadható módjait.

18. cikk

A járműnek a hálózaton végrehajtott vizsgálatok céljára való használatához szükséges intézkedések azonosítása és meghatározása

A kérelmező a vizsgálatra vonatkozó nemzeti szabályok alapján azonosítja és meghatározza a járműnek a hálózaton végrehajtott vizsgálatok céljára való használatához szükséges intézkedéseket.

19. cikk

A járműnek a hálózaton végrehajtott vizsgálatok céljára való használatára vonatkozó ideiglenes engedély

(1) A járműnek a hálózaton végrehajtott vizsgálatok céljára való használatára vonatkozó ideiglenes engedélyt csak a nemzeti biztonsági hatóság adhat ki, amennyiben azt a tagállam nemzeti jogi kerete előírja és meghatározza.

(2) A járműnek a hálózaton végrehajtott vizsgálatok céljára való használatára vonatkozó ideiglenes engedély iránti kérelmeket értékelő nemzeti biztonsági hatóságok a vonatkozó nemzeti jogi keretnek megfelelően értékelik.

20. cikk

A jármű tervezett használati feltételeinek és az egyéb korlátozásoknak a meghatározása

A kérelmező meghatározza a jármű tervezett használati feltételeit és a járműtípushoz kapcsolódó egyéb korlátozásokat.

21. cikk

A megfelelőségértékelések meghatározása

A kérelmező az (EU) 2016/797 irányelv IV. mellékletének rendelkezései szerint meghatározza a szükséges megfelelőségértékeléseket.

3. FEJEZET

ELŐZETES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS

22. cikk

Előzetes kötelezettségvállalás

(1) A kérelmező kérésére az engedélyező szerv és az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok kezelik az előzetes kötelezettségvállalás iránti kérelmeket, hogy az előzetes kötelezettségvállalás referenciafeltételeit a járműtípus-engedély és/vagy a forgalombahozatali járműengedély iránti kérelem benyújtása előtt meghatározzák. A kérelmező az előzetes kötelezettségvállalás iránti kérelmet hivatalosan az egyablakos ügyintézési rendszeren keresztül nyújtja be, és csatolja hozzá a legalább a 23. cikkben előírt információkat tartalmazó dokumentációt.

(2) A 24. cikk (2) bekezdésében említett vélemény kiadásától a kérelmező járműtípus-engedély és/vagy forgalombahozatali járműengedély iránti kérelme benyújtásáig eltelt idő nem haladhatja meg a 84 hónapot.

(3) A kérelmező által az előzetes kötelezettségvállaláshoz kiválasztott engedélyező szerv a következők valamelyikének bekövetkeztéig nem módosítható:

a) a kérelmező benyújtotta a vonatkozó járműtípus-engedély és/vagy forgalombahozatali járműengedély iránti kérelmét;

b) a 24. cikk (2) bekezdésében említett vélemény kiadásától a kérelmező járműtípus-engedély és/vagy forgalombahozatali járműengedély iránti kérelme benyújtásáig eltelt időre vonatkozóan a (2) bekezdésben meghatározott határidő letelt; vagy

c) a kérelmező kérte az előzetes kötelezettségvállalás megszüntetését.

(4) Amennyiben a kérelmező az előzetes kötelezettségvállalás ideje alatt módosítani kívánja az engedélyező szervet, kérnie kell a meglévő előzetes kötelezettségvállalás megszüntetését. A kérelmező ezt követően új, előzetes kötelezettségvállalás iránti kérelmet küldhet az új engedélyező szervnek.

(5) A kérelmező az előzetes kötelezettségvállalási eljárás során bármikor benyújthat engedély iránti kérelmet az egyablakos ügyintézési rendszeren keresztül. Ebben az esetben az előzetes kötelezettségvállalási szakasz megszűnik.

(6) Előzetes kötelezettségvállalás esetén az engedélyező szerv és adott esetben az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok által a kérelmező számára felvetett kérdések nyomon követésére a 41. cikkben meghatározott, a kérdések azonosítására és kategorizálására vonatkozó pontokat kell alkalmazni.

23. cikk

Az előzetes kötelezettségvállalási dokumentáció

Az előzetes kötelezettségvállalás iránti kérelmet kísérő előzetes kötelezettségvállalási dokumentációnak a következőket kell tartalmaznia:

a) az engedélyre váró járműtípus és/vagy jármű leírása, beleértve adott esetben a tervezett változatokat és/vagy kiviteleket, valamint az azok kidolgozásához szükséges feladatok és tevékenységek leírását;

b) a kérelmező által választott engedélyező szerv és a 14. cikk szerint kiválasztott engedélyezési eset vagy esetek;

c) a tervezett alkalmazási terület meghatározása;

d) a jármű várható használati feltételeinek és az egyéb korlátozásoknak a meghatározása a 20. cikk szerint;

e) a kérelmezőnek a jármű-engedélyezési eljárásból rá háruló részre vonatkozó terve, ideértve adott esetben a hálózaton végrehajtott vizsgálatokra vonatkozó tervet;

f) a 13. cikk szerinti követelménymeghatározás eljárására vonatkozó módszertan meghatározása;

g) a kérelmező által meghatározott azon szabályok és követelmények jegyzéke, amelyeket a 17–18. cikkel összhangban kell alkalmazni;

h) a 21. cikk értelmében azonosított megfelelőségértékelések jegyzéke, beleértve az alkalmazandó modulokat és adott esetben a közbenső hitelesítési nyilatkozatok (ISV) használatát;

i) adott esetben a járműnek a hálózaton végrehajtott vizsgálatok céljára való használatára vonatkozó gyakorlati szabályok leírása;

j) azon dokumentáció tartalmának jegyzéke, amelyet a kérelmező a járműtípus-engedélyhez és/vagy forgalombahozatali járműengedélyhez várhatóan benyújt az engedélyező szervhez és a jármű alkalmazási területe szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságokhoz;

k) a 10. cikkel összhangban a jármű-engedélyezési eljárás során használandó nyelvre vonatkozó javaslat;

l) a kérelmezőnek a jármű-engedélyezési eljárásból rá háruló részre vonatkozó szervezetének bemutatása, beleértve többek között a kérelmező elérhetőségi adatait, a kapcsolattartó személyekre vonatkozó információkat, valamint az engedélyező szervvel és az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságokkal való koordináció és találkozók megszervezésére irányuló kéréseket.

24. cikk

Az előzetes kötelezettségvállalás referenciafeltételei

(1) Az előzetes kötelezettségvállalás iránti kérelem beérkezésétől számított egy hónapon belül az engedélyező szerv és az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok tájékoztatják a kérelmezőt arról, hogy az előzetes kötelezettségvállalási dokumentáció hiánytalan, vagy felkérik a kérelmezőt a megfelelő kiegészítő információk benyújtására, és erre észszerű határidőt határoznak meg.

(2) Amennyiben a kérelmező arról kap tájékoztatást, hogy dokumentációja hiánytalan, az engedélyező szerv és az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok legkésőbb két hónappal a dokumentáció hiánytalan voltának visszaigazolását követően az egyablakos ügyintézési rendszeren keresztül véleményt adnak ki a kérelmező által az előzetes kötelezettségvállalás iránti kérelemben javasolt megközelítésről. A kiadott vélemény megállapítja az előzetes kötelezettségvállalás referenciafeltételeit, beleértve az ÁME-k és a nemzeti szabályok azon változatainak meghatározását, amelyeket a (4) bekezdés sérelme nélkül a későbbi engedély iránti kérelem esetében alkalmazni kell.

(3) Az előzetes kötelezettségvállalás referenciafeltételei meghatározzák, hogy a 10. cikk értelmében melyik nyelvet kell használni.

(4) Az előzetes kötelezettségvállalási dokumentációt érintő olyan módosítások esetén, amelyek az előzetes kötelezettségvállalás referenciafeltételei szempontjából relevánsak, a kérelmező egy olyan módosított és aktualizált előzetes kötelezettségvállalás iránti kérelmet nyújt be, amely csak a módosításokat, valamint a változatlan részekkel való kapcsolódási pontokat veszi figyelembe. Ez a következő helyzetekben fordulhat elő:

a) a terv vagy az értékelési módszertan főbb biztonsági kérdésekből eredő módosításai;

b) a jogi követelmények olyan változásai, amelyek érvénytelenítik az előzetes kötelezettségvállalás referenciafeltételeit; vagy

c) a kérelmező által önként bevezetett módosítások.

(5) Az engedélyező szerv és adott esetben az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok 1 hónapon belül felülvizsgálják a módosított és aktualizált előzetes kötelezettségvállalás iránti kérelmet és elkészítik a véleményüket róla, továbbá ezt a véleményt módosított és aktualizált előzetes kötelezettségvállalási referenciafeltételekben rögzítik.

4. FEJEZET

MEGFELELŐSÉGÉRTÉKELÉS

25. cikk

Megfelelőségértékelés

Minden megfelelőségértékelő szervezet felelős a dokumentációk összeállításáért és a 26. cikk szerint elvégzett megfelelőségértékeléseivel kapcsolatos valamennyi szükséges jelentés elkészítéséért.

26. cikk

Ellenőrzések végrehajtása és bizonyítékok megállapítása

(1) A kérelmező az I. mellékletben említett bizonyítékok megállapításához elvégzi az egyes engedélyezési esetekre vonatkozó szükséges ellenőrzéseket.

(2) Az engedélyező szerv és az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok nem írják elő az alrendszerekre vonatkozó EK-hitelesítési nyilatkozatokat kísérő műszaki dokumentációban feltüntetendő bizonyítékokra vonatkozó követelményeket, de alapos gyanú esetén további ellenőrzések elvégzésére kérhetik a kérelmezőt.

27. cikk

A nem megfelelő elemek korrekciója

(1) A kérelmező elvégzi az ÁME-k és/vagy a nemzeti szabályok követelményeinek meg nem felelő elemek korrekcióját, kivéve, ha az (EU) 2016/797 irányelv 7. cikkével összhangban mentesítést kapott az ÁME alkalmazása alól. Ez a nemzeti szabályok tekintetében értelemszerűen alkalmazható, amennyiben a tagállam nemzeti jogi kerete ezt lehetővé teszi.

(2) A meg nem felelés mérséklése érdekében a kérelmező az alábbiak közül egy vagy több lehetőséget végrehajtva járhat el:

a) módosítja a tervet; ebben az esetben az eljárás csak a módosított elemek és a módosítás által érintett elemek tekintetében a 13. cikk szerinti követelménymeghatározástól újrakezdődik;

b) a 20. cikk szerint meghatározza a jármű használati feltételeit és az egyéb korlátozásokat; ebben az esetben a kérelmező meghatározza, az érintett megfelelőségértékelő szervezet pedig ellenőrzi a jármű használati feltételeit és az egyéb korlátozásokat.

(3) A kérelmező által egy nem megfelelő elem kijavítása céljából a 20. cikk értelmében a jármű használati feltételeire és az egyéb korlátozásokra tett javaslatnak a 25. cikk szerint szükséges megfelelőségértékelésen kell alapulnia.

5. FEJEZET

A KÉRELEM BENYÚJTÁSA

28. cikk

A kérelemre vonatkozó bizonyítékok megállapítása

A járműtípus-engedély és/vagy a forgalombahozatali járműengedély kérelmezője a kérelmet alátámasztó bizonyítékokat a következőképpen állapítja meg:

a) összeállítja a járművet alkotó alrendszerekre vonatkozó EK-hitelesítési nyilatkozatokat, és az EK-nyilatkozatokat kísérő műszaki dokumentációban bizonyítékot szolgáltat a 21. cikk szerinti azonosítást követően elvégzett megfelelőségi értékelések következtetéseiről;

b) biztosítja, hogy az ÁME-k és/vagy a nemzeti szabályok által meg nem határozott alrendszerek közötti kapcsolódási pontokra is kiterjedjenek a 13. cikkben említett követelménymeghatározások, és a pontok megfeleljenek az (EU) 2016/797 irányelv 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott alapvető követelményeknek;

29. cikk

A kérelmet kísérő dokumentáció összeállítása

(1) A kérelmező elkészíti és strukturált módon összeállítja a kérelmet kísérő dokumentációnak az I. melléklettel összhangban előírt tartalmát.

(2) A 14. cikk (1) bekezdésének b), c), d) és e) pontjában említett engedély esetében a kérelmező ellenőrzi a meglévő járműtípus-engedély érvényességét.

(3) A kérelmező a 14. cikk (1) bekezdésének c) és d) pontjában említett engedély esetében benyújtja az engedélyező szerv határozatának kiadásához szükséges dokumentációt, beleértve – amennyiben rendelkezésre áll – az előző engedélyre vonatkozó dokumentációt kísérő dokumentumokat is.

30. cikk

A kérelem tartalma és hiánytalansága

(1) Ahhoz, hogy az engedélyező szerv és adott esetben az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok a kérelmet hiánytalannak tekintsék, tartalmaznia kell az I. mellékletben meghatározott információkat.

(2) A 14. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett, kiterjesztett alkalmazási területre vonatkozó engedélyre a következő pontok vonatkoznak:

a) a kérelmező által a 46. cikknek megfelelően kiadott határozathoz tartozó eredeti teljes kísérő dokumentációhoz csatolandó dokumentációt a vonatkozó nemzeti szabályok, valamint a kiterjesztett alkalmazási terület tekintetében a jármű és a hálózat közötti műszaki összeegyeztethetőség szempontjaira kell korlátozni;

b) amennyiben az eredeti járműtípus-engedély az ÁME-k alkalmazása alóli mentesülést is magában foglalt, a kérelmező az (EU) 2016/797 irányelv 7. cikkével összhangban az ÁME-k alkalmazása alóli mentesülésre vonatkozóan hozott és a kiterjesztett alkalmazási területre kiterjedő határozatokat mellékeli a 46. cikknek megfelelően kiadott határozathoz tartozó eredeti teljes kísérő dokumentációhoz;

c) a 2008/57/EK irányelv alapján vagy azt megelőzően engedélyezett járművek és/vagy járműtípusok esetében a kérelmező által az a) pontban említett szempontok tekintetében az eredeti dokumentációhoz csatolandó információknak a vonatkozó nemzeti szabályokat is tartalmazniuk kell.

31. cikk

Az engedély iránti kérelem benyújtása az egyablakos ügyintézési rendszeren keresztül

(1) A kérelmező az (EU) 2016/796 rendelet 12. cikkében említett egyablakos ügyintézési rendszer egyetlen belépési pontján keresztül nyújtja be a járműtípus-engedély és/vagy forgalombahozatali járműengedély iránti kérelmet, amelynek az I. mellékletben meghatározott információkat kell tartalmaznia.

(2) A járműtípus-engedély és/vagy forgalombahozatali járműengedély iránti kérelem benyújtásakor a kérelmező az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikkének (5) és (8) bekezdésével összhangban kiválasztja az engedélyező szervet.

(3) A kérelmező által kiválasztott engedélyező szerv mindaddig nem módosítható, amíg az engedélyező szerv határozatot nem hoz a járműtípus-engedély és/vagy forgalombahozatali járműengedély kiadásáról vagy a kérelem elutasításáról, vagy a kérelmező vissza nem vonja a kérelmet.

(4) A kérelmező dokumentációját az egyablakos ügyintézési rendszeren keresztül továbbítani kell az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságokhoz.

6. FEJEZET

A KÉRELEM FELDOLGOZÁSA

32. cikk

A kérelem hiánytalanságának ellenőrzése

(1) Az engedélyező szerv a 30. cikkel összhangban ellenőrzi a kérelmező által a kérelemben benyújtott információk és dokumentáció hiánytalan voltát.

(2) Az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok:

a) ellenőrzik, hogy az alkalmazási terület a rájuk vonatkozó részben helyesen van meghatározva;

b) a III. mellékletben meghatározottaknak megfelelően felvetik az alkalmazandó nemzeti szabályok értékeléséhez rendelkezésre bocsátott információk és dokumentáció hiánytalanságával kapcsolatos esetleges kérdéseket.

(3) A hiánytalanságnak az (1) és (2) bekezdésben említett ellenőrzése keretében az engedélyező szerv és az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok ellenőrzik, hogy:

a) a kérelmező a járműtípus-engedély és/vagy forgalombahozatali járműengedély iránti kérelemben a 30. cikkben említett összes előírt információt és dokumentumot rendelkezésre bocsátotta;

b) a rendelkezésre bocsátott információk és dokumentáció relevánsnak tekinthetők, valamint azok alapján az engedélyező szerv és az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok a 38–40. cikkel összhangban el tudják végezni értékeléseiket.

33. cikk

A kérelem visszaigazolása

(1) Az egyablakos ügyintézési rendszer automatikus átvételi elismervényt hoz létre a kérelem kézhezvételéről a kérelmező számára.

(2) A kérelem értékelése a kérelem kézhezvételének napján kezdődik.

34. cikk

A kérelem értékelésére vonatkozó határidő

(1) Az engedélyező szerv és az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok – külön-külön, a rájuk háruló részre vonatkozóan – a kérelem kézhezvételétől számított egy hónapon belül értékelik a kérelem 32. cikk szerinti hiánytalanságát. Az engedélyező szerv erről tájékoztatja a kérelmezőt.

(2) Amennyiben a kérelmezőt arról tájékoztatják, hogy dokumentációja hiánytalan, a járműtípus-engedély és/vagy a forgalombahozatali járműengedély kiállításáról szóló végleges határozatot legkésőbb négy hónappal a dokumentáció hiánytalanságának visszaigazolását követően meg kell hozni.

(3) A 14. cikk (1) bekezdésének e) pontja szerinti típusmegfelelőségi engedély esetében az engedélyező szerv a kérelem kézhezvételétől számított egy hónapon belül határozatot hoz.

(4) Amennyiben a kérelmezőt arról tájékoztatják, hogy dokumentációja hiányos, a járműtípus-engedély és/vagy a forgalombahozatali járműengedély kiállításáról szóló végleges határozatot legkésőbb négy hónappal azt követően meg kell hozni, hogy a kérelmező a hiányzó információkat benyújtotta, kivéve, ha a kérelem alapvetően hibás, ebben az esetben azt el kell utasítani.

(5) Még abban az esetben is, ha a kérelem a (2) bekezdés szerint hiánytalan, az engedélyező szerv vagy az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok az értékelés során bármikor kiegészítő információkat kérhetnek úgy, hogy azok benyújtására észszerű határidőt határoznak meg anélkül, hogy az értékelést felfüggesztenék, kivéve, ha a (6) bekezdés rendelkezéseit kell alkalmazni.

(6) Amennyiben az engedélyező szervben vagy az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságokban alapos gyanú merül fel, és a kérelmező számára előírják, hogy további információkat nyújtson be, az engedélyező szerv felfüggesztheti az értékelést, és a kérelmezővel kötött, kellően rögzített megállapodással meghosszabbíthatja az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikkének (4) bekezdésében megállapított határidőt. A kiegészítő információk benyújtására rendelkezésre álló határidőnek arányosnak kell lennie azzal, hogy a kérelmező számára mekkora nehézséget jelent a kért információk biztosítása. Az értékelés és a határidő folytatódik azt követően, hogy a kérelmező rendelkezésre bocsátotta a kért információkat. A kérelmezővel való megállapodás hiányában az engedélyező szerv vagy az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok a rendelkezésre álló információk alapján hozzák meg határozatukat.

35. cikk

Kommunikáció a kérelem értékelése során

(1) Az engedélyező szerv, az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok és a kérelmező a 41. cikkben említett összes kérdésben az egyablakos rendszeren keresztül kommunikálnak egymással.

(2) A jármű-engedélyezési eljárás valamennyi szakaszát, a kérelemre vonatkozó határozatot és a határozat alapjául szolgáló dokumentált indokokat az egyablakos ügyintézési rendszeren keresztül kell közölni a kérelmezővel.

(3) Az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok iránymutatásaiban fel kell tüntetni az egymással és a kérelmezőkkel folytatott kommunikációra vonatkozó szabályokat.

36. cikk

A kérelem értékeléséhez kapcsolódó információkezelés

(1) Az engedélyező szerv és az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok az egyablakos ügyintézési rendszerben nyilvántartásba veszik az értékelés (többek között a kérelemhez kapcsolódó összes dokumentum értékelése) rájuk háruló részét illetően a jármű-engedélyezési eljárás azon szakaszainak eredményeit, amelyekben részt vesznek, a következőkkel összefüggésben:

a) átvétel;

b) kezelés;

c) értékelés;

d) a kérelem értékelésének következtetései a 45. cikk szerint;

e) a járműtípus-engedély és/vagy forgalombahozatali járműengedély kiadásáról vagy kiadásának elutasításáról hozott végleges határozat;

f) a járműtípus-engedély és/vagy forgalombahozatali járműengedély végleges dokumentációja a 47. cikkel összhangban.

(2) A járműtípus-engedély és/vagy forgalombahozatali járműengedély kiadásáról vagy kiadásának elutasításáról hozott végleges határozatot az egyablakos ügyintézési rendszeren keresztül kell közölni a kérelmezővel.

(3) Az (1) bekezdésben felsorolt dokumentumok esetében az engedélyező szerv és az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok az egyablakos ügyintézési rendszer által biztosított dokumentum-ellenőrzési eljárást alkalmazzák.

(4) Amennyiben a nemzeti biztonsági hatóságok a hozzájuk címzett kérelmek feldolgozására információs rendszert alkalmaznak, az összes vonatkozó információt beviszik az egyablakos ügyintézési rendszerbe.

37. cikk

Koordináció az engedélyező szerv és az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok között a kérelem értékelése céljából

(1) A kérelem értékelése céljából az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok megtervezik, megszervezik és elfogadják az (EU) 2016/797 irányelv 14. cikkének (10) bekezdésében említett nemzeti szabályok kategorizálásának és a kölcsönös elfogadásnak a figyelembevétele érdekében szükséges szabályokat. A kérelem értékelésére vonatkozóan elfogadott szabályokat közölni kell az engedélyező szervvel és a kérelmezővel.

(2) Az engedélyező szerv és az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok minden kérdés kezelése érdekében egyeztetnek egymással, beleértve azokat az eseteket, amelyek a kérelem módosítását és/vagy kiegészítő információk kérését tehetik szükségessé, amennyiben a kiegészítő információk benyújtása befolyásolja az értékelés időtartamát, vagy hatással lehet a munkájukra, és megállapodnak a további teendőkről.

(3) A (2) bekezdésben említett koordinációs tevékenységek lezárásakor az engedélyező szerv és az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok külön-külön, a rájuk háruló részre vonatkozóan határoznak arról, hogy az egyablakos ügyintézési rendszeren keresztül tájékoztatják a kérelmezőt minden olyan esetről, amely a kérelem módosítását és/vagy kiegészítő információk kérését teheti szükségessé.

(4) Mielőtt az engedélyező szerv meghozná a végleges határozatát, és mielőtt az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok benyújtanák az értékelési dokumentációt, az engedélyező szerv és az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok:

a) megvitatják értékeléseik eredményét; valamint

b) megállapodnak a használati feltételekről és az egyéb korlátozásokról és/vagy az alkalmazási területre vonatkozó kizárásokról, amelyeket a járműtípus-engedélyben és/vagy forgalombahozatali járműengedélyben fel kell tüntetni.

(5) Az e cikk (4) bekezdésében említett koordinációs tevékenységek eredménye alapján az engedélyező szerv a kérelmező rendelkezésére bocsátja a határozat dokumentált indokait. Ennek során figyelembe veszi az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságoknak a 40. cikk (6) bekezdésében említett, a járműtípus-engedély és/vagy a forgalombahozatali járműengedély kiadására vagy kiadásának elutasítására vonatkozó értékelő dokumentációit, beleértve a jármű használati feltételeit és az egyéb korlátozásokat és/vagy az alkalmazási területre vonatkozó kizárásokat, amelyeket a járműtípus-engedélyben és/vagy a forgalombahozatali járműengedélyben fel kell tüntetni.

(6) A koordinációs tevékenységekről az engedélyező szerv vezet nyilvántartást az egyablakos ügyintézési rendszerben a 36. cikkel összhangban.

38. cikk

A kérelem értékelése

A kérelem értékelését az engedélyező szerv és az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok végzik el annak érdekében, hogy megalapozott bizonyosságot szerezzenek arról, hogy a kérelmező és a kérelmezőt támogató jogalanyok teljesítették kötelezettségeiket és feladataikat a jármű és/vagy járműtípus tervezésének, gyártásának, ellenőrzésének és jóváhagyásának szakaszában annak érdekében, hogy biztosítsák a vonatkozó jogszabályokban foglalt alapvető követelményeknek való megfelelést, hogy a kérelemben meghatározott használati feltételeknek és egyéb korlátozásoknak megfelelően forgalomba lehessen hozni és a járműtípus alkalmazási területén biztonságosan lehessen használni.

39. cikk

A kérelem engedélyező szerv általi értékelése

(1) Az engedélyező szerv a II. mellékletben meghatározott szempontokat értékeli.

(2) Amennyiben a járműtípus-engedélyt és/vagy a forgalombahozatali járműengedélyt olyan alkalmazási területre adják ki, amely egy tagállamon belüli hálózatokra korlátozódik, és amennyiben a kérelmező az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikkének (8) bekezdésével összhangban azt kéri, hogy a nemzeti biztonsági hatóság legyen az engedélyező szerv, az engedélyező szervnek az (1) bekezdésben meghatározott értékeléseken felül a III. mellékletben említett szempontokat is értékelnie kell. Ebben az esetben az engedélyező szerv a III. mellékletben felsorolt szempontok mellett azt is ellenőrzi, hogy van-e a 8. cikk (2) bekezdése szerint nyilvántartásba vett releváns információ, és a kérelem értékeléséhez azt is figyelembe veszi. Minden felmerült kérdést rögzíteni kell a 41. cikkben meghatározott naplóban.

(3) Amennyiben a kérelmező a követelménymeghatározásra nem szabványosított módszertant alkalmaz, az engedélyező szerv a II. mellékletben meghatározott kritériumokat alkalmazva értékeli a módszertant.

(4) Az engedélyező szerv az alkalmazott módszertől függetlenül ellenőrzi a követelménymeghatározásra alkalmazott módszertannal kapott bizonyítékok hiánytalanságát, megfelelőségét és következetességét. Egy, a 14. cikk (1) bekezdésének d) pontja szerinti új engedély esetében az engedélyező szerv által elvégzett értékelés a jármű módosított részeire, valamint az azok által a jármű változatlan részeire gyakorolt hatásra korlátozódik. Az engedélyező szerv által a 14. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti „kiterjesztett alkalmazási területre vonatkozó” engedély esetében elvégzendő ellenőrzések az alkalmazandó nemzeti szabályokra, valamint a kiterjesztett alkalmazási terület tekintetében a jármű és a hálózat közötti műszaki összeegyeztethetőségre korlátozódnak. Az engedélyező szerv a korábbi engedélyezés során már elvégzett ellenőrzéseket nem ismétli meg.

(5) Az engedélyező szerv értékelési dokumentációt állít ki, amely a következőket tartalmazza:

a) egyértelmű nyilatkozat arról, hogy az értékelés eredménye a kérelmezőnek az érintett alkalmazási területre vonatkozó kérelme és adott esetben a felhasználási feltételek vagy a korlátozások tekintetében negatív vagy pozitív;

b) az elvégzett értékelések összefoglalása;

c) jelentés az érintett alkalmazási területre vonatkozó kérdéseket tartalmazó napló alapján;

d) kitöltött ellenőrzőlista, amely igazolja, hogy a II. mellékletben és adott esetben a III. mellékletben meghatározott valamennyi szempont értékelése megtörtént.

40. cikk

A kérelemnek az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok általi értékelése

(1) Az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok a III. mellékletben felsorolt szempontokat értékelik. Az alkalmazási terület szerinti nemzeti biztonsági hatóságok által elvégzendő értékelések kizárólag az alkalmazási területtel kapcsolatos nemzeti szabályokra vonatkoznak, figyelembe véve a 37. cikk (1) bekezdésében említett elfogadott szabályokat.

(2) A követelménymeghatározás értékelése során az alkalmazási terület szerinti nemzeti biztonsági hatóságok a követelménymeghatározásra alkalmazott módszertan segítségével a kérelmező által benyújtott bizonyítékok hiánytalanságát, megfelelőségét és következetességét ellenőrzik.

(3) Egy, a 14. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett új engedély esetében az alkalmazási terület szerinti nemzeti biztonsági hatóságok által elvégzett értékelés a jármű módosított részeire, valamint az azok által a jármű változatlan részeire gyakorolt hatásra korlátozódik.

(4) Az alkalmazási terület szerinti nemzeti biztonsági hatóságok által a 14. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett kiterjesztett alkalmazási területre vonatkozó engedély esetében elvégzendő ellenőrzések az alkalmazandó nemzeti szabályokra, valamint a kiterjesztett alkalmazási terület tekintetében a jármű és a hálózat közötti műszaki összeegyeztethetőségre korlátozódnak. Az alkalmazási terület szerinti nemzeti biztonsági hatóságok a korábbi engedélyezés során már elvégzett ellenőrzéseket nem ismétlik meg.

(5) Az (EU) 2016/797 irányelv 6. és 14. cikkével összhangban az alkalmazási terület szerinti nemzeti biztonsági hatóságok a III. mellékletben felsorolt szempontok mellett azt is ellenőrzik, hogy van-e a 8. cikk (2) bekezdése szerint nyilvántartásba vett releváns információ, és a kérelem értékeléséhez azt is figyelembe veszik. Minden felmerült kérdést rögzíteni kell a 41. cikkben meghatározott naplóban.

(6) Az alkalmazási terület szerinti nemzeti biztonsági hatóságok értékelési dokumentációt állítanak ki, amely a következőket tartalmazza:

a) egyértelmű nyilatkozat arról, hogy az értékelés eredménye a kérelmezőnek az érintett alkalmazási területre vonatkozó kérelme és adott esetben a felhasználási feltételek vagy a korlátozások tekintetében negatív vagy pozitív;

b) az elvégzett értékelések összefoglalása;

c) jelentés az érintett alkalmazási területre vonatkozó kérdéseket tartalmazó napló alapján;

d) kitöltött ellenőrzőlista, amely igazolja, hogy a III. mellékletben meghatározott valamennyi szempont értékelése megtörtént.

41. cikk

A kérdések kategorizálása

(1) Az engedélyező szerv és adott esetben az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok a kérelem dokumentációjának általuk elvégzett értékelése során azonosított kérdéseket egy naplóban rögzítik, és azokat a következőképpen kategorizálják:

a) „1. típus”: olyan kérdés, amellyel kapcsolatban a kérelmezőnek választ kell adnia a kérelem dokumentációjának megértéséhez;

b) „2. típus”: olyan kérdés, amely a kérelem dokumentációjának módosításához vezethet vagy a kérelmező részéről kisebb jelentőségű intézkedést igényel; a meghozandó intézkedést a kérelmező megítélésére kell bízni, és az nem zárhatja ki a járműtípus-engedély és/vagy a forgalombahozatali járműengedély kiállítását;

c) „3. típus”: olyan kérdés, amely miatt a kérelmezőnek módosítania kell a kérelem dokumentációját, de nem zárja ki a járműtípus-engedélynek és/vagy a forgalombahozatali járműengedélynek a kérelmező által a kérelemben meghatározottakhoz képest további és/vagy szigorúbb járműhasználati feltételekkel és egyéb korlátozásokkal való kiállítását, de a járműtípus-engedély és/vagy a forgalombahozatali járműengedély kiadásához a kérdést meg kell oldani; a kérdés megoldása érdekében a kérelmező által meghozandó intézkedésre a kérelmezőnek kell javaslatot tennie, és abban azzal a féllel kell megállapodnia, amelyik a kérdést feltárta;

d) „4. típus”: olyan kérdés, amely miatt a kérelmezőnek módosítania kell a kérelem dokumentációját; a járműtípus-engedély és/vagy a forgalombahozatali járműengedély mindaddig nem adható ki, amíg a kérdést meg nem oldják; a kérdés megoldása érdekében a kérelmező által meghozandó intézkedésre a kérelmezőnek kell javaslatot tennie, és abban azzal a féllel kell megállapodnia, amelyik a kérdést feltárta. A 4. típusú kérdések közé tartozik különösen az (EU) 2016/797 irányelv 26. cikkének (2) bekezdése szerinti meg nem felelés.

(2) A kérelmező által a kérdésnek megfelelően adott választ vagy meghozott intézkedést követően az engedélyező szerv vagy az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok újra megvizsgálják az általuk feltárt problémákat, adott esetben új kategóriába sorolják azokat, és minden egyes azonosított kérdéshez az alábbi státuszok valamelyikét rendelik hozzá:

a) „függőben lévő kérdés”, ha a kérelmező által benyújtott bizonyíték nem kielégítő, és további információra van szükség;

b) „lezárt kérdés”, amennyiben a kérelmező válasza megfelelő volt, és már nem áll fenn további aggályos kérdés.

42. cikk

Alapos gyanú

(1) Alapos gyanú esetén az engedélyező szerv és/vagy az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok az alábbiak közül egy vagy több lehetőséget végrehajtva járhatnak el:

a) elvégzik a kérelemben megadott információk alaposabb és részletesebb ellenőrzését;

b) kiegészítő információkat kérnek a kérelmezőtől;

c) felkérik a kérelmezőt arra, hogy végezzen vizsgálatokat a hálózaton.

(2) Az engedélyező szerv és/vagy az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok kérése meghatározza azt a kérdést, amely a kérelmező részéről cselekvést igényel, de nem határozza meg a kérelmező által végrehajtandó korrekciós intézkedések jellegét vagy tartalmát. A kérelmező dönti el, hogy mi a legmegfelelőbb módja annak, hogy az engedélyező szerv és/vagy az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok kérésére választ adjon.

(3) Az engedélyező szerv a kérelmező által javasolt intézkedések tekintetében egyeztet az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságokkal.

(4) Az engedélyező szerv és az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok a 35. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül felhasználják a 41. cikkben említett, a kérdéseket tartalmazó naplót a felmerült alapos gyanúk kezelésére. Az alapos gyanút/gyanúhoz mindig:

a) a 41. cikk (1) bekezdésének d) pontja szerinti 4. típusú kérdésként kell besorolni;

b) meg kell indokolni; valamint

c) mellékelni kell a kérelmező által megválaszolandó kérdés egyértelmű leírását.

(5) Amennyiben a kérelmező az engedélyező szerv és/vagy az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok kérésére kész kiegészítő információkat szolgáltatni az (1) bekezdés b) és c) pontja értelmében, a kiegészítő információk benyújtására vonatkozó határidőt a 34. cikk (5) és (6) bekezdésével összhangban kell meghatározni.

(6) Amennyiben az alapos gyanú eloszlatható a kérelmező által a kérelemben meghatározottakhoz képest további és/vagy szigorúbb járműhasználati feltételek és egyéb korlátozások bevezetésével, és ehhez a kérelmező hozzájárul, ilyen járműhasználati feltételekkel és egyéb korlátozásokkal a járműtípus-engedély és/vagy a forgalombahozatali járműengedély kiadható.

(7) Amennyiben a kérelmező nem járul hozzá ahhoz, hogy további információkat szolgáltasson az engedélyező szerv és/vagy az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok által felvetett alapos gyanú eloszlatása érdekében, az engedélyező szerv a rendelkezésre álló információk alapján hoz határozatot.

43. cikk

Az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok által végrehajtott értékelésekre vonatkozóan az engedélyező szerv által végrehajtandó ellenőrzések

(1) Az engedélyező szerv ellenőrzi, hogy az alkalmazási terület szerinti nemzeti biztonsági hatóságok által végrehajtott értékelések összhangban állnak-e egymással a 40. cikk (6) bekezdésének a) pontjában említett értékelések eredményei tekintetében.

(2) Amennyiben az (1) bekezdésben említett ellenőrzés eredménye azt mutatja, hogy az alkalmazási terület szerinti nemzeti biztonsági hatóságok értékelései összhangban állnak egymással, az engedélyező szerv ellenőrzi, hogy:

a) a 40. cikk (6) bekezdésének d) pontjában említett ellenőrzőlistákat hiánytalanul kitöltették;

b) minden releváns kérdést lezártak.

(3) Amennyiben az (1) bekezdésben említett ellenőrzés eredménye azt mutatja, hogy az értékelések nem állnak összhangban egymással, az engedélyező szerv felkéri az alkalmazási terület szerinti nemzeti biztonsági hatóságokat az okok további vizsgálatára. E vizsgálat eredményeként az alábbi két lehetőség egyikére vagy mindkettőre sor kerül:

a) az engedélyező szerv felülvizsgálhatja a 39. cikkben említett értékelését;

b) az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok felülvizsgálhatják értékelésüket.

(4) Az alkalmazási terület szerinti nemzeti biztonsági hatóságok (3) bekezdésben említett vizsgálatainak eredményeit meg kell osztani valamennyi olyan, az alkalmazási terület szerinti nemzeti biztonsági hatósággal, amely érintett a járműtípus-engedély és/vagy forgalombahozatali járműengedély iránti kérelemben.

(5) Amennyiben a (2) bekezdés a) pontjában említett ellenőrzőlista hiányos, vagy ha vannak olyan kérdések, amelyeket még nem zártak le a (2) bekezdés b) pontja szerint, az engedélyező szerv felkéri az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságokat az okok további vizsgálatára.

(6) Az alkalmazási terület szerinti nemzeti biztonsági hatóságok választ adnak az engedélyező szervtől a (3) bekezdésben említett értékelések egymással való összhangjának hiányával, a (2) bekezdés a) pontjában említett ellenőrzőlisták hiányos voltával és/vagy a (2) bekezdés b) pontja szerint nem lezárt kérdésekkel kapcsolatban kapott felkérésekre. Az engedélyező szerv teljes mértékben figyelembe veszi az alkalmazási terület szerinti nemzeti biztonsági hatóságok által az alkalmazandó nemzeti szabályokra vonatkozóan elvégzett értékeléseket. Az engedélyező szerv által elvégzett ellenőrzések mértéke az (1) és a (2) bekezdésben említett értékelések egymással való összhangjára és hiánytalanságára korlátozódik.

(7) Amennyiben az engedélyező szerv és az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok nem értenek egyet, az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikkének (7) bekezdésében említett választott bírósági eljárást kell alkalmazni.

44. cikk

Az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikkének (7) bekezdése és az (EU) 2016/796 rendelet 12. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerinti választott bírósági eljárás

Amennyiben az Ügynökség jár el engedélyező szervként, az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikkének (7) bekezdésében meghatározott időkereteken belül, az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságokkal folytatott konzultációt követően, egy kölcsönösen elfogadható értékelés kialakításához szükséges együttműködés során felfüggesztheti az engedélyezési eljárást adott esetben mindaddig, amíg a fellebbezési tanács határozatot nem hoz. Az Ügynökség tájékoztatja a kérelmezőt a felfüggesztés indokairól.

45. cikk

A kérelem értékelésének következtetései

(1) Az engedélyező szerv az alábbiak független ellenőrzésével biztosítja, hogy a kérelem értékelésének folyamatát helyesen hajtsák végre:

a) a kérelem értékelési folyamatának különböző szakaszait helyesen alkalmazták;

b) elegendő bizonyíték áll rendelkezésre annak alátámasztására, hogy a kérelem valamennyi releváns szempontját értékelték;

c) a kérelmezőtől írásbeli válasz érkezett a 3. és a 4. típusú kérdésekre és a kiegészítő információk iránti kérésekre;

d) a 3. és a 4. típusú kérdéseket minden esetben megoldották, vagy ha nem sikerült megoldani, ennek indokai világosan dokumentálva vannak;

e) az értékelések és a meghozott határozatok dokumentálva vannak, méltányosak és egymással összhangban állnak;

f) a levont következtetések az értékelés dokumentációin alapulnak, és az értékelés egészét tükrözik.

(2) Amennyiben megállapítást nyer, hogy a kérelem értékelésére vonatkozó eljárást helyesen alkalmazták, elegendő megerősíteni az (1) bekezdés helyes alkalmazását, amihez mellékelni kell az esetleges észrevételeket.

(3) Amennyiben megállapítást nyer, hogy a kérelem értékelésére vonatkozó eljárást nem alkalmazták helyesen, világosan és egyértelműen meg kell határozni az indokokat, amelyek ehhez a következtetéshez vezettek.

(4) Az értékelési tevékenységek befejezéseként az engedélyező szerv a 39. cikk (5) bekezdésével és a 40. cikk (6) bekezdésével összhangban kiadott értékelési dokumentációk alapján elkészíti a (2) vagy a (3) bekezdésre vonatkozó értékelési dokumentációt.

(5) Az engedélyező szerv a (4) bekezdésben említett értékelési dokumentációban foglalt következtetéséről dokumentált indokolást ad.

46. cikk

A kérelem engedélyezésére vagy elutasítására vonatkozó határozat

(1) Az engedélyező szerv a 34. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül az értékelés befejezését követő egy héten belül határozatot hoz a járműtípus-engedély és/vagy a forgalombahozatali járműengedély kiadásáról, illetve a kérelem elutasításáról. Ezt a határozatot a 45. cikk (5) bekezdésében említett dokumentált indokok alapján kell meghozni.

(2) Az engedélyező szerv kiadja a járműtípus-engedélyt és/vagy a forgalombahozatali járműengedélyt, amennyiben a II. mellékletben és adott esetben a III. mellékletben felsorolt szempontok 38. cikk szerinti értékelése megalapozott bizonyosságot nyújt arra vonatkozóan, hogy a kérelmező és a kérelmezőt támogató jogalanyok az előírt mértékben teljesítették kötelezettségeiket.

(3) Amennyiben a II. mellékletben és adott esetben a III. mellékletben felsorolt szempontok 38. cikk szerinti értékelése nem nyújt megalapozott bizonyosságot arra vonatkozóan, hogy a kérelmező és a kérelmezőt támogató jogalanyok az előírt mértékben teljesítették kötelezettségeiket és feladataikat, az engedélyező szerv elutasítja a kérelmet.

(4) Az engedélyező szerv határozatában feltünteti a következőket:

a) a jármű használati feltételei és egyéb korlátozások;

b) a határozat indokai;

c) a határozat elleni fellebbezés lehetősége és módja, valamint a vonatkozó határidők.

(5) A jármű használati feltételeit és az egyéb korlátozásokat a járműtípus alapvető konstrukciós jellemzőinek megfelelően kell meghatározni.

(6) Az engedélyezési határozat nem tartalmazhat semmilyen időben korlátozott járműhasználati feltételt vagy egyéb korlátozást, kivéve, ha teljesülnek a következő feltételek:

a) azért szükséges, mert az ÁME-knek és/vagy a nemzeti szabályoknak való megfelelés nem igazolható teljes mértékben az engedély kiadása előtt; és/vagy

b) az ÁME-k és/vagy a nemzeti szabályok előírják, hogy a kérelmezőnek megalapozott becslést kell készítenie a megfelelőségről.

Az engedély ebben az esetben tartalmazhat olyan feltételt, miszerint a valós használatnak meghatározott időn belül igazolnia kell, hogy a teljesítmény összhangban áll a becsléssel.

(7) A járműtípus-engedély és/vagy a forgalombahozatali járműengedély kiadásáról, illetve a kérelem elutasításáról hozott jogerős határozatot rögzíteni kell az egyablakos ügyintézési rendszerben, és az értékelés dokumentációjával együtt az egyablakos ügyintézési rendszeren keresztül továbbítani kell a kérelmezőnek és az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságoknak.

(8) Amennyiben a határozat elutasítja a kérelmet, vagy a kérelmező által a kérelemben meghatározottaktól eltérő járműhasználati feltételekkel és egyéb korlátozásokkal adja meg a járműtípus-engedélyt és/vagy a forgalombahozatali járműengedélyt, a kérelmező kérheti, hogy az engedélyező szerv az e rendelet 51. cikkével összhangban vizsgálja felül határozatát. Amennyiben a kérelmező nem elégedett az engedélyező szerv válaszával, az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikkének (11) bekezdésével összhangban fellebbezést nyújthat be az illetékes hatósághoz.

7. FEJEZET

VÉGLEGES DOKUMENTÁCIÓ

47. cikk

A járműtípus-engedély és/vagy forgalombahozatali járműengedély végleges dokumentációja

(1) A járműtípus-engedély és/vagy forgalombahozatali járműengedély a 48. cikkben és/vagy a 49. cikkben említett információkat tartalmazó dokumentum.

(2) A kibocsátott járműtípus-engedélyhez és/vagy forgalombahozatali járműengedélyhez egyedi európai azonosító számot (EIN) kell hozzárendelni, amelynek szerkezetét és tartalmát az Ügynökség határozza meg és kezeli.

(3) A járműtípus-engedély és/vagy forgalombahozatali járműengedély tartalmazhat a kérelmező által a kérelemben meghatározottaktól eltérő járműhasználati feltételeket és egyéb korlátozásokat.

(4) Az engedélyező szerv a járműtípus-engedélyt és/vagy forgalombahozatali járműengedélyt dátummal és jogszerű aláírással látja el.

(5) Az engedélyező szerv gondoskodik a 46. cikknek megfelelően kiadott határozatnak és a határozatot kísérő teljes dokumentációnak az 52. cikk szerinti archiválásáról.

48. cikk

A kiadott járműtípus-engedélyben szereplő információk

Az engedélyező szerv által kiadott járműtípus-engedélynek a következő információkat kell tartalmaznia:

a) az engedélyező szervet a járműtípus-engedély kiadására felhatalmazó jogalap;

b) a következők azonosítása: i. az engedélyező szerv; ii. a kérelem; iii. a 14. cikk meghatározása szerinti engedélyezési eset; iv. a járműtípus-engedély kérelmezője; v. a járműtípus-engedélyhez kapcsolódó EIN;

c) a járműtípus alapvető konstrukciós jellemzőinek meghatározása: i. amely a típus- és/vagy konstrukcióvizsgálati tanúsítványokban szerepel; ii. a jármű alkalmazási területe; iii. a jármű használati feltételei és az egyéb korlátozások; iv. a 402/2013/EU rendelet 16. cikkének rendelkezései szerinti hivatkozás a 402/2013/EU rendelet 3. cikkének 11. pontjában említett javaslattevőnek a járműtípusra vonatkozó írásos nyilatkozatára, beleértve a dokumentum azonosítóját és változatát;

d) a következők azonosítása: i. a járműtípus azonosítója a 2011/665/EU bizottsági végrehajtási határozat (6) II. melléklete szerint; ii. a járműtípus változatai (adott esetben); iii. a járműtípus kivitelei (adott esetben); iv. az ÁME-kben és adott esetben a nemzeti szabályokban a jármű és az alkalmazási terület közötti műszaki összeegyeztethetőség ellenőrzésére meghatározott paraméterek értékei; v. a járműtípusnak a vonatkozó ÁME-knek és nemzeti szabályoknak való megfelelősége, az (1) bekezdés d) pontjának iv. alpontjában említett paraméterek tekintetében;

e) hivatkozás az alrendszerekre vonatkozó EK-hitelesítési nyilatkozatokra;

f) hivatkozás az egyéb uniós vagy nemzeti jogszabályokra, amelyeknek a járműtípus megfelel;

g) hivatkozás a 45. cikk (5) bekezdésében említett határozat dokumentált indokaira;

h) a járműtípus-engedély kiadásáról szóló határozat dátuma és helye;

i) a járműtípus-engedély kiadásáról szóló határozat aláírója; valamint

j) a határozat elleni fellebbezés lehetősége és módja, valamint a vonatkozó határidők, beleértve a nemzeti fellebbezési eljárásra vonatkozó információkat is.

49. cikk

A kiadott forgalombahozatali járműengedélyben szereplő információk

Az engedélyező szerv által kiadott forgalombahozatali járműengedélynek a következő információkat kell tartalmaznia:

a) az engedélyező szervet a forgalombahozatali járműengedély kiadására felhatalmazó jogalap;

b) a következők azonosítása: i. az engedélyező szerv; ii. a kérelem; iii. a 14. cikk meghatározása szerinti engedélyezési eset; iv. a forgalombahozatali járműengedély kérelmezője; v. a forgalombahozatali járműengedélyhez kapcsolódó EIN;

c) hivatkozás a járműtípus ERATV-ben való nyilvántartására, beleértve adott esetben a járműtípus változatára és/vagy a járműtípus kivitelére vonatkozó információkat;

d) a következők azonosítása: i. a járművek; ii. az alkalmazási területek; iii. a jármű használati feltételei és az egyéb korlátozások;

e) hivatkozás az alrendszerekre vonatkozó EK-hitelesítési nyilatkozatokra;

f) hivatkozás az egyéb uniós vagy nemzeti jogszabályokra, amelyeknek a jármű megfelel;

g) hivatkozás a 45. cikk (5) bekezdésében említett határozat dokumentált indokaira;

h) a 14. cikk (1) bekezdésének e) pontja szerinti típusmegfelelőségi engedély esetében hivatkozás az engedélyezett járműtípusnak való megfelelésre vonatkozó megfelelőségi nyilatkozatra, beleértve adott esetben a járműtípus kivitelére és/vagy a járműtípus változatára vonatkozó információkat;

i) a forgalombahozatali járműengedély kiadásáról szóló határozat dátuma és helye;

j) a forgalombahozatali járműengedély kiadásáról szóló határozat aláírója; valamint

k) a határozat elleni fellebbezés lehetősége és módja, valamint a vonatkozó határidők, beleértve a nemzeti fellebbezési eljárásra vonatkozó információkat is.

50. cikk

Nyilvántartásba vétel az ERATV-ben és az ERADIS-ban

(1) Az ERATV-t az engedélyező szerv tölti ki a kérelmező által a járműtípus-engedély iránti kérelem részeként megadott információkat felhasználva. A kérelmező felelős az engedélyező szerv számára szolgáltatott adatok sértetlenségéért. Az engedélyező szerv felelős a kérelmező által szolgáltatott adatok összhangjának ellenőrzéséért és az ERATV-bejegyzésnek a nyilvánosság számára történő hozzáférhetővé tételéért.

(2) Az engedélyező szerv gondoskodik arról, hogy az Európai Vasúti Ügynökség interoperabilitási és biztonsági adatbázisát (European Railway Agency Database of Interoperability and Safety – ERADIS) járműtípus-engedély és/vagy forgalombahozatali járműengedély kiadása előtt értelemszerűen aktualizálják.

(3) A 15. cikk (1) bekezdésének c) pontja és a 15. cikk (3) bekezdése szerinti módosítások esetében az engedélyező szerv a járműtípus-engedély jogosultja által megadott információkat felhasználva az ERATV-ben nyilvántartásba veszi a járműtípus új kivitelét vagy a járműtípus-változat új kivitelét. A járműtípus-engedély jogosultja felelős az engedélyező szerv számára szolgáltatott adatok sértetlenségéért. Az engedélyező szerv felelős a járműtípus-engedély jogosultja által szolgáltatott adatok összhangjának ellenőrzéséért és az ERATV-bejegyzésnek a nyilvánosság számára történő hozzáférhetővé tételéért.

Járműtípus új kivitelének vagy járműtípus-változat új kivitelének nyilvántartásba vételéig az új kivitelnek megfelelően módosított járműveket haladéktalanul üzemeltetni lehet.

51. cikk

Az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikkének (11) bekezdése szerinti felülvizsgálat

(1) Amennyiben az engedélyező szerv határozata elutasítást vagy a kérelmező által a kérelemben meghatározottaktól eltérő járműhasználati feltételeket és egyéb korlátozásokat tartalmaz, a kérelmező a határozat kézhezvételétől számított egy hónapon belül kérheti a határozat felülvizsgálatát. A vonatkozó kérelmet a kérelmező az egyablakos ügyintézési rendszeren keresztül nyújtja be.

(2) A felülvizsgálati kérelemnek tartalmaznia kell azoknak a kérdéseknek a listáját, amelyeket a kérelmező szerint a járműengedélyezési eljárás során nem vettek megfelelően figyelembe.

(3) Az engedélyezésre vonatkozó határozat kiadásának időpontját követően kidolgozott és az egyablakos ügyintézési rendszeren keresztül benyújtott kiegészítő információk nem fogadhatók el bizonyítékként.

(4) Az engedélyező szerv – adott esetben az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságokkal együttműködve – biztosítja a felülvizsgálati eljárás pártatlanságát.

(5) A felülvizsgálati eljárás a kérelmező kérésének megfelelően azokat a kérdéseket vizsgálja meg, amelyek az engedélyező szerv elutasító határozatát igazolják.

(6) Amennyiben az Ügynökség jár el engedélyező szervként, a határozatának visszavonásáról vagy helybenhagyásáról szóló határozat felülvizsgálatába adott esetben be kell vonni az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságokat.

(7) Az engedélyező szerv a felülvizsgálati kérelem kézhezvételétől számított két hónapon belül helybenhagyja vagy visszavonja elsőfokú határozatát. A szóban forgó határozatot az egyablakos ügyintézési rendszeren keresztül továbbítani kell az érintett feleknek.

52. cikk

A 46. cikk szerint kiadott határozat és az azt kísérő teljes dokumentáció archiválása

(1) A 46. cikk szerint kiadott határozatot és az azt kísérő teljes dokumentációt legalább 15 évig meg kell őrizni az egyablakos ügyintézési rendszerben.

(2) Az engedélyező szerv által a 46. cikk szerint kiadott határozatot kísérő teljes dokumentáció tartalmazza az engedélyező szerv által használt valamennyi dokumentumot és az alkalmazási terület szerinti érintett nemzeti biztonsági hatóságok értékelési dokumentációit.

(3) Az (1) bekezdésben meghatározott megőrzési idő lejárta után a járműtípus-engedély és/vagy forgalombahozatali járműengedély kiadása céljából a 46. cikk szerint kiadott határozatot és az azt kísérő teljes dokumentációt irattározni kell, és a jármű élettartamának megszűnését követő öt évig kell megőrizni, az (EU) 2016/797 irányelv 47. cikkében említett nyilvántartásban rögzített formában.

8. FEJEZET

KIADOTT ENGEDÉLY FELFÜGGESZTÉSE VAGY VISSZAVONÁSA VAGY MÓDOSÍTÁSA

53. cikk

Kiadott engedély felfüggesztése, visszavonása vagy módosítása

(1) Az engedélyező szerv az (EU) 2016/797 irányelv 26. cikkének (3) bekezdésével összhangban a jármű típusengedélyének felfüggesztése formájában átmeneti biztonsági intézkedéseket alkalmazhat.

(2) Az (EU) 2016/797 irányelv 26. cikkének (3) bekezdésében említett esetekben, a súlyos biztonsági kockázat kezelése érdekében hozott intézkedések áttekintését követően az engedélyt kiadó engedélyező szerv határozhat úgy, hogy az (EU) 2016/797 irányelv 26. cikkének (4) bekezdésével összhangban visszavonja vagy módosítja az engedélyt.

(3) A kérelmező az (EU) 2016/797 irányelv 26. cikkének (5) bekezdésével összhangban fellebbezést nyújthat be az engedély visszavonására vagy módosítására vonatkozó határozat ellen.

(4) Az engedélyező szerv tájékoztatja az Ügynökséget, amennyiben az engedély visszavonásáról vagy módosításáról hoz határozatot, és megindokolja határozatát. Az Ügynökség az összes nemzeti biztonsági hatóságot tájékoztatja az engedély visszavonására vagy módosítására vonatkozó határozatról, valamint a határozat indokairól.

54. cikk

Kiadott engedély felfüggesztésének vagy visszavonásának vagy módosításának hatása az ERATV-ben, az ERADIS-ban és a járműnyilvántartásban történő nyilvántartásba vételre

(1) Amennyiben az engedélyező szerv járműtípus-engedély visszavonásáról, felfüggesztéséről vagy módosításáról hoz határozatot, az (EU) 2016/797 irányelv 26. cikke (4) bekezdésének rendelkezéseire is figyelemmel aktualizálja az ERATV-t, és gondoskodik arról, hogy az ERADIS-t ennek megfelelően aktualizálják.

(2) A jármű nyilvántartásba vétele szerinti tagállam gondoskodik arról, hogy a járműtípus-engedély és/vagy forgalombahozatali járműengedély visszavonásáról vagy módosításáról szóló határozat tükröződjön az (EU) 2016/797 irányelv 47. cikkében említett nyilvántartásban.

9. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

55. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1) Amennyiben egy nemzeti biztonsági hatóság felismeri, hogy az érintett tagállamban a vonatkozó időpont előtt nem tud a 2008/57/EK irányelvvel összhangban járműengedélyt kiállítani, erről haladéktalanul tájékoztatja a kérelmezőt és az Ügynökséget.

(2) Az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikkének (8) bekezdésében említett esetben a kérelmező dönt arról, hogy kérelmének értékelését továbbra is a nemzeti biztonsági hatóság végezze, vagy az Ügynökséghez nyújt be kérelmet. A kérelmező mindkét érintettet tájékoztatja, az alkalmazandó eljárás pedig a következő:

a) abban az esetben, ha a kérelmező úgy döntött, hogy az Ügynökséghez nyújt be kérelmet, a nemzeti biztonsági hatóság átadja az Ügynökségnek a kérelem dokumentációját és az általa elvégzett értékelés eredményeit. Az Ügynökség elfogadja a nemzeti biztonsági hatóság által elvégzett értékelést;

b) abban az esetben, ha a kérelmező úgy döntött, hogy az eljárást a nemzeti biztonsági hatósággal folytatja, a nemzeti biztonsági hatóság véglegesíti a kérelem értékelését, és az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikkével és e rendelettel összhangban határoz a járműtípus-engedély és/vagy a forgalombahozatali járműengedély kiadásáról.

(3) Amennyiben az alkalmazási terület nem korlátozódik egyetlen tagállamra, az engedélyező szerv az Ügynökség, és a (2) bekezdés a) pontjában meghatározott eljárás alkalmazandó.

(4) A (2) és a (3) bekezdésben említett esetekben a kérelmező a járműtípus-engedély és/vagy forgalombahozatali járműengedély iránti felülvizsgált kérelmét az egyablakos ügyintézési rendszeren keresztül, e rendelet rendelkezéseivel összhangban nyújtja be. A kérelmező a dokumentáció kiegészítéséhez segítséget kérhet az érintett engedélyező szervektől.

(5) Az Ügynökség által 2019. június 16. és 2020. június 16. között kiadott járműengedélyek és/vagy járműtípus-engedélyek kizárják azon tagállamok hálózatát vagy hálózatait, amelyek az (EU) 2016/797 irányelv 57. cikkének (2) bekezdésével összhangban értesítették az Ügynökséget és a Bizottságot, még nem ültették át az említett irányelvet, és még nem helyezték hatályba a nemzeti átültető intézkedéseiket. Azon tag