Az Európai Befektetési Alap Alapszabálya

(elfogadva az Európai Beruházási Bank Igazgatótanácsa által 1994. május 25-én)

1. cikk

Alapítás

Létrejön az Európai Befektetési Alap (a továbbiakban: "ALAP"), amely pénzügyileg önálló, jogi személy.

2. cikk

Feladat

Az ALAP feladata hozzájárulni a Közösség célkitűzéseinek megvalósításához. Ebből a célból az ALAP támogatja:

- a transzeurópai hálózatok fejlesztését a közlekedés, hírközlés és energia infrastruktúra területein,

- a kis- és középvállalkozások fejlesztését.

3. cikk

Tevékenység

(1) A megbízható banki alapelvek alkalmazása mellett az ALAP feladata a transzeurópai hálózatok, valamint a kis- és középvállalkozások fejlődésének támogatása:

- hitelgarancia nyújtásával az alkalmazandó jogszabályok által megengedett bármilyen formában,

- ezen alapszabály hatálybalépése utáni két év elteltével és annak 13. cikke (3) bekezdésében előírt feltételek figyelembevételével, bármely vállalkozásban való részesedés megszerzésével, fenntartásával és kezelésével.

(2) Ezenkívül az ALAP végezhet bármilyen egyéb, a feladatához kapcsolódó és annak végrehajtását kedvezően előmozdító kiegészítő tevékenységet.

4. cikk

Székhely

Az ALAP székhelyét ugyanott kell létrehozni, ahol az Európai Beruházási Bank (a továbbiakban: "BANK") székhelye található.

5. cikk

Tagok

(1) Az ALAP alapító tagjai a következők:

- Az Európai Közösség (a továbbiakban: "KÖZÖSSÉG"), amelyet az Európai Közösségek Bizottsága (a továbbiakban: "BIZOTTSÁG") képvisel,

- a BANK,

- az ezen alapszabály mellékletében (I. melléklet) felsorolt pénzügyi intézmények (a továbbiakban: "PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYEK").

(2) A közgyűlés döntése értelmében a felügyelő bizottság által előírt feltételek mellett saját kezdeményezésükre a KÖZÖSSÉG tagállamainak más pénzintézetei (a továbbiakban szintén: "PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYEK") is az ALAP tagjaivá válhatnak, amennyiben azok olyan tevékenységet folytatnak, amely várhatóan támogatja az ALAP célkitűzéseinek megvalósítását.

6. cikk

Tőke

(1) Az ALAP jegyzett tőkéje kezdetben 2 milliárd ECU, amely 2000 darab egymillió ECU névértékű részvényből áll; ezeket a részvényeket ennek az alapszabálynak a 7. cikkének megfelelően az ALAP tagjai jegyezhetik, míg hatszázmillió ECU-t a PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYEK általi jegyzésre tartanak fenn.

(2) Az elszámolási egység a KÖZÖSSÉG által használt ECU.

(3) A jegyzett tőke bármikor növelhető, ha a körülmények ezt szükségessé teszik.

(4) Tőkeemelés esetén a közgyűlés által előírt feltételek betartásával minden tagnak jogában áll az emelésből a tag által jegyzett részvények és az ALAP tőkéje között az emelés előtt fennálló aránynak megfelelő hányadot jegyezni. A tagok egyikére nézve sem kötelező azonban a tőkeemelés bármely részét jegyezni.

(5) Az ALAP tagjai az ALAPBAN való tagságuknál fogva az ALAP kötelezettségeiért csak a jegyzett és be nem fizetett tőkerészesedésük mértékéig felelősek.

7. cikk

Részvényjegyzés

(1) Az ALAP alapító tagjainak az alapszabály II. mellékletében meghatározott számú részvényt kell névértéken jegyezniük.

(2) Bármely új tag a közgyűlés által előírt összegben és feltételekkel köteles részvényt jegyezni; az ilyen részvények árfolyama nem lehet kevesebb a névértéküknél.

8. cikk

Részvények

(1) Az induló jegyzett részvénytőkének 20 %-át kell befizetni négy, évenként 5 %-os részletben.

(2) A jegyzett tőke emelése esetén a részvények befizetésének lebonyolítására a közgyűlés döntésétől függően kerül sor.

(3) A felügyelő bizottság javaslatára a közgyűlés felszólíthatja a tagokat a jegyzett tőke egyenlege egészének vagy részének befizetésére, olyan mértékben, ahogyan azt az ALAP hitelezői felé fennálló tartozásainak rendezése szükségessé teszi.

(4) A befizetéseket ECU-ben vagy más konvertibilis valutában kell végrehajtani.

(5) Az így lejegyzendő részvényeket a tagoknak a forrásbevonásról megküldött felszólítást követő 90 napon belül kell befizetni.

(6) A felügyelő bizottság előzetes írásbeli engedélye hiányában a részvények biztosítékként nem köthetők le, illetve semmilyen más módon nem terhelhetők.

(7) Az ennek az alapszabálynak a 6. cikk (5) bekezdésében foglaltak sérelme nélkül tagságánál fogva a tagok egyike sem vállalhat felelősséget az ALAP kötelezettségeiért.

(8) Az ALAP működéséhez pillanatnyilag nem szükséges bármely szabadon rendelkezésre álló forrás befektethető a pénzpiacokon. Az ilyen befektetések kezelése során a tevékenysége végrehajtásához, illetve vállalt kötelezettségei teljesítéséhez közvetlenül szükséges ügyletek kivételével az ALAP nem köthet devizaarbitrázs ügyleteket.

9. cikk

Részvényekhez kapcsolódó jogok

Az alapszabály 31. és a 38. cikkeiben előírt feltételek mellett minden részvény a meglévő részvények számának arányában jogot biztosít az ALAP eszközeinek tulajdonához, a nettó nyereségből, illetve indokolt esetben a felszámolásból befolyó bevételből való részesedéshez.

10. cikk

Az ALAP vezetése és igazgatása

Az ALAP vezetését és igazgatását a következő három szerv látja el:

- a közgyűlés,

- a felügyelő bizottság,

- a pénzügyi bizottság.

11. cikk

Közgyűlés

(1) Az ALAP tagjainak közgyűlését legalább évente egyszer a felügyelő bizottság elnöke hívja össze. A közgyűlésre vagy az ALAP székhelyén kerül sor, vagy a gyűlés összehívásáról szóló értesítésben meghatározott egyéb helyszínen.

(2) A közgyűlés összehívható az ALAP egyik tagjának kezdeményezésére is a felügyelő bizottság döntését követően.

12. cikk

Részvétel – Képviselet – A határozatképesség feltételei – Többség

(1) Az ALAP minden tagjának jogában áll a közgyűléseken részt venni.

(2) A KÖZÖSSÉGET a BIZOTTSÁG egyik tagja képviseli, akit az utóbbi jelöl ki.

(3) A BANKOT az elnöke vagy annak akadályoztatása esetén, egyik alelnöke képviseli.

(4) A PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYEKET egy-egy személy képviseli minden egyes PÉNZÜGYI INTÉZMÉNY részéről.

(5) Az ALAP minden tagja az általa jegyzett részvények számával megegyező számú szavazattal rendelkezik.

(6) A tagok szavazatukat leadhatják postán, vagy képviseletükre felkérhetnek egy másik tagot.

(7) A közgyűlés megtartásához szükséges határozatképesség akkor áll fenn, ha a BIZOTTSÁG, a BANK képviselője és a PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYEK által birtokolt szavazati jogok képviselőinek többsége jelen vagy képviselve van.

(8) A közgyűlés döntéseinek elfogadásához szükség van a BIZOTTSÁG és a BANK képviselőinek szavazataira, valamint a PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYEK jelen lévő, illetve mások által képviselt tagjai szavazatainak többségére.

13. cikk

A közgyűlés hatásköre

(1) A közgyűlés teljhatalmú hatáskörrel rendelkezik az ALAP irányítása, működtetése és igazgatása felett.

(2) A közgyűlés egészben vagy részben átruházhatja hatáskörét a felügyelő bizottságra és a pénzügyi bizottságra az alábbiakban felsoroltak kivételével.

(3) Hatáskörén belül a közgyűlés:

- döntést hoz, amelyben felhatalmazza az ALAPOT az alapszabály 3. cikke (1) bekezdése, második francia bekezdésében előírt törzsrészesedési ügyletek lebonyolítására,

- meghatározza az ALAP tevékenységére vonatkozó általános irányelveket,

- jóváhagyja az ALAP eljárási szabályzatát,

- biztosítja a fenti irányelvek megvalósítását és az eljárási szabályzat betartását,

- döntést hoz az új tagok felvételéről,

- jóváhagyja a felügyelő bizottság éves jelentését,

- jóváhagyja az éves mérleget és az eredménykimutatást,

- meghatározza a tartalékképzés összegét, valamint az ALAP nettó nyereségének felhasználását és elosztását,

- kinevezi az ALAP könyvvizsgálói testületének tagjait,

- gyakorolja az ezen alapszabály 39. cikkében meghatározott, annak módosításának elfogadásáról szóló hatáskört,

- dönt a jegyzett tőke emeléséről és a még be nem fizetett, jegyzett tőke lehívásáról,

- az alapszabály 30. cikkében előírt feltételek betartása mellett dönt az ALAP kötelezettségvállalásai felső határának emeléséről,

- döntést hoz a tagok felfüggesztéséről vagy kizárásáról,

- döntést hoz az ALAP tevékenységének végleges megszüntetéséről és eszközeinek felosztásáról,

- jóváhagyja a felügyelő bizottság és a pénzügyi bizottság tagjainak kinevezését.

(4) A közgyűlés működésének rendjét az eljárási szabályzat határozza meg.

14. cikk

A közgyűlés elnöksége

(1) A közgyűlés elnöki tisztségét a tagok egyes kategóriáinak egy képviselője tölti be egy éven keresztül, amelynek lejárta után az elnökséget egy másik tagkategória képviselője veszi át, az első közgyűlés időpontjától számítva a következő sorrendben: BANK, BIZOTTSÁG, PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYEK.

(2) A közgyűlés által történő kinevezés céljából a PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYEKET képviselő elnököt ezen kategória tagjainak döntése alapján jelölik, amely döntés a szavazatok abszolút többsége alapján születik.

15. cikk

Jegyzőkönyvek – Szemelvények

A közgyűlés üléseiről jegyzőkönyvek felvételét, az abból készült másolatok vagy szemelvények hitelesítését és kiadását az ALAP titkársága végzi, amely biztosítása a BANK feladata.

16. cikk

Felügyelő bizottság

(1) A felügyelő bizottság az alábbi testületekből kinevezett hét tagból áll:

a BIZOTTSÁG képviseletében két tag,

a BANK képviseletében három tag,

a PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYEK képviseletében két tag.

(2) A felügyelő bizottság minden egyes tagját egy helyettes segíti, aki távollétében köteles a nevében eljárni.

(3) A BANKOT képviselő tagok a BANK irányító bizottságának hivatalban lévő elnöke, vagy akadályoztatása esetén egy alelnök; egy igazgató abból az országból, amely betölti a BANK igazgatótanácsának elnöki tisztségét és egy igazgató abból az országból, amely a következő pénzügyi évben fogja betölteni a BANK igazgatótanácsának elnöki tisztségét. Az utóbbiakat segítő helyettesek a BANK igazgatói, akiket az igazgatótanács nevez ki, arra törekedve, hogy a lehető legszélesebb földrajzi lefedettséget biztosítsa.

(4) A BIZOTTSÁGOT képviselő tagok az általa a BANK igazgatótanácsának tagjaivá kinevezett személyek. Helyetteseiket a BIZOTTSÁG nevezi ki.

(5) A PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYEKET képviselő tagokat és helyetteseiket ez a tagkategória köteles kinevezni összhangban az eljárási szabályzat rendelkezéseivel.

(6) A felügyelő bizottság tagjainak helyettesei részt vehetnek annak ülésein.

(7) Ennek a cikknek a (3) és (4) bekezdésében előírtak sérelme nélkül a felügyelő bizottság tagjainak kinevezése kétéves, megújítható időtartamra szól.

(8) A felügyelő bizottság működésének rendjét az eljárási szabályzat határozza meg.

17. cikk

A felügyelő bizottság hatásköre

Az alapszabály többi rendelkezése által ráruházott hatáskörén kívül a felügyelő bizottság:

- a közgyűlés elé beterjesztendő javaslatokat készít,

- döntést hoz:

- a harmincmillió ECU-t meghaladó garancianyújtási ügyletekről,

- azokról a törzsrészesedési ügyletekről, amelyek meghaladják a közgyűlés által ezen ügyletekre meghatározott összeghatárt összhangban az alapszabály 13. cikke (3) bekezdésében előírt rendelkezésekkel,

az alapszabály hatálybalépésétől számított második év eltelte után a közgyűlés dönthet a fent említett összegek módosításáról,

- rögzíti a garancia műveletek jutalékának mértékét azok kockázatával összhangban,

- rögzíti a törzsrészesedések általános feltételeit,

- biztosítja, hogy az ALAP irányításában érvényre jussanak az alapszabályban rögzített rendelkezések, valamint a közgyűlés által előírt általános irányelvek,

- évente jelentést terjeszt be a közgyűlésnek az ALAP tevékenységéről,

- összehívja az ALAP közgyűlését,

- ellenőrzi a pénzügyi bizottság munkáját.

18. cikk

A felügyelő bizottság elnöksége

A felügyelő bizottság elnöki tisztségét a BANK elnöke, vagy akadályoztatása esetén alelnökeinek egyike látja el.

19. cikk

Felügyelő bizottság – Ülések – A határozatképesség feltételei

(1) A felügyelő bizottság az ALAP érdekeit szem előtt tartó gyakorisággal ülésezik, de legalább negyedévente egyszer. A bizottság üléseire az ALAP székhelyén vagy bármely más helyszínen is sor kerülhet az elnök összehívása alapján. Az ülések összehívása és a napirendi pontok kijelölése az eljárási szabályzattal összhangban történik.

(2) A felügyelő bizottság ülései csak akkor tekinthetők érvényesnek, ha az ALAP minden tagkategóriájából legalább egy képviselő jelen van.

(3) A felügyelő bizottság döntései akkor érvényesek, ha azokat a BIZOTTSÁGOT és a BANKOT képviselő tagok, valamint a felügyelő bizottságban a PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYEKET képviselő tagok legalább egyike megszavazta.

20. cikk

Jegyzőkönyvek

A felügyelő bizottság üléseiről jegyzőkönyv készítését, az azokból készült másolatok és szemelvények hitelesítését és kiadását az ALAP titkársága végzi.

21. cikk

Pénzügyi bizottság

(1) Az ALAP kezelését egy pénzügyi bizottság végzi, amelynek tagjai a BANK, a BIZOTTSÁG és a PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYEK egy-egy képviselője.

(2) A pénzügyi bizottság kinevezése három évre szól. Tagjai korlátlan ideig újraválaszthatók.

(3) A pénzügyi bizottság minden egyes tagjának munkáját egy helyettes segíti, aki annak távollétében nevében eljárhat.

(4) A pénzügyi bizottság tagjainak és helyetteseiknek kinevezési eljárását, valamint a pénzügyi bizottság eljárásrendjét az eljárási szabályzat határozza meg.

22. cikk

Elnökség

(1) A pénzügyi bizottság elnöki tisztségét a BANKOT képviselő tag látja el.

(2) A pénzügyi bizottság elnöke képviseli az ALAPOT harmadik személyekkel szemben.

(3) A pénzügyi bizottság többi tagjának hozzájárulásától függően az elnök átruházhatja képviseleti jogát a BANK más alkalmazottaira.

(4) Az ALAPRA és a nevében vállalt kötelezettségekre vonatkozó dokumentumokat a pénzügyi bizottság elnöke vagy a pénzügyi bizottság által hivatalosan felhatalmazott másik képviselő írja alá.

23. cikk

A pénzügyi bizottság ülései

(1) A pénzügyi bizottság az ALAP tevékenysége által indokolt gyakorisággal ülésezik, amikor azt az elnöke összehívja.

(2) Az ülésekre sor kerülhet az ALAP székhelyén, vagy az összehívásról szóló értesítésben megjelölt bármely más helyszínen.

(3) A pénzügyi bizottság indokolt esetben a bizottság létszámán felül kinevezhet egy titkárt is.

(4) A pénzügyi bizottság döntéshozatalához tagjainak többségi szavazata szükséges, kivéve a garanciákkal és törzsrészesedésekkel kapcsolatos döntéseket, amelyeket egyhangú szavazással kell elfogadni. Az egyhangúság hiányában a döntés a pénzügyi bizottság elnökének javaslatára beterjeszthető a felügyelő bizottsághoz.

(5) A pénzügyi bizottság döntéseit jegyzőkönyvben kell rögzíteni és azt az elnök és a pénzügyi bizottság legalább még egy tagja kézjegyével köteles ellátni.

(6) A pénzügyi bizottság döntéseiről készült jegyzőkönyvek másolatait vagy kivonatait a bizottság egyik tagjának vagy egy hivatalosan meghatalmazott képviselőnek kell hitelesítenie.

24. cikk

A pénzügyi bizottság hatásköre

(1) Az alapszabály és az eljárási szabályzat által kifejezetten a közgyűlésre és a felügyelő bizottságra ruházott hatáskörök fenntartásával a legszélesebb hatáskörrel a pénzügyi bizottság rendelkezik, amely feljogosítja, hogy az ALAP nevében eljárjon. Ezt a hatáskört az alapszabály 2. cikkében meghatározott feladatok és célkitűzések keretében gyakorolja.

(2) A pénzügyi bizottság megbízhatja egyik vagy másik tagját, illetve bármely más általa kijelölt személyt a bizottság döntésének megfelelő különleges feladattal, és felruházhatja ezeket a személyeket a megfelelőnek ítélt hatáskörrel egy vagy több konkrét célból, a megbízás átruházásának jogával vagy e jog nélkül.

(3) A pénzügyi bizottság a felügyelő bizottság ellenőrzése alatt végzi munkáját az alapszabályban előírt feltételek betartásával.

(4) Különösen a következők tartoznak hatáskörébe:

- legalább negyedévente egyszer jelentés előterjesztése a felügyelő bizottságnak az ALAP tevékenységéről,

- minden egyes pénzügyi év végétől számított három hónapon belül az ALAP éves beszámolójának benyújtása a felügyelő bizottságnak.

25. cikk

Könyvvizsgálat

Az ALAP könyvelését minden évben át kell vizsgáltatni a közgyűlés által kinevezett két könyvvizsgálóból álló testülettel összhangban az eljárási szabályzatban meghatározott feltételekkel és a könyvvizsgálói szakma szokásos szabványainak betartásával. A könyvvizsgálóknak igazolniuk kell, hogy az ALAP mérlege, eredménykimutatása és működése megegyezik az ALAP könyvelésével, és hűen tükrözi az ALAP eszközeinek és forrásainak helyzetét.

26. cikk

Működés

Az alapszabály keretén belül az ALAP garancia, törzsrészesedési és ezekhez hasonló jellegű ügyleteket végez olyan befektetési projektekkel kapcsolatban, amelyek a KÖZÖSSÉG tagállamainak területén vagy, a határokon átnyúló projektek esetében, a szomszédos országokban kerülnek kivitelezésre, mely utóbbi esetben azonban az ügylethez a felügyelő bizottság egyhangú döntése szükséges.

27. cikk

Az ALAP díjazása

(1) Az ALAP tevékenységéért kiszabott díjat úgy kell megállapítani, hogy az fedezze működési költségeit, tükrözze a különféle felmerülő kockázatokat, lehetővé tegye egy olyan tartalék képzését, amely arányban áll ezekkel a kockázatokkal és megfelelő arányú megtérülést biztosítson forrásain.

(2) A fenti irányelvek az eljárási szabályzat rendelkezéseinek figyelembevételével alkalmazandóak.

28. cikk

Törzsrészesedések

Az alapszabály 3. cikkének értelmében az ALAP más vállalkozásokban szerzett részesedései csak kisebbségi és ideiglenes jellegű részesedések lehetnek.

29. cikk

Az ALAP működésének határai

Az ALAP kötelezettségvállalásának határát bármely önálló szervezet vagy pénzügyi intézmény, illetve önálló vállalkozás vagy projekt számára nyújtott garancia tekintetében az eljárási szabályzat írja elő.

Törzsrészesedés megszerzése esetén az ALAP kötelezettségvállalásának megfelelő határait az alapszabály 13. cikke (3) bekezdésében említett vonatkozó döntésekben kell meghatározni.

30. cikk

Az ALAP összes kötelezettségének felső határa

Az ALAP összes kötelezettsége nem haladhatja meg:

- garanciaműveletek esetén: a jegyzett tőke összegének háromszorosát; ez a felső határ a közgyűlés egymást követő döntései nyomán emelhető, de nem haladhatja meg a jegyzett tőke ötszörösét. Azután, hogy a képzett tartalék elérte a jegyzett tőke összegének 7,5 százalékát, ez a felső határ a jegyzett tőke nyolcszorosáig emelhető,

- törzsrészesedések esetén: az alapszabály 13. cikkének megfelelően a közgyűlés által meghatározott összeget.

31. cikk

A nettó bevétel felhasználása és elosztása

(1) A közgyűlés legalább évente egyszer döntést hoz arra vonatkozóan, hogy az ALAP nettó bevételének mekkora részét kell tartalékképzésre vagy egyéb célra fordítani, illetve felosztani.

Mielőtt azonban bármiféle felhasználásra sor kerülne, az ALAP nettó bevételéből minden évben le kell vonni a bevétel legalább 20 %-nak megfelelő összeget és ezt tartalékképzésre kell fordítani. A levonás alkalmazása megszűnik, amikor a tartalék összege eléri a jegyzett tőke 10 %-át, és újra bevezetésre kerül, amint ez utóbbi feltétel már nem teljesül.

(2) A 9. cikkben előírtaknak megfelelően a fent említett bevétel felosztást az egyes tagok birtokában lévő részvények számának arányában kell végrehajtani.

32. cikk

Együttműködés harmadik személyekkel

(1) Az ALAP magára vállalhatja harmadik személyek által rábízott különleges források kezelését, feltéve hogy azok tevékenységi körébe beleillenek, azokat elkülönített számlákon vezeti és megfelelő bevételt hoznak.

(2) Az ALAP együttműködik minden hasonló területen tevékenykedő nemzetközi szervezetekkel.

(3) Célkitűzései elérése és feladatainak végrehajtása érdekében az ALAP megállapodásokat köt az ilyen szervezetekkel és a tagállamok, illetve a KÖZÖSSÉGEN kívüli országok nemzeti szervezeteivel és banki partnereivel.

33. cikk

A tagok kilépési lehetősége

Az ALAP PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYEK kategóriába tartozó bármely tagja bármikor kiléphet az ALAPBÓL, ha részvényeit átruházza egy másik PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYRE, az ALAP egyik tagjára vagy egy tagsággal nem rendelkező intézményre. Az ilyen részvényátruházáshoz a közgyűlés előzetes hozzájárulása szükséges.

34. cikk

A tagok felfüggesztése vagy kizárása

(1) Amennyiben az ALAP tagja nem teljesíti az alapszabály által előírt, tagságából adódó kötelességeit, a közgyűlés döntést hozhat tagságának felfüggesztéséről.

(2) Felfüggesztés alatt a tagot továbbra is kötik az ALAP-beli tagságából adódó kötelezettségek; viszont az alapszabály által biztosított jogok egyikét sem gyakorolhatja, kivéve a 33. cikkben szabályozott kilépési jogát.

(3) Amennyiben a tag a közgyűlés felfüggesztési döntését követő hat hónap leteltével sem tesz eleget azon kötelezettségeinek, amelyek elmulasztása az adott döntést előidézte, a közgyűlés az adott tagot kizártnak nyilváníthatja.

35. cikk

Elszámolás az ALAPBÓL kizárt tagokkal

(1) A tagság megszűnése maga után vonja a kizárt taggal történő részleges elszámolást.

(2) A kizárt tag részvényeit fel kell ajánlani megvásárlásra a többi PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYNEK, az ALAP tagjainak vagy más, tagsággal nem rendelkező intézményeknek, ilyen esetben az visszavásárlási ügylethez a közgyűlés előzetes hozzájárulása szükséges.

Abban az esetben, ha a többi PÉNZÜGYI INTÉZMÉNY, vagy más tagsággal nem rendelkező intézmény a részvényeket nem vásárolja meg, akkor azokat az ALAP vásárolja vissza.

(3) Abban az esetben, ha a kizárt tag részvényeit az ALAP vásárolja vissza, azok árfolyama az ALAP könyvelésében az ALAPBÓL történő kizárás napján szereplő érték, amely azonban nem lehet magasabb, mint a kérdéses részvények névértéke.

Az ALAPBÓL történő kizárás ellenére a korábbi tagot mindaddig kötik az ALAPPAL szembeni közvetlen és feltételes kötelezettségei, amíg a tagság megszűnése előtt kötött szerződéses garanciák vagy törzsrészesedések bármely része fennáll. Nem kötik azonban azok a garanciákból és törzsrészesedésekből származó kötelezettségek, amelyeket az ALAP a tagság megszüntetése után létesített és nem részesedik az ALAP bevételeiből vagy kiadásaiból sem.

(4) Az ALAP által a távozó tagtól visszavásárolt részvények kifizetése az alábbi feltételek mellett történik:

- a tagság megszűnésétől számított hat hónapos időszak letelte előtt nem kerül sor kifizetésre. A kifizetés azon összegre korlátozódik, amellyel a visszavásárlási ár meghaladja a korábbi tag ALAPPAL szembeni, az ALAP működéséből fakadó tartozásait,

- ha az ALAP veszteséget könyvel el az ALAP bármely garancia vagy törzsrészesedési ügyletén, amely a tagság felfüggesztésének napján még fennállt és az adott veszteség összege meghaladja a veszteségre elkülönített céltartalék a tagság felfüggesztésének napján fennálló összegét, akkor az egykori tag köteles az ALAP felszólítására visszafizetni azt az összeget, amellyel részvényei visszavásárlási árfolyama csökkent volna, ha a visszavásárlási árfolyam megállapításakor figyelembe vették volna a veszteséget. Ezenkívül az egykori tag továbbra is köteles a be nem fizetett jegyzésekre vonatkozó bármely lehívást honorálni olyan mértékben, amilyen összegben köteles lett volna azt honorálni, ha az ALAP tőkéjének értékvesztése és a lehívás a tag részvényeire vonatkozó visszavásárlási árfolyam megállapításának idejében történt volna.

36. cikk

Működés megszüntetése

(1) Indokolt esetben a felügyelő bizottság ideiglenesen felfüggesztheti az ALAP működését. Ezt a döntést a közgyűlés hatáskörébe utalja további megfontolás céljából. A közgyűlés döntést hozhat az ALAP működésének végleges megszüntetetéséről, amely ezután befejezi összes tevékenységét kivéve az ALAP felszámolásával kapcsolatos feladatokat.

(2) Az ALAP működésének végleges beszüntetése annak felszámolását vonja maga után. A közgyűlés nevezi ki a felszámolókat, akik elvégzik a felszámolással kapcsolatos teendőket.

37. cikk

Az ALAP tagjainak felelőssége

(1) Az ALAP működésének végleges beszüntetése esetén az ALAPPAL szemben fennálló követeléseket a következő forrásokból kell rendezni az alábbiakban megadott sorrendben:

- az ALAP eszközei,

- az ALAPNAK a befizetendő részvényekből járó összegek.

(2) A felügyelő bizottság köteles meghozni a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy a közvetlen követelések és a feltételes követelések tulajdonosai között a pénzeszközök felosztása a jogalapjuknak megfelelő arányban történjen.

38. cikk

Eszközök felosztása

(1) Az ALAP tevékenységének végleges beszüntetése esetén az eszközök addig nem kerülnek felosztásra a tagok között az ALAP általuk lejegyzett tőkeösszegének arányában, amíg:

- az ALAP összes tartozása a hitelezők felé teljes egészében kifizetésre nem került,

- a közgyűlés nem hozott döntést az eszközök felosztásáról.

(2) Az eszközöket az ALAP tagjai között az egyes tagoknak az ALAP tőkéjében szerzett részesedésük arányában kell felosztani.

(3) Ennek a felosztásnak az eljárásrendjét a felügyelő bizottság dolgozza ki.

39. cikk

Módosítások

(1) Az alapszabály olyan jellegű módosításaira, amelyek például az ALAP tevékenységének folyamatosságával kapcsolatban merülhetnek fel, a felügyelő bizottság javaslatára kerülhet sor.

(2) A BANK Igazgatótanácsának előzetes, egyhangú jóváhagyásával javasolt módosításokról a közgyűlés dönt.

(3) Hacsak a közgyűlés másképp nem dönt, az elfogadott módosítások az ALAP összes tagjára nézve a tagok értesítésétől számított három hónap múlva lépnek érvénybe.

40. cikk

Jog és joghatóság

(1) Egyrészről az ALAP, másrészről működésének kedvezményezettjei – legyenek ezek akár a PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYEK kedvezményezetti minőségükben, akár más kedvezményezettek – között felmerülő vitás ügyekben az illetékes nemzeti bíróságok jogosultak döntést hozni.

(2) Ebből a célból az ALAPNAK a KÖZÖSSÉG minden egyes tagállamában rendelkeznie kell egy idézési címmel, mindazonáltal bármely szerződésben megadhat egy konkrét címet vagy megjelölhet egy választott bíróságot.

(3) A BANK alapszabálya 30. cikke (6) bekezdésében meghatározott rendelkezések értelmében és korlátok között az ALAP szervei által elfogadott intézkedésekkel kapcsolatos viták az Európai Közösségek Bíróságának illetékessége alá tartoznak.

41. cikk

Kiváltságok és mentességek

Az Európai Közösségek kiváltságokról és mentelmi jogokról szóló jegyzőkönyve az ALAPRA, szerveinek tagjaira és alkalmazottaira is érvényes a BANK alapszabálya 30. cikke (5) bekezdésében előírt feltételek mellett.

42. cikk

Hatálybalépés

Ez az alapszabály akkor lép hatályba, amikor annak rendelkezéseit elfogadták és a PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYEK részére fenntartott, a KÖZÖSSÉG legalább hat tagállama között megosztott tőkerészből 50 %-ot jegyző tagok a tagsággal kapcsolatos formaságokat végrehajtották.

Ha azonban a BANK alapszabályára vonatkozó jegyzőkönyvet módosító törvény tagállamok általi ratifikálását követő három hónapon belül ez a feltétel nem teljesül, a BANK igazgatótanácsa egyhangú szavazással döntést hozhat, miszerint:

- az ALAP kielégíti a háromoldalúság feltételét,

- következésképpen ez az alapszabály hatályba lép.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

AZ ALAP ALAPÍTÓTAGJAIVÁ VÁLÓ PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYEK ELŐZETES LISTÁJA

- Belga Királyság

Kredietbank S. A.

Société Nationale de Crédit à l'Industrie (SNCI)

Générale de Banque

Crédit Professionnel

- Dán Királyság

Finansieringsinstituttet for Industri og Håndværk A/S

- Németországi Szövetségi Köztársaság

Kreditanstalt für Wiederaufbau

WestLB Girozentrale

Deutsche Girozentrale-Deutsche Kommunalbank

Landeskreditbank Baden-Württemberg

Südwest LB

Bayerische Landesanstalt für Aufbaufinanzierung

Landesbank Rheinland-Pfalz

- Görög Köztársaság

Ionian Bank

Commercial Bank of Greece

- Spanyol Királyság

Instituto de Crédito Oficial

Banco de Negocios Argentaria

Banco Central Hispano Americano

Banco Bilbao Vizcaya

Banco Español de Crédito

Caja de Ahorros de Madrid

- Francia Köztársaság

Crédit National

Crédit Local de France

Caisse Nationale de Crédit Agricole

Groupe des Banques Populaires

Groupe Crédit Coopératif

Crédit Mutuel

- Írország

AIB Group

- Olasz Köztársaság

Crediop/San Paolo

IMI S.p. A.

Banca di Roma

Banco di Napoli

Banca Nazionale del Lavoro

Cassa di Risparmio delle Province Lombarde

Banca Commerciale Italiana

Credito Italiano

Istituto di Credito delle Casse di Risparmio Italiane

Ambroveneto

Società Finanziaria di Partecipazione S.p. A.

- Luxemburgi Nagyhercegség

Bacob Bank Luxembourg S. A.

Kredietbank Luxembourg S. A.

Banque et Caisse d'Epargne de l'Etat

Banque Générale du Luxembourg S. A.

Banque Internationale à Luxembourg

- Holland Királyság

ABN-AMRO

De Nationale Investeringsbank

- Portugál Köztársaság

Caixa Geral de Depositos

Banco Comercial Portugues

Banco de Fomento e Exterior

Banco Portugues de Investimento

- Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága

Nikko Bank (UK) PLC

Barclays Bank PLC

Mj.:

Csatlakozhat még több bank

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

A JÓVÁHAGYOTT TŐKE RÉSZVÉNYEINEK KEZDETI JEGYZÉSEINEK ELŐZETES LISTÁJA

Mj.:

További részvények elosztása lehetséges.

| Részvények száma | Jegyzett tőke |

Európai Közösség | 600 | 600000000 |

Európai Beruházási Bank | 800 | 800000000 |

Belga Királyság | 13 | 13000000 |

Kredietbank | 4 | 4000000 |

Société Nationale de Crédit à l'Industrie | 3 | 3000000 |

Générale de Banque | 3 | 3000000 |

Crédit Professionnel | 3 | 3000000 |

Dán Királyság | 3 | 3000000 |

Finansieringsinstituttet for Industri og Håndværk | 3 | 3000000 |

Németországi Szövetségi Köztársaság | 63 | 63000000 |

Kreditanstalt für Wiederaufbau | 30 | 30000000 |

WestLB Girozentrale | 10 | 10000000 |

Deutsche Girozentrale-Deutsche Kommunalbank | 5 | 5000000 |

Landeskreditbank Baden-Württemberg | 5 | 5000000 |

Südwest LB | 5 | 5000000 |

Bayerische Landesanstalt für Aufbaufinanzierung | 5 | 5000000 |

Landesbank Rheinland-Pfalz | 3 | 3000000 |

Görög Köztársaság | 6 | 6000000 |

Ionian Bank | 3 | 3000000 |

Commercial Bank of Greece | 3 | 3000000 |

Spanyol Királyság | 20 | 20000000 |

Instituto de Crédito Oficial | 5 | 5000000 |

Banco de Negocios Argentaria | 3 | 3000000 |

Banco Central Hispano Americano | 3 | 3000000 |

Banco Bilbao Vizcaya | 3 | 3000000 |

Banco Español de Crédito | 3 | 3000000 |

Caja de Ahorros de Madrid | 3 | 3000000 |

Francia Köztársaság | 44 | 44000000 |

Crédit National | 15 | 15000000 |

Crédit Local de France | 10 | 10000000 |

Caisse Nationale de Crédit Agricole | 10 | 10000000 |

Groupe des Banques Populaires | 3 | 3000000 |

Groupe Crédit Coopératif | 3 | 3000000 |

Crédit Mutuel | 3 | 3000000 |

Írország | 3 | 3000000 |

AIB Group | 3 | 3000000 |

Olasz Köztársaság | 63 | 63000000 |

Crediop/San Paolo | 10-20 | 10000000 |

IMI | 10 | 10000000 |

Banca di Roma | 5 | 5000000 |

Banco di Napoli | 5 | 5000000 |

Banca Nazionale del Lavoro | 5 | 5000000 |

Cassa di Risparmio delle Province Lombarde | 5 | 5000000 |

Banca Commerciale Italiana | 5 | 5000000 |

Credito Italiano | 5 | 5000000 |

Istituto di Credito delle Casse di Risparmio Italiane | 5 | 5000000 |

Ambroveneto | 5 | 5000000 |

Società Finanziaria di Partecipazione/Mediocredito Centrale | 3 | 3000000 |

Luxemburgi Nagyhercegség | 18 | 18000000 |

Bacob Bank Luxembourg | 5 | 5000000 |

Kredietbank Luxembourg | 4 | 4000000 |

Banque et Caisse d'Epargne de l'Etat | 3 | 3000000 |

Banque Générale du Luxembourg | 3 | 3000000 |

Banque Internationale à Luxembourg | 3 | 3000000 |

Holland Királyság | 13 | 13000000 |

ABN-AMRO | 10 | 10000000 |

Nationale Investeringsbank | 3 | 3000000 |

Portugál Köztársaság | 12 | 12000000 |

Caixa Geral de Depositos | 3 | 3000000 |

Banco Comercial Portugues | 3 | 3000000 |

Banco de Fomento e Exterior | 3 | 3000000 |

Banco Portugues de Investimento | 3 | 3000000 |

Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága | 13 | 13000000 |

NikkoBank | 10 | 10000000 |

Barclays Bank | 3 | 3000000 |

Még nem elosztott részvények | (329) | (329000000) |

ÖSSZESEN: | 2000 | 2000000000 |

--------------------------------------------------