1.

Az I. melléklet helyébe a következő szöveg lép: „I. MELLÉKLET A kéknyelvbetegség-ellenőrzési és -megfigyelési programok minimumkövetelményei (hivatkozás a 4. cikkben) 1. Általános követelmények A kéknyelv-betegségre vonatkozó ellenőrzési és megfigyelési programok célja: a) a kéknyelvbetegség-vírus esetleges előretörésének észlelése és; b) adott esetben a vírus bizonyos szerotípusai jelenlétének kizárása egy tagállamban vagy járványügyileg releváns földrajzi területen; vagy c) a szezonálisan kórokozóátvivő-mentes időszak meghatározása (rovartani megfigyelés). A kéknyelvbetegség-ellenőrzési és -megfigyelési programok alkalmazásában a földrajzi referenciaegységet egy 45 × 45 km (kb. 2 000 km2) osztású háló segítségével határozzák meg, kivéve, ha a konkrét környezeti körülmények más méretet indokolnak. Adott esetben a tagállamok a 64/432/EGK irányelv 2p. cikkében meghatározott »területi egységet« vagy az állatbetegségek kódolt formájának és bejelentésük kódjainak a 82/894/EGK tanácsi irányelvnek megfelelően történő meghatározásáról szóló, 2005. március 1-jei 2005/176/EK határozat (1) X. mellékletében meghatározott régiókat is használhatják földrajzi referenciaegységként kéknyelvbetegség-ellenőrzési és -megfigyelési programokhoz. 2. A kéknyelvbetegség-vírus esetleges előretörésének észlelésére irányuló kéknyelvbetegség-ellenőrzési és -megfigyelési programok A kéknyelvbetegség-vírus esetleges előretörésének észlelésére irányuló kéknyelvbetegség-ellenőrzési és -megfigyelési programok magukban foglalják legalább a passzív klinikai megfigyelést és az aktív, laboratóriumi alapú megfigyelést. 2.1. A passzív klinikai megfigyelés olyan hivatalos és megfelelően dokumentált, folyamatos rendszer, melynek célja, hogy észlelje és megvizsgálja a kéknyelv-betegség előfordulásának gyanúját, beleértve a gyanús esetek jelentésére szolgáló korai előrejelző rendszert is. Az állattartóknak és -tulajdonosoknak, valamint az állatorvosoknak azonnal jelenteniük kell minden kéknyelvbetegség-gyanút az illetékes hatóságnak. 2.2. Az aktív, laboratóriumi alapú megfigyelésnek kontrollállatokon végzett, legalább egy szerológiai/virológiai ellenőrzésből – vagy több ilyen kombinálásából –, szerológiai/virológiai felmérésekből, vagy kockázatelemzésen alapuló célzott ellenőrzésből és megfigyelésből álló éves programból kell állnia. — A mintavételre az év során előre meghatározott időközönként kerül sor, de legalább évente egy alkalommal, mégpedig az év azon időszakában, amikor a legnagyobb valószínűséggel észlelhető fertőzés vagy szerokonverzió. — A kéknyelvbetegség-ellenőrzési és -megfigyelési programokat oly módon kell kialakítani, hogy a minták a betegségre fogékony állatoktól származzanak (azaz olyan állatoktól, amelyeket nem oltottak be és amelyek ki vannak téve a kompetens kórokozó-átvivő támadásának), valamint reprezentatívak legyenek a járványügyileg releváns földrajzi terület betegségre fogékony fajai populációjának struktúrájára nézve. — A minta méretét úgy kell kiszámítani, hogy 95 %-os megbízhatósággal észlelni lehessen a megfelelő előfordulási arányt – a célpopulációra vonatkozó ismert kockázatot alapul véve – a járványügyileg releváns földrajzi területen a betegségre fogékony állatok populációjában; A célpopulációra vonatkozó várható előfordulásra vonatkozó tudományos információ hiányában a minta méretét úgy kell megválasztani, hogy 20 %-os előfordulás észlelhető legyen. — Amennyiben a minták nem egyes állatoktól származnak, a minta méretét az alkalmazott diagnosztikai eljárások érzékenységének megfelelően kell kiigazítani. — A laboratóriumi alapú megfigyelést oly módon kell kialakítani, hogy a pozitív ellenőrző vizsgálatokat konkrét, szerotípusra vonatkozó szerológiai/virológiai vizsgálatok kövessék, melyek a járványügyileg releváns földrajzi területen várhatóan előforduló kéknyelvbetegség-szerotípusra vagy szerotípusokra irányulnak, és melyek az előforduló kéknyelvbetegség-szerotípusok meghatározásához szükségesek. 3. A kéknyelvbetegség-vírus bizonyos szerotípusai jelenlétének kizárására irányuló kéknyelvbetegség-ellenőrzési és -megfigyelési programok egy tagállamban vagy járványügyileg releváns földrajzi területen A kéknyelvbetegség-vírus terjedésének kizárására irányuló kéknyelvbetegség-ellenőrzési és -megfigyelési programoknak meg kell felelniük a 2.1. és 2.2. pontban előírt feltételeknek. Az aktív, laboratóriumi alapú megfigyeléshez használt minta méretét úgy kell kiszámítani, hogy 95 %-os megbízhatósággal észlelhető legyen 5 %-os előfordulás (2). Ezen túlmenően: a) valamely járványügyileg releváns földrajzi területnek a korlátozás alá vont körzetből a 6. cikk (2) bekezdésének megfelelő kivonásához, a tagállamnak bizonyítnia kell, hogy a kéknyelv-betegség vírusa az érintett területen legalább két éve – beleértve a kórokozó-átvivő két aktív időszakát – során nem terjedt. A tagállamok benyújtják a Bizottságnak az aktuális kéknyelvbetegség-ellenőrzési és -megfigyelési programokra vonatkozó releváns múltbeli járványügyi információkat és a programok éves eredményeit az elmúlt három évre vonatkozóan, beleértve legalább a következőket: i. a jelenleg folyó felmérések leírása és az elvégzett diagnosztikai vizsgálat típusa (ELISA (agargél-immundiffúziós próba), szérumneutralizácó, PCR (polimeráz láncreakció), vírusizoláció); ii. a mintavételbe kerülő fajok és a betegségre fogékony állatfajonként vett minták száma; szérumminta használata esetén a megvizsgált mintának megfelelő állatok becsült számát kell megadni; iii. a mintákhoz tartozó földrajzi kiterjedés; iv. a mintavétel gyakorisága és időpontjai; v. a pozitív eredmények száma állatfajonként és földrajzi elhelyezkedés szerint. b) valamely »átmenetileg betegségtől mentes területnek« a 7. cikk (2a) bekezdésének megfelelő kijelöléséhez, a tagállamnak bizonyítania kell, hogy a kéknyelv-betegség vírusa az érintett területen legalább egy éve – beleértve a kórokozó-átvivő egy aktív időszakát is – nem terjedt. A tagállamok benyújtják a Bizottságnak az aktuális kéknyelvbetegség-ellenőrzési és -megfigyelési programokra vonatkozó releváns múltbeli járványügyi információkat és a programok eredményeit az elmúlt két évre vonatkozóan, beleértve legalább az a) pont i–v. alpontjaiban szereplő információkat. 4. A szezonálisan kórokozóátvivő-mentes időszak meghatározására (rovartani megfigyelés) irányuló kéknyelvbetegség-ellenőrzési és -megfigyelési programok A szezonálisan kórokozóátvivő-mentes időszak meghatározására irányuló, az V. mellékletben említett rovartani megfigyelésnek meg kell felelnie a következő követelményeknek: a) magában foglal legalább egy olyan aktív, éves programot, amely során állandó helyszínen lévő, beszippantós rovarcsapdák segítségével fogják be a kórokozó-átvivőket, hogy meg lehessen határozni a kórokozó-átvivő populációdinamikáját; b) az előzetesen megállapított protokollokkal összhangban UV-fénnyel felszerelt beszippantós rovarcsapdák használhatók; a rovarcsapdáknak egész éjszaka üzemelniük kell, legalább: — hetente egy éjszakán át a szezonálisan kórokozóátvivő-mentes időszak várható kezdete előtti hónapban, illetve a várható vége előtti hónapban, — havonta egy éjszakán át a szezonálisan kórokozóátvivő-mentes időszakban. A rovarcsapdák működésének első három évében szerzett bizonyítékok alapján a beszippantós rovarcsapdák működési gyakorisága módosítható; c) a szezonálisan kéknyelvbetegség-mentes körzet minden járványügyileg releváns területén legalább egy rovarcsapdát kell elhelyezni. A beszippantós rovarcsapdákban összegyűjtött szúnyogok egy részét olyan szakosodott laboratóriumba kell küldeni, mely képes a gyanított kórokozó-átvivő fajok megszámolására és azonosítására.