ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
A Tanács 2764/79/ESZAK, EGK, Euratom rendelete

(1979. december 6.)

a műszakpótlékra jogosult tisztviselők kategóriáinak meghatározásáról, valamint annak mértékéről és feltételeiről szóló 300/76/ESZAK, EGK, Euratom tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,

tekintettel a legutóbb a 3085/78/Euratom, ESZAK, EGK rendelettel [1] módosított, az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata, valamint egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei meghatározásáról szóló, 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendeletre [2] és különösen az említett személyzeti szabályzat 56a. cikkének második bekezdésére,

tekintettel a Bizottságnak a Személyzeti Szabályzati Bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,

mivel a Tanács feladata, a Bizottság – a Személyzeti Szabályzati Bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott – javaslata alapján eljárva, a műszakpótlékra jogosult tisztviselők kategóriáinak, valamint annak mértékének és feltételeinek meghatározása,

mivel bizonyos telexszolgálatokban alkalmazott személyzet a személyzeti szabályzat 56a. cikke értelmében több műszakban végez munkát; mivel a 300/76/ESZAK, EGK, Euratom tanácsi rendeletet [3] ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

"(1) A kutatási és befektetési költségvetés előirányzataiból fizetett és a Közös Kutatóközpont létesítményében vagy közvetett programban alkalmazásban álló, vagy műveleti költségvetés előirányzataiból fizetett és egy számítógépes központban, biztonsági osztályon vagy egy telexszolgálatban alkalmazásban álló személy, aki a személyzeti szabályzat 56a. cikkének értelmében több műszakban végez munkát, a következő pótlékra jogosult:"

.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 1980. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 1979. december 6-án.

a Tanács részéről

az elnök

L. Preti

[1] HL L 369., 1978.12.29., 6. o.

[2] HL L 56., 1968.3.4., 1. o.

[3] HL L 38., 1976.2.13., 1. o.

--------------------------------------------------
(6)

A költségvetés a programban előre jelzettnél rosszabbul is alakulhat. A 2008-ra tervezett adóbevétel-növekedés némileg kedvező feltételezéseken alapul és az adók megkerülése és az adócsalás megakadályozására tett erőfeszítések talán optimista megítélését tükrözi. Ugyanakkor a bevételt erősítő diszkrecionális intézkedések hatékony végrehajtása 2008-ban és a tervezett reformok – amelyek az intézményi keretnek és a teljesítményalapú/programalapú, több évre szóló költségvetés-tervezésre épülő költségvetési eljárás átláthatóságának a javítását célozzák – középtávon várhatóan pozitív hatást gyakorolnak a költségvetési eredményekre, bár a pontos költségvetési hatás továbbra is bizonytalan. A program 2009 és 2010 tekintetében nem alapozza meg megfelelő intézkedésekkel a költségvetési célokat, miközben kedvező makrogazdasági forgatókönyvet tételez fel. A költségvetési célok ezen kockázatai alapján, amelyek összekapcsolódnak az állományalkalmazkodás jelentős jövőbeli kiigazításai körüli bizonytalansággal, az adóssághányad alakulása a programban előirányzottnál kedvezőtlenebb is lehet, különösen 2008 után.
(6)

A költségvetés a program aktualizált változatában előre jelzettnél rosszabbul is alakulhat. Különösen azért, mert a fentieknek megfelelően a makrogazdasági forgatókönyv a következő évekre vonatkozóan a GDP feltételezett kedvező növekedésén alapul. Az újabban végrehajtott intézkedések eredményeként középtávon jelentkező kiadásmegtakarításokkal összefüggésben is felmerül némi bizonytalanság. Ezeknek a kockázatoknak egy részét azonban részben ellensúlyozhatja az előre jelzettnél jobb 2007-es eredmény, amely 2008-ra igen kedvező kiindulási helyzetet teremthet. Tekintettel a költségvetési célkitűzések negatív kockázataira, az adóssághányad alakulása a programban előre jelzettnél kedvezőtlenebb is lehet.
(6)

A költségvetés a programban előre jelzettnél akár sokkal rosszabban is alakulhat. A jelentős külső egyensúlyhiányból és a gazdaság jelenlegi túlhevült állapotából adódóan az általános makrogazdasági stabilitásnak jelentős kockázatai vannak. Ha a hitelből finanszírozott, hazai alapokon nyugvó növekedés hirtelen lelassulna, a költségvetés nagy nyomás alá kerülne, mivel a program bevételi előrejelzései a folytatódó nagy fogyasztással és a kedvező munkaerő-piaci feltételekkel összefüggő feltételezéseken alapulnak. A kiadási hányad tervezett csökkentését az alapul szolgáló intézkedések hiányában nehéz lesz elérni. Mivel a minisztériumokat és közintézményeket érintő középtávú kiadási korlátokat csak 2007-ben vezették be, most még nem lehet megítélni a hatékonyságukat. Az utóbbi évek eredményei inkább túlteljesítést jeleznek, mivel a magas nominális növekedés minden évben megteremtette annak a lehetőségét, hogy a kiegészítő költségvetés keretében a többletbevételt elköltsék. Végül a program a privatizációhoz kapcsolódó jelentős (a program szerint összesen a GDP 0,5 %-át kitevő) bevételekkel számol, amelyeket még mindig bizonytalanság övez.
(5)

A programban meghatározott középtávú költségvetési stratégia célja a teljes programidőszakban semleges költségvetési irányvonal fenntartása. A programban ismertetett középtávú költségvetési célkitűzést módosították, és a (ciklikus hatásoktól megtisztított, egyszeri és egyéb intézkedések nélküli) strukturális egyensúlyi pozíció helyett a GDP 1,5 %-át jelentő többletet határoztak meg, amelyet a programidőszak során tiszteletben tartanak. Bár már a tanácsi véleményben jóváhagyott középtávú költségvetési célkitűzés is szigorúbb volt a Paktum követelményénél, a programban levő, jelentős mértékű felfelé módosítást igazolta a növekvő külső kiegyensúlyozatlanság, a gyorsuló infláció és a népesség elöregedésének előrejelzett hatása. Az előrejelzés szerint mind az államháztartás egyenlege, mind az elsődleges egyenleg a programidőszakban stabil marad, a GDP körülbelül 3, illetve 4 %-át kitevő többlettel. A program szerint a programidőszakban a GDP-arányos bevétel és kiadás egyaránt körülbelül 1,75 százalékponttal növekszik, kiigazításra főként 2008-ban kerül sor. A bevételi oldalon az „egyéb bevételek” növekedése a programban tervezettek szerint a GDP 2,25 %-a lesz, ami főként az uniós transzferek növekedését tükrözi a programidőszak alatt. 2008-ban az adóbevételek várhatóan a GDP 1,25 %-ával növekednek, mivel bizonyos jövedéki adók esetében emelkedik az adómérték, javul az adózási morál és a növekedés összetétele kedvezőbb. Az átalány személyi jövedelemadó bevezetését a tervek szerint teljes mértékben az árnyékgazdaság további visszaszorítása és bizonyos adókedvezmények eltörlése révén finanszírozzák. 2009-ben és 2010-ben az adóbevételek és a társadalombiztosítási járulékok várhatóan némileg csökkennek. Az előrejelzés szerint 2008-ban a társadalombiztosítási járulékok is csökkennek a GDP 1 %-ával, a járulékok mértékének csökkenése miatt, ezt azonban nagyrészt ellensúlyozza a járulékalap növekedése. A kiadási oldalon a program jelentős szerkezetváltást tervez, a programidőszakban a tőkekiadások körülbelül a GDP 2 %-ával növekednek, amit növekvő mértékben uniós transzferekből finanszíroznak, az „egyéb kiadások” pedig körülbelül a GDP 1,5 %-ával nőnek. Ezt a növekedést részben ellensúlyozzák az alacsonyabb kamatkiadások és alacsonyabb szociális transzferek, valamint a közszférában foglalkoztatottak számának tervezett csökkentése eredményeként a kormányzati bérköltségek csökkenése. A vártnál jobb 2007-es teljesítményre építve a jelenlegi költségvetési célok a 2007. januári programnál jóval ambiciózusabbak, még a valamivel erősebb gazdasági kilátások fényében is.
(6)

A költségvetés akár rosszabbul is alakulhat a programban előre jelzettnél. Különösen a programban feltételezett kedvező adórugalmasságot és a költségvetés végrehajtására vonatkozó legújabb információkat tekintve várható, hogy a bevétel 2007-re tervezett szintjét nem érik el. Ennek a programidőszak során negatív hatása lesz a bevételekre, ami 2008–2010 között az előre jelzettnél rosszabb költségvetési eredménnyel jár. Ezt a 2008–2009-re fenntartott kedvező növekedési feltételezések felerősíthetik. Túlbecsülhetik különösen a társadalombiztosítási járulékok és a közvetett adók fellendülését is. A kiadási oldalon úgy tűnik, hogy a program a beruházási kiadások tekintetében továbbra is túlméretezi a költségvetést. Ennek következtében fennáll a kockázat, hogy a beruházásokra elosztott források, legalábbis részben, a korábbiakhoz hasonlóan a folyó kiadásokhoz kerülnek át, különösen azokhoz a tételekhez, amelyek a programban alulméretezettnek tűnnek, nevezetesen a munkavállalók jövedelme, a társadalombiztosítási járulékok és a szubvenciók. Bár a program 2008–2010-ben a közszféra béreivel összefüggésben óvatosabb politikát tervez, ezt nem részletezi és az állami szektor béreinek korábbi túlzott emelkedését tekintve nem tűnik reálisnak: 2006-ban és 2007-ben a béremelkedés az eredetileg tervezettnek több mint a duplája volt. A kiadásnak ezt az elmozdulását figyelembe véve a kiadás/GDP-arány különösen 2009–2010-ben a tervezettnél magasabb lehet. További kockázati tényezőt jelentenek a költségvetés tervezésében és végrehajtásában jelentkező problémák, a 2008-as és 2009-es választási évben a kiadási nyomás, és a kommunista rendszerben államosított vagyonokért az államháztartás által az úgynevezett „vagyonkezelő alapból” az állampolgároknak fizetendő kompenzáció összegét érintő bizonytalanságok. Ezenkívül a 2010-re tervezett költségvetési megszorításokat nem alapozták meg kellőképpen intézkedésekkel.
Az Európai Tanács 2003/471/KKBP közös stratégiája

(2003. június 20.)

az alkalmazási időszak meghosszabbítása tekintetében az Oroszországról szóló 1999/414/KKBP közös stratégia módosításáról

AZ EURÓPAI TANÁCS,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 13. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Tanács ajánlására,

mivel:

(1) Az Európai Unió Oroszországról szóló, 1999. június 4-i 1999/414/KKBP közös stratégiája [1] 2003. június 24-én lejár.

(2) Szükségesnek az említett közös stratégia módosítása az alkalmazási idő meghosszabbítása érdekében,

ELFOGADTA EZT A KÖZÖS STRATÉGIÁT:

Egyetlen cikk

A 1999/414/KKBP közös stratégia IV. részének "Időtartam" című első pontja helyébe a következő szöveg lép:

"Ezt a közös stratégiát 2004. június 24-ig kell alkalmazni. Ezt a közös stratégiát a Tanács ajánlására az Európai Tanács meghosszabbíthatja, felülvizsgálhatja és szükség esetén kiigazíthatja."

Ezt a közös stratégiát az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Thesszalonikiben, 2003. június 20-án.

az Európai Tanács részéről

az elnök

C. Simitis

[1] HL L 157., 1999.6.24., 1. o.

--------------------------------------------------
A Tanács 2003/140/KKBP közös álláspontja

(2003. február 27.)

a 2002/402/KKBP közös álláspont által meghatározott korlátozó intézkedések alóli kivételekről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 15. cikkére,

mivel:

(1) Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa 2002. január 16-án elfogadta az 1390/2002. számú határozatot (a továbbiakban: 1390/2002/ENBTH), amely intézkedéseket állapít meg Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida szervezet tagjaival és a Tálibannal, valamint a velük összeköttetésben álló más személyekkel, csoportokkal, vállalkozásokkal és szervezetekkel szemben, és amely módosítja az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1267/1999. számú és a 1333/2000. számú határozata (a továbbiakban: 1267/1999. számú ENSZ BT határozat és 1333/2000. számú ENSZ BT határozat) által előírt szankciók hatályát.

(2) A Tanács 2002. május 27-én az 1390/2002. számú ENSZ BT határozat végrehajtása érdekében elfogadta a 2002/402/KKBP közös álláspontot [1].

(3) Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa 2002. december 20-án elfogadta az 1452/2002. számú határozatot, amely meghatározott kivételeket tesz lehetővé az 1267/1999. számú ENSZ BT határozat és az 1390/2002. számú ENSZ BT határozat által előírt korlátozó intézkedések alól.

(4) A meghatározott kivételek végrehajtása érdekében Közösségnek fel kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A KÖZÖS ÁLLÁSPONTOT:

1. cikk

A 2002/402/KKBP közös álláspont 3. cikkének végrehajtásakor az Európai Közösség figyelembe veszi az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa 1452/2002. számú határozata által meghatározott kivételeket.

2. cikk

Ez a közös álláspont az elfogadásának napján lép hatályba.

3. cikk

Ezt a közös álláspontot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2003. február 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. Chrisochoïdis

[1] HL L 139., 2002.5.29., 4. o.

--------------------------------------------------
5.

A 9. cikk helyébe a következő szöveg lép: „9. cikk Politikai ellenőrzés és stratégiai irányítás (1) A Tanács felelősségvállalásával a PBB gyakorolja a misszió politikai ellenőrzését és stratégiai irányítását. A Tanács felhatalmazza a PBB-t, hogy az Európai Unióról szóló Szerződés 25. cikkének megfelelően hozza meg a vonatkozó határozatokat. E felhatalmazás a CONOPS és az OPLAN módosítására is vonatkozik. Ezen felül magában foglalja a misszióvezető kinevezésére vonatkozó későbbi döntések meghozatalához szükséges hatásköröket is. A misszió céljaival és befejezésével kapcsolatos döntéshozatali hatáskör továbbra is a Tanácsot illeti meg. (2) A PBB rendszeres időközönként jelentést tesz a Tanácsnak. (3) A PBB rendszeresen és igény szerint jelentést kap a polgári műveleti parancsnoktól és a misszióvezetőtől a felelősségi körükbe tartozó kérdésekről.”
A Tanács jogi aktusa

(1995. július 26.)

az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény létrehozásáról

(95/C 316/03)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak K.3 cikke, (2) bekezdésének c) pontjára,

mivel az Unió céljainak megvalósítása érdekében a tagállamok a Szerződés VI. címében előírt együttműködés körébe tartozó közös érdekeket érintő ügynek tekintik az Európai Közösségek pénzügyi érdekeit sértő csalások elleni küzdelmet;

mivel ahhoz, hogy a lehető leghatékonyabban lehessen fellépni az ilyen jellegű csalások ellen, egy első megállapodást kell létrehozni, amelyet hamarosan újabb jogi eszköznek kell követnie úgy, hogy ez által az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek büntetőjogi védelme hatékonyabb legyen;

ÚGY HATÁROZOTT, hogy az egyezmény, amelynek szövegét a melléklet tartalmazza, és amelyet a tagállamok kormányainak képviselői a mai napon aláírtak, létrejön;

AJÁNLJA a tagállamoknak, hogy az egyezményt alkotmányos követelményeiknek megfelelően fogadják el.

Kelt Brüsszelben, 1995. július 26-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. A. Belloch Julbe

--------------------------------------------------
Együttes Fellépés

(1996. december 16.),

amelyet a Tanács az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján fogadott el

az Europol Kábítószeregysége megbízatásának kiterjesztéséről

(96/748/IB)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak K.3. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,

emlékeztetve az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján a Tanács által 1995. március 10-én elfogadott együttes fellépésre az Europol Kábítószeregységéről [1], amellyel megbízták az Europol Kábítószeregységét egyes tevékenységek végzésével, hogy segítse a tagállamokat a transznacionális bűnözés egyes formáinak leküzdésében;

emlékeztetve a Tanács 1995. július 26-i jogi aktusára [2] az Europol-egyezmény kidolgozásáról, amelynek szövegét az Európai Unió valamennyi tagállama kormányának képviselői aláírták;

emlékeztetve arra, hogy az egyezménynek az összes tagállam által történő elfogadását követő hatálybalépésével, az Europol megbízatása az Europol Kábítószeregységének jelenlegi megbízatásához képest kiszélesedik, és kiterjed a transznacionális bűnözés más formáira, beleértve az emberkereskedelmet is;

szem előtt tartva az Európai Parlamentnek az 1996. szeptember 19-i határozataiban megfogalmazott kívánalmát, amely hangsúlyozza az emberkereskedelem elleni küzdelem fontosságát és felhív arra, hogy az Europol Kábítószeregysége kapjon szerepet ezen a területen;

tudatában azoknak a nőkereskedelemmel kapcsolatos következtetéseknek, amelyeket az Európai Bizottság és az osztrák kormány által 1996 júniusában összehívott bécsi konferencia fogadott el;

tudatában azoknak a következtetéseknek, amelyeket a gyermekek kereskedelmi célú szexuális kizsákmányolása ellen, 1996. augusztus 26-31. között megrendezett stockholmi világkonferencia fogadott el;

megállapodva abban, hogy az Europol Kábítószeregységének megbízatását kiterjesztik az emberkereskedelemre,

EZT AZ EGYÜTTES FELLÉPÉST FOGADTA EL:

1. cikk

Az 1995. március 10-i együttes fellépés 2. cikkének (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

"(2) Az egység nem operatív csapatként tevékenykedik az információk és bűnüldözési operatív információk kicserélése és elemzése érdekében – amennyiben ezek két vagy több tagállamot érintenek – az alábbiakkal kapcsolatban:

a) tiltott kábítószer-kereskedelem;

b) radioaktív és nukleáris anyagok tiltott kereskedelme;

c) embercsempészettel kapcsolatos bűncselekmények;

d) emberkereskedelem;

e) gépjárművek tiltott kereskedelme,

valamint az ezekben érintett bűnszervezetek és a kapcsolódó pénzmosási tevékenységek.

Ennek az együttes fellépésnek az alkalmazásában az emberkereskedelem fogalma az Europol-egyezményben található meghatározással azonos."

2. cikk

Ez az együttes fellépés a Hivatalos Lapban való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 1996. december 16-án.

a Tanács részéről

az elnök

M. D. Higgins

[1] HL L 62., 1995.3.20., 1. o.

[2] HL C 316., 1995.11.27., 1. o.

--------------------------------------------------
A Tanács jogi aktusa

(1997. június 19.)

az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény második jegyzőkönyve szövegének kidolgozásáról

(97/C 221/02)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak K.3. cikke (2) bekezdésének c) pontjára,

mivel a tagállamok az Unió céljainak megvalósítása érdekében a szerződés VI. címében előírt együttműködés körébe tartozó közös érdekű ügynek tekintik az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek kárt okozó bűncselekmények leküzdését;

mivel az 1995. július 26-i tanácsi jogi aktus [1] első megállapodásként kidolgozta az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény szövegét, amely különösen az ezen érdekeket károsító csalások leküzdésére irányul;

mivel az 1996. szeptember 27-i tanácsi jogi aktus [2] második lépésben kidolgozott egy jegyzőkönyvet ehhez az egyezményhez, amely különösen az olyan korrupciós cselekmények leküzdésére irányul, amelyekben nemzeti és közösségi tisztviselők vesznek részt és amelyek az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek kárt okoznak, illetve kárt okozhatnak;

mivel az egyezményt ki kell továbbá egészíteni egy második, elsősorban a jogi személyek felelősségével, az elkobzással, a pénzmosással, valamint a tagállamok és a Bizottság között az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek, illetve az ezekre vonatkozó személyi adatoknak a védelme érdekében folytatott együttműködéssel foglalkozó jegyzőkönyvvel;

ÚGY HATÁROZOTT, hogy lezárult az egyezmény végleges szövegének kidolgozása, amelyet a melléklet tartalmaz, és amelyet a tagállamok kormányainak képviselői a mai napon aláírtak;

AJÁNLJA, hogy a tagállamok vonatkozó alkotmányos követelményeiknek megfelelően fogadják el azt.

Kelt Luxembourgban, 1997. június 19-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. De Boer

[1] HL C 316., 1995.11.27., 48. o.

[2] HL C 313., 1996.10.23., 1. o.

--------------------------------------------------
A Tanács jogi aktusa

(2003. november 27.)

az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló egyezmény (Europol-egyezmény) 43. cikkének (1) bekezdése alapján az említett egyezmény módosításáról szóló jegyzőkönyv létrehozásáról

(2004/C 2/01)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló egyezményre [1] (Europol-egyezmény), és különösen annak 43. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Dán Királyság kezdeményezésére [2],

tekintettel az Európai Parlament véleményére [3],

tekintettel az Europol igazgatótanácsának véleményére [4],

mivel:

(1) Az Európai Unióról szóló szerződés 30. cikkének (2) bekezdése szerint az Amszterdami Szerződés 1999. május 1-jei hatálybalépésének időpontját követő öt éven belül a Tanács számos területen előmozdítja – többek között az Europolon keresztül – az együttműködést.

(2) Az Európai Tanács 1999. októberi tamperei ülésén megállapította, hogy az Europol a határokon átnyúló bűnözést érintő nyomozások területén, a tagállamok hatóságai közötti együttműködés keretében, kulcsszerepet tölt be uniós szinten a bűnmegelőzés, valamint a bűncselekményekre vonatkozó elemzések és nyomozások támogatásában. Ezzel összefüggésben az Európai Tanács felkérte a Tanácsot az Europol szükséges támogatással történő ellátására,

ÚGY HATÁROZOTT, hogy az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló egyezmény (Europol-egyezmény) módosításáról szóló jegyzőkönyv, amelynek szövegét a melléklet tartalmazza, és amelyet a tagállamok kormányainak képviselői a mai napon aláírtak, létrejön, és

AJÁNLJA a tagállamoknak, hogy a jegyzőkönyvet alkotmányos követelményeiknek megfelelően fogadják el.

Kelt Brüsszelben, 2003. november 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

R. Castelli

[1] HL C 316., 1995.11.27., 2. o.

[2] HL C 172., 2002.7.18., 15. o.

[3] 2003. április 9-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

[4] 2002. október 31-i vélemény; 2003. június 24-i kiegészítő vélemény.

--------------------------------------------------

A TANÁCS NYILATKOZATA

A Tanács megállapodik abban, hogy az Europol arra irányuló felhatalmazása, hogy a "csalással kapcsolatos bűncselekményekkel", mint az Europol-egyezmény mellékletében említett bűnözési formák egyikével foglalkozzon, az adó- és vámcsalás vonatkozásában azt jelenti, hogy az Europol hatásköre csupán a bűnüldözési rendszer működéséért felelős illetékes tagállami hatóságok eredményességének és együttműködésének javítására terjed ki, azonban nem foglalja magában az adók és vámok beszedéséért felelős hatóságokkal összefüggő hatásköröket.

--------------------------------------------------
5. rendelet

a Szerződés IV. melléklete B. listájának módosításáról

AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG TANÁCSA,

tekintettel a Szerződés rendelkezéseire és különösen annak 1. cikkére és 92. cikke második albekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel az atomreaktorok a Szerződés IV. mellékletének A2. listáján, míg az atomreaktorok összetevői és részei a B. listán szerepelnek;

mivel komoly akadályt jelent a Közösség célkitűzéseinek megvalósításában az, hogy az atomreaktorok, illetve az atomreaktorok összetevői és részei különböző vámeljárás alá tartoznak;

mivel ez az eljárásbeli különbség a teljes atomreaktorok Közösségbe történő behozatalát ösztönözné, és hátrányos helyzetbe hozná a Közösség ipari vállalkozásait az atomreaktorok összetevőinek és részeinek a gyártásában;

mivel az atomreaktorok összetevőinek és részeinek a reaktoroktól eltérő listára történő felvételéből eredő rendkívüli eljárást egy olyan eljárásnak kell felváltania, amelyben az atomreaktorok összetevői és részei ugyanazon a listán szerepelnek, mint az az egység, amelynek részét képezik;

mivel ez az eredmény a Szerződés IV. mellékletének B. listáján szereplő "atomreaktorok összetevői és részei" kifejezés elhagyásával érhető el,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Szerződés IV. mellékletének B. listáján szereplő, az "atomreaktorok összetevői és részei" – re vonatkozó vámtarifaszámot el kell hagyni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 1958. december 22-én.

a Tanács részéről

az elnök

S. Balke

--------------------------------------------------