1.

A III. melléklet a következők szerint módosul: a) Az I. részben az 1. és 2. táblázatot új táblázat váltja fel, és a melléklet kiegészül a 3a. és 3b. táblázattal a következők szerint: ‘1. TÁBLÁZAT Tételek, amelyekre havi tranzakciók miatti kiigazítások szükségesek (1) MÉRLEGTÉTELEK A. Belföldi B. Egyéb részt vevő tagállamok C. Külföld D. Nem allokált MPI-k Nem MPI-k MPI-k Nem MPI-k Összesen Bankok Nem bankok Hitelintézet ebből: ebből TK alá tartozó hitelintézetek, az EKB és NKB-k Államháztartás (S.13) Egyéb rezidens szektorok Hitelintézetek ebből: ebből TK alá tartozó hitelintézetek, az EKB és NKB-k Államháztartás (S.13) Egyéb rezidens szektorok Központi kormányzat (S.1311) Egyéb államháztartás Összesen Egyéb pénzügyi közvetítők + pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123+S.124) Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125) em pénzügyi vállalatok (S.11) Háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15) Központi kormányzat (S.1311) Egyéb államháztartás Összesen Egyéb pénzügyi közvetítők + pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123+S.124) Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125) Nem pénzügyi vállalatok (S.11) Háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15) ebből: CCP (4) ebből: PKV-k ebből: CCP (4) ebből: PKV-k FORRÁSOK 8. Forgalomban levő készpénz 1 9. Betétek 2 3 4 5 6 7 8 legfeljebb 1 éves 9 egy éven túli 10 ebből: átruházható betétek 11 12 13 14 15 16 17 18 ebből legfeljebb 2 éves 19 20 ebből: szindikált hitelek 21 9e. Euro 22 23 9.1e Egynapos 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 ebből: átruházható betétek 36 37 38 9.2e Lekötött legfeljebb 1 éves 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 1 és 2 év közötti 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 2 éven túli 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 79 79 9.3e Felmondással visszaváltható legfeljebb 3 hónapos 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 3 hónapnál hosszabb 92 93 94 95 96 97 98 99 100 101 102 103 ebből: 2 éven túli 104 105 106 107 108 109 110 111 112 9.4e Repoügyletek 113 114 115 116 117 118 119 120 121 122 123 124 125 126 127 128 129 130 131 9x. Devizák 9.1x Egynapos 132 133 134 135 136 137 138 139 140 141 142 143 9.2x Lekötött legfeljebb 1 éves 144 145 146 147 148 149 150 151 152 153 154 155 1 és 2 év közötti 156 157 158 159 160 161 162 163 164 165 166 167 2 éven túli 168 169 170 171 172 173 174 175 176 177 178 179 180 181 182 183 184 9.3x Felmondással visszaváltható legfeljebb 3 hónapos 185 186 187 188 189 190 191 192 193 194 195 196 3 hónapnál hosszabb 197 198 199 200 201 202 203 204 205 206 207 208 ebből: 2 éven túli 209 210 211 212 213 214 215 216 217 9.4x Repoügyletek 218 219 220 221 222 223 224 225 226 227 228 229 230 231 232 233 234 235 236 10. PPA befektetési jegyek 237 11. Hitelviszonyt megtestesítő, kibocsátott értékpapírok 11e Euro legfeljebb 1 éves #238 1 és 2 év közötti #239 ebből: legfeljebb kétéves és a tőkegarancia 100 % alatti #240 2 éven túli #241 11x Devizák legfeljebb 1 éves #242 1 és 2 év közötti #243 ebből: legfeljebb kétéves és a tőkegarancia 100 % alatti #244 2 éven túli #245 12. Tőke és tartalékok #246 13. Egyéb követelések #247

MÉRLEGTÉTELEK A. Belföldi B. Egyéb részt vevő tagállamok C. Külföld D. Nem allokált MPI-k Nem MPI-k MPI-k Nem MPI-k Általános tudnivalók kormányzat (S.13) Egyéb rezidens szektorok Általános tudnivalók kormányzat (S.13) Egyéb rezidens szektorok Összesen Egyéb pénzügyi közvetítők + pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124) iztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125) Nem pénzügyi vállalatok (S.11) Háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15) Összesen Egyéb pénzügyi közvetítők + pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124) Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125) Nem pénzügyi vállalatok (S.11) Háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15) ebből: CCP (4) ebből: PKV-k Összesen Fogyasztási hitel Lakáscélú hitel Egyéb hitelek ebből: CCP (4) ebből: PKV-k Összesen Fogyasztási hitel Lakáscélú hitel Egyéb hitelek ebből: SP/UP (5) ebből: SP/UP (5) ESZKÖZÖK 1. Készpénz 248 1e. amelyből euro 249 2. Kölcsönök #250 #251 #252 #253 #254 #255 #256 legfeljebb 1 éves #257 #258 #259 #260 #261 #262 #263 #264 #265 #266 #267 #268 #269 #270 #271 1 és 5 év közötti #272 #273 #274 #275 #276 #277 #278 #279 #280 #281 #282 #283 #284 #285 #286 5 éven túli #287 #288 #289 #290 #291 #292 #293 #294 #295 #296 #297 #298 #299 #300 ebből: szindikált hitelek #301 #302 #303 #304 #305 #306 #307 #308 ebből: repó 309 310 2e. amelyből euro #311 #312 #313 #314 #315 #316 #317 #318 #319 #320 #321 #322 — ebből: újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek #323 #324 #325 #326 — ebből: kényelmi hitelkártyahitel #327 #328 #329 #330 — ebből: nyújtott hitelkártyahitel #331 #332 #333 #334 3. Nem részvény értékpapírok #335 #336 #337 3e. Euro #338 #339 #340 #341 legfeljebb 1 éves #342 #343 1 és 2 év közötti #344 #345 2 éven túli # 346 #347 3x. Devizák #349 #350 #352 #353 legfeljebb 1 éves #354 #355 1 és 2 év közötti #356 #357 2 éven túli #358 #359 4. PPA befektetési jegyek 360 361 362 5. Részvények és egyéb részesedések #363 #364 #365 #366 #367 6. Befektetett eszközök #368 7. Egyéb eszközök #369

2. TÁBLÁZAT Tételek, amelyekre negyedéves tranzakciók miatti kiigazítások szükségesek (1) MÉRLEGTÉTELEK A. Belföldi B. Egyéb részt vevő tagállamok C. Külföld Nem MPI-k Nem MPI-k Összesen Államháztartás (S.13) Egyéb rezidens szektorok Államháztartás (S.13) Egyéb rezidens szektorok Bankok Nem bankok Összesen Központi kormányzat (S.1311) Egyéb államháztartás Összesen Egyéb Egyéb pénzügyi közvetítők + pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124) Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125) Nem pénzügyi vállalatok (S.11) Háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15) Összesen Központi kormányzat (S.1311) Egyéb államháztartás Összesen Egyéb pénzügyi közvetítők + pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124) Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125) Nem pénzügyi vállalatok (S.11) Háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15) Államháztartás Egyéb rezidens szektorok Összesen Tartományi kormányzat (S.1312) Helyi önkormányzat (S.1313) Társadalombiztosítási alapok (S.1314) Fogyasztási hitel Lakáscélú hitel Egyéb hitelek Összesen Tartományi kormányzat (S.1312) Helyi önkormányzat (S.1313) Társadalombiztosítási alapok (S.1314) Fogyasztási hitel Lakáscélú hitel Egyéb hitelek Ingatlanfedezet Összesen Ingatlanfedezet Ingatlanfedezet Ingatlanfedezet Ingatlanfedezet Összesen Ingatlanfedezet Ingatlanfedezet Ingatlanfedezet FORRÁSOK 8. Forgalomban levő készpénz 9. Betétek 370 371 372 9.1. Egynapos 373 374 375 376 377 378 9.2. Lekötött 379 380 381 382 383 384 9.3. Felmondással visszaváltható 385 386 387 388 389 390 9.4. Repoügyletek 391 392 393 394 395 396 10. PPA befektetési jegyek 11. Hitelviszonyt megtestesítő, kibocsátott értékpapírok 12. Tőke és tartalékok 13. Egyéb követelések ESZKÖZÖK 1. Készpénz 2. Kölcsönök 397 #398 #399 #400 #401 #402 #403 #404 #405 #406 #407 #408 #409 legfeljebb 1 éves #410 #411 #412 #413 #414 #415 #416 #417 1 és 5 év közötti #418 #419 #420 #421 #422 #423 #424 #425 5 éven túli #426 #427 #428 #429 #430 #431 #432 #433 2e Euro #434 #435 #436 #437 #438 #439 #440 #441 Hitelek 1 éven túli eredeti lejárattal ebből: legfeljebb 1 éves hátralévő futamidejű hitelek ebből: 2 éven túli hátralévő futamidejű hitelek, melyek kamatát a következő 24 hónapban újból megállapítják Hitelek 2 éven túli eredeti lejárattal ebből: legfeljebb 2 éves hátralévő futamidejű hitelek ebből: 2 éven túli hátralévő futamidejű hitelek, melyek kamatát a következő 24 hónapban újból megállapítják 3. Nem részvény értékpapírok #458 #459 #460 #461 #462 legfeljebb 1 éves #463 #464 # 465 #466 #467 #468 #469 #470 #471 #472 #473 #474 #475 #476 egy éven túli #477 #478 #479 #480 #481 #482 #483 #484 #485 #486 #487 #488 #489 #490 4. PPA befektetési jegyek 5. Részvények és egyéb részesedések #491 #492 #493 #494 #495 #496 6. Befektetett eszközök 7. Egyéb eszközök

3a. TÁBLÁZAT Értékpapírosítás és más hitelátruházások: Tételek, amelyekre tranzakciók miatti havi kiigazítások szükségesek (2) MÉRLEGTÉTELEK A. Belföldi B. Egyéb részt vevő tagállamok C. Külföld Államháztartás (S.13) Egyéb rezidens szektorok Államháztartás (S.13) Egyéb rezidens szektorok Összesen Egyéb államházt. (S.1312 + S.1313 + S.1314) Összesen Egyéb pénzügyi közvetítők + pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124) Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125) Nem pénzügyi vállalatok (S.11) Háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15) Összesen Egyéb államházt. (S.1312 + S.1313 + S.1314) Összesen Egyéb pénzügyi közvetítők + pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124) Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125) Nem pénzügyi vállalatok (S.11) Háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15) 1. A mérlegből ki nem vezetett értékpapírosított hitelek állománya 1.1. Összesen 497 498 499 500 501 502 503 504 505 506 507 508 509 1.1.1. ebből euroövezeti PKV-n keresztül értékpapírosított 510 511 512 513 514 515 516 517 518 519 520 521 522

3b. TÁBLÁZAT Értékpapírosítás és más hitelátruházások tételek, amelyekre tranzakciók miatti negyedéves kiigazítások szükségesek (3) MÉRLEGTÉTELEK A. Belföldi B. Egyéb részt vevő tagállamok C. Külföld Államháztartás (S.13) Egyéb rezidens szektorok Államháztartás (S.13) Egyéb rezidens szektorok Összesen Egyéb államházt. (S.1312 + S.1313 + S.1314) Összesen Egyéb pénzügyi közvetítők + pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124) Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125) Nem pénzügyi vállalatok (S.11) Háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15) Összesen Egyéb államházt. (S.1312 + S.1313 + S.1314) Összesen Egyéb pénzügyi közvetítők + pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124) Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125) Nem pénzügyi vállalatok (S.11) Háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15) Fogyasztási hitel Lakáscélú hitel Egyéb hitelek Fogyasztási hitel Lakáscélú hitel Egyéb hitelek SP/UP (6) SP/UP (6) 1. Értékpapírosított hitelek, leírás a hitel átruházásakor 1.1. az átruházásban részt vevő fél PKV 524 525 526 527 528 529 530 531 532 533 534 535 536 537 538 540 541 542 543 legfeljebb 1 éves 544 545 1 és 5 év közötti 546 547 5 éven túli 548 549 1.1.1. ebből az átruházásban részt 550 551 552 553 554 555 556 557 558 559 560 561 562 vevő fél euroövezeti PKV 562 563 legfeljebb 1 éves 564 565 1 és 5 év közötti 566 567 5 éven túli 2. Értékpapírosítás keretében kezelt hitelek állománya 2.1. Kezelt hitelek: minden PKV 568 569 560 561 572 573 575 576 577 579 580 581 582 583 584 586 587 588 589 legfeljebb 1 éves 590 591 1 és 5 év közötti 592 593 5 éven túli 594 595 2.1.1. Kezelt hitelek: ebből euroövezeti PKV-k 596 597 598 599 600 601 602 603 604 605 606 607 legfeljebb 1 éves 608 609 1 és 5 év közötti 610 611 5 éven túli 612 613 b) A 4. rész 3. szakasza helyébe az alábbi szöveg lép: „ 3. szakasz: Negyedéves tájékoztató adatok a monetáris unió pénzügyi számláinak összeállításához NCBs/ECB/other MFIs’ data (stocks) Belföldi Egyéb részt vevő tagállamok Külföld Nem allokált Összesen Központi kormányzat Összesen Központi kormányzat FORRÁSOK 14. Egyéb források Háztartások nettó részesedése a nyugdíjalapok tartalékaiból M70 Átértékelési számlák M90 Kötelezetségek nem rezidens fióktelepekkel/irodákkal szemben M91 Forráskiigazítási számlák M92 Tartozik egyenleg a bevételek/kiadások számlákon – tárgyévi eredmény/korábbi évek eredménye – értékpapírkölcsönzési tevékenyég – fedezetlen értékpapírpozíciók – értékvesztés M93 Céltartalékok M94 ESZKÖZÖK 3. Nem részvény értékpapírok legfeljebb egy éves| M71 M72 M73 ebből: euro M74 M75 M76 1 éven túli M77 M78 M79 ebből: euro M80 M81 M82 5. Részvények és egyéb részesedések Jegyzett részvények M83 M84 M85 Befektetési alapok (nem PPA) befektetési jegyei M86 M87 M88 7. Fennmaradó eszközök Előre befizetett biztosítási díjak és függő károk tartalékai M89 Átértékelési számlák M95 Követelések/nem rezidens fióktelepekbe/irodákba történő tőkejuttatás M96 Eszközkiigazítási számlák M97 Követel egyenleg a bevételek/kiadások számlákon; tárgyévi eredmény/korábbi évek eredménye; saját részvények; értékpapír-kölcsönzési tevékenyég M98 M70: az MPI-k háztartásokkal szemben fennálló, a munkavállalók részére nyújtandó nyugdíjra vonatkozó technikai előírásokban testet öltő kötelezettsége. Ez tipikusan a nem független külső intézmények kezelésébe adott munkavállalói nyugdíjalapokra vonatkozik. M83, M84, M85: olyan részvények, amelyek árfolyamát elismert tőzsdén vagy más másodlagos piacon jegyzik. M86, M87, M88: olyan részvények, amelyeket egy szervezett pénzpiaci ügylet keretében a befektetők pénzeszközeinek összegyűjtése céljából bocsátanak ki valamely, az MPI szektor keretébe nem tartozó pénzügyi vagy nem pénzügyi eszköz megszerzésére (befektetési alapok befektetési jegyeinek is nevezik). M89: a bruttó biztosítási díjak MPI-k által fizetett része, amelyet a következő elszámolási időszakra el kell különíteni, az MPI-k fennálló követeléseivel együtt. M89: a bruttó biztosítási díjak MPI-k által fizetett része, amelyet a következő elszámolási időszakra el kell különíteni, az MPI-k fennálló követeléseivel együtt. M93, M98: Az EKB részére jelenteni kell az ezen tételek tartalmát pontosító további információkat, ha rendelkezésre állnak. E tételek részét alkotják egyes olyan tételek, amelyekről néhány ország jelenleg nem szolgáltat adatot a 2423/2001/EK (EKB/2001/13) rendeletnek megfelelően (értékpapír-kölcsönzési tevékenység, rövid értékpapír-pozíciók, saját részvények), holott a fennmaradó eszközök/források körébe tartoznak. Ez a kiegészítő információ lehetővé teszi az EKB számára a monetáris unió pénzügyi számláira vonatkozó adatok szükség szerinti korrekcióját.” c) Az 5. rész a szöveg végén a következő szöveggel egészül ki: Egyösszegű engedmény: Az engedmény minden hitelintézetre vonatkozik. Minden hitelintézet levonhat egy maximum átalányösszeget, melynek célja az igen alacsony tartalékképzési követelmény kezelésével összefüggő igazgatási költségek csökkentése. Amennyiben a [tartalékalap x tartalékráta] szorzata a 100 000 EUR-t nem éri el, az egyösszegű engedmény összege a [tartalékalap x tartalékráta] szorzata. Amennyiben a [tartalékalap x tartalékráta] szorzata legalább 100 000 EUR, az egyösszegű engedmény 100 000 EUR. Azok az intézmények, melyek az összevont tartalékalapra vonatkozó statisztikáikat (a 25/2009/EK [EKB/2008/32] rendelet III. melléklete 2. részének 1. szakaszában meghatározott) csoportként jelenthetik, a kötelező tartalékot a csoport egyik, kizárólag ezen intézmény közvetítőjeként eljáró intézménye útján képzik. A kötelező tartalék képzéséről szóló, 2003. szeptember 12-i 1745/2003/EK (EKB/2003/9) európai központi banki rendelet (7) 11. cikkének megfelelően ez utóbbi esetben csak a csoport egésze jogosult az egyösszegű engedmény levonására. A minimum (vagy “kötelező”) tartalék számítása a következő módon történik: Minimum (vagy “kötelező”) tartalék = tartalékalap x tartalékráta – egyösszegű engedmény A következő tartalékráta érvényesül: A tartalékráta 2 % a következő (a 25/2009/EK [EKB/2008/32] rendeletben meghatározott) forráskategóriák tekintetében: a) egynapos betétek; b) legfeljebb kétéves lejáratú lekötött betétek c) legfeljebb kétéves, felmondható betétek; és d) legfeljebb kétéves megállapodás szerinti futamidővel kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapír. A repókra és a tartalékalap részét képező, két éven túli lekötött, egyéb kötelezettségekre 0 %-os tartalékráta vonatkozik. Az EKB-val, az NKB-kkal és az eurorendszer tartalékképzési rendszerének hatálya alá tartozó egyéb intézményekkel szemben fennálló kötelezettségek nem tartoznak a tartalékalapba. d) A 7. rész helyébe a következő rendelkezés lép: 1. TÁBLÁZAT PPA-k – Állományok negyedéves idősorok MÉRLEGTÉTELEK A. Belföldi B. Egyéb részt vevő tagállamok C. Külföld D. Nem allokált MPI-k Nem MPI-k MPI-k Nem MPI-k Államháztartás Egyéb rezidensek Államháztartás Egyéb rezidensek Összesen Bankok Nem bankok Államháztartás Egyéb államházt. Összesen EPK-k (S.123) és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végző vállalatok (S.124) Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125) Nem pénzügyi váll. (S.11) Háztartások, stb. (S.14 + S.15) Államháztartás Egyéb államházt Összesen EPK-k (S.123) és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végző vállalatok (S.124) Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125) Nem pénzügyi váll. (S.11) Háztartások stb. (S.14 + S.15) Államháztartás Egyéb nem rezidens szektorok FORRÁSOK Betétek PPA befektetési jegyek Tőke & tartalékok Egyéb források ESZKÖZÖK Hitelek Nem részvény értékpapírok Összes deviza legfeljebb 1 éves egy éven túli Euro legfeljebb 1 éves 1 és 2 év közötti 2 éven túli Devizák legfeljebb 1 éves 1 és 2 év közötti 2 éven túli PPA befektetési jegyek Részvények és egyéb részesedések Fennmaradó eszközök A 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendeletben az MPI-kre előírt (havi és negyedéves) követelmények. A 958/2007/EK (EKB/2007/8) rendeletben a BA-kra előírt (negyedéves) követelmények, melyeket a PPA-kra tájékoztató tételként jelenteni, ha az NKB-k rendelkezésére állnak.”

PPA-k – Átsorolások negyedéves idősorok MÉRLEGTÉTELEK A. Belföldi B. Egyéb részt vevő tagállamok C. Külföld D. Nem allokált MPI-k Nem MPI-k MPI-k Nem MPI-k Államháztartás Egyéb rezidensek Államháztartás Egyéb rezidensek Összesen Bankok Nem bankok Államháztartás Egyéb államházt Összesen EPK-k (S.123) és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végző vállalatok (S.124) Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125) Nem pénzügyi váll. (S.11) Háztartások stb. (S.14 + S.15) Államháztartás Egyéb államházt Összesen EPK-k (S.123) és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végző vállalatok (S.124) Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125) Nem pénzügyi váll. (S.11) Háztartások stb. (S.14 + S.15) Államháztartás Egyéb nem rezidens szektorok FORRÁSOK Betétek PPA befektetési jegyek Tőke & tartalékok Egyéb források ESZKÖZÖK Hitelek Nem részvény értékpapírok Összes deviza legfeljebb 1 éves egy éven túli Euro legfeljebb 1 éves 1 és 2 év közötti 2 éven túli Devizák legfeljebb 1 éves 1 és 2 év közötti 2 éven túl PPA befektetési jegyek Részvények és egyéb részesedések Fennmaradó eszközök A 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendeletben az MPI-kre előírt (havi és negyedéves) követelmények. A 958/2007/EK (EKB/2007/8) rendeletben a BA-kra előírt (negyedéves) követelmények, melyeket a PPA-kra tájékoztató tételként jelenteni, ha az NKB-k rendelkezésére állnak.

PPA-k – Átértékelések negyedéves idősorok MÉRLEGTÉTELEK A. Belföldi B. Egyéb részt vevő tagállamok C. Külföld D. Nem allokált MPI-k Nem MPI-k MPI-k Nem MPI-k Államháztartás Egyéb rezidensek Államháztartás Egyéb rezidensek Összesen Bankok Nem bankok Államháztartás Egyéb államházt. Összesen EPK-k (S.123) és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végző vállalatok (S.124) Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125) Nem pénzügyi váll. (S.11) Háztartások stb. (S.14 + S.15) Államháztartás Egyéb államházt Összesen EPK-k (S.123) és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végző vállalatok (S.124) Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125) Nem pénzügyi váll. (S.11) Háztartások stb. (S.14 + S.15) Államháztartás Egyéb nem rezidens szektorok FORRÁSOK Betétek PPA befektetési jegyek Tőke & tartalékok Egyéb források ESZKÖZÖK Hitelek Nem részvény értékpapírok Összes deviza legfeljebb 1 éves egy éven túli Euro legfeljebb 1 éves 1 és 2 év közötti 2 éven túli Devizák legfeljebb 1 éves 1 és 2 év közötti 2 éven túli PPA befektetési jegyek Részvények és egyéb részesedések Fennmaradó eszközök A 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendeletben az MPI-kre előírt (havi és negyedéves) követelmények. A 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet 8. cikkének (2) bekezdése értelmében az NKB-k eltérést engedélyezhetnek a PPA-k számára az átértékelési kiigazítások jelentése tekintetében. Mindazonáltal, ha jelentős összegekről van szó, az NKB-kat kérik a legjobb elérhető adatok megadására. 2. TÁBLÁZAT PPA-k – Állományok negyedéves idősorok MÉRLEGTÉTELEK Összes pénznem Euro Egyéb valuták GBP USD JPY CHF FORRÁSOK Betétek Külföld (az EU kivételével) bankok részére ESZKÖZÖK Hitelek Külföld Nem részvény értékpapírok Belföldi MPI-k által kibocsátott nem MPI-k által kibocsátott Egyéb részt vevő tagállamok MPI-k által kibocsátott nem MPI-k által kibocsátott Külföld A 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendeletben az MPI-kre előírt (negyedéves) követelmények. e) A 10. részt el kell hagyni. f) A 11. rész helyébe a következő rendelkezés lép: „11. RÉSZ Az egyéb pénzügyi közvetítőkre vonatkozó statisztikák (a befektetési alapok és a pénzügyi közvetítő vállalatok kivételével) 1. szakasz Adatszolgáltatási táblázatok Az értékpapír-kereskedőkre, a hitelezéssel foglalkozó pénzügyi társaságokra és a többi egyéb pénzügyi közvetítőre vonatkozóan jelentendő adatokat az alábbi táblázat tartalmazza. Az értékpapír-kereskedők, a hitelezéssel foglalkozó pénzügyi társaságok és a többi egyéb pénzügyi közvetítő adatai. Kulcsfontosságú mutatók és tájékoztató adatok Tétel megnevezése és lejárat szerinti/földrajzi/ágazati lebontás Értékpapír-kereskedők Hitelezéssel foglalkozó pénzügyi társaságok Többi egyéb pénzügyi közvetítő ESZKÖZÖK Betétek/világ/összesen Kulcs Nem részvény értékpapírok összesen lejárat/világ/összesen Kulcs Hitelek/világ/MPI-k Kulcs Hitelek/világ/nem MPI-k/összesen Kulcs Hitelek/világ/nem MPI-k/nem pénzügyi vállalatok Kulcs Hitelek/világ/nem MPI-k/háztartások/összesen Kulcs Hitelek/világ/nem MPI-k/háztartások/fogyasztói hitel Kulcs Hitelek/világ/nem MPI-k/háztartások/lakáscélú hitel Kulcs Hitelek/világ/nem MPI-k/háztartások/egyéb célok (maradék) Kulcs Hitelek/belföldi/összesen Kulcs Hitelek/belföldi/MPI-k Kulcs Hitelek/belföldi/nem MPI-k/összesen Kulcs Hitelek/belföldi/nem MPI-k/nem pénzügyi vállalatok Kulcs Hitelek/belföldi/nem MPI-k/háztartások/összesen Kulcs Hitelek/belföldi/nem MPI-k/háztartások/fogyasztói hitel Kulcs Hitelek/belföldi/nem MPI-k/háztartások/lakáscélú hitel Kulcs Hitelek/belföldi/nem MPI-k/háztartások/egyéb célok (maradék) Kulcs Hitelek/egyéb részt vevő tagállamok/összesen Kulcs Hitelek/egyéb részt vevő tagállamok/MPI-k Kulcs Hitelek/egyéb részt vevő tagállamok/nem MPI-k/összesen Kulcs Hitelek/egyéb részt vevő tagállamok/nem MPI-k/nem pénzügyi vállalatok Kulcs Hitelek/egyéb részt vevő tagállamok/nem MPI-k/háztartások/összesen Kulcs Hitelek/egyéb részt vevő tagállamok/nem MPI-k/háztartások/fogyasztói hitel Kulcs Hitelek/egyéb részt vevő tagállamok/nem MPI-k/háztartások/lakáscélú hitel Kulcs Hitelek/egyéb részt vevő tagállamok/nem MPI-k/háztartások/egyéb célok (maradék) Kulcs Nem részvény értékpapírok/világ/összesen Kulcs Kulcs Részvények és egyéb részesedések (a befektetési jegyek kivételével)/világ/összesen Kulcs Kulcs Befektetési jegyek/világ/összesen Kulcs Pénzügyi derivatívák/világ/összesen Kulcs Egyéb eszközök, »hitelek«-et beleértve/világ/összesen Kulcs Egyéb eszközök, beleértve a »betétek«-et, »készpénz«-t, »befektetési jegyek«-et, »befektetett eszközök«-et és »pénzügyi derivatívák«-at/világ/összesen Kulcs ESZKÖZÖK/FORRÁSOK ÖSSZESEN/világ/összesen Kulcs Kulcs Táj. FORRÁSOK Betétek és felvett hitelek/világ/összesen Kulcs Kulcs Hitelviszonyt megtestesítő, kibocsátott értékpapírok/világ/összesen Kulcs Kulcs Tőke és tartalékok/világ/összesen Kulcs Kulcs Pénzügyi derivatívák/világ/összesen Kulcs Egyéb források/világ/összesen Kulcs Egyéb eszközök, »pénzügyi derivatívák«-at beleértve/világ/összesen Kulcs 2. szakasz: Instrumentumkategóriák és értékelési szabályok A nemzeti és regionális számlák európai rendszerével (ESA 95) összhangban az eszközöket és forrásokat alapelvként az abban az időpontban hatályos piaci árakon kell értékelni, amelyre a mérleg vonatkozik. A betéteket és hiteleket névértéken, a felhalmozott kamatok nélkül kell jelenteni. Eszközök Eszközök/források összesen: Az eszközök főösszegének meg kell egyeznie a mérleg eszközoldalán elkülönítetten meghatározott tételek összegével, és egyeznie kell a források főösszegével is. 1. Betétek: Ez a tétel (8) két alkategóriát foglal magában: átruházható betétek és egyéb betétek. Ebben a sorban kell kimutatni a devizaállományt is. A hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok esetében ezt a tételt az »egyéb eszközök« között kell kimutatni. 2. Hitelek: ez a tétel az alábbiakat foglalja magában: — a háztartásoknak fogyasztói hitel formájában nyújtott kölcsönök (azaz áruk és szolgáltatások fogyasztása körében személyes használat céljával nyújtott kölcsönök); lakáscélú hitelek (azaz lakásvásárlás céljából nyújtott hitel, ideértve az építést és a felújításokat); és egyéb (azaz üzleti célra, adósságkonszolidáció, oktatás stb. céljára nyújtott kölcsönök), — harmadik feleknek nyújtott pénzügyi lízing, — a még vissza nem fizetett, illetve le nem írt rossz kintlévőségek, — át nem ruházható értékpapírok állománya, — hitelek formájában fennálló, alárendelt kölcsöntőke. Az értékpapír-kereskedők alkategória esetében a hiteleket az »egyéb eszközök« között kell kimutatni. Értékelési szabályok: az EPK-k által nyújtott hiteleket bruttó értéken sem az általános, sem az egyedi céltartalékokkal nem korrigálva kell nyilvántartani, a hitelek adatszolgáltató intézmény általi leírásáig, amely időpontban a hiteleket ki kell vezetni a mérlegből. A felhalmozott kamatokra vonatkozó általános számviteli elvekkel összhangban a hitelek után járó kamatot azok felmerülésekor kell a mérlegben kötelezően kimutatni (azaz eredményszemléletben), és nem a tényleges pénzbevétel vagy pénzkiadás időpontjában (azaz pénzforgalmi alapon). A hitelek után járó, felhalmozott kamatok bruttó összegét az »egyéb eszközök« kategóriába kell besorolni. 3. Nem részvény értékpapírok: ebbe a tételbe tartoznak az olyan értékpapír-állományok, amelyek tulajdonosuknak feltétlen jogot biztosítanak valamilyen rögzített vagy szerződésben meghatározott, kamatszelvény révén hozzáférhető jövedelemre és/vagy egy megállapított rögzített összegre, amely meghatározott napon (napokon), illetve a kibocsátáskor meghatározott dátumtól kezdődően jár. Ide tartoznak az átruházható hitelek is, amelyeket nagyszámú, egyforma értékpapírrá alakítottak át, és amelyekkel a szervezett piacokon lehet kereskedni. Értékelési szabályok: az ESA 95-nek megfelelően a nem részvény értékpapírokat piaci értéken kell jelenteni. 4. Részvények és egyéb részesedések (a befektetési jegyek kivételével): ebbe a kategóriába három fő alkategória tartozik: — jegyzett részvények, a befektetési jegyek kivételével: olyan részvények, amelyek árfolyamát elismert tőzsdén vagy más másodlagos piacon jegyzik (ESA 95, 5.88–5.93. bekezdés). — nem jegyzett részvények, a befektetési jegyek kivételével: olyan részvények, amelyeket nem jegyeznek (ESA 95, 5.88–5.93. bekezdés), — egyéb részesedések: egyéb részesedéssel folytatott minden olyan tranzakció, amelyhez jegyzett vagy nem jegyzett részvény nem kapcsolódik (ESA 95, 5.94–5.95. bekezdés). Értékelési szabályok: az ESA 95-nek megfelelően a részvényeket és részesedéseket piaci értéken kell jelenteni. 5. Befektetési jegyek: a befektetési jegyek kizárólag az MPI-k (azaz csak PPA-k és az EPK-ként besorolt befektetési alapok) forrásai lehetnek. A hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok alkategória esetében a befektetési jegyeket az »egyéb eszközök« között kell kimutatni. Értékelési szabályok: az ESA 95-nek megfelelően a befektetési jegyeket piaci értéken kell jelenteni. 6. Pénzügyi derivatívák: e tétel alatt az alábbi pénzügyi derivatívákat kell jelenteni: i. opciós ügyletek, tőzsdei és szabadpiaci; ii. opciós utalványok; iii. tőzsdei határidős ügyletek, de csak ha piaci értékkel rendelkeznek, mivel piacképesek vagy jóváírhatók; iv. swapügyletek, de csak ha piaci értékkel rendelkeznek, mivel piacképesek vagy jóváírhatók. A hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok esetében ezt a tételt az »egyéb eszközök« között kell kimutatni. A derivatívákat a mérlegben bruttó értékben kell kimutatni. A bruttó pozitív piaci értéket képviselő egyedi származtatott szerződéseket a mérleg eszközoldalán, a bruttó negatív piaci értéket képviselőket pedig a forrásoldalán kell nyilvántartani. A származtatott szerződésekből eredő jövőbeni bruttó kötelezettségvállalásokat nem szabad a mérlegben kimutatni. Az eltérő értékelési módszerek következtében előfordulhat, hogy a pénzügyi derivatívákat nettó értéken tartják nyilván. Abban az esetben, ha kizárólag a nettó pozíciók állnak rendelkezésre, vagy a pozíciókat a piaci értéktől eltérő értéken tartják nyilván, az adatszolgáltatáskor e pozíciókat kell jelenteni. 7. Egyéb eszközök: valamennyi olyan összeg, amelyet nem lehetett a fő mérlegtételek egyike alá sem besorolni, az »Egyéb eszközök« alá kerül. Ez a tétel például a következőket foglalja magában: a hitelek után járó felhalmozott kamatkövetelés és az épületek felhalmozott bérleti díja, esedékes osztalékok, nem az EPK fő tevékenységéhez kapcsolódó, esedékes összegek, a függő tételek tekintetében járó bruttó összegek, az átvezetési tételekkel kapcsolatban járó bruttó összegek, elkülönítetten ki nem mutatott egyéb eszközök (pl. befektetett eszközök), hitelek, betétek (az EPK-alkategóriától függően). Források Eszközök/források összesen: a források összegének meg kell egyeznie a mérleg forrásoldalán elkülönítetten meghatározott tételek összegével, és egyeznie kell az eszközök összegével is (lásd még »eszközök/források összesen« tételt). 1. Betétek és felvett hitelek: ez a tétel az alábbiakat foglalja magában: — betétek: az EPK-knál elhelyezett átruházható betétek és egyéb betétek (lásd az eszközoldalt). Ezeket a betéteket általában az MPI-k helyezik el, — hitelek: az adatszolgáltató EPK-knak nyújtott olyan hitelek, amelyekről nem állítottak ki dokumentumokat, illetve amelyeket egyetlen dokumentum képvisel (akkor is, ha ez utóbbi átruházhatóvá vált). 2. Hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok: egyes országokban az EPK-k az MPI-k által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokhoz hasonló tulajdonságokkal rendelkező, átruházható instrumentumokat bocsáthatnak ki. Ebben a jelentési rendszerben minden ilyen instrumentumot hitelviszonyt megtestesítő értékpapírként kell besorolni. 3. Tőke és tartalékok: ebbe a tételbe azok az összegek tartoznak, amelyek az adatszolgáltató EPK-k által a részvényesek vagy más tulajdonosok részére kibocsátott részvényekből származnak, tulajdonosuknak az EPK-ban tulajdonosi jogokat biztosítanak, és általában a nyereségből való részesedésre és felszámolás esetén a saját tőkéből való részesedésre való jogosultságot képviselnek. Ide tartoznak a fel nem osztott eredményből vagy pénzeszközökből származó, a jövőben várhatóan esedékes kifizetésekre és kötelezettségekre az adatszolgáltató EPK-k által félretett összegek is. A tőke és tartalékok az alábbi tételeket foglalja magában: — saját tőke, — fel nem osztott eredmény vagy pénzeszközök, — a hitelekre, értékpapírokra és más eszközökre képzett különleges céltartalékok, — működési eredmény/veszteség. 4. Pénzügyi derivatívák: lásd a »pénzügyi derivatívák« tételt. 5. Egyéb források: valamennyi olyan összeg, amelyet nem lehetett e fő mérlegtételek egyike alá besorolni, az »Egyéb források« alá kerül. Ez a tétel például a következőket foglalja magában: a függő tételek kapcsán fizetendő bruttó összegek, az átvezetési tételek kapcsán fizetendő bruttó összegek, betétek után fizetendő, felhalmozott kamattartozás, fizetendő osztalékok, nem az EPK fő tevékenységével összefüggő, fizetendő összegek, harmadik felekkel szembeni kötelezettségekre képzett céltartalékok, származtatott szerződések alapján teljesített fedezeti kifizetés, amely a hitelkockázattal szembeni készpénzbiztosítékot képvisel, de a betétes tulajdonában marad, és a szerződés lezárásakor a betétesnek vissza kell fizetni, a készpénzbiztosíték nélkül nyújtott értékpapírhitelekből eredő nettó pozíciók, értékpapírokkal végzett tranzakciók jövőbeli elszámolása során fizetendő nettó összegek, elkülönítetten ki nem mutatott egyéb eszközök, pl. hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, pénzügyi derivatívák (az EPK-alkategóriától függően). 3. szakasz: Nemzeti magyarázó megjegyzések 1. Adatforrások/adatgyűjtési rendszer: ez az alábbiakat tartalmazza: — az EPK statisztikák (a biztosítótársaságok és a nyugdíjalapok kivételével) összeállításához alkalmazott adatforrások, pl. statisztikai hivatalok, EPK és/vagy alapkezelők közvetlen adatszolgáltatása, — az adatgyűjtési rendszer részletei, pl. önkéntes adatszolgáltatás, üzleti kérdőívek, mintagyűjtés, meghatározott küszöbérték feletti jelentés és bruttósítás. 2. Összeállítási eljárások: az adatok összeállítására alkalmazott módszert be kell mutatni, pl. a becslések/feltételezések elkészítésének részletes meghatározását és az adatsorok aggregálásának módját, ha két adatsor különböző gyakoriságú. 3. Jogi keret: az intézmények nemzeti jogi keretéről átfogó információt kell adni. A közösségi jogszabályokkal fennálló összefüggéseket különösen fel kell tüntetni. Amennyiben egyetlen kategória számos intézményt foglal magában, az intézmények összes típusáról információt kell szolgáltatni. 4. Az EKB adatszolgáltatási előírásaitól való eltérések: Az NKB-knak információt kell szolgáltatniuk az adatszolgáltatási előírásoktól való eltérésekről. Az adatszolgáltatási előírásoktól való eltérések az alábbiak tekintetében fordulhatnak elő: — instrumentum szerinti lebontás: az instrumentum lefedettsége különbözhet az EKB adatszolgáltatási előírásaitól, pl. két különböző instrumentumot nem lehet külön feltüntetni, — földrajzi részletezés, — ágazat szerinti részletezés, — értékelési módszerek. 5. Adatszolgáltatók köre: Az NKB-k szabadon osztályozhatják egyedi EPK-alkategóriába az EPK fogalommeghatározásának megfelelő valamennyi intézményt. Minden EPK-alkategóriába tartozó/nem tartozó intézményről tájékoztatást kell adni. Lehetőség szerint az NKB-knak az adatok általi lefedettségről a teljes adatszolgáltatói kör összes eszközeként becslést kell nyújtaniuk. 6. Törések a visszamenőleges adatsorokban: az adatgyűjtésben, adatszolgáltatási lefedettségben, a jelentési rendszerekben és a visszamenőleges adatsorok összeállításában bekövetkező töréseket és jelentősebb időbeli változásokat be kell mutatni. Törés esetén adott esetben jelezni kell, hogy a régi és az új adatok milyen mértékben tekinthetők összehasonlíthatónak. 7. Egyéb megjegyzések: bármilyen egyéb megjegyzés vagy utalás. g) A III. melléklet 12. részének 1. szakasza helyébe a következő szöveg lép: „ 1. szakasz: Bevezetés Az euroövezetre vonatkozó, értékpapír-kibocsátási statisztikákból két fő aggregátum állítható össze: — az euroövezet rezidensei általi, minden devizanemben történő összes kibocsátás, és — a világszerte euróban történő, belföldi és nemzetközi összes kibocsátás. Az elsődleges megkülönböztetés a kibocsátó rezidens státusán alapul; az euroövezet NKB-jai együttesen lefedik az euroövezet rezidenseinek összes kibocsátását. A Nemzetközi Fizetések Bankja (»BIS«) szolgáltat adatokat a „külföld” kibocsátásairól, amelybe az euroövezeten kívüli minden rezidens beletartozik, beleértve a nemzetközi szervezeteket. Az alábbi táblázat összefoglalja az adatszolgáltatási követelményeket: Értékpapír-kibocsátások Az euroövezet rezidenseinek kibocsátásai (minden NKB adatszolgáltatása a belföldi rezidensekről) A külföld rezidenseinek kibocsátásai BIS/NKB Nem részt vevő tagállamok Egyéb országok Euróban/nemzeti címletben A csoport B csoport Egyéb devizában C csoport D csoport nem kell jelenteni h) A III. melléklet 12. része 2. szakaszának 4. és 5. pontja helyébe a következő rendelkezés: „4. A kibocsátások besorolása A kibocsátások két nagy csoportba sorolhatók: 1. hitelviszonyt megtestesítő, azaz nem részvényjellegű értékpapírok (a pénzügyi derivatívák kivételével (10)); és 2. jegyzett részvények (a befektetési jegyek kivételével (11)). A zártkörű kibocsátásokról a lehetőségekhez mérten kell adatot szolgáltatni. A pénzpiaci papírok a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok közé sorolandók. A nem jegyzett részvények és részesedések önkéntesen, két külön tájékoztató tételként jelenthetők. A Nemzetközi Fizetések Bankjának adatbázisában szereplő alábbi instrumentumok tartoznak az értékpapír-kibocsátási statisztikák tekintetében a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok közé: — letéti jegyek, — kereskedelmi papírok, — kincstárjegyek, — kötvények, — euro kereskedelmi papírok, — középlejáratú kötvények, — egyéb rövid lejáratú papírok. Az instrumentumok nem teljes körű lefedettsége az értékpapír-kibocsátási statisztikákban: a) Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok i. Rövid lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok Legalább az alábbi instrumentumok tartoznak ide: — az államháztartás által kibocsátott kincstárjegyek és más rövid lejáratú papírok, — pénzügyi és nem pénzügyi vállalatok által kibocsátott, átruházható, rövid lejáratú papírok. Az ilyen papíroknak többféle elnevezése létezik, ideértve az alábbiakat: kereskedelmi papírok (commercial paper, commercial bills, bills of trade, bills of exchange), saját váltó (promissory note) és letéti jegy, — hosszú távú jegyzési garanciavállalás keretében kibocsátott rövid lejáratú értékpapírok, és — bankári elfogadványok. ii. Hosszú lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok Legalább többek között az alábbi instrumentumok tartoznak ide: — bemutatóra szóló kötvények, — alárendelt kötvények, — választható lejáratú kötvények, ha a lejáratok közül a legutolsó egy évnél hosszabb, — lejárat nélküli kötvények, — változó kamatozású kötvények (variable rate notes), — átváltoztatható kötvények, — fedezett kötvények, — indexhez kötött értékpapírok, amelyek esetében a tőkeérték árfolyamindexhez, tőzsdei áru árához vagy árfolyam-indexhez kötődik, — névérték alatt kibocsátott kötvény (deep-discounted bonds), — kamatszelvény nélküli kötvény, — eurokötvények, — globális kötvények, — zártkörű kibocsátású kötvények (privately issued bonds), — hitelek átalakításából származó értékpapírok, — hitelek, amelyek de facto átruházhatóvá váltak, — akár a kibocsátó vállalat, akár más vállalat részvényeivé konvertálható záloglevelek és hitelek (debentures és loan stock) az átalakításukig. A konvertálási opció, amennyiben elkülöníthető az alapul szolgáló kötvénytől, nem tartozik ide, — részvények, amelyek fix jövedelmet biztosítanak, de a vállalat felszámolásakor nem jogosítanak a maradványértékből való részesedésre, ideértve az osztaléktöbbletre nem jogosító elsőbbségi részvényeket, — hitel, jelzálog, hitelkártya-tartozás, követelés és más eszközök értékpapírosítása részeként kibocsátott pénzügyi eszközök. Nem tartoznak ide az alábbi instrumentumok: — visszavásárlási megállapodás részét képező értékpapír-tranzakciók, — át nem ruházható, kibocsátott értékpapírok, — át nem ruházható hitelek. A hosszú lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kibocsátás a következők alapján csoportosítható: — fix kamatozású kibocsátások, azaz olyan kötvények, amelyek kamatszelvénye a teljes futamidő alatt változatlan, — változó kamatozású kibocsátások, azaz olyan kötvények, amelyek szelvényét vagy tőkealapját egy kamatlábhoz vagy más indexhez kötik, amely a kibocsátás futamideje alatt a kamatszelvény révén hozzáférhető, változó összegű jövedelmet eredményez, — kamatszelvény nélküli kibocsátások, azaz olyan instrumentumok, amelyekhez nem tartozik szelvénybeváltás. Az ilyen kötvényeket általában névértéken bocsátották ki és névértéken váltják vissza. A diszkont többnyire a kötvény futamideje alatt felhalmozott kamattal egyenértékű. b) Jegyzett részvények: A jegyzett részvények közé az alábbiak tartoznak: — részvénytársaságok által kibocsátott részvények, — részvénytársaságok visszaváltott részvényei, — részvénytársaságok által kibocsátott, osztalékként juttatott részvények, — elsőbbségi részvények, amelyek részesedést biztosítanak a vállalat felszámolásakor keletkező maradványértékből. Ezek lehetnek elismert tőzsdén jegyzett vagy nem jegyzett részvények, — adott esetben zártkörű kibocsátások. Ha egy vállalatot privatizálnak, és ennek keretében a kormány megtartja a részvények egy részét, a többi részvényt viszont szabályozott piacon jegyzik, a vállalati tőke teljes értékét jegyzett részvényként kell nyilvántartani, mivel alapelvként az összes részvény bármely időpontban piaci értéken értékesíthető. Ugyanez vonatkozik arra az esetre, ha a részvények egy részét nagybefektetőknek értékesítik, és csak a maradékkal kereskednek a tőzsdén. Az alábbiak nem tartoznak a jegyzett részvények közé: — eladásra felkínált, de kibocsátáskor át nem vett részvények, — részvényekké alakítható záloglevelek és hitelek: ezeket csak a konverziót követően kell részvénynek tekinteni, — a vállalatban korlátlan felelősséggel részt vevő partnerek részvényei, — jogilag részvénytársasági formában működő nemzetközi szervezetekbe történő kormányzati befektetések, — ingyenes részvények (csak a kibocsátás időpontjában), valamint részvények feldarabolása. Ezek azonban megkülönböztetés nélkül beletartoznak a jegyzett részvények teljes állományába. 5. A kibocsátás devizaneme A kétdevizás kötvényeket, amelyek esetében a kötvényt a kiállítás devizanemétől eltérő devizában váltják vissza, illetve a szelvényt ettől eltérő devizában fizetik ki, a kiállítás devizaneme szerint kell besorolni. Ha a globális kötvényt többféle devizanemben denominálják, minden részt a saját kibocsátási devizaneme szerint külön kibocsátásként kell jelenteni. Ha az értékpapírt kétféle devizanemben denominálták, például 70 %-át euróban és 30 %-át USA dollárban, ideális esetben minden összetevőjét a megfelelő devizanem szerint, külön-külön kell jelenteni. Tehát a kibocsátás 70 %-át euróban/nemzeti fizetőeszközben történő kibocsátásként (12), 30 %-át pedig egyéb devizában történő kibocsátásként kell jelenteni. Ha egy kibocsátás esetében nem lehet elkülönítetten megállapítani az egyes devizanemek szerinti összetevőket, az adatszolgáltató ország a magyarázó megjegyzésekben jelzi a ténylegesen alkalmazott bontást. A jegyzett részvényeket úgy kell tekinteni, hogy azokat annak az országnak a devizanemében bocsátották ki, amelyben a vállalat rezidens; az egyéb devizában történő részvénykibocsátás jelentéktelen vagy nem létezik. Ezért a jegyzett részvényekre vonatkozó adatok kizárólag az euroövezet rezidenseinek összes kibocsátását tartalmazzák. i) A szöveg a következő 12a. résszel egészül ki: „12a. RÉSZ Kiegészítő havi MPI-kamatlábstatisztikák (az EKB-nak benyújtandó a referenciahónap végét követő 19. munkanap zárásáig) 1. TÁBLÁZAT (13) Szektor Instrumentumfajta Induláskori kamatlábrögzítés Új szerződés mutató Adatszolgáltatási kötelezettség Hitelek euróban Nem pénzügyi vállalatok Hitelek 1 millió EUR összeghatárig Változó kamatozás és legfeljebb 1 éves induláskori kamatrögzítés 24 AAR/NDER, összeg 1 éven túli, legfeljebb 5 éves induláskori kamatrögzítés 25 AAR/NDER, összeg 5 éven túli induláskori kamatrögzítés 26 AAR/NDER, összeg Hitelek 1 millió EUR felett Változó kamatozás és legfeljebb 1 éves induláskori kamatrögzítés 27 AAR/NDER, összeg 1 éven túli, legfeljebb 5 éves induláskori kamatrögzítés 28 AAR/NDER, összeg 5 éven túli induláskori kamatrögzítés 29 AAR/NDER, összeg

2. TÁBLÁZAT (14) Szektor Instrumentumfajta Új szerződés mutató Adatszolgáltatási kötelezettség Hitelek euróban Háztartások Újratöltődő hitelek, (kényelmi és nyújtott) folyószámlahitelek és a hitelkártyatartozások 86 AAR/NDER, összeg Nem pénzügyi vállalatok Újratöltődő hitelek, (kényelmi és nyújtott) folyószámlahitelek és a hitelkártyatartozások 87 AAR/NDER, összeg j) A 13. rész 1. és 2. szakasza helyébe a következő szöveg lép: „ 1. szakasz: Elszámolási eszközök Az elszámolási eszközök a fizetésekhez alkalmazott eszközök vagy eszközökre vonatkozó követelések. 1. TÁBLÁZAT A nem MPI-k által alkalmazott elszámolási eszközök (15) (millió EUR) Tételek I. NKB kötelezettségek NKB-nál tartott betétei II. Egyéb MPI kötelezettségek egyéb MPI-knél tartott betétei I.a. Egynapos betétek belföldi központi kormányzat belföldi központi kormányzat egyéb euroövezeti tagállam központi kormányzata euroövezeti központi kormányzat külföld (bankok kivételével) külföld (bankok kivételével) I.b. Egynapos betétek-egyéb devizák belföldi központi kormányzat belföldi központi kormányzat egyéb euroövezeti tagállam központi kormányzata euroövezeti központi kormányzat külföld (bankok kivételével) külföld (bankok kivételével) I.c. Átruházható betétek (16) — összes pénznem belföldi államháztartás belföldi államháztartás más belföldi rezidens szektorok más belföldi rezidens szektorok egyéb euroövezeti tagállam államháztartása egyéb euroövezeti tagállam államháztartása más euroövezeti tagállam egyéb rezidens szektorai más euroövezeti tagállam egyéb rezidens szektorai külföld (bankok kivételével) külföld (bankok kivételével) 2. TÁBLÁZAT A hitelintézetek által alkalmazott elszámolási eszközök (millió EUR) Tételek Egyéb hitelintézeteknél euróban tartott egynapos betétek (időszak vége) Egyéb hitelintézeteknél euróban tartott, transzferálható egynapos betétek (időszak vége) Tájékoztató tétel: Napközbeni eurohitel a központi banktól (a legutóbbi tartalékolási időszak átlaga) (17) 2. szakasz: Fizetési szolgáltatásokat nyújtó intézmények A fizetési szolgáltatásokat nyújtó intézmények olyan jogilag független intézmények, amelyek az adatszolgáltató országban működnek, és amelyek: — a központi bank, — az adatszolgáltató országban jogszerűen bejegyzett hitelintézetek (beleértve az »elektronikuspénz-intézeteket«), — az euroövezeti hitelintézetek fióktelepei, — az euroövezeten kívüli EGT-hitelintézetek fióktelepei, — EGT-n kívüli bankok fióktelepei, — nem MPI-knek fizetési szolgáltatásokat nyújtó egyéb intézmények. 3. TÁBLÁZAT Nem MPI-knek fizetési szolgáltatásokat nyújtó intézmények (15) Tételek Központi bank Irodák száma Nem MPI-k (18) egynapos betéteinek száma (ezer) Transzferálható egynapos betétek száma (19) Hitelintézetek, tekintet nélkül a jogszerű bejegyzésükre Nem MPI-k (18) egynapos betéteinek száma (ezer) ebből: Internethez/személyi számítógéphez kötött (18) (ezer) Nem MPI-k (18), (19) (ezer) transzferálható egynapos betéteinek száma (18), (19) (ezer) — Az adatszolgáltató országban jogszerűen bejegyzett hitelintézetek Intézmények száma (20) Irodák száma Nem MPI-k egynapos betéteinek értéke (millió euro) Transzferálható egynapos betétek értéke (21) — Az euroövezeti hitelintézetek fióktelepei Intézmények száma (20) Irodák száma Nem MPI-k egynapos betéteinek értéke (millió euro) Transzferálható egynapos betétek értéke (21) — Az euroövezeten kívüli EGT-hitelintézetek fióktelepei Intézmények száma (20) Irodák száma Nem MPI-k egynapos betéteinek értéke (millió euro) Transzferálható egynapos betétek értéke (21) — Az EGT-n kívüli bankok fióktelepei Intézmények száma (20) Irodák száma Nem MPI-k egynapos betéteinek értéke (millió euro) Transzferálható egynapos betétek értéke (21) Nem MPI-knek fizetési szolgáltatásokat nyújtó egyéb intézmények Intézmények száma (20) Irodák száma Nem MPI-k (18) egynapos betéteinek száma (ezer) Nem MPI-k egynapos betéteinek értéke (millió euro) Transzferálható egynapos betétek értéke (21) Tájékoztató adatok Elektonikuspénz-intézetek Intézmények száma (20) Az elektronikuspénz-intézetek által kibocsátott és a kibocsátón kívüli intézmények, beleértve a kibocsátón kívüli hitelintézetek által tartott elektronikus pénz forgalomban lévő értéke (millió euro) — Az irodák száma magában foglalja az intézmény központját, amennyiben készpénz nélküli elszámolási és kiegyenlítési fizetési szolgáltatásokat nyújt. A mobil irodák nem tartoznak ide. Minden egyes üzletviteli hely, amely ugyanabban az adatszolgáltató országban található, külön egységként kerül be. — Internethez/személyi számítógéphez kapcsolódó betétek: azok a betétek, amelyek erre szolgáló szoftver és telefonvonalak használata útján elérhetőek és felhasználhatóak az interneten vagy személyi számítógép banki alkalmazásain keresztül. Nem tartoznak ide a telefonos vagy mobiltelefonos banki hozzáféréssel rendelkező betétek, hacsak nem lehet elérni azokat interneten vagy a személyi számítógép banki alkalmazásain keresztül. k) A 13. rész 5. szakaszának bevezető része helyébe a következő szöveg lép: „Ide tartoznak a pénzeszközök bankközi átutalási rendszerei (PBÁR) akár a központi bank, akár egy magánkezelő működteti azokat. A számokat rendszerenkénti alapon jelentik. Csak a jelentős szerződésmennyiséget kezelő rendszerek vannak felsorolva. Többnyire ezek azok a rendszerek, amelyek a kék könyv szöveges része említ. Az olyan rendszerek tartoznak ide, amelyek működtek az előző öt referenciaév valamelyikében. A PBÁR TARGET2/TARGET-tagrendszerekre és TARGET-en kívüli fizetési rendszerekre oszlik: — a TARGET2/TARGET-tagrendszer olyan nemzeti valós idejű bruttó elszámolási rendszer (VIBER), amely része a transzeurópai automatizált valós idejű bruttó elszámolású rendszerről (TARGET2) szóló, 2007. április 26-i EKB/2007/2 iránymutatás (22) vagy a transzeurópai automatizált valós idejű bruttó elszámolási rendszerről (TARGET) szóló, 2005. december 30-i EKB/2005/16 iránymutatásban (23) meghatározott TARGET2/TARGET-nek, az EKB fizetési mechanizmusa (EPM) vagy egy olyan tagállam VIBER-rendszere, amely még nem vezette be az eurót, de közvetlenül csatlakozott a TARGET-hez, és aláírta a TARGET-megállapodást, — a TARGET-en kívüli fizetési rendszer olyan PBÁR, amely nem alkotóeleme a TARGET2/TARGET-nek. l) A 13. rész 7. táblázatának helyébe a következő szöveg lép: „7. táblázat A pénzeszközök válogatott bankközi átutalási rendszereiben való részvétel (24) Tételek TARGET tagrendszer Nem TARGET fizetési rendszer (Utalás a fizetési rendszerek listájára] LVPS [Minden egyes LVPS 1., 2., 3., 4. tekintetében külön jelentve) Lakossági rendszer (Minden egyes lakossági fizetési rendszer 1, 2, 3, 4, 5, 6 tekintetében külön jelentve) Résztvevők száma a) Közvetlen résztvevők ebből: Hitelintézet Központi bank Egyéb közvetlen résztvevők ebből: — Közigazgatási egységek — Posta — Elszámolási és kiegyenlítési szervezetek — Egyéb pénzügyi intézmények — Egyéb b) Közvetett résztvevők Résztvevők száma a) ) Közvetlen résztvevők ebből: Hitelintézet Központi bank Egyéb közvetlen résztvevők ebből: ebből: — Közigazgatási egységek — Posta — Elszámolási és kiegyenlítési szervezetek — Egyéb pénzügyi intézmények — Egyéb b) Közvetett résztvevők Résztvevők száma a) Közvetlen résztvevők ebből: Hitelintézet Központi bank Egyéb közvetlen résztvevők ebből: — Közigazgatási egységek — Posta — Elszámolási és kiegyenlítési szervezetek — Egyéb pénzügyi intézmények — Egyéb b) Közvetett résztvevők m) A 13. rész végéről el kell hagyni a „A fizetési rendszerek listája a 7., 8. és 9. táblázatban” c. táblázatot. n) A szöveg a következő 16. résszel egészül ki: „16. RÉSZ Nem pénzügyi intézményeknek nyújtott hitelek tevékenységi kör szerinti részletezése Az NKB-k az I. sablonnak megfelelően jelentik az egyes szakaszokra vonatkozó adatokat, illetve ha nem állnak rendelkezésekre adatok az egyes szakaszok vonatkozásában, a II. sablonnak megfelelően. Az NKB-k külön állományadatot jelentenek (ha azok rendelkezésre állnak) a belföldi nem pénzügyi vállalatoknak (»NPV«) és más részt vevő tagállamok nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott hitelek tekintetében. Minden adatot millió EUR-ban kell jelenteni. I. sablon II. sablon 1 A. Mezőgazdaság, erdészet, halászat 1 A. Mezőgazdaság, erdészet, halászat 2 B. Bányászat és kőfejtés 2 B. Bányászat és kőfejtés 3 C. Feldolgozóipar 3 C. Feldolgozóipar 4 D. Villamosenergia-, gáz-, gőzellátás, légkondicionálás 4 D. Villamosenergia-, gáz-, gőzellátás, légkondicionálás + E. Vízellátás, szennyvíz gyűjtése és kezelése, hulladékgazdálkodás és kármentesítés 5 E. Vízellátás, szennyvíz gyűjtése és kezelése, hulladékgazdálkodás és kármentesítés 6 F. Építőipar 5 F. Építőipar 7 G. Nagykereskedelem és kiskereskedelem Gépjárművek és motorkerékpárok javítása 6 G. Nagykereskedelem és kiskereskedelem Gépjárművek és motorkerékpárok javítása 8 I. Szálláshely-szolgáltatás, vendéglátás 7 I. Szálláshely-szolgáltatás, vendéglátás 9 H. Szállítás és raktározás 8 H. Szállítás és raktározás + J. Információ és kommunikáció 10 J. Információ és kommunikáció 11 L. Ingatlanügyletek 9 L. Ingatlanügyletek + M. Szakmai, tudományos és műszaki tevékenység + N. Adminisztratív és szolgáltatást támogató tevékenység 12 M. Szakmai, tudományos és műszaki tevékenység 13 N. Adminisztratív és szolgáltatást támogató tevékenység 14 A nem pénzügyi vállalatok vonatkozásában jelentős minden más szektor 10 A nem pénzügyi vállalatok vonatkozásában jelentős minden más szektor Megjegyzés: A betűk a megfelelő NACE Rev.2 besorolásra utalnak.”