HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 167/28

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/951 AJÁNLÁSA

(2018. június 22.)

az egyenlőséggel foglalkozó szervekre vonatkozó előírásokról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,

mivel:

(1) Az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkéből következően az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul. Ezek az értékek közösek a tagállamokban, a pluralizmus, a megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség társadalmában.

(2) Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 8. cikke úgy rendelkezik, hogy tevékenységeinek folytatása során az Unió törekszik az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítására.

(3) Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. cikke tilt bármely alapon történő, így a nemen, fajon, etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetést. A Charta 23. cikke tartalmazza a nők és férfiak közötti egyenlőséghez való jogot minden területen, így a foglalkoztatás, a munkavégzés és a díjazás területén. A 26. cikke elismeri és tiszteletben tartja a fogyatékkal élő személyek jogát az önállóságuk, társadalmi és foglalkozási beilleszkedésük, valamint a közösség életében való részvételük biztosítását célzó intézkedésekre. Ezenfelül a mindenkit megillető törvény előtti egyenlőséget belefoglalták az Európai Unió Alapjogi Chartájának 20. cikkébe.

(4) Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 19. cikke értelmében a Szerződések egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül és a Szerződések által az Unióra átruházott hatáskörök keretén belül a Tanács az Európai Parlament egyetértését követően, különleges jogalkotási eljárás keretében, egyhangúlag megfelelő intézkedéseket fogadhat el a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés leküzdésére.Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 157. cikkének (3) bekezdés szerint az Európai Parlament és a Tanács intézkedéseket fogad el annak érdekében, hogy biztosítsa a férfiak és nők között az egyenlő esélyek és az egyenlő bánásmód elvének alkalmazását a foglalkoztatás és a munka területén, beleértve az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazás alapelvét is.

(5) E rendelkezések alapján több irányelvet fogadtak el a releváns területeken a megkülönböztetés tilalma tekintetében.

(6) A 2000/43/EK tanácsi irányelv (1) tiltja a faji vagy etnikai származáson alapuló közvetlen és közvetett megkülönböztetést, így a zaklatást. A jogszabály valamennyi személyre alkalmazandó a magán- és az állami szektor vonatkozásában, a köztestületeket is beleértve, az alábbiak tekintetében: a) a nem önálló és az önálló keresőtevékenységhez, illetve a foglalkoztatáshoz való hozzáférés feltételei – beleértve a kiválasztás kritériumait és a munkaerő-toborzás feltételeit –, a tevékenység fajtájától és a szakmai hierarchiában elfoglalt helytől függetlenül, beleértve a szakmai előmenetelt; b) hozzáférés minden fajtájú és szintű pályaválasztási tanácsadáshoz, szakmai továbbképzéshez, a felsőfokú szakmai továbbképzéshez és átképzéshez, beleértve a szakmai gyakorlatot; c) foglalkozási- és munkakörülmények, beleértve az elbocsátási feltételeket és a munkabért; d) tagság és részvétel munkaadói vagy munkavállalói szervezetben, vagy bármely szervezetben, amelynek tagjai egy bizonyos foglalkozást űznek, beleértve az ilyen szervezetek által nyújtott előnyöket; e) szociális védelem, beleértve a szociális biztonságot és az egészségügyi ellátást; f) szociális előnyök; g) oktatás; valamint h) az árukhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés és azok nyújtása, amelyek a nyilvánosság számára hozzáférhetőek, beleértve a lakhatást.

(7) A 2000/78/EK tanácsi irányelv (2) tiltja a valláson, meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló, foglalkoztatás, munkavégzés és szakképzés során alkalmazott közvetlen vagy közvetett hátrányos megkülönböztetést, így a zaklatást. A jogszabály valamennyi személyre alkalmazandó a magán- és az állami szektor vonatkozásában, a köztestületeket is beleértve, az előző franciabekezdésben említett a) – d) pont tekintetében.

(8) A 2004/113/EK tanácsi irányelv (3) tiltja a nemen alapuló közvetlen vagy közvetett hátrányos megkülönböztetést – így a zaklatást és a szexuális zaklatást – az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében.

(9) A nemek közötti egyenlőségről szóló 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) rendelkezik a nemen alapuló közvetlen vagy közvetett hátrányos megkülönböztetés – így a zaklatás és a szexuális zaklatás – tilalmáról a foglalkoztatás, így az előmenetel és a szakképzés, a munkafeltételek, így a díjazás, valamint a foglalkoztatási szociális biztonsági rendszerek terén.

(10) A 2010/41/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) tiltja az önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti közvetlen vagy közvetett hátrányos megkülönböztetést, így a zaklatást és a szexuális zaklatást. Az irányelv hatálya kiterjed a hátrányos megkülönböztetés minden formájára, azonban kifejezetten megemlíti a szociális védelmet és az anyasági ellátásokat.

(11) A tagállamok az összes fent említett irányelvet (a továbbiakban: az egyenlőségről szóló irányelvek) átültették. Az egyenlőségről szóló irányelvek – a 2000/78/EK irányelv kivételével – úgy rendelkeznek, hogy a tagállamok kijelölnek egy vagy több szervet (a továbbiakban: egyenlőséggel foglalkozó szervek), amelyek feladata annak előmozdítása – az elemzést, nyomon követést és támogatást is beleértve –, hogy az adott irányelvek hatálya alá tartozó indokokon alapuló megkülönböztetéstől mentesen, minden személy egyenlő bánásmódban részesüljön. Ennek megfelelően minden tagállam létrehozott egyenlőséggel foglalkozó szerveket.

(12) A jelen ajánlás a fent említett egyenlőségről szóló irányelvekkel létrehozott, egyenlőséggel foglalkozó szervekre vonatkozik.

(13) Ha az egyenlőségről szóló irányelvek előírják ilyen egyenlőséggel foglalkozó szervek létrehozását, annak biztosítására kötelezik a tagállamokat, hogy e szervek hatásköre kiterjedjen az áldozatoknak történő önálló segítségnyújtásra, a hátrányos megkülönböztetéssel kapcsolatos független vizsgálatok lefolytatására, független jelentések közzétételére és ajánlások tételére az ilyen hátrányos megkülönböztetéssel összefüggő bármely kérdésben.

(14) Ezen túlmenően a Bizottság 2008. július 2-án elfogadta a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatot (6). A javaslat hatálya az alábbiakra terjed ki: a) szociális védelem, beleértve a szociális biztonságot és az egészségügyi ellátást; b) szociális előnyök; c) oktatás, valamint d) az árukhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés és azok nyújtása, amelyek a nyilvánosság számára hozzáférhetőek, beleértve a lakhatást. Az irányelvjavaslat értelmében a tagállamok kötelesek ezeken a területeken is egyenlő bánásmóddal foglalkozó szervet vagy szerveket kijelölni, amelyek azonosak lehetnek az egyenlőségről szóló irányelvek alapján már létrehozott szervekkel. Jóllehet mostanáig nem fogadták el a javaslatot, a Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy jelöljenek ki egyenlőséggel foglalkozó szerveket ezeken a területeken, mivel a tapasztalatok azt mutatják, hogy az ilyen szervek kijelölése erősíti a hátrányos megkülönböztetéssel szembeni védelmet.

(15) A 2006/54/EK és a 2010/41/EU irányelvek emellett annak biztosítására kötelezik a tagállamokat, hogy az egyenlőséggel foglalkozó szervek feladatköre felöleli a rendelkezésre álló információk cseréjét a megfelelő európai szervekkel.

(16) Számos tagállamban az egyenlőséggel foglalkozó szervek megbízatása a gyűlölet-bűncselekményekre és a gyűlöletbeszédre is kiterjed. Ez különösen a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló 2008/913/IB tanácsi kerethatározat (7) hatékony végrehajtása tekintetében releváns, amely minimumszabályokat állapít meg a rasszista gyűlöletbeszéd és gyűlölet-bűncselekmény bűncselekménnyé nyilvánítására, büntetőeljárás alá vonására és szankcionálására.

(17) Az irányelveken alapuló, egyenlőséggel foglalkozó szervek létrehozására vonatkozó kötelezettségük mellett, a tagállamok többsége kiterjesztette az egyenlőséggel foglalkozó szerveinek megbízatását, hogy az általában felölelje a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés alkalmazási területét a munkavállalás és foglalkoztatás, az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés és azok nyújtása, az oktatás, a szociális védelem és a szociális előnyök terén, tehát lefedje a 2000/78/EK irányelv hatályát, valamint más területeket.

(18) Az egyenlőségi irányelvek széles mérlegelési jogkörrel ruházzák fel a tagállamokat az egyenlőséggel foglalkozó szervek felépítése és működése tekintetében. Ennek eredményeként jelentős különbségek jöttek létre a tagállamok által létrehozott szervek megbízatása, hatásköre, felépítése, forrásai és operatív működése tekintetében. Ennek következtében pedig időnként nem megfelelő a polgárok védelemhez való hozzáférése, ez a védelem tagállamonként egyenlőtlen (8).

(19) Egyes tagállamok egynél több egyenlőséggel foglalkozó szervet alapítottak, ami szükségessé teszi világos koordinációs és együttműködési struktúrák kialakítását.

(20) Bizonyos tagállamokban az egyenlőséggel foglalkozó szervek megbízatását kiterjesztették a legkülönfélébb területekre anélkül, hogy a források ennek megfelelően növekedtek volna. Több egyenlőséggel foglalkozó szerv akár komoly költségvetés-csökkentést is elszenvedett, aminek következtében meggyengülhettek a feladataik ellátására való kapacitásaik (9).

(21) A tanulmányokban olyan eseteket emeltek ki, amikor az egyenlőséggel foglalkozó szervek külső nyomás vagy nem megfelelő személyzeti ellátottság miatt nem voltak függetlenek és eredményesek (10).

(22) A gyakorlatban különösen akkor sérülhet a függetlenség, ha az egyenlőséggel foglalkozó szervet egy minisztériumon belül hozzák létre, amely közvetlenül utasításokat kap a kormánytól.

(23) Az egyenlőséggel foglalkozó szervek nem koncentrálhatnak aránytalan mértékben egyes tevékenységekre, háttérbe szorítva másokat (11).

(24) Annak érdekében, hogy elősegítsék a hátrányos megkülönböztetést elszenvedő csoportok és egyének jogainak érvényesítését, az egyenlőséggel foglalkozó szerveknek a közvélemény figyelmét is fel kell hívniuk a létezésükre, a megkülönböztetést tiltó hatályos szabályokra és a jogorvoslati lehetőségek igénybevételének módjára. E célból helyénvaló, ha – személyesen és az interneten – mindenki könnyen hozzáférhet az egyenlőséggel foglalkozó szervekhez. Titoktartás és térítésmentes, egyszerű eljárások révén is meg kell könnyíteni a panaszok benyújtását.

(25) Helyénvalónak látszik, hogy a Bizottság az egyenlőséggel foglalkozó szervekre vonatkozó előírásokat ajánljon a tagállamoknak, elősegítve annak szavatolását, hogy az egyenlőséggel foglalkozó szervek az egész Unióban megfelelően és egyenértékűen működnek.

(26) Az egyenlőséggel foglalkozó szervekre vonatkozó szabályok szükségességét még inkább hangsúlyozták az alábbi dokumentumokban: A 2014. évi közös jelentés a 2000/43/EK és a 2000/78/EK irányelvek alkalmazásáról (12), A 2015. évi jelentés a 2004/113/EK irányelv alkalmazásáról (13), valamint A 2014. évi értékelő jelentés a fizetések átláthatóságáról és az Uniós cselekvési terv 2017–2019 – „A nemek közötti bérszakadék kezelése” (14). Ezenfelül az Európai Parlament 2015. évi állásfoglalásában sürgette az egyenlőséggel foglalkozó szervekre vonatkozó előírásokat (15).

(27) Az Egyesült Nemzetek Szervezete (16), az Egyenlőség Előmozdításával Foglalkozó Szervek Európai Hálózata (17) és az Európa Tanács (18) már elfogadott az egyenlőséggel foglalkozó szervekre és emberi jogi intézményekre vonatkozó előírásokat.

(28) Jelen ajánlásnak a tagállamok a címzettjei. Az a célja, hogy Európa-szerte hozzájáruljon az egyenlőséggel foglalkozó szervekre vonatkozó előírások közötti különbségek megszüntetéséhez.

(29) Az ajánlás az egyenlőséggel foglalkozó szervek megbízatására, függetlenségére, hatékonyságára, hozzáférhetőségére és koordinációjára vonatkozó, és a hozzájuk való hozzáféréssel kapcsolatos előírásokat tartalmaz annak biztosítása érdekében, hogy az említett szervek képesek legyenek hatékonyan ellátni feladataikat.

(30) Ez az ajánlás a Bizottság azon kötelezettségvállalására épül, hogy ösztönözze és segítse a tagállamokat az uniós jogszabályok érvényesítésére és jogorvoslatok biztosítására vonatkozó kapacitásaik javításában, annak szavatolása érdekében, hogy a hátrányos megkülönböztetést elszenvedő és az uniós jog által védett egyének és csoportok teljes mértékben élvezhessék az őket megillető jogokat, összhangban az „Uniós jog: jobb eredmények elérése a jobb alkalmazás révén” című közleménnyel (19). Az egyenlőséggel foglalkozó független szervek lényeges szerepet játszanak az uniós jogszabályok hatékony végrehajtásában, átfogó és következetes érvényesítésében. Az egyenlőséggel foglalkozó szervek emellett értékes intézmények az egyenlő és inkluzív demokratikus társadalmak fenntartható fejlődése számára.

(31) Az Unió hatáskörébe tartozó területeken az egyenlőséggel foglalkozó szervekre vonatkozó előírásoknak meg kell felelniük azoknak az akadálymentességi követelményeknek is, amelyeket belefoglaltak a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ egyezménybe. Ezt az egyezményt a 2010/48/EK tanácsi határozattal (20) jóváhagyták az Európai Közösség nevében, így az az EU másodlagos jogával szemben elsőbbséget élvező uniós jogrend szerves részét képezi.

(32) A 2000/43/EK, 2000/78/EK, 2004/113/EK és a 2006/54/EK irányelvek arra kötelezik a tagállamokat, hogy az alkalmazásukra vonatkozó minden elérhető információt közöljenek, hogy a Bizottság jelentést tudjon készíteni, értékelve a vonatkozó irányelvek alapján általuk meghozott intézkedéseket. A közlésre bizonyos előre meghatározott időközönként kerül sor (21), hogy a Bizottságnak módjában álljon elfogadni és közzétenni a jelentést. A Bizottság e közleménybe arra vonatkozó információkat is belefoglal, hogy a tagállam megfelel-e a jelen ajánlásnak, ami lehetővé tenné az által kifejtett hatás értékelését.

(33) Uniós szinten jelen ajánlás nem érinti a nemzeti eljárásjog elveit és a tagállamok jogi hagyományait. Az ajánlás nem jár a Szerződésekben és a másodlagos uniós jogban meghatározott uniós hatáskörök bővítésével,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

I. FEJEZET

CÉL ÉS TÁRGY

(1) Ezen ajánlás célja olyan intézkedések kialakítása, amelyek alkalmazásával a tagállamok elősegíthetik az egyenlőséggel foglalkozó szervek függetlenségének és eredményességének javítását, különösen annak biztosítására vonatkozó kapacitásuk tekintetében, hogy a hátrányos megkülönböztetést elszenvedő egyének és csoportok teljes mértékben élvezhessék az őket megillető jogokat.

(2) Minden tagállamnak gondoskodnia kell arról, hogy az egyenlőséggel foglalkozó szervek függetlenül és hatékonyan tudják ellátni a 2000/43/EK, 2004/113/EK, 2006/54/EK és 2010/41/EU irányelvben meghatározott feladataikat.

II. FEJEZET

AJÁNLOTT INTÉZKEDÉSEK

1.1. Az egyenlőséggel foglalkozó szervek megbízatása

1.1.1. Az egyenlőséggel foglalkozó szervek megbízatása által lefedett indokok és hatókör

(1) A 2000/43/EK, 2004/113/EK, 2006/54/EK és 2010/41/EU irányelven alapuló, egyenlő bánásmód előmozdítására szolgáló szervek (a továbbiakban: egyenlőséggel foglalkozó szervek) kijelölésére vonatkozó kötelezettségük mellett, minden tagállam köteles mérlegelni a 2000/78/EK irányelv hatályán belüli, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetést lefedő egyenlőséggel foglalkozó szerv kijelölését.

(2) A tagállamoknak mérlegelniük kell az egyenlőséggel foglalkozó szervek megbízatásának kibővítését, hogy az kiterjedjen valamennyi tiltott megkülönböztetési okra a munkavállalás és foglalkoztatás, az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés és azok nyújtása, az oktatás, a szociális védelem és a szociális előnyök terén, beleértve az említett területeken a fenti indokokkal kapcsolatos gyűlöletbeszédet.

(3) Mind az egységes megbízatással rendelkező, mind a több megbízatással rendelkező és/vagy több indokot kezelő egyenlőséggel foglalkozó szervek belső struktúrájának gondoskodnia kell arról, hogy hangsúlyt helyezzen a megbízatás minden részére és minden egyes indokra. Ennek arányosnak kell lennie a vonatkozó megkülönböztetési indok hatásával, továbbá a forrásokat megfelelően ki kell egyensúlyozni.

1.1.2. Az egyenlőséggel foglalkozó szervek megbízatása által lefedett feladatok

Önálló segítségnyújtás

(1) A tagállamoknak figyelembe kell venniük az áldozatoknak történő önálló segítségnyújtás következő mozzanatait: az egyéni és kollektív panaszok fogadása és kezelése; az áldozatoknak nyújtott jogi tanácsadás, többek között akár panaszaik érvényesítése során is; közvetítési és békéltetési tevékenységek folytatása; panasztevők bírósági képviselete; és szükség esetén amicus curiae-ként vagy szakértőként való eljárás.

(2) A tagállamoknak figyelembe kell venniük továbbá, hogy az áldozatoknak történő önálló segítségnyújtás felölelheti az egyenlőséggel foglalkozó szervek számára a peres eljárásokban való részvétel vagy segítségnyújtás biztosítását annak érdekében, hogy a gyakori előfordulásuk, súlyosságuk vagy a jogi tisztázás szükségessége miatt maguk a szervek által kiválasztott ügyekben kezeljék a strukturális és rendszeres hátrányos megkülönböztetést. E pereskedés a nemzeti eljárásjognak megfelelően történhet a szerv saját nevében vagy az áldozatok nevében vagy az áldozatokat képviselő szervezetek nevében.

(3) A tagállamoknak szem előtt kell tartaniuk továbbá, hogy az áldozatoknak történő segítségnyújtás kiterjedhet ajánlások vagy – ha a nemzeti jog ezt engedélyezi – jogilag kötelező határozatok kiadására egyedi vagy kollektív megkülönböztetési ügyekben, és azok nyomon követésére a végrehajtás szavatolása céljából.

(4) A tagállamoknak lehetővé kell tenniük az egyenlőséggel foglalkozó szervek számára, hogy a nemzeti jognak megfelelően gyűjtsék a vonatkozó bizonyítékokat és információkat.

(5) Ha az egyenlőséggel foglalkozó szervek jogképessége kiterjed arra, hogy jogilag kötelező döntéseket hozzanak, a tagállamoknak biztosítaniuk kell számukra, hogy megfelelő, hatékony és arányos szankciókat rójanak ki.

(6) Az egyenlőséggel foglalkozó szervekre ruházott jogkörök gyakorlását megfelelő biztosítékoktól kell függővé tenni, beleértve adott esetben a hatékony jogorvoslatot és a jogszerű eljárást. Mindenekelőtt a nemzeti jogban kifejezetten rögzíteni kell a bíróságok előtti jogorvoslati jogot az egyenlőséggel foglalkozó szervek jogilag kötelező erejű határozataival szemben, ha a nemzeti jog alapján rendelkeznek ilyen határozatok meghozatalára vonatkozó hatáskörrel.

Független felmérések

(7) A tagállamoknak fel kell jogosítaniuk az egyenlőséggel foglalkozó szerveket arra, hogy rendszeresen független felméréseket végezzenek. A felmérések hatókörének és kialakításának szavatolnia kell a megkülönböztetésre vonatkozó elegendő mennyiségű alapos és megbízható mennyiségi és minőségi adat összegyűjtését, hogy ennek köszönhetően bizonyítékokra alapozott következtetéseket tartalmazó elemzés készülhessen arról, hogy hol találhatók a legfontosabb kihívások és miként lehet kezelni azokat.

Független jelentések

(8) A tagállamoknak fel kell jogosítaniuk az egyenlőséggel foglalkozó szerveket arra, hogy rendszeresen közzétegyenek független jelentéseket és előterjesszék azokat az érintett állami intézményekhez, beleérve a releváns nemzeti vagy regionális kormányokat és adott esetben parlamenteket. Ezek hatókörének eléggé tágnak kell lennie ahhoz, hogy lehetővé tegye a megkülönböztetéssel kapcsolatos tagállami helyzet átfogó értékelését az egyes lefedett indokok tekintetében.

(9) A magas szintű független jelentések beszerzése érdekében a tagállamoknak fel kell jogosítaniuk az egyenlőséggel foglalkozó szerveket független kutatás végzésére. Ez felölelheti a különösen az alábbiakra vonatkozó adatgyűjtést: a panaszok száma megkülönböztetési indokonként; a közigazgatási eljárások időtartama a panasz benyújtásától az ügy lezárásáig, a közigazgatási eljárások eredménye, valamint az egyenlőséggel foglalkozó szervek bevonásával zajló bírósági ügyek száma és időtartama.

Az egyenlőséggel foglalkozó szervek ajánlásai

(10) A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a közigazgatási szervek a lehetséges mértékben figyelembe vegyék az egyenlőséggel foglalkozó szervek jogszabályokra, szakpolitikára, eljárásokra, programokra és gyakorlatokra vonatkozó ajánlásait. Biztosítani kell, hogy a közigazgatási szervek tájékoztassák az egyenlőséggel foglalkozó szerveket arról, hogy miként vették figyelembe az ajánlásokat, és nyilvánosságra kell hozniuk ezeket az információkat.

Az egyenlőség előmozdítása

(11) Az egyenlőség és a sokszínűség előmozdítása érdekében a tagállamoknak fel kell jogosítaniuk az egyenlőséggel foglalkozó szerveket arra, hogy hozzájáruljanak a megkülönböztetés megelőzéséhez, különösen képzés, tájékoztatás, tanácsadás és iránymutatás nyújtása, valamint az egyenlőségről szóló irányelvek alapján kötelezettségteljesítő intézmények és egyének támogatása, továbbá a lakosságnak szóló, az egyenlőséggel foglalkozó szervek létezésével és a megkülönböztetést tiltó hatályos szabályok tartalmával, valamint a jogorvoslat módjával kapcsolatos tájékoztatás révén.

(12) Ugyanebből a célból a tagállamoknak fel kell jogosítaniuk az egyenlőséggel foglalkozó szerveket arra, hogy nyilvános vitákban vegyenek részt, rendszeres párbeszédet folytassanak a közigazgatási szervekkel, kommunikáljanak a hátrányos megkülönböztetésben részesülő csoportokkal és az érdekeltekkel, valamint előmozdítsák a bevált gyakorlatokat és a pozitív diszkriminációt.

1.2. Függetlenség és eredményesség

1.2.1. Függetlenség

(1) Az egyenlőséggel foglalkozó szervek feladataik független elvégzésének szavatolása érdekében a tagállamoknak olyan elemeket kell mérlegelniük, mint például az említett szervek szervezete, az általános közigazgatási szerkezeten belüli helyük, költségvetési juttatásuk, a források kezelésére irányuló eljárásaik, különös hangsúllyal a személyzet, köztük a vezető beosztású személyek kinevezési és felmentési eljárásaira. E mérlegelés nem érintheti a tagállamok konkrét nemzeti szervezeti felépítését.

(2) A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az egyenlőséggel foglalkozó szervek személyi állománya, beleértve a vezető beosztást betöltő személyeket és az igazgatóság tagjait, nem vehetnek részt a feladataikkal összeegyeztethetetlen tevékenységekben, és hivatali idejük alatt nem végezhetnek semmilyen összeférhetetlen – akár kereső, akár egyéb – tevékenységet.

1.2.2. Források

(1) A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy mindegyik egyenlőséggel foglalkozó szerv számára biztosítják a feladataik hatékony ellátáshoz és jogkörük hatékony gyakorlásához szükséges, emberi, műszaki és pénzügyi erőforrásokat, helyiségeket és infrastruktúrát. A források allokálásakor szem előtt kell tartani a telepített hatásköröket és feladatokat. Az erőforrások kizárólag akkor tekinthetők megfelelőnek, ha lehetővé teszik, hogy az egyenlőséggel foglalkozó szervek hatékonyan, észszerű időn belül, és a nemzeti jogban meghatározott határidőkön belül minden egyes egyenlőségi feladatukat ellássák.

(2) A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az egyenlőséggel foglalkozó szervek személyi állománya kellő létszámú és a készségek, ismeretek és tapasztalatok terén megfelelően képzett legyen ahhoz, hogy megfelelően és hatékonyan ellássa az egyenlőséggel foglalkozó szervek egyes feladatait.

(3) A tagállamoknak fel kell jogosítaniuk az egyenlőséggel foglalkozó szerveket arra, hogy hatékonyan nyomon kövessék saját határozataik, valamint az intézmények, elbíráló szervek és bíróságok megkülönböztetési ügyekkel kapcsolatos határozatainak végrehajtását. Ezért haladéktalanul tájékoztatni kell őket az ilyen döntésekről és az azok végrehajtása érdekében hozott intézkedésekről.

1.2.3. Panasz benyújtás, hozzáférés és hozzáférhetőség

(1) A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy lehetővé tegyék az egyenlőséggel foglalkozó szervekhez történő szóbeli, írásbeli és online panaszbenyújtást a panaszos által választott nyelven, amely az egyenlőséggel foglalkozó szerv elhelyezkedése szerinti tagállamban általános nyelv.

(2) A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az egyenlőséggel foglalkozó szervekhez való panaszbenyújtási eljárás egyszerű és illetékmentes legyen.

(3) A tagállamoknak kötelezővé kell tenniük az egyenlőséggel foglalkozó szervek számára, hogy titoktartást biztosítsanak a tanúknak és a visszaélést bejelentő személyeknek, és lehetőség szerint a panaszosoknak a megkülönböztetéssel kapcsolatosan.

(4) A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy valamennyi személy könnyen hozzáférjen az egyenlőséggel foglalkozó szervek fizikai helyszíneihez, információihoz és kommunikációjához, beleértve az információs technológiákat, valamint szolgáltatásokat és termékeket, például dokumentumokat és audiovizuális anyagokat vagy a lakosságnak szóló vagy annak számára nyitott üléseket vagy eseményeket. E szerveknek mindenekelőtt megközelíthetőeknek kell lenniük a fogyatékossággal élő személyek számára, akik részére emellett biztosítani kell a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményben meghatározott észszerű alkalmazkodást annak szavatolása érdekében, hogy a fogyatékossággal élő személyek másokkal egyenlő mértékben férjenek hozzá az egyenlőséggel foglalkozó szervekhez.

(5) Ha földrajzi vagy más okból szükséges, a tagállamoknak mérlegelniük kell, hogy feljogosítják az egyenlőséggel foglalkozó szerveket helyi és/vagy regionális hivatalaik létrehozására vagy rendszeresen ideiglenes jelenlétet biztosító regionális kapcsolatfelvételi kezdeményezésekre.

(6) A tagállamoknak elegendő költségvetést és forrásokat kell biztosítaniuk az egyenlőséggel foglalkozó szerveknek ahhoz, hogy lehetővé tegyék számukra a közvéleménynek a létezésükről és a megkülönböztetéssel kapcsolatos panaszok benyújtásának lehetőségéről történő tájékoztatására irányuló hatékony ismeretterjesztő tevékenységet.

1.3. Koordináció és együttműködés

(1) Ha több egyenlőséggel foglalkozó szerv létezik ugyanabban a tagállamban, a tagállamoknak fel kell jogosítaniuk azokat arra, hogy rendszeres és hatékony koordinációt alakítsanak ki annak biztosítása érdekében, hogy e szervek következetesen alkalmazzák a megkülönböztetésmentesség elveit. Az egyenlőséggel foglalkozó szervek nem koncentrálhatnak aránytalan mértékben egyes tevékenységekre, háttérbe szorítva más feladatokat. Ha ismeretterjesztő tevékenységet végeznek, a lehetséges mértékben más illetékes szerveket is be kell vonni a közvélemény teljes körű tájékoztatása érdekében.

(2) A tagállamok feljogosítják az egyenlőséggel foglalkozó szerveket arra, hogy hatékony párbeszédet folytassanak ugyanazon tagállam érintett nemzeti hatóságaival és szerveivel. Ez annak biztosítását is jelenti, hogy kellő időben és átláthatóan egyeztetnek az egyenlőséggel foglalkozó szervekkel a megbízatásuk hatálya alá tartozó ügyekkel kapcsolatos szakpolitikáról, jogalkotási javaslatokról és fejleményekről.

(3) A tagállamoknak kapacitást kell biztosítaniuk az egyenlőséggel foglalkozó szerveknek ahhoz, hogy közös felmérések útján európai és nemzetközi szinten együttműködjenek más egyenlőséggel foglalkozó szervekkel és más szervezetekkel.

(4) A tagállamoknak fel kell jogosítaniuk az egyenlőséggel foglalkozó szerveket arra, hogy együttműködjenek a releváns szervekkel. Ez kiterjed a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ egyezmény 33. cikkének (2) bekezdése alapján kijelölt nemzeti keretekre; a nemzeti roma kapcsolattartó pontokra; társadalmi szervezetekre; valamint annak biztosítására, hogy az európai strukturális és beruházási alapok irányító hatóságai a forrásokat nem fordítják megkülönböztetés miatt hibás projektekre.

III. FEJEZET

A TAGÁLLAMOK KÖZLÉSEI

A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy foglaljanak bele a jelen ajánlás figyelembevételének módjára vonatkozó információkat a 2000/43/EK, 2000/78/EK, 2004/113/EK és a 2006/54/EK irányelvek alkalmazásáról szóló közléseikbe.

Kelt Brüsszelben, 2018. június 22-én. a Bizottság részéről Věra JOUROVÁ a Bizottság tagja

(1) A Tanács 2000/43/EK irányelve (2000. június 29.) a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvét alkalmazza (HL L 180., 2000.7.19., 22. o.).

(2) A Tanács 2000/78/EK irányelve (2000. november 27.) a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmódra vonatkozó általános kereteket hoz létre (HL L 303., 2000.12.2., 16. o.).

(3) A Tanács 2004/113/EK irányelve (2004. december 13.) a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvét hajtja végre az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében (HL L 373., 2004.12.21., 37. o.).

(4) Az Európai Parlament és a Tanács 2006/54/EK irányelve (2006. július 5.) a munkavállalási és foglalkoztatási ügyekben az esélyegyenlőség és a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének végrehajtásáról (HL L 204., 2006.7.26., 23. o.).

(5) Az Európai Parlament és a Tanács 2010/41/EU irányelve (2010. július 7.) az önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról és a 86/613/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 180., 2010.7.15., 1. o.).

(6) COM(2008) 426 végleges.

(7) A Tanács 2008/913/IB kerethatározata (2008. november 28.) a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről (HL L 328., 2008.12.6., 55. o.).

(8) Lásd többek között: a Human European Consultancy partnerségben a Ludwig Boltzmann Emberi Jogi Intézettel, 2010. október, A Study on Equality Bodies set up under Directives 2000/43/EC, 2004/113/EC, and 2006/54/EC (Tanulmány a 2000/43/EK, 2004/113/EK és 2006/54/EK irányelvek alapján létrehozott, egyenlőséggel foglalkozó szervekről), 177. oldal, valamint az Egyenlőség Előmozdításával Foglalkozó Szervek Európai Hálózata, 2012. október, Egyenlőséggel foglalkozó szervek. Jelenlegi kihívások.

(9) Human European Consultancy, id. mű, 78., 125., 142. o., valamint az Egyenlőség Előmozdításával Foglalkozó Szervek Európai Hálózata, id. mű, 8. és 17. oldal. Lásd még az Egyenlőség Előmozdításával Foglalkozó Szervek Európai Hálózata, Strategic Role of Equality Bodies (Az egyenlőség előmozdításával foglalkozó szervek stratégiai szerepe), 2009, 43–44. és 52. oldal.

(10) Human European Consultancy, id. mű, 70–145. o, valamint az Egyenlőség Előmozdításával Foglalkozó Szervek Európai Hálózata, id. mű, 8. és 13–20. oldal.

(11) Európai Bizottság, 2006, Catalysts for Change? Equality bodies according to Directive 2000/43/EC – existence, independence and effectiveness (A változás katalizátorai? A 2000/43/EK irányelv szerinti, egyenlőséggel foglalkozó szervek – létezés, függetlenség és eredményesség), 57. o.

(12) Közös jelentés a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelv (faji egyenlőségi irányelv) és a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv (foglalkoztatási egyenlőségi irányelv) alkalmazásáról, COM(2014) 2 final.

(13) Jelentés a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK irányelv alkalmazásáról, COM(2015) 190 final. Ennek szükségességét megemlítette továbbá a nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszerének félidős értékelése (COM(2017) 458 final); az Alapjogi Ügynökség Alapvető jogokról szóló 2017. májusi jelentése; a férfiak és nők egyenlő díjazása elvének az átláthatóság révén történő megerősítéséről szóló bizottsági ajánlás végrehajtásáról szóló jelentés, COM(2017) 671 final.

(14) A férfiak és nők egyenlő díjazása elvének az átláthatóság révén történő megerősítéséről szóló bizottsági ajánlás végrehajtásáról, id. mű; Uniós cselekvési terv 2017–2019 A nemek közötti bérszakadék kezelése, COM/2017/0678 final.

(15) Az Európai Parlament 2015. október 8-i állásfoglalása a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazásáról (2014/2160(INI)).

(16) Az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala (OHCHR), Az ENSZ Közgyűlése A nemzeti emberi jogi intézmények jogállására vonatkozó elvek (A párizsi elvek), 48/134. sz. határozat, 1993. december 20., valamint a Nemzeti Emberi Jogi Intézmények Nemzetközi Koordinációs Bizottsága által az emberi jogok előmozdítása és védelmében elfogadott elvek értelmezésére és végrehajtására vonatkozó általános észrevételek, 2018. február 21-i állapot szerint.

(17) Az Egyenlőség Előmozdításával Foglalkozó Szervek Európai Hálózata, 2016, Az egyenlőséggel foglalkozó szervekre vonatkozó előírások kidolgozása. Equinet munkadokumentum.

(18) Rasszizmus és Intolerancia Elleni Európai Bizottság, 2. sz. felülvizsgált általános politikai ajánlás az egyenlőséggel foglalkozó szervekről a rasszizmus és az intolerancia elleni nemzeti szintű küzdelem érdekében, CRI(2018) 06, elfogadva: 2017. december 7.

(19) C(2016)8600.

(20) A Tanács határozata (2009. november 26.) a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek az Európai Közösség által történő megkötéséről (HL L 23., 2010.1.27., 35. o.).

(21) A 2006/54/EK irányelv alapján négyévente, a 2000/43/EK, 2000/78/EK és 2004/113/EGK irányelvek alapján ötévente.