Fő kérdés (2. szint): Alkalmaz-e a jogalany az uniós forrásokból támogatott pénzügyi eszközök/költségvetési biztosítékok kiválasztása/végrehajtása során a hatályos uniós jogszabályokkal és az elfogadott nemzetközi és uniós standardokkal egyenértékű standardokat, amelyekből következően: a) nem támogat adókikerülésre lehetőséget adó intézkedéseket és b) nem hajt végre műveleteket adózási szempontból nem együttműködő országokban és területeken bejegyzett vagy letelepedett jogalanyokkal? Útmutató Az adókikerülés elleni standardok célja lényegében annak biztosítása, hogy az adók tényleges beszedését biztosító szabályok ne legyenek kikerülhetők: — Az OECD szintjén különösen az átláthatóság és az információcsere elve, valamint az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás ellen végzett munka tartozik ide. — Az EU szintjén az uniós adópolitika és az adókikerülésre vonatkozó uniós szabályozási keret (16) tartozik ide, konkrétabban: az adókikerülés elleni szakpolitikai kötelezettségvállalások (ideértve az adózási szempontból nem együttműködő országokra és területekre vonatkozó uniós politikát is), a társasági adózásra vonatkozó magatartási kódex (káros adóverseny), a különböző irányelvekben foglalt visszaélés elleni intézkedések, a 2016-ban elfogadott, adókikerülés elleni átfogó csomag, valamint az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás elleni szabályok uniós jogi keretbe történő átültetése, valamint a megfelelő irányelvek igazgatási együttműködésre és átláthatóságra vonatkozó uniós szabályai. Ezen adókikerülés elleni standardok értelmében az uniós finanszírozású projekteket nem szabad agresszív adótervezésre használni: struktúrájukat legitim üzleti (nem adózási) szempontok alapján kell kialakítani, és nem használhatják ki az adórendszer kiskapuit vagy az adórendszerek eltéréseit az adófizetési kötelezettségük csökkentésére. A 2018. május 25-i (EU) 2018/822 irányelvben („DAC6”) felsorolt ismertetőjegyek megkönnyítik az adókikerülés vagy az adóvisszaélés jegyeit mutató ügyletek azonosítását, és referenciaként szolgálhatnak az értékelők számára. Annak értékelésekor, hogy a jogalany előzetes átvilágítási eljárásai és szabályai kellően átfogóak-e ahhoz, hogy lehetővé tegyék e pillér követelményeinek teljesítését, a következő elemeket is figyelembe kell venni: a) Az a tény, hogy az adóügyi átvilágítás hatálya kiterjed-e a projektstruktúra érintett jogalanyaira. Például az érintett jogalanyok körének a tényleges tulajdonosokon kívül magában kell foglalnia azokat a jogalanyokat is, amelyekkel a jogalany egy adott projekt kapcsán leszerződik vagy ilyen szerződés alapján közvetett kapcsolatot hoz létre (17). b) A projektstruktúra érintett pénzügyi mozgásai (és azok adóügyi megítélése), ideértve például azt is, hogy az érintett pénzügyi mozgások után ténylegesen adóznak-e (18), és hogy a projektet nem mesterségesen strukturálták-e (19). c) Az i. átláthatósági kritériumokkal, ii. a méltányos adóztatás kritériumaival és iii. az adóalap-erózióra és a nyereségátcsoportosításra vonatkozó kritériumokkal kapcsolatos adóügyi hiányosságok miatt egyes műveletek során felmerülő adókikerülési kockázatok értékelése és mérséklése azon országok és területek esetében, amelyek kötelezettséget vállaltak az EU által azonosított ilyen hiányosságok megszüntetésére (20). d) A jogalany által alkalmazott eljárások abban az esetben, ha új vagy megújított műveleteket kíván végrehajtani olyan országokban vagy területeken bejegyzett vagy letelepedett jogalanyokkal, amelyeket a releváns uniós szakpolitika keretében nem együttműködőként tartanak számon, ideértve például azt, hogy: alkalmazzák-e a vonatkozó tilalmakat; mely projektek tartoznak az eljárások hatálya alá; a jogalany miként határozza meg az új vagy megújított műveletek fogalmát; a vonatkozó tilalmakat attól a pillanattól kezdve alkalmazzák-e az új vagy megújított műveletekre, hogy az országot vagy területet felveszik az uniós jegyzékre, és mely eltérések engedélyezettek e tilalmak alól (21). Az értékelés során az értékelőknek figyelembe kell venniük a Bizottság által közzétett vonatkozó iránymutatásokat, például a finanszírozási és befektetési műveletekre vonatkozó uniós jogszabályok adókikerülés elleni új követelményeiről szóló bizottsági közleményt (C (2018) 1756 final) és annak módosításait.