Az Euratom Ellátási Ügynökség alapszabálya

AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG TANÁCSA,

tekintettel a Szerződés 54. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

ÚGY HATÁROZOTT:

hogy a következők szerint állapítja meg az Euratom Ellátási Ügynökség Alapszabályát:

I. cikk

Elnevezés és célkitűzés

(1) Az 1957. március 25-i az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: Szerződés) 52. és az azt követő cikkei által létrehozott Ügynökség elnevezése Euratom Ellátási Ügynökség (a továbbiakban: Ügynökség).

(2) Az Ügynökség kizárólagos célja azon feladatoknak a végrehajtása, amelyeket a Szerződésben számára meghatároztak. Az Ügynökségre a Szerződés és az Alapszabály rendelkezései vonatkoznak. Az Alapszabály értelmezése során felmerülő minden nehézséget a Szerződésben az Ügynökség számára meghatározott célokra való hivatkozással rendeznek.

II. cikk

Jogállás és jogképesség

(1) Az Ügynökség jogi személyiség.

(2) Az Ügynökség minden tagállamban a legszélesebb körű jogképességet élvezi, amelyet a köz- és magánjog a jogi személyeknek nyújt. Ingó és ingatlan tulajdont szerezhet és idegeníthet el, szerződéseket köthet, tárgyi vagy személyes biztosítékot adhat, brókerként, megbízottként vagy bizományosként járhat el, bíróság előtt eljárhat, választottbírósághoz fordulhat, kereskedelmi ügyleteket köthet és hajthat végre, és olyan szabályokat hozhat, amelyekre feladatainak ellátásához szükség van.

Ezen Alapszabályban megállapított feltételek szerint kölcsönt vehet fel.

(3) Az Ügynökség tevékenységét kizárólag a köz érdekében végzi. Nem nyereségszerző céllal működik.

(4) Az Ügynökség közérdekű jelleggel bír.

III. cikk

Székhely

(1) Az Ügynökség székhelyét abban a városban kell létrehozni, ahol a Bizottság székhelye van.

(2) Az Ügynökség a Bizottság hozzájárulásával képviseleteket hozhat létre.

Saját kezdeményezésére további intézkedéseket hozhat belső szervezetére vonatkozóan, amelyekre a Közösségen belüli és azon kívüli feladatainak végrehajtásához szükség van. Kinevezheti képviselőit és létrehozhat lerakatokat.

IV. cikk

Időtartam

Az Ügynökséget nem határozott időtartamra hozzák létre.

A Szerződés 76. cikke értelmében a VI. fejezet rendelkezéseit az ellátás tekintetében a cikkben megállapított időszak végén megerősítik vagy módosítják.

V. cikk

Tőke

(1) Az Ügynökség tőkéje 2400000 európai elszámolási egység.

(2) A tőke a következő arányban oszlik meg:

Belgium | 8 |

Németország | 28 |

Franciaország | 28 |

Olaszország | 28 |

Hollandia | 8 |

(3) A tőke 10 %-át kitevő hozzájárulást az Alapszabály hatálybalépését követő harminc napon belül kell az Ügynökségnek befizetni. A tőke további hányadainak befizetéséről a Bizottság javaslata alapján a Tanács minősített többséggel határoz. Az Alapszabály értelmében ugyanakkor jogi kötelezettség áll fenn a szükséges mértékű befizetésekre azért, hogy az Ügynökség hitelezői felé teljesíteni tudja vállalt kötelezettségeit. A Tanács határozatáról az aláíró államokat haladéktalanul tájékoztatják. A határozatot követő harminc napon belül kell az Ügynökségnek befizetni a határozatban szereplő hozzájárulást.

(4) A tőkerészesedés nem jelent szavazati jogot, vagy osztalékra, illetve kamatra vonatkozó jogcímet. Az Ügynökség felszámolása esetén a befizetett hozzájárulás névleges összegének visszafizetésére szóló jogot testesíti meg.

(5) Valamennyi hozzájárulást az aláíró tagállam nemzeti valutájában kell teljesíteni.

(6) Amennyiben a tagállam valutájának paritása a fent meghatározott elszámolási egységgel szemben csökken, a tagállam a paritás változásának mértékében módosítja az általa jegyzett tőke összegét oly módon, hogy az Ügynökség számára kiegészítő befizetést eszközöl, amelyet az adott állam valutájában ténylegesen tartott eszközök összegében korlátoznak. A befizetésre két hónapon belül kerül sor.

(7) Amennyiben a tagállam valutájának paritása a fent meghatározott elszámolási egységgel szemben nő, az Ügynökség a paritás változásának mértékében módosítja a tagállam által jegyzett tőke összegét oly módon, hogy visszafizetést eszközöl a tagállam számára, amelyet az adott állam valutájában ténylegesen tartott eszközök összegében korlátoznak. A befizetésre két hónapon belül kerül sor.

VI. cikk

Díjak

(1) Az Ügynökség díjat szab ki, amelynek bevételeit kizárólag az Ügynökség működési költségeinek fedezésére használ fel.

(2) A díjat olyan műveletek esetében számítják fel, amelyekben az Ügynökség szerződések megkötésére vonatkozó elővásárlási jogának vagy szállítási kizárólagos jogának gyakorlásával vesz részt.

(3) A díj mértékét olyan módon határozzák meg, hogy az fedezze az Ügynökség működési költségeit.

A pénzügyi év végén megállapított, a díjbevételből a működési költségek levonása után fennmaradó többletet egy tartalékalapba fizetik be.

Amennyiben a pénzügyi év végén a tartalékalap összege meghaladja az adott évre vonatkozó működési költségeket, a díjtételeket felülvizsgálják annak érdekében, hogy elkerülhető legyen hasonló helyzet bekövetkezése a következő év végén.

(4) A díjtételeket és azok értékelésének és beszedésének módját a Bizottság állapítja meg a Tanáccsal folytatott konzultációt követően és a főigazgató javaslata alapján eljárva, aki azt megelőzően kézhez kapja a X. cikkben említett Tanácsadó Bizottság véleményét.

VII. cikk

Pénzügyi szervezet

(1) Az Ügynökség pénzügyi autonómiával rendelkezik. A kereskedelem alapelvei szerint működik.

(2) Az Ügynökség bármikor átválthatja az egyik tagállam valutájában tartott eszközeit egy másik tagállam valutájára olyan pénzügyi műveletek elvégzése érdekében, amelyek összhangban vannak a Szerződésben meghatározott céljaival és megfelelnek az Alapszabálynak.

Az Ügynökség lehetőség szerint elkerüli az ilyen átváltásokat, amennyiben a szükséges valutában készpénzzel vagy más likvid eszközökkel rendelkezik.

Az Ügynökség azokat a pénzalapokat, amelyekre kötelezettségeinek teljesítése érdekében nincsen azonnal szüksége a következő módon használja fel:

a) befektethet a pénzpiacon;

b) célkitűzéseivel kapcsolatban bármely egyéb pénzügyi műveletet végrehajthat.

Az első albekezdés rendelkezéseinek sérelme nélkül az Ügynökség befektetéseinek kezelésekor nem alkalmaz olyan devizaarbitrázst, amely nem szükséges közvetlenül feladatainak elvégzéséhez.

(3) Az Ügynökség megköveteli a vevőtől, hogy a fizetést olyan valutában teljesítse, amelyre az Ügynökségnek a vonatkozó művelet végrehajtásához szüksége van.

(4) Az Ügynökség szabadon rendelkezhet harmadik országok valutájában lévő pénzalapjairól, amelyek az adott országban kibocsátott kölcsönökből származnak.

(5) Az Ügynökség a feladatai elvégzéséhez szükséges pénzalapokat kölcsönként felveheti a nemzetközi pénzpiacokról.

A Tanáccsal folytatott konzultációt követően a Bizottság meghatározza azt az összeghatárt, amelyen belül az Ügynökség hitelszerződést köthet két évet meg nem haladó futamidőre. A két évet meghaladó futamidejű hitelekre az Ügynökségnek a Bizottságon keresztül meg kell szereznie a Tanács jóváhagyását, amely minden egyes esetben minősített többséggel jár el.

Az Ügynökség egy tagállam pénzpiacán a belföldi hitelekre vonatkozó jogi rendelkezések szerint vehet fel kölcsönt a pénzpiacokon, vagy ha nincsenek erre vonatkozó rendelkezések az adott tagállamban, a hitelfelvételre azt követően kerülhet sor, hogy a tagállam és az Ügynökség között megállapodás jött létre a hitelre vonatkozóan.

A tagállam illetékes hatóságai a beleegyezést csak olyan esetekben tagadhatják meg, ha az adott államban komoly zavar áll elő a pénzpiacokon.

(6) Az Európai Atomenergia-közösség nyújt biztosítékot azokra a kötelezettségekre, amelyeket az Ügynökség ezen Alapszabály alapján vállal.

(7) Az e cikk alá tartozó területeken az Ügynökség a tagállamok illetékes hatóságaival vagy jegybankjaival konzultálva jár el.

VIII. cikk

A Bizottság jogköre

(1) Az Ügynökség a Bizottság felügyelete alatt áll, amely irányelveket bocsát ki számára, és döntései felett vétójoggal rendelkezik.

(2) A vétójog az Ügynökség határozata után hét nappal elévül, kivéve abban az esetben, ha ez időszak alatt a Bizottság vagy annak képviselője fenntartással él. A Bizottság vagy annak képviselője az időszak lejárta előtt lemondhat fenntartással kapcsolatos jogáról.

Amennyiben a Bizottság vagy annak képviselője fenntartással él az előző bekezdésben előírt időszak alatt, a Bizottság végleges állásfoglalást fogad el legkésőbb 15 nappal a fenntartás időpontjától számítva.

E bekezdés rendelkezései nem akadályozzák meg a Szerződés 53. cikke második bekezdésének alkalmazását.

(3) Az Ügynökségnek a Szerződés 53. cikke második bekezdésében említett bármely intézkedését az érintett fél a Bizottság elé terjesztheti a bejelentés kézhezvételétől számított tizenöt napon belül, vagy bejelentés hiányában a közzétételtől számított tizenöt napon belül. Bejelentés és közzététel hiányában az időszak azon a napon kezdődik, amikor az érintett fél tudomást szerez az intézkedésről.

IX. cikk

A főigazgató és a személyzet

(1) A főigazgató felelős az Ügynökség irányításáért. Halála, elbocsátása vagy távolléte esetén, illetve amennyiben más módon akadályozva van feladatai elvégzésében helyette a főigazgató-helyettes jár el.

(2) A főigazgató bírósági és egyéb ügyekben is képviseli az Ügynökséget. A Bizottságnak joga van az Ügynökséget a főigazgató ellen felhozott bármely bírósági eljárásban képviselni.

(3) A főigazgató az általa megfelelőnek ítélt mértékben átruházhatja jogkörét a főigazgató-helyettesre vagy más személyre. Felhatalmazhatja őket, hogy őt egyénileg vagy közösen képviseljék.

A főigazgató vagy a főigazgató-helyettes által delegált jogkört nem vonják vissza kizárólag a jogköröket delegáló személy halála miatt.

(4) A főigazgatót és a főigazgató-helyettest a Bizottság nevezi ki, és szükség esetén a Bizottság menti fel. Nem a Bizottság megbízottjai. A főigazgató és az őt helyettesítő főigazgató-helyettes felelősek a Bizottság felé az Ügynökség irányításáért. Az Ügynökség minden esetben a Bizottság felügyelete alatt áll és az Alapszabály XVI. cikkében megállapított rendelkezések és a Bizottság által kiadott irányelvek szerint elszámolni köteles a Bizottságnak.

X. cikk

A Tanácsadó Bizottság összetétele

(1) Létrejön az Ügynökség Tanácsadó Bizottsága, amely huszonnégy tagból áll.

(2) A bizottsági helyek a következők szerint oszlanak meg a tagállamok között:

Belgium | 3 tag |

Németország | 6 tag |

Franciaország | 6 tag |

Olaszország | 6 tag |

Hollandia | 3 tag |

(3) A Tanács a Tanácsadó Bizottság tagjait a termelők, a felhasználók és a magasan képzett szakértők közül a tagállamok javaslatára és a Bizottság véleményének kézhezvétele után nevezi ki.

Jogi személyek azzal a feltétellel nevezhetők ki a bizottság tagjának, ha a megbízás időtartama alatt őket teljes felhatalmazással rendelkező személy képviseli.

(4) A bizottság tagjait kétéves időszakra nevezik ki. A tagok újraválaszthatók. Amennyiben egy tag lemond, vagy nem képes feladatait ellátni, utódját késedelem nélkül ki kell nevezni a megbízási idő fennmaradó részére.

XI. cikk

A Tanácsadó Bizottság működési feltételei

(1) A Tanácsadó Bizottság véleményezéssel és információnyújtással segíti az Ügynökséget feladatai végrehajtásában. Kapcsolatot teremt egyrészt az Ügynökség másrészt a felhasználók és az érintett ágazatok között.

(2) A főigazgató minden olyan kérdésben konzultálhat a Tanácsadó Bizottsággal, amelyre az Ügynökség jogköre kiterjed.

Legalább tíz bizottsági tag kezdeményezésére a Tanácsadó Bizottság ezekben az ügyekben véleményt is nyilváníthat.

(3) A főigazgató a következő ügyekben történő határozathozatal előtt konzultál a Tanácsadó Bizottsággal:

1. Az Ügynökség tőkéje, akár annak növekedése, akár csökkenése miatt, vagy további tőkejegyzés ügyében (a Szerződés 54. cikkének negyedik bekezdése);

2. Az Ügynökség működési költségeinek fedezetére tervezett ügyleti díjak meghatározásának módszere (a Szerződés 54. cikkének ötödik bekezdése);

3. A keresletnek a kínálattal szemben történő egyensúlyba hozására vonatkozó ügynökségi szabályok felállítása (a Szerződés 60. cikkének hatodik bekezdése);

4. Az Ügynökség által megkövetelt előleg fizetésére vonatkozó irányelvek elkészítése (a Szerződés 61. cikkének második bekezdése);

5. Az Ügynökség kereskedelmi raktárkészletének kialakítására vonatkozó program és annak feltételeinek meghatározása (a Szerződés 72. cikkének első bekezdése);

6. A Szerződés 68. cikke által megtiltott gyakorlat meghatározásának feltételei;

7. A "Különleges hasadóanyagok pénzügyi elszámolása" vezetésére vonatkozó irányelvek (a Szerződés 88. cikke);

8. A Szerződés 171. cikke (2) bekezdésében előírt különleges ügynökségi elszámolás elkészítésének az Ügynökségre háruló része;

9. Az Ügynökség éves mérlegének és jelentésének elkészítése;

10. Az Ügynökség képviseleteinek felállítása;

11. Az Ügynökség felszámolása.

A főigazgató, amennyiben szükséges, meghatározhat egy határidőt a Tanácsadó Bizottság számára véleményének benyújtására; ez a határidő nem lehet kevesebb, mint a Tanácsadó Bizottság elnökének megküldött tájékoztatás érkezésétől számított tíz nap.

Amennyiben ez alatt az időszak alatt nem szerezhető be a Tanácsadó Bizottság véleménye, a főigazgató nem köteles döntését elhalasztani, vagy másik ülést összehívni.

Amennyiben a főigazgató hatáskörébe tartozó és az e cikkben meghatározott ügyekre vonatkozó döntések eltérnek a Tanácsadó Bizottság véleményétől, azokat csak a vélemény kézhezvételétől számított tizenöt nap letelte után hozzák meg.

XII. cikk

Tanácsadó Bizottság – ügyvivők

(1) A Tanácsadó Bizottság minden évben elnököt és két alelnököt választ. Az elnök és az alelnökök újraválaszthatóak.

Az elnök és az alelnökök a bizottság ügyvivői.

(2) Az ügyvivők hívják össze a Tanácsadó Bizottság üléseit a 13. cikk (1) bekezdésének rendelkezései alapján.

A Tanácsadó Bizottság nevében minden szükséges kapcsolatot ők tartanak fenn.

XIII. cikk

Tanácsadó Bizottság – ülések

(1) A Tanácsadó Bizottság összehívására a következők szerint kerül sor:

a) az ügyvivők kezdeményezésére bármikor, amikor véleményük szerint a körülmények úgy kívánják, illetve azokban az esetekben, amikor három hónap eltelt a bizottság utolsó ülése óta;

b) a főigazgató kérésére, különösen amikor a II. cikk (3) bekezdésének rendelkezései szerint a bizottsággal folytatott konzultációra van szükség;

c) a Tanácsadó Bizottság legalább tíz tagjának írásbeli kérelmére, amely meghatározza a napirendre kerülő kérdéseket.

(2) A Tanácsadó Bizottság ülései akkor tekinthetők határozatképesnek, ha a tagok legalább fele jelen van.

Véleménynyilvánításra akkor kerülhet sor, ha azt a jelen lévő vagy képviselt tagok többsége jóváhagyja.

(3) Minden bizottsági tag egy szavazattal rendelkezik. Amennyiben egy tag nem tud részt venni az ülésen, írásban kijelölhet egy másik tagot, hogy nevében szavazzon. Egynél több tag helyett azonban egyetlen tag sem szavazhat.

Írásbeli vagy távirati szavazatokat sürgős esetekben engedélyeznek, hacsak a Tanácsadó Bizottság másként nem határoz.

(4) A főigazgató, a főigazgató-helyettes, vagy az őket képviselő személy részt vesz a Tanácsadó Bizottság ülésein, de nem szavaz. Az ügyvivők látják el a bizottságot a szükséges információkkal és magyarázatokkal. Azonban a Szerződés 194. cikkével összhangban titoktartásra kötelezettek, és vonatkozik rájuk a Biztonsági Szabályzat.

A Bizottság képviselője részt vehet a Tanácsadó Bizottság ülésein, de nem szavaz.

(5) Az ülések jegyzőkönyve nemcsak az elfogadott véleményeket, hanem a megvitatott indítványokat is rögzíti.

A jegyzőkönyvet az elnök és az ülés titkára írja alá, és azt egy külön, a jegyzőkönyveket tartalmazó könyvben gyűjtik össze. A Bizottságnak és a főtitkárnak megküldik a hitelesített másolatokat a vonatkozó okmányok másolataival együtt.

(6) A Tanácsadó Bizottság a Bizottság jóváhagyásával és ennek az Alapszabálynak az alapján saját eljárási szabályzatot fogadhat el.

XIV. cikk

Tanácsadó Bizottság – titkárság

(1) A főigazgató a Tanácsadó Bizottság ügyvivői számára megfelelő titkársági személyzetet biztosít, amelyet egy titkár irányít, aki a Bizottság jóváhagyásával kerül kinevezésre.

(2) A titkárság készíti el a Tanácsadó Bizottság, minden albizottság és az ügyvivők üléseinek jegyzőkönyvét.

(3) A Tanácsadó Bizottság fenntartásának költségeit az Ügynökség viseli.

XV. cikk

Tanácsadó Bizottság – titoktartási kötelezettség

A főigazgatót, a főigazgató-helyettest, az Ügynökség alkalmazottait és a Tanácsadó Bizottság tagjait titoktartási kötelezettség köti a Szerződés 194. cikke értelmében minden birtokukba kerülő, vagy velük közölt, a biztonsági besorolási rendszer alá tartozó tény, információ, ismeret, okmány vagy tárgy tekintetében.

XVI. cikk

(1) A pénzügyi év január 1-jétől december 31-ig tart.

(2) A főigazgató becsléseket készít és fogad el az Ügynökség működési költségeire vonatkozóan; biztosítja a költségvetés végrehajtását.

(3) A becsléseket legkésőbb szeptember 20-ig kell a Bizottságnak benyújtani, amelynek ezen Alapszabály VIII. cikke (2) bekezdésének ellenére egy hónapja van arra, hogy vétójogát gyakorolja.

(4) Minden év december 31-én mérleget készítenek, amelynek melléklete működési költségelszámolást tartalmaz. Ezeket legkésőbb március 1-jéig benyújtják a Szerződés 180. cikkében előírt Könyvvizsgáló Bizottságnak, amely az elszámolásról jelentést tesz a Bizottságnak.

(5) A főigazgató minden évben jelentést készít az előző év tevékenységéről.

(6) A Bizottság legkésőbb május 1-jéig megkapja a mérleget, a működésiköltség-elszámolást, a Könyvvizsgáló Bizottság jelentését és a főigazgató jelentését, és feladatai teljesítését illetően felmentést ad a főigazgató számára.

A fent említett okmányokat minden egyes költségvetés vonatkozásában az előző pénzügyi év elszámolásaihoz kell mellékelni, amelyeket a Bizottság évente benyújt a Tanácsnak és a Közgyűlésnek a Szerződés 180. cikke harmadik bekezdésének rendelkezései szerint.

Kelt Brüsszelben, 1958. november 6-án.

a Tanács részéről

az elnök

S. Balke

Az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 222. cikkének megfelelően az Ügynökség a Bizottság által kijelölt napon kezdi meg tevékenységét.

--------------------------------------------------