HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 136/50

AZ EURÓPAI ÉRTÉKPAPÍR-PIACI HATÓSÁG (EU) 2018/796 HATÁROZATA

(2018. május 22.)

a különbözeti ügyletek Európai Unión belüli átmeneti korlátozásáról a 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 40. cikkével összhangban

AZ EURÓPAI ÉRTÉKPAPÍRPIACI HATÓSÁG FELÜGYELETI TANÁCS,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1095/2010/EU európai parlament és a tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (5) bekezdésére, 43. cikke (2) bekezdésére és 44. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a pénzügyi eszközök piacairól és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 40. cikkére,

tekintettel a 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek egyes fogalommeghatározások, az átláthatóság, a portfóliótömörítés, valamint a termékszintű beavatkozással és a pozíciómenedzsmenttel kapcsolatos felügyeleti intézkedések tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2016. május 18-i 2017/567/EU európai parlamenti és tanácsi felhatalmazáson alapuló rendeletre (3) és különösen annak 19. cikkére,

mivel:

1. BEVEZETÉS

(1) Az utóbbi években az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) és több nemzeti illetékes hatóság észlelte a különbözeten alapuló ügyletek (CFD-k) lakossági ügyfelek számára, EU-szerte történő forgalmazásának, terjesztésének vagy értékesítésének gyors terjedését. A CFD-k eredendően kockázatos és összetett termékek, melyekkel gyakran spekulatív céllal kereskednek. Az ESMA és a nemzeti illetékes hatóságok azt is megfigyelték, hogy ezeket a termékeket egyre agresszívebb marketingmódszerekkel kínálják a lakossági ügyfeleknek, továbbá, hogy az átlátható tájékoztatás hiánya miatt a lakossági ügyfelek nem tudják megérteni e termékek mögöttes kockázatát. Az ESMA és a nemzeti illetékes hatóságok általános aggodalmuknak adtak hangot azzal kapcsolatban, hogy egyre több lakossági befektető kereskedik ezekkel a termékekkel és szenved el veszteségeket. Ezeket az aggályokat alátámasztja az Unió különböző részeiből, lakossági ügyfelektől érkezett panaszok számossága, mely ügyfeleket jelentős károk értek a CFD-kkel folytatott kereskedés során.

(2) A befektetővédelemmel kapcsolatos jelentős aggodalmak több, nem kötelező erejű ESMA-fellépéshez vezettek. 2015 júniusa óta az ESMA koordinálja egy közös csoport tevékenységét, mely munkacsoportot azért hoztak létre, hogy megoldást találjanak a lakossági ügyfelek számára határon átnyúló módon, EU-szerte CFD-ket, bináris opciókat és egyéb spekulatív termékeket kínáló, ciprusi székhelyű szolgáltatókhoz kapcsolódó problémákra (4). Továbbá, 2015 júniusa óta az ESMA koordinálja az ESMA és az illetékes nemzeti hatóságok képviselőiből álló munkacsoport tevékenységét, melynek célja, hogy nyomon kövesse a lakossági piacon kínált CFD-ket és bináris opciókat, valamint hogy az egész Unióban előmozdítsa az egységes felügyeleti megközelítéseket ezen a területen. Emellett az ESMA támogatja az Unión belüli felügyeleti konvergenciát a CFD-k lakossági ügyfeleknek történő nyújtása terén, ennek érdekében közzétett egy véleményt (5), valamint több Kérdések és válaszok (6) összeállítást a 1095/2010/EU rendelet 29. cikke alapján. Végül, az ESMA figyelmeztetéseket (7) is közzétett, melyekben kiemelte aggályait többek között a CFD-k és bináris opció lakossági ügyfelek számára történő, ellenőrzés nélküli nyújtása révén felmerülő kockázatok kapcsán. Bár ezek a lépések jártak pozitív hatásokkal (8), az ESMA úgy véli, hogy továbbra is fennállnak a jelentős befektetővédelmi aggályok.

(3) 2018. január 18-án az ESMA felhívást tett közzé a CFD-k és bináris opciók lakossági ügyfelek számára történő forgalmazására, terjesztésére vagy értékesítésére vonatkozó potenciális termékintervenciós intézkedéseivel kapcsolatos (9) vélemények megismerése érdekében (a „felhívás bizonyítékok benyújtására”). A konzultáció 2018. február 5-én zárult le. Az ESMA közel 18 500 (10) választ kapott. A válaszok közül 82 szolgáltatóktól, szakmai szervezetektől, CFD-k és/vagy bináris opciók terén érdekelt tőzsdéktől és brókerektől, 10 fogyasztói érdekképviseletektől érkezett, a fennmaradó válaszokat pedig magánszemélyek adták. A magánszemélyektől érkezett válaszok túlnyomó többségét a CFD-kkel és/vagy bináris opciókkal foglalkozó szolgáltatók segítették elő és továbbították. A bizonyíték benyújtására vonatkozó felhívás nyomán a válaszadók első kategóriája, különösen a termékszolgáltatók általános aggályt fogalmaztak meg azzal kapcsolatban, hogy a tervezett intézkedések miatt csökkenhetnek a bevételeik, illetve aggasztónak találták az intézkedések végrehajtásával kapcsolatban jelentkező költségeiket is. Továbbá számos magánszemély válaszadó is aggodalmát fejezte ki, elsősorban amiatt, hogy a tervezett tőkeáttételi limitek túl alacsonyak.

(4) Az ESMA kellőképpen figyelembe vette a fenti aggályokat. Ugyanakkor, miután szembeállította ezeket a véleményeket a feltárt jelentős befektetővédelmi aggállyal, amit megerősítettek a fogyasztók képviselőitől és magánszemélyektől érkezett, a javasolt intézkedéseket támogató, sőt szigorúbb intézkedéseket javasló válaszok, az ESMA úgy látja, hogy szükség van a CFD-k lakossági ügyfelek számára történő forgalomba hozatalára, forgalmazására vagy értékesítésére vonatkozó ideiglenes korlátozások bevezetésére a 600/2014/EU rendelet 40. cikkével összhangban.

(5) A 600/2014/EU rendelet 40. cikkének megfelelően meghozott intézkedést, megfelelő időközönként, de legalább három havonta felül kell vizsgálni. Az intézkedés felülvizsgálata során az ESMA megvizsgálja az esetleg felmerülő az intézkedést megkerülő gyakorlatokat. Ha az intézkedést három hónap elteltével nem hosszabbítják meg, lejár.

(6) Az egyértelműség kedvéért, a jelen határozatban használt fogalmak ugyanazon jelentéssel bírnak, mint a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (11) és a 600/2014/EU rendeletben, a származtatott termékek meghatározását is ideértve.

(7) Az ESMA átmeneti korlátozása megfelel a 600/2014/EU rendelet 40. cikkében meghatározott feltételeknek, az alább részletezett okoknál fogva.

2. A LAKOSSÁGI CFD-PIAC ISMERTETÉSE ÉS A JELENTŐS BEFEKTETŐVÉDELMI AGGÁLY FENNÁLLÁSA (A 600/2014/EU RENDELET 40. CIKKE (2) BEKEZDÉSÉNEK a) PONTJA)

(8) A Határozat azokra a CFD-kre vonatkozik, melyek készpénzben teljesített származtatott ügyletek, és céljuk, hogy a jogosult számára (rövid vagy hosszú) kitettséget hozzanak létre a mögöttes eszköz árának, szintjének vagy értékének változásával szemben. A CFD-k között szerepelnek többek között a gördülő azonnali devizaügyletek (rolling spot forex products) és a pénzügyi különbözetre spekulálás (spread bet). Ez a határozat nem vonatkozik az opciós ügyletekre, határidős ügyletekre, swapügyletekre és határidős kamatláb-megállapodásokra.

(9) A felhívás válaszadóinak egy része további f tájékoztatást kért az intézkedés köréről. Egyes válaszadók felvetették, hogy az ESMA által a felhívásban használt CFD-definíció kifejezetten kizárja az értékpapírosított származékos termékeket az intézkedés hatásköréből, míg mások a CFD-k és egyéb befektetési termékek közötti hasonlóságra hívták fel a figyelmet és e termékekre is ugyanilyen intézkedéseket kértek.

(10) Az ESMA megerősíti, hogy e határozat kizárólag a CFD-kre terjed ki. Az opciós utalványok és turbo certifikátok nem tartoznak az intézkedés hatálya alá. Az ESMA elismeri, hogy vannak hasonlóságok a CFD-k, az opciós utalványok és turbo certifikátok között, de a termékek számos szempontból különböznek egymástól. Az ESMA figyelemmel fogja kísérni, hogy hasonló, a lakossági ügyfelek szempontjából káros következmények kialakulnak-e Európa-szerte, és szükség esetén megteszi az indokolt lépéseket. Az olyan értékpapírosított származtatott termékek, melyek CFD-k, nincsenek kifejezetten kizárva a CFD-k fogalmából. Bár az ESMA jelenleg nem tud értékpapírosított CFD-k létezéséről, az értékpapír-csomagolás és egy kereskedési helyszínen való forgalmazhatóság nem változtatja meg a CFD alapvető jellemzőit. Ha ilyen termékek bevezetésre kerülnének, azok e határozat hatálya alá tartoznának.

(11) Valamely mögöttes eszközosztály árának, szintjének vagy értékének változásával szemben kitettséget kínáló CFD-k néhány országban évek óta léteznek, mint spekulatív, szűk ügyfélkörnek kínált rövid lejáratú befektetési termék. Az elmúlt években azonban számos illetékes nemzeti hatóság fogalmazott meg aggályt annak kapcsán, hogy a lakossági piacon egyre inkább terjed a CFD-k forgalmazása, annak ellenére, hogy ezek komplex termékek, és nem megfelelőek a lakossági ügyfelek nagy többsége számára. Több illetékes nemzeti hatóságtól kapott információk alapján az ESMA a tőkeáttétel mértékének emelkedését is tapasztalta a lakossági ügyfeleknek kínált ilyen típusú termékek esetében, valamint az ügyfelek ilyen termékekbe történő befektetéseken elszenvedett veszteségeinek növekedését is (12). Ezeket az aggályokat súlyosbítja, hogy a CFD-ket forgalomba hozó, forgalmazó vagy értékesítő szolgáltatók gyakran agresszív marketingtechnikákat és nem megfelelő gyakorlatt követnek, mint például pénzfizetések kilátásba helyezése, pénzügyi vagy nem pénzügyi előnyök ígérete vagy a kockázatok nem megfelelő ismertetése.

(12) Ezek az aggályok több országban felmerültek, és több illetékes nemzeti hatóság közlése szerint a lakossági ügyfelek többsége általában veszteséget szenvedett el (13). A fenti problémák kezelése érdekében egyes illetékes nemzeti hatóságok intézkedéseket léptettek életbe ezen a területen (14). Azonban többek között az ilyen tevékenységek határokon átnyúló jellege miatt az ESMA átmeneti korlátozása a legmegfelelőbb és leghatékonyabb eszköz a jelentős befektetővédelmi aggályok kezelésére és annak biztosítására, hogy Unió-szerte a befektetővédelem egységes minimum szintje érvényesüljön, a 600/2014/EU rendelet 40. cikkében lefektetett feltételekkel összhangban.

(13) A 600/2014/EU rendelet 40. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett feltétel, hogy, többek között, komoly befektetővédelmi aggályoknak kell fennállniuk. Annak eldöntéséhez, hogy fennállnak-e komoly befektetővédelmi aggályok, az ESMA értékelte az (EU) 2017/567 felhatalmazáson alapuló rendelete 19. cikkének (2) bekezdésében felsorolt kritériumokat és tényezőket. A vonatkozó kritériumok és tényezők figyelembevételét követően, az ESMA arra a következtetésre jutott, hogy komoly befektetővédelmi aggályok állnak fenn az alábbi okok miatt.

2.1 A CFD-k összetettségének és átláthatóságának mértéke

(14) CFD-k összetett termékek (15), melyeket általában nem kereskedési helyszínen forgalmaznak. Az ilyen termékek árazása, kereskedési feltételei és elszámolása nem szabványosított, ez pedig nehezíti a lakossági ügyfelek számára a termékek feltételeinek megértését. Emellett a CFD-szolgáltatók gyakran elvárják ügyfeleiktől, hogy tudatában legyenek annak, hogy a CFD értékének meghatározásához használt referenciaárak eltérhetnek az azon a piacon elérhető ártól, ahol a mögöttes eszközzel kereskednek, így a lakossági ügyfelek nehezen tudják ellenőrizni és igazolni a szolgáltatótól kapott árak helytállóságát.

(15) A CFD-k kereskedelmére vonatkozó költségek és díjak összetettek és a lakossági ügyfelek számára nem átláthatók. Különös nehézséget okoz, hogy a lakossági ügyfelek jellemzően nehezen tudják megérteni és felmérni a CFD várható teljesítményét, figyelembe véve a tranzakciós díjak teljesítményre gyakorolt hatásából fakadó komplexitást is. A CFD-k esetében a tranzakciós díjat általában az ügylet teljes nominális értéke alapján számítják, ezért a befektetők magasabb tőkeáttétel esetében magasabb tranzakciós díjat fizetnek a befektetett összeghez képest. A tranzakciós díjakat általában az ügyfél által befizetett kezdeti marginból vonják le, és a magas tőkeáttétel olyan helyzetet eredményezhet, ahol az ügyfél a CFD megnyitásának időpontjában jelentős veszteséget tapasztal a kereskedési számláján, melynek oka a magas tranzakciós díjak alkalmazása. Mivel a magasabb tőkeáttétel esetében a tranzakciós díjak az ügyfél kezdeti marginjának nagyobb részét emésztik fel, a befektetőnek a nyereség eléréséhez többet kell keresnie a kereskedési ügyleten. Ez csökkenti a befektető esélyét arra, hogy a tranzakciós díjak nélkül számítva nyereséget érjen el, így a befektetők veszteségkockázata emelkedik.

(16) A tranzakciós díjak mellett árkülönbözetek (spread) és egyéb különböző finanszírozási költségek és díjak is alkalmazásra kerülhetnek (16). Ilyenek lehetnek a jutalékok (általános jutalék vagy minden ügylet után számított, vagy a CFD-számla nyitásánál és zárásánál felszámított jutalék) és/vagy számlavezetési díjak. Finanszírozási költségeket rendszerint a CFD nyitva tartására is felszámítanak, például napi vagy overnight (egynapos) díjak formájában, amihez felár is társulhat. A különböző költségek és díjak száma és bonyolultsága, valamint ezek hatása a befektető kereskedési teljesítményére hozzájárul ahhoz, hogy a CFD-k nem kellően átláthatóak a lakossági ügyfelek számára a megalapozott befektetési döntés meghozásához.

(17) Az összetettség másik forrása a veszteségkorlátozó (stop loss) megbízások alkalmazása. Ez a termékjellemző azt a félrevezető benyomást keltheti a lakossági ügyfelekben, hogy a veszteségkorlátozó megbízás garantálja az ügylet általuk megadott áron való végrehajtását (a veszteségkorlátozási szinten). Ezzel szemben a veszteségkorlátozó megbízások nem a védelem szintjét garantálják, hanem „piaci megbízás” indítását akkor, amikor a CFD ára eléri az ügyfél által meghatározott szintet. Ennek megfelelően az ügyfél által megkapott ár (végrehajtási ár) eltérhet a veszteségkorlátozási megbízás során meghatározott ártól (17). Bár a veszteségkorlátozó rendelkezések nem kizárólag a CFD-kre jellemzők, a tőkeáttétel megnöveli a befektető marginjának érzékenységét a mögöttes eszköz árának változásaira, ami növeli a hirtelen veszteségek kockázatát és azt jelenti, hogy a hagyományos kereskedési korlátok, mint a veszteségkorlátozás is, nem elegendőek a befektetővédelmi aggály kezeléséhez.

(18) A CFD-k összetettségének másik jelentős eleme az érintett mögöttes eszköz piacából fakadhat. Például devizakereskedés esetében a befektető egyik valuta másikkal szembeni árfolyamára spekulál. Ha ezek közül egyik sem az a valuta, amelyet az ügyfél a CFD-pozíció megnyitására használt, akkor az ügyfél által kapott hozam attól függ, hogy az ügyfél milyen lépéseket tett meg e három valuta mozgásának értékelésére. Ez azt jelenti, hogy minden érintett valutát magas szinten kell ismerni ahhoz, hogy az ilyen valutakereskedés bonyolultságát sikerrel átlássák. A lakossági ügyfelek általában nem rendelkeznek ezzel a tudással.

(19) A kriptodevizákat mögöttes eszközként használó CFD-k külön és jelentős aggályokat vetnek fel. A kriptodevizák viszonylag újkeletű eszközosztályt alkotnak, amely komoly kockázatokat rejt a befektetők számára. Az ESMA és más szabályozó hatóságok ismételten figyelmeztettek (18) a kriptodevizákba történő befektetés kockázataira. A kriptovadevizákra vonatkozó CFD-k esetében is érvényes számos aggály. Ezek azért merülnek fel, mert a lakossági ügyfelek általában nem látják át, hogy milyen kockázattal jár egy különösen volatilis és viszonylag új eszközosztályra történő spekuláció, amit súlyosbít a tőkeáttétellel történő kereskedés, mivel ez esetben nagyon rövid időszakon belül kell reagálnia az ügyfélnek. A kriptodevizák mint eszközosztály konkrét jellemzői miatt e határozatban foglalt intézkedések folyamatos nyomon követésére és indokolt esetben felülvizsgálatára van szükség.

(20) A termék nagyfokú bonyolultsága, az átláthatóság alacsony szintje, a kockázat jellege és a mögöttes eszköz típusa alátámasztják azt, hogy az ilyen CFD-k kapcsán jelentős befektetővédelmi aggály merül fel.

2.2 A CFD-k egyedi jellemzői és alkotóelemei

(21) A CFD-k fő jellemzője, hogy tőkeáttétellel működhetnek. Bár a tőkeáttétel megnövelheti a befektetők lehetséges nyereségét, a lehetséges veszteséget is megemelheti. Az illetékes nemzeti hatóságok megjegyezték, hogy Unió-szerte a CFD-k esetében alkalmazott tőkeáttétel mértéke 3:1 és 500:1 között mozog (19). A lakossági ügyfelek vonatkozásában, a tőkeáttétel inkább növelheti egy nagyobb veszteség valószínűségét, mint egy nagyobb nyereségét, az alább ismertetett okokból.

(22) A tőkeáttétel azáltal befolyásolja a befektetés teljesítményét, hogy megnöveli a lakossági ügyfeleknek felszámított tranzakciós díjak hatását (20).

(23) A tőkeáttételes termékekkel folytatott kereskedés másik kockázata, a magas tőkeáttétel és az automatikus biztosítékzárás gyakorlata közötti kölcsönhatáshoz kapcsolódik. A jellemzően használt szerződéses feltételek alapján a CFD-szolgáltatók szabadon dönthetnek arról, hogy automatikusan zárják egy befektető számláját, ha a befektető nettó tőkéje a befektető által a CFD-pozíció(k) nyitásához befizetendő kezdeti margin egy meghatározott százalékára csökken (21).

(24) A magas tőkeáttétel és az automatikus biztosítékzárás közötti kölcsönhatás azt eredményezi, hogy megnő annak a valószínűsége, hogy a CFD-szolgáltató az ügyfél pozícióját rövid időn belül automatikusan zárja, vagy az ügyfélnek további letétet kell elhelyeznie annak reményében, hogy a vesztes pozíció megfordul. A magas tőkeáttétel megnöveli annak a valószínűségét, hogy az ügyfél nem rendelkezik elegendő letéttel a nyitott CFD-pozícióihoz, mivel ennek révén az ügyfél pozíciója érzékenyebb a mögöttes eszköz árának az ügyfél számára kedvezőtlen irányú csekély elmozdulásaira.

(25) Az ESMA megjegyzi, hogy úgy tűnik, a piaci gyakorlatban a CFD-szolgáltatók főként abból a célból vezették be az automatikus biztosítékzárást, hogy könnyebben kezelhessék ügyfeleik kitettségeit és saját hitelkockázatukat azáltal, hogy az ügyfél pozícióját már azelőtt lezárják, hogy a befektető tőkéje elégtelenné válna a fennálló kitettség fedezésére. Emellett az automatikus biztosítékzárás a befektetőknek is biztosít bizonyos védelmet, mivel csökkenti – bár nem szünteti meg – annak kockázatát, hogy elveszítheti a kezdeti margin teljes összegét vagy akár annál többet is (különösen magas tőkeáttétel esetén).

(26) Egyes illetékes nemzeti hatóságok arról számoltak be az ESMA-nak (22), hogy az automatikus biztosítékzárást életbe léptető szint a különböző CFD-szolgáltatóknál nem egységes (23). Azok a CFD-szolgáltatók, melyek ügyfelei általában alacsonyabb értékű megbízásokat adnak és akik általában közvetlenül szerződő félként szerepelnek a befektetők ügyleteinél, korábban az automatikus biztosítékzárás határát a kezdeti margin 0 és 30 %-a között határozták meg. Ha a befektető tőkéjét 0-hoz közeli értékre hagyja csökkeni, azzal a szolgáltató megnöveli annak kockázatát, hogy az ügyfele többet veszít, mint a befektetett összeg. Egyes illetékes nemzeti hatóságok észlelték azt is, hogy elfogadott piaci gyakorlat az automatikus biztosítékzárás számlánként történő alkalmazása (24). Ez azt jelenti, hogy a minimális letéti követelményeket a befektető CFD számlához kapcsolódó minden valamennyi nyitott pozíciójához szükséges összesített letéti követelmény alapján alkalmazzák, több különböző eszközosztály jelenléte esetén is. Így lehetőség van arra, hogy az ügyfél számláján a nyereséges pozíciók ellentételezzék a veszteséges pozíciókat.

(27) A kapcsolódó tőkeáttételi kockázat abban áll, hogy az ügyfelek annak a veszélynek vannak kitéve, hogy több pénzt veszítenek, mint amennyit befektettek. Ez kulcsfontosságú kockázat, amit a lakossági ügyfelek nem biztos, hogy megértenek, még az írásos figyelmeztetések ellenére sem. Az ügyfél által befizetett margin az ügyfél pozíciójának alátámasztására szolgáló biztosíték. Ha például a mögöttes eszköz ára befizetett kezdeti margint meghaladó mértékben az ügyfél pozíciója ellen mozdul el (25), akkor az ügyfél a CFD-kereskedési számláján található összegnél nagyobb veszteségeket szenvedhet még azt követően is, hogy minden más nyitott CFD pozícióját lezárták. Egyes illetékes nemzeti hatóságok arról számoltak be, hogy több lakossági ügyfél jelentős összegeket veszített, amikor 2015 januárjában a svájci frank árfolyamának rögzítését megszüntették (26). Számos lakossági ügyfél nem volt tudatában annak, hogy több pénzt veszíthet annál, mint amennyit befektetett (27).

(28) A magas tőkeáttétellel történő kereskedés megnöveli az árfolyamcsúszás (gapping) hatását az erős piaci volatilitás idején (például a sterling összeomlása és a svájci frank árfolyamrögzítésének megszüntetése esetében). Árfolyamcsúszás akkor történik, amikor a mögöttes eszköz árában hirtelen elmozdulás következik be. Az árfolyamcsúszás nem kizárólag a CFD-ket jellemzi, de az ilyen eseményekhez köthető kockázatot súlyosbítja a magas tőkeáttétel. Árfolyamcsúszás esetén a veszteséges oldalon álló ügyfél esetleg nem tudja az általa kíván áron lezárni a nyitott CFD-t, ami magas tőkeáttétel mellett jelentős befektetői veszteséget (28) eredményezhet. Például a 2015-ös svájcifrank-sokk esetében lakossági ügyfelek az eredetileg befektetett összegnél jelentősen többet veszítettek (29).

(29) A lakossági ügyfeleknek kínált gyakran magas tőkeáttétel és egyes mögöttes eszközök volatilitása a befektetés teljesítményét befolyásoló tranzakciós költségek alkalmazásával együtt az ügyfél befektetési pozíciójának gyors változását eredményezheti. Ennek következtében az ügyfélnek gyorsan kell cselekedni a kockázati kitettség kezelésére, ehhez további biztosítékot kell elhelyeznie, hogy elkerülje a pozíció automatikus lezárását. Ilyen esetben a magas tőkeáttétel következtében a lakossági ügyfelek igen rövid idő alatt komoly veszteségeket szenvedhetnek el, ami tovább súlyosbítja annak kockázatát, hogy az ügyfelek többet veszítenek, mint amennyit a CFD-ügyletekre tőkeként befizettek.

(30) A fenti tényezők megerősítik, hogy az ilyen CFD-kkel kapcsolatban jelentős befektetővédelmi aggályok állnak fenn.

2.3 A potenciális hátrányos következmények nagysága és a befektetőnek biztosított várható hozam vagy nyereség és az azzal összefüggő kockázatok közötti aránytalanság mértéke

(31) Az illetékes nemzeti hatóságoktól az ESMA-hoz érkezett alábbi információk azt jelzik, hogy Unió-szerte növekszik a CFD-ügyletekbe fektető lakossági ügyfelek száma és az ilyen termékeket kínáló szolgáltatók száma is: i. a legtöbb illetékes nemzeti hatóság arról számolt be az ESMA-nak, hogy a joghatóságuk alatt engedélyezett szolgáltatók kínálnak CFD-ket lakossági ügyfeleknek (30). Csaknem valamennyi illetékes nemzeti hatóság azt közölte, hogy más tagállamban honos, európai útlevéllel rendelkező CFD szolgáltatók értékesítenek CFD-ket országukban (31). Néhány illetékes nemzeti hatóság azt is megemlítette, hogy egyes CFD-szolgáltatók fiókok vagy meghatalmazottak révén működnek a fogadó országban (32); ii. a Ciprusi Értékpapír- és Tőzsdebizottság („CY-CySEC”), a ciprusi illetékes nemzeti hatóság és a Financial Conduct Authority („UK-FCA”), az Egyesült Királyság illetékes nemzeti hatósága jelezte, hogy növekedett azoknak a CFD-szolgáltatóknak a száma, amelyek ilyen termékek lakossági ügyfeleknek történő, határokon átnyúló szolgáltatására szakosodtak, Ciprus esetében 103-ról 138-ra, az Egyesült Királyság esetében pedig 117-ről 143-ra emelkedett az ilyen szolgáltatók száma a 2016 és 2017 közötti időszakban; iii. az UK-FCA jelezte továbbá, hogy nőtt a CFD-ket kínáló befektetési vállalkozás engedélyezése iránti kérelmek száma. Az olyan új piacokon, mint Görögország, Magyarország, Portugália és Szlovákia, szintén emelkedést tapasztaltak a CFD-ket kínáló befektetési vállalkozás engedélyezése iránti kérelmek számában (33);

(32) E termékek esetében az aktív ügyfelek száma képlékeny a CFD ügyfélszámlák viszonylag rövid életciklusa és a tevékenységek határokon átnyúló jellege miatt. Az ESMA által több illetékes nemzeti hatóságtól beszerzett adatok alapján (34) az ESMA becslése szerint a EGT-ben székhellyel rendelkező CFD- és bináris opció-szolgáltatóknál lévő lakossági kereskedési számlák száma a 2015-ös (35) 1,5 millióról 2017-re (36) mintegy 2,2 millióra emelkedett;

(33) A lakossági ügyfelek által benyújtott panaszok szintén a fogyasztókkal kapcsolatos aggályok létét jelzik (37);

(34) Az illetékes nemzeti hatóságok (38) arról az aggodalmukról számoltak be az ESMA-nak, hogy amint egyes nemzetek piacain korlátozásokat vezetnek be nemzeti intézkedések révén (például Belgiumban (39) és Franciaországban (40)), a CFD-szolgáltatók más tagállamokban keresnek ügyfeleket.

(35) A CFD-kbe fektető lakossági ügyfelek befektetési eredményeinek illetékes nemzeti hatóságok által végzett, alább ismertetett vizsgálatai azt mutatják, hogy ezekben a tagállamokban az ilyen termékekbe fektető lakossági ügyfelek túlnyomó többsége veszteséget szenved el a kereskedés során: i. a CY-CySEC 18 jelentős CFD-szolgáltató lakossági ügyfélszámláiból (mintegy 290 000 ügyfélszámla) vett mintát elemzett a 2017. január 1. és 2017. augusztus 31. közötti időszakra. Megállapította, hogy átlagosan az ügyfélszámlák 76 % szenvedett el veszteséget az adott időszakban, míg az ügyfélszámlák mintegy 24 %-a ért el nyereséget. A számlánkénti átlagos veszteség 1 600 euró körül volt. ii. a Comisión Nacional del Mercado de Valores („ES-CNMV”), a spanyol illetékes nemzeti hatóság úgy találta, hogy a lakossági ügyfelek mintegy 82 %-a (41) szenvedett veszteséget a 2015 eleje és 2016 vége közötti 21 hónapos időszakban. Egy lakossági ügyfél átlagosan 4 700 eurót veszített (42); iii. az Autorité des marchés financiers („FR-AMF”), a francia illetékes nemzeti hatóság megállapította, hogy a lakossági befektetők több mint 89 %-a volt kénytelen veszteséget elkönyvelni a 2009 és 2013 közötti négyéves időszakban és az egy lakossági befektetőre jutó átlagos veszteség 10 887 eurót tett ki (43). Továbbá, az FR-AMF által az ombudsmani hivataltól beszerzett adatok arról tanúskodnak, hogy a CDF-ék kapcsán panaszt benyújtó személyek átlagos éves vesztesége 15 207 euró volt 2016-ban. Az ombudsman megjegyezte továbbá, hogy különösen 2016-ban és 2017-ben a felügyelet alá tartozó szolgáltatók gyakorlata még agresszívebbé vált, és egyre inkább az olyan befektetők kerültek célpontba, akikről valószínűsíthető, hogy jelentős összegeket fognak befizetni. Több panasz érkezett zaklatás és manipuláció miatt, ahol a panaszosok jelentős megtakarításokkal rendelkeztek. A francia ombudsman előtt 2016-ban lezajlott közvetítési eljárások is azt támasztják alá, hogy az átlagosan visszatérített összeg 11 938 euróra nőtt, az ügyek fele pedig 5 000 euró feletti összeget érintett. Az egyes befektető által elszenvedett veszteségek közül a legmagasabb 90 000 euró volt, az érdemben, azaz az engedéllyel rendelkező vállalkozások bevonásával rendezett ügyekben az összesített kár meghaladta az 1 millió eurót. Az FR-AMF is azt állapította meg, hogy (az ügyletek száma, átlagos ügyletméret vagy összes volumen tekintetében) a legtöbbet kereskedő lakossági befektetők veszítik a legtöbbet. Ugyanez vonatkozik azokra, akik hosszabb ideig folytatják a kereskedést, ami azt jelzi, hogy nincs tanulási görbe; iv. a Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga („HR-HANFA”), a horvát illetékes nemzeti hatóság az egyik CFD-ket kínáló horvát befektetési vállalkozásnál ügyfelenként vizsgálta a veszteséget. A vizsgálat 267 lakossági ügyfél veszteségeit, illetve nyereségeit elemezte a 2016 januárjától szeptemberéig terjedő kereskedési időszakban. A HR-HANFA megállapította, hogy az időszakban az ügyfelek összes vesztesége mintegy 1 017 900 eurót, az összes nyereségük pedig mintegy 420 000 eurót tett ki; v. a Central Bank of Ireland („IE-CBI”), az ír illetékes nemzeti hatóság tematikus vizsgálatot folytatott le 2015-ben, ami azt mutatta, hogy a 2013 és 2014 között CFD-ügyleteket kötött lakossági ügyfelek 75 %-a veszteséget szenvedett, az átlagos veszteség ezeknél az ügyfeleknél 6 900 euró volt. A legnagyobb írországi CFD-szolgáltatóktól vett minta alapján végzett a korábbi vizsgálatot nyomon követő ellenőrzés arra a következtetésre jutott, hogy a 2015 és 2016 közötti kétéves időszakban a lakossági ügyfelek 74 %-a veszített, az átlagos veszteség pedig 2 700 euró volt (44). vi. a Commisione Nazionale per le Società e la Borsa („IT-CONSOB”), az olasz illetékes nemzeti hatóság 2015-ben végzett felmérése azt mutatja, hogy 2014-2015-ben egy meghatározott CFD-szolgáltató olasz lakossági ügyfelei a CFD-befektetéseken veszteséget szenvedtek el, 75 %-uk gördülő azonnali devizaügyleteken veszített, az átlagos veszteség pedig 2 800 euró volt. Azt is kimutatták, hogy összefüggés van a lakossági ügyfelek által elvégzett kereskedési ügyletek száma és az elszenvedett veszteség között. Az IT-CONSOB megbízásából 2017 márciusában, CFD-kkel foglalkozó szolgáltatók öt olaszországi fióktelepén elvégett ismételt felmérés arra az eredményre jutott, hogy 2016-ban a lakossági ügyfelek vesztesége 83 %-kal nőtt, az átlagos ügyfelenkénti veszteség pedig hozzávetőleg 7 000 euróra rúgott. vii. a Komisja Nadzoru Finansowego („PL-KNF”), a lengyel illetékes nemzeti hatóság 2017 első negyedévében vizsgálatot (45) folytatott le 10 CFD-ket kínáló befektetési vállalkozás által szolgáltatott adatok alapján (130 399 ügyfélszámla, köztük 38 691 aktív számla bevonásával), és megállapította, hogy az ügyfelek 79,28 %- veszteséggel zárta a 2016-os évet. Az átlagos veszteség ügyfelenként 10 060 zloty volt. Továbbá, 2018 első negyedévében a PL-KNF hasonló vizsgálatot végzett hét, Lengyelországban CFD-ket kínáló befektetési vállalkozás által szolgáltatott adatok alapján (177 883 ügyfélszámla, köztük 40 209 aktív számla), ami szerint az ügyfelek 79,69 %-a veszteséggel zárta a 2017-es évet. 2017-ben az átlagos veszteség ügyfelenként 12 156 zloty volt. A veszteséget elszenvedett aktív ügyfelek (46) aránya 81 % (2012), 81 % (2013), 80 % (2014), 82 % (2015), 79 % (2016), illetve 80 % (2017) volt; viii. a Commission de Surveillance du Secteur Financier („LU-CSSF”), a luxemburgi nemzeti illetékes hatóság által elvégzett vizsgálat 2017 szeptemberében megállapította, hogy a CFD-ügyletekkel foglalkozó, a LU-CSSF által engedélyezett két szolgáltató esetében a lakossági ügyfelek átlagos vesztesége 4 500 euró, illetve hozzávetőleg1 700 euró; ix. az UK-FCA a tanácsadásban nem részesült lakossági ügyfelek 8 CFD-szolgáltatónál vezetett számláinak mintája alapján 2014-ben végzett elemzés szerint a lakossági ügyfelek 82 %-a veszteséget szenvedett ezeken a termékeken, az átlagos veszteség az év során pedig ügyfelenként 2 200 font volt. Az UK-FCA konzultációja során, 2016 decemberében kapott információkból összefüggés mutatkozott a magasabb tőkeáttétel és a veszteségek nagyobb valószínűsége és mértéke között (47). Az UK-FCA 2016/2017-es vizsgálata a CFD-ügyletek kapcsán nyújtott tanácsadás és választható szolgáltatások vonatkozásában 12 hónapos időszakot fedett le és további bizonyítékokkal szolgált arra, hogy a lakossági ügyfelek gyenge eredményeket érnek el. A vizsgálat feltárta, hogy a CFD-ket tanácsadással és választható szolgáltatásokkal együtt kínáló vállalkozások lakossági ügyfeleinek 76 %-a vesztséget szenvedett el, átlagosan 9 000 font nagyságban. Még ha figyelembe vesszük is a nyereséges lakossági ügyfeleket, a tanácsadással és választható szolgáltatásokkal támogatott számlák átlagosan mintegy 4 100 font veszteséget értek el (48); x. a Comissãdo Mercado de Valores Mobiliários (PT-CMVM), a portugál illetékes nemzeti hatóság megállapította, hogy a befektetők pozícióinak 2016-os 44 700 millió euró és 2017-es 44 200 millió euró nominális értéke mellett 2016-ban, illetve 2017-ben a lakossági befektetők vesztesége 66,8 millió euró, illetve 47,7 millió euró volt.

(36) Továbbá, a Finanstilsynet („NO-Finanstilsynet”), a norvég illetékes nemzeti hatóság által végzett vizsgálat 2016-ban 6 CFD-szolgáltató ügyfeleinek kereskedési eredményeit tekintette át. A vizsgálat mintegy 1 000, egy-két évig CFD-vel kereskedő lakossági ügyfél (49) adatait vizsgálta a 2014 januárjától 2014 decemberéig, illetve 2015 decemberéig terjedő időszakban (az átlagos kereskedési időszak 1,5 év volt). Az eredmények szerint az ügyfelek 82 %-a veszteséget szenvedett el, az ügyfelenkénti átlagos veszteség 29 000 eurót tett ki. Az ügyfél tőkéjéhez viszonyított átlagos tranzakciós költség 37 % volt (a magas tőkeáttétel és gyakori kereskedési ügyletek következtében) (50).

(37) Azaz a lakossági ügyfelek CFD-ügyleteken az idők során és a különböző országokban elszenvedett átlagos veszteségének egységes mintázata bontakozik ki annak ellenére, hogy számos vizsgált évben a lakossági ügyfelek más pénzügyi termékeken pozitív hozamokat értek el. Az AMF-vizsgálat 35(iii) bekezdése szerint aveszteséget elszenvedő lakossági ügyfelek százalékos aránya 2009 és 2013 között minden évben határozottan egységes, annak ellenére, hogy például ugyanazon időszakban a tőzsdei és áruindexek éves hozama eltérően alakult (51). A lakossági ügyfelek CFD-ken elszenvedett veszteségeinek állandó mintázata a megtérülési profil strukturális jellemzőjére utal, ellentétben más pénzügyi termékekbe, így a részvényalapokba történő (hosszú távú) befektetések pozitív múltbeli megtérülésével.

(38) Ezek a vizsgálatok sötét képet festenek az ilyen CFD-k lakossági ügyfeleknek történő értékesítése kapcsán felmerült jelentős befektetővédelmi aggályról.

2.4 Az érintett ügyfelek típusa

(39) A CFD-ket mind lakossági, mind szakmai ügyfelek számára hozzák forgalomba, terjesztik és értékesítik. Azonban a lakossági ügyfelek (a szakmai ügyfelektől eltérően) általában nem rendelkeznek azzal a tapasztalattal, ismerettel és szakértelemmel, amelynek birtokában olyan befektetési döntés hozhatnának, mely megfelelően figyelembe veszi a jelen határozat szerint korlátozott, összetett CFD-k révén felvállalt kockázatokat.

(40) Egy tagállamban lefolytatott vizsgálat azt mutatta, hogy a legmagasabb maximális tőkeáttétel gyakran lakossági ügyfeleknek kínálták, míg a szakmai ügyfeleknek és elfogadható partnereknek alacsonyabb maximális tőkeáttételt biztosítottak (52). Tekintve a lakossági ügyfelek számláin keletkezett veszteségek ESMA által összegyűjtött és a jelen határozatban ismertetett bizonyítékaira, nyilvánvaló, hogy jelentős befektetővédelmi aggály áll fenn a CFD-k ezen ügyfélkategória felé történő korlátozás nélküli forgalmazása, terjesztése vagy értékesítése kapcsán.

2.5 Forgalmazási és terjesztési gyakorlatok a CFD-kkel kapcsolatban

(41) Bár a CFD-k összetett termékek, a lakossági ügyfeleknek leginkább elektronikus kereskedési platformokon keresztül kínálják őket, befektetési tanácsadás és portfoliókezelési szolgáltatás nélkül. Ilyen esetekben a 2014/65/EU irányelv 25. cikkének (3) bekezdése szerint szükség van a megfelelőség értékelésére (53). Ez az értékelés azonban nem akadályozza meg, hogy a CFD-szolgáltatók ügyfeleiknek vagy potenciális ügyfeleiknek végrehajtsák az ügyletet, ehhez mindössze egy egyszerű figyelmeztetést kell közölniük az ügyféllel. Ez abban az esetben következhet be, amikor az ügyfél nem nyújtott információt vagy nem nyújtott elegendő információt az adott terméktípus szempontjából fontos befektetési területre vonatkozó ismereteiről vagy tapasztalatairól, továbbá amikor a szolgáltató arra a következtetésre jutott, hogy a termék nem megfelelő az ügyfél számára. Ez lehetővé teszi, hogy a lakossági ügyfelek,olyan termékekhez, például CFD-khez férjenek hozzá, amelyeket jellemzőiknél fogva nem volna szabad nekik forgalmazni (54).

(42) Az UK-FCA többször talált hiányosságokat a CFD-szolgáltatók által a megfelelőség értékelése során alkalmazott megközelítésében, ideértve magának az értékelésnek a hiányosságait, a nem megfelelő kockázati figyelmeztetéseket a megfelelőségi értékelésen meg nem felelő lakossági ügyfelek felé, valamint az olyan eljárás hiányát, melynek révén el lehetne dönteni, hogy azon ügyfelek, akik annak ellenére CFD ügyleteket kívánnak kötni, hogy megfelelőségi értékelésük szerint az nem megfelelő nekik,, engedjék-e, hogy CFD ügyleteket hajtsanak végre (55). Az UK-FCA 2016 végén ismét megvizsgálta ezt a kérdést, és megállapította, hogy jelentős számú vállalkozás a korábbi visszajelzés ellenére sem pótolta ezeket a hiányosságokat (56).

(43) Továbbá az illetékes nemzeti hatóságok aggályaiknak adtak hangot annak kapcsán, hogy a CFD-szolgáltatók mennyiben tesznek eleget azon kötelezettségüknek, hogy az ügyfeleknek érthető és nem félrevezető tájékoztatást adjanak, illetve hogy ügyfeleik érdekét legjobban szolgálva járjanak el (57). Az illetékes nemzeti hatóságok annak kapcsán is aggodalmukat fejezték ki, hogy a gyakorlatban a megfelelési tesztek nem jól teljesítenek (58), és ha egy ügyfél nem felel meg a teszten, akkor nem kap megfelelő figyelmeztetést (59). Az ilyen helytelen gyakorlatok példáit ismerteti, illetve ezek nyomán készült el az ESMA „Questions and Answers relating to the provision of CFDs and other speculative products to retail clients under MiFID” (magyarul: Kérdések és válaszok a CFD-k és más spekulatív termékek a MiFID alapján kisbefektetőnek történő szolgáltatásához kapcsolódóan) című ismertetője (60)

(44) Az illetékes nemzeti hatóságok ebben a piaci szegmensben találkoztak agresszív marketinggyakorlatokkal és félrevezető marketingkommunikációval is (61). Ide tartozik például a nagy sportklubokkal kötött szponzori szerződések vagy más kapcsolatok, melyek a márkanév általános ismertségének növelésével azt a félrevezető benyomást keltik, hogy a CFD-khez hasonló komplex és spekulatív termékek alkalmasak a lakossági piac számára. Továbbá olyan félrevezető állításokat is tartalmaznak, mint „Sosem volt még ilyen könnyű a kereskedés!”, „Kezdd el kereskedői karriered most azonnal!”, „Keress 13 000 fontot 24 órán belül! Vágj bele!”. (62)

(45) A CFD-kez kapcsolódó Kérdések és válaszok kidolgozásának során egyes illetékes nemzeti hatóságok arról tájékoztatták az ESMA-t, hogy a CFD-szolgáltatók gyakran nem megfelelően tárják fel e termékek kockázatait (63). Különösen egyes illetékes nemzeti hatóságok (64) megállapították, hogy a CFD-szolgáltatók nem ismertették megfelelően a gyors, a befektetett tőkét meghaladó összegű veszteség kockázatát.

(46) Szintén ebben az összefüggésben egyes illetékes nemzeti hatóságok aggályukat fejezték ki egyes CFD-szolgáltatók gyors ügyfélváltásokon alapuló üzleti modelljének kapcsán is (65). Az ügyfélszámlák viszonylag rövid átlagos élettartama miatt a szolgáltatók arra kényszerülnek, hogy folyamatos ügyféláramlást tartsanak fenn, ami arra ösztönzi őket, hogy olyan agresszív marketing- és értékesítési technikákat alkalmazzanak, amelyek nem szolgálják a lakossági ügyfelek legjobb érdekét.

(47) A CFD-ágazatban alkalmazott marketing- és értékesítési technikák közös jellemzője, hogy kereskedési (pénzügyi és nem pénzügyi) előnyöket, például bónuszokat kínálnak, hogy így szerezzenek lakossági ügyfeleket és ösztönözzék őket a CFD-befektetésekre, ajándékokat ajánlanak fel (például nyaralást, autót, elektronikus eszközöket), kereskedési oktatóanyagokat vagy költségcsökkentést kínálnak (például az árkülönbözet vagy díjak esetében) (66).

(48) A bónuszok és egyéb kereskedési kedvezmények elterelik a figyelmet a termék magas kockázatot hordozó jellegéről. Ezek a bónuszok és kedvezmények jellemzően a lakossági ügyfeleket csalogatják és a kereskedést ösztönzik velük. A lakossági ügyfelek oly mértékben tekinthetik lényeges termékjellemzőnek ezeket az ösztönzőket, hogy miattuk nem tudják megfelelően felmérni a termékhez társuló kockázatokat.

(49) Továbbá a CFD-kereskedési számla nyitásához kapcsolódó kereskedési előnyök megszerzéséhez az ügyfélnek gyakran be kell fizetnie egy adott összeget a szolgáltató számára, és egy meghatározott időn belül meghatározott számú ügyletet kell lebonyolítania. Tekintve, hogy a bizonyítékok arra mutatnak, hogy a lakossági ügyfelek többsége számára a CFD-kkel való kereskedés veszteséges, ez gyakran azt jelenti, hogy az ügyfelek azért szenvednek veszteséget, mert gyakrabban kötnek CFD ügyleteket, mint azt bónuszajánlat nélkül tennék.

(50) Felügyeleti munkája során több illetékes nemzeti hatóság észlelte, hogy a promóciós ajánlatok feltételei gyakran félrevezetőek, és számos ügyfél nincs tudatában a feltételeknek, melyek segítségével értékelni tudná a felkínált előnyöket/bónuszokat. Végül, több ügyfél jelezte, hogy nehézségekbe ütközött a pénzfelvétel során, amikor az ilyen bónuszokkal élni kívánt (67).

(51) A fenti tényezők mellett számos illetékes nemzeti hatóság (68) megállapította, hogy ebben a piaci szegmensben megfigyelhető forgalmazási modellek bizonyos összeférhetetlenséggel járnak (69). Az új ügyfelek folyamatos megszerzésére irányuló nyomás megnöveli az érdekek potenciális összeférhetetlensége előfordulásának kockázatát. Az érdekek összeférhetetlensége alakul vagy alakulhat ki annak következtében, hogy egyes CFD-szolgáltatók az ügyfeleik ügyleteinél szerződő félként járnak el, miközben kitettségüket nem fedezik, ezáltal saját érdekeik közvetlenül ütköznek ügyfeleik érdekeivel. Az ilyen szolgáltatóknál nagyobb a kockázat és az ösztönzés, hogy manipulálják a referenciaárakat vagy kevésbé átlátható árakat használjanak, illetve hogy más megkérdőjelezhető gyakorlatokhoz folyamodjanak, mint például a nyereséges ügyletek hamis ürüggyel történő törlése. Az a kockázat is fennáll, hogy a szolgáltatók megpróbálják kihasználni az aszimmetrikus árfolyamcsúszást (például az árfolyamcsúszás következtében előállt veszteséget továbbhárítják az ügyfélre, míg az így szerzett nyereséget megtartják). A szolgáltatók szándékosan megnyújthatják az ajánlat és a CFD-ügylet végrehajtása közötti időt, hogy még inkább kihasználják ezt a gyakorlatot. Az illetékes nemzeti hatóságok olyan gyakorlatot is feltártak, ahol a CFD-szolgáltatók aszimmetrikus vagy következetlen felárat alkalmaznak az alap árkülönbözet mellett.

(52) A CFD-kkel kapcsolatos, fent ismertetett marketing- és forgalmazási gyakorlatok megerősítik, hogy jelentős befektetővédelmi aggály merül fel az ilyen CFD-k vonatkozásában.

3. AZ ADOTT PÉNZÜGYI ESZKÖZRE VAGY TEVÉKENYSÉGRE VONATKOZÓ UNIÓS JOG SZABÁLYOZÓI KÖVETELMÉNYEI NEM KEZELIK A KOMOLY BEFEKTETŐVÉDELMI VESZÉLYT (600/2014/EU RENDELET 40. CIKKE (2) BEKEZDÉSÉNEK b) PONTJA)

(53) Amint a 600/2014/EU rendelet 40. cikk (2) bekezdésének b) pontja előírja, az ESMA mérlegelte, hogy adott pénzügyi eszközre vagy tevékenységre vonatkozó jelenlegi uniós jog szabályozási követelményei kezelik-e a veszélyt. A vonatkozó jelenlegi szabályozási követelményeket a 2014/65/EU irányelv, a 600/2014/EU rendelet és a 1286/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (70) fogalmazza meg. Különösen az alábbiakat tartalmazzák: (i) az ügyfelek megfelelő tájékoztatásának követelménye a 2014/65/EU irányelv 24. cikkének (3) és (4) bekezdésében (71); (ii) alkalmassági és megfelelőségi követelmények a 2014/65/EU irányelv 25. cikkének (2) és (3) bekezdésében (72); (iii) a legkedvezőbb feltételek melletti végrehajtás követelménye a 2014/65/EU irányelv 27. cikkében (73); (iv) termékirányítási követelmények a 2014/65/EU irányelv 16. cikkének (3) bekezdésében és 24. cikkének (2) bekezdésében; valamint (v) nyilvánosságra hozatali követelmények a 1286/2014/EU rendelet 5-14. cikkében.

(54) Egyes szolgáltatók, brókerek és szakmai szervezetek kifejezetten megemlítették a bizonyíték benyújtására irányuló felhívásra adott válaszaikban, hogy az ESMA-nak az új jogszabály, nevezetesen a MiFID II (különösen a termékirányítási szabályok) és a lakossági befektetési csomagtermékekkel és a biztosítási alapú befektetési termékekkel kapcsolatos rendelet (PRIIP) bevezetésének hatásait kellene megvizsgálnia, mielőtt bármilyen termékintervenciós intézkedést alkalmazna.

(55) Megjegyezzük, hogy a 2014/65/EU irányelv és a 600/2014/EU rendelet szerinti szabályozói követelmény hatálya és tartalmahasonló a 2004/39/EK irányelv alapján fennálló követelményekhez (74). Bár a 2014/65/EU irányelv és a 600/2014/EU rendelet bevezetésének célja az volt, hogy – a befektetővédelem erősítése érdekében – javítsa (akár a termékintervenciós hatáskör gyakorlásával is) a befektetési szolgáltatások és tevékenységek számos lényeges elemét, azonban sok lényeges rendelkezés, melyekben továbblépés történt, nem kezelik azokat az aggályokat, amelyeket ez a Határozat ismertet. Az e Határozatban tárgyalt kockázatok és befektetői veszteségek szempontjából fontos rendelkezések lényegileg változatlanok maradtak.

(56) Az ügyfeleknek nyújtandó megfelelő tájékoztatás követelményeivel kapcsolatban részletesebb a 2014/65/EU irányelv, és jelentős fejlődés történt a költségek és díjak nyilvánosságra hozatala terén, mivel a befektetési vállalkozások kötelesek összesített tájékoztatást nyújtani ügyfeleiknek a befektetési szolgáltatásokkal és a pénzügyi eszközökkel kapcsolatos valamennyi költséggel és díjjal kapcsolatban. Ugyanakkor nyilvánvaló, hogy a tájékoztatáson alapuló szabályok önmagukban még a költségekről adott részletesebb tájékoztatások után sem képesek megoldani a CFD-k lakossági ügyfelek számára történő forgalmazása, terjesztése vagy értékesítése kacsán felmerülő komplex kockázatot.

(57) Különösen az 2014/65/EU irányelv 24. cikkének (3) bekezdése írja elő, többek között, hogy a befektetési vállalkozás minden tájékoztatásának tisztességesnek és egyértelműnek kell lennie, és azok nem lehetnek félrevezetők. A 2014/65/EU irányelv 24. cikkének (4) bekezdése előírja továbbá a befektetési vállalkozásoknak, hogy az ügyfeleknek vagy potenciális ügyfeleknek kellő időben megfelelő tájékoztatást kell nyújtani a befektetési vállalkozásról és annak szolgáltatásairól, a pénzügyi eszközökről és a javasolt befektetési stratégiákról, a végrehajtás helyszíneiről, valamint az összes költségről és kapcsolódó díjról, ideértve, különösen, a megfelelő tájékoztatást, illetve figyelmeztetést az adott eszközökbe történő befektetéssel vagy az egyes befektetési stratégiákkal kapcsolatos kockázatokról, valamint arról, hogy a pénzügyi eszközt lakossági vagy szakmai ügyfeleknek szánták-e.

(58) Az ESMA figyelembe vette a 1286/2014/EU rendelet szerinti közzétételi szabályok fontosságát is. A 1286/2014/EU rendelet egységes szabályokat rögzít a lakossági befektetési csomagtermékek, illetve biztosítási alapú befektetési termékek (PRIIP) előállítói által a lakossági befektetőknek biztosítandó kiemelt információs dokumentum formátumát és tartalmát illetően annak érdekében, hogy lakossági befektetők jobban megértsék a lakossági befektetési csomagtermékeket, illetve biztosítási alapú befektetési termékeket és össze tudják hasonlítani főbb tulajdonságaikat és kockázataikat. Különösen a 1286/2014/EU rendelet 5. cikke, és a Bizottság annak végrehajtásáról rendelkező (EU) 2017/653 felhatalmazáson alapuló rendelete (75) többek között meghatározza a összesített kockázati mutató és az azt kísérő magyarázó leírás megjelenését, többek között azt, hogy a lakossági befektető elveszítheti-e a teljes befektetett tőkéjét, illetve viseli-e a további pénzügyi kötelezettségek felmerülésének kockázatát. Ugyanakkor az ilyen típusú tájékoztatás nem megfelelően hívja fel a lakossági befektetők figyelmét konkrétan a CFD-befektetések következményeire. Például a teljesítménymutató csak az adott CFD termékre vonatkozik és nem mutatja be az ügyfélnek a CFD-ügyleteken veszteséget szenvedett lakossági ügyfélszámlák teljes százalékos arányát. Továbbá az összesített kockázati mutató nem tartalmaz közvetlen információt a termék múltbeli teljesítményéről, és ez az információ nem jelenik meg szükségszerűen a magyarázó leírásban sem, mivel a PRIIP-ek előállítójának van némi mérlegelési joga arra nézve, hogy az egyes magyarázatokat milyen mértékben ismerteti.

(59) Az ESMA felmérte, hogy ezek a követelmények kezelnék-e a CFD-k lakossági ügyfeleknek történő forgalmazása, terjesztése vagy értékesítése kapcsán felmerült aggályokat vagy egy részüket, vagy legalább jelentenék-e azt, hogy a jelen határozatban nincs szükség kockázati figyelmeztetés bevezetésére. Ezek a követelmények azonban nem biztosítják, hogy az Unió különböző részein található lakossági ügyfelek egységes és hatékony tájékoztatást kapjanak a CFD-k kereskedelmében rejlő kockázatokról. Különösen, a 2014/65/EU irányelv 24. cikkének (4) bekezdésében hivatkozott tájékoztatás és figyelmeztetés a jelek szerint nem oszlatja el ezeket az aggályokat, tekintve az ügyfeleknek adott eltérő információkat, melyek lehet, hogy nem hívják fel kellő mértékben az ügyfelek figyelmét a CFD-ügyletek konkrét következményeire. A jelen határozatban bevezetett kockázati figyelmeztetések a lakossági ügyfeleknek fontos tájékoztatást adnak, nevezetesen az egyes vállalkozásokkal CFD-ügyleteket bonyolító lakossági számlák közül a veszteséget elszenvedők arányát. Továbbá ez a megoldás összehangolná a határokon átnyúló tevékenységek gyakorlatát, ezáltal Unió-szerte azonos szintű tájékoztatást biztosítana a befektetőknek.

(60) Az alkalmassággal kapcsolatos követelményeket megerősítette a 2014/65/EU irányelv, amelynek értelmében alkalmassági jelentést kell készíteni az ügyfél számára, továbbá finomítani kell az alkalmassági értékelést. Különösen a 2014/65/EU irányelv 25. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a CFD-szolgáltatónak be kell szereznie a szükséges információkat többek között az ügyfél vagy potenciális ügyfél adott termék vagy szolgáltatás meghatározott fajtája szempontjából releváns befektetések terén meglévő ismereteiről vagy tapasztalatairól, az ügyfél vagy potenciális ügyfél pénzügyi helyzetéről, így a veszteségviselési képességéről és befektetési céljairól, ezen belül kockázattűréséről azért, hogy az ügyfél vagy a potenciális ügyfél számára alkalmas és a kockázattűrésével és veszteségviselési képességével összhangban álló pénzügyi termékeket ajánlhasson. Azonban az alkalmassági követelmények csak a befektetési tanácsadásra és portfoliókezelésre vonatkoznak, ezért általában irrelevánsak a CFD-kereskedés kapcsán, amely általában elektronikus platformokon, befektetési tanácsadás és portfóliókezelés nélkül zajlik.

(61) Ezenkívül az alkalmasság értékelésének céljai (a termék átgondolása az ügyfél ismereteinek és tapasztalatnak, pénzügyi helyzetének és befektetési céljainak tükrében) lényegileg megegyeznek a 2004/39/EK irányelvben meghatározottakkal és, amint ez a Határozat is alátámasztja, azok nem voltak elégségesek az azonosított befektetői veszteségek elkerüléséhez.

(62) A megfelelőséggel kapcsolatos követelményeket a 2014/65/EU irányelv ugyancsak erősítette, főként azzal, hogy leszűkítette a nem összetett termékek jegyzékét, amivel a kizárólag végrehajtási szolgáltatásokkal érintett termékek terjedelmét is korlátozta. A 2014/65/EU irányelv 25. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a CFD-szolgáltatók kérjék meg az ügyfelet vagy potenciális ügyfelet, hogy tájékoztassa őket többek között a felkínált vagy igényelt konkrét termék szempontjából lényeges, befektetési téren meglévő ismereteiről, illetve tapasztalatairól azért, hogy a szolgáltató felmérhesse, hogy a termék megfelelő-e az ügyfél vagy potenciális ügyfél számára. Ha a szolgáltató úgy ítéli meg, hogy a termék nem megfelelő az ügyfél vagy potenciális ügyfél számára, a szolgáltatónak erre az ügyfelet vagy potenciális ügyfelet figyelmeztetnie kell. A CFD-k összetett pénzügyi termékeknek minősülnek, ezért a 2014/65/EU irányelv 25. cikkének (3) bekezdése szerinti megfelelőségi teszttel kapcsolatos követelmények vonatkoznak rájuk.

(63) Azonban ez már a 2004/39/EK irányelvben is megtalálható, amely lényegileg ugyanazt a megfelelőségi tesztet írta elő, mint a 2014/65/EU irányelv. Amint ez a határozat jelzi és az illetékes nemzeti hatóságok felügyeleti tapasztalatai mutatják (76), a megfelelőségi teszt nem bizonyult elegendőnek a jelen határozatban ismertetett befektetővédelmi aggály eloszlatására.

(64) Tehát a jelenlegi szabályozási követelmények szerinti alkalmassági és megfelelőségi tesztek valószínűleg nem tartják vissza a lakossági ügyfeleket a CFD-ügyletektől olyan módon, hogy az megfelelően kezelné a jelentős befektetővédelmi aggályt.

(65) Ami a legjobb végrehajtást illeti, a legjobb végrehajtás szabályait már a 2004/39/EK irányelv is tartalmazta. A 2014/65/EU irányelv azonban megerősítette ezeket a szabályokat. Különösen a 2014/65/EU irányelv 27. cikke előírja, hogy a befektetési vállalkozásoknak „minden elégséges lépést” (és nem a korábbiak szerinti „minden ésszerű intézkedést”) meg kell tenniük a megbízások végrehajtása során ahhoz, hogy ügyfeleik számára a lehető legjobb eredményt érjék el. Ezenkívül a piaci szereplőknek és, különösen, a befektetési vállalkozásoknak közzé kell tenniük az öt legfontosabb végrehajtási helyszínt, ahol végrehajtották az ügyfélmegbízást, továbbá az ügyfélmegbízás eredményét.

(66) Az ESMA felmérte, hogy az ügyfél számára legjobb végrehajtásra vonatkozó módosított szabályai kezelnék-e a CFD-k lakossági ügyfeleknek történő forgalmazása, terjesztése vagy értékesítése kapcsán felmerült aggályok legalább egy részét. Az ügyfélmegbízások végrehajtásának jobb átláthatósága segítséget nyújt az ügyfélnek abban, hogy jobban értse és jobban tudja értékelni a vállalkozás végrehajtási gyakorlatának minőségét és, ezzel, az ügyfélnek nyújtott összes szolgáltatását is. Ezenkívül a részletesebb tájékoztatás arról, hogy a befektetési vállalkozás miként hajtja végre az ügyfélmegbízásokat, segítséget nyújt, amikor az ügyfél nyomon kívánja követni, hogy megtette-e a vállalkozás a kellő intézkedéseket az ügyfél számára a lehető legjobb eredmények érdekében. A legjobb végrehajtásra vonatkozó követelmények az OTC-termékekre – köztük az egyéni igények szerint kialakított termékekre – vonatkozó legjobb végrehajtás standardját is erősítették azzal, hogy a befektetési vállalkozásoknak ellenőrizniük kell, hogy tisztességes-e az ügyfélnek javasolt ár. A 2014/65/EU irányelvben megfogalmazott követelményekből a piaci adatok gyűjtése is következik, amelyek felhasználhatók ilyen termékek árának becsléséhez és, ha lehet, hasonló vagy összehasonlítható termékek összevetéséhez. Azonban a legjobb végrehajtás szabályai önmagukban, a végrehajtás kivételével, nem kezelik a termék tulajdonságaihoz és az e termékek lakossági ügyfelek részére történő forgalomba hozatalához, forgalmazásához és értékesítéséhez kapcsolódó kockázatokat.

(67) Ezeknek a lényegileg hasonló már meglévő szabályozási követelményeknek a kapcsán az ESMA többször jelezte a fent ismertetett kockázatokat befektetőknek szóló figyelmeztetések, Kérdések és válaszok (77), valamint a „MiFID szerinti gyakorlatok az összetett termékeket értékesítő vállalkozások számára” címet viselő vélemény formájában. Emellett az ESMA a felügyeleti konvergencia előmozdításán is dolgozott, többek között a közös csoport és a CFD munkacsoport keretében. Annak ellenére, hogy az ESMA széles körben használta nem kötelező erővel bíró eszközeit a meglévő szabályozási követelmények következetes és hatékony érvényesítése ellenére azonban továbbra is fennáll a befektetővédelmi aggály. Ez rávilágít arra, hogy az e szakaszban jelzett okokból, ezek a követelmények nem tudják kezelni az azonosított aggályokat.

(68) Az ESMA figyelembe vette a 2014/65/EU irányelv 16. cikkének (3) bekezdésében és 24. cikkének (2) bekezdésében rögzített termékirányítási szabályok lehetséges hatásait. Ezek a szabályok megkövetelik, hogy az ügyfeleknek értékesítendő pénzügyi eszközöket (tehát CFD-ket is) kialakító szolgáltatók gondoskodjanak arról, hogy a termékeket úgy alakítsák ki, hogy azok megfeleljenek az ügyfelek érintett kategóriáján belül valamely azonosított célpiac végső ügyfelei igényeinek; a termékek forgalmazási stratégiája összeegyeztethető legyen az azonosított célpiaccal; és a szolgáltatók ésszerű lépéseket tegyenek annak biztosítására, hogy a pénzügyi eszközöket az azonosított célpiacon forgalmazzák, valamint rendszeres időközönként vizsgálják felül a célpiac meghatározását és a termékek teljesítményét. A CFD-szolgáltatóknak érteniük kell az általuk kínált vagy ajánlott pénzügyi eszközöket, valamint a végfelhasználók azonosított célpiacát is figyelembe véve felmérik az eszközöknek azon ügyfelek igényeivel való összeegyeztethetőségét, akik számára befektetési szolgáltatásokat nyújtanak, és gondoskodnak arról, hogy csak abban az esetben kerüljön sor a pénzügyi eszközök felkínálására vagy ajánlására, ha az az ügyfél érdekében áll. Továbbá, a nem az általuk kialakított pénzügyi eszközöket forgalmazó CFD-szolgáltatóknak is megfelelő eljárásokkal kell rendelkezniük annak érdekében, hogy a termékjóváhagyási eljárásra – többek között az azonosított célpiacra és a termék jellemzőire – vonatkozó lényeges információkat megszerezzék és megértsék. Azon CFD-szolgáltatóknak is megfelelő eljárásokkal kell rendelkezniük a pénzügyi eszközökre vonatkozó szükséges információk beszerzésével kapcsolatban, amelyek a 2014/65/EU irányelvben meghatározott termékirányítási követelmények alá nem tartozó szolgáltatók által előállított, vagy pedig harmadik országbeli szolgáltatók által előállított termékeket forgalmaznak.

(69) Az ESMA megjegyzi, hogy a termékirányítási követelményeket első alkalommal az Unió 2014/65/EU irányelve fogalmazta meg. 2017. június 2-án az ESMA közzétette a termékirányításra vonatkozó MiFID II. követelményekről szóló iránymutatást (78), melyben segítséget ad az előállítóknak és fejlesztőknek a célpiac értékeléséhez.

(70) Bár ezek a követelmények leszűkítik azon ügyfelek típusát (a célpiacot), akik számára a CFD-k megfelelőek és ezért forgalmazhatóak, nem kezelik a jelen határozatban ismertetett, a termék jellemzőihez (például a magas tőkeáttétel) vagy a kapcsolódó gyakorlatokhoz (például a pótbefizetési kötelezettség előírásának vagy bónusz felajánlásának engedélyezése) kötődő jelentős kockázatokat. Nem korlátozzák továbbá kifejezetten a fenti jellemzőkkel rendelkező termékek tömegpiaci forgalmazását sem. Sőt, az ügyfelek által elszenvedett káros hatások azt mutatják, hogy a CFD-k forgalmazása, terjesztése vagy értékesítése nem megfelelő a lakossági piacra, kivéve, ha bizonyos korlátozások vonatkoznak rájuk, melyeket a termékirányítási követelmények nem részleteznek. Bár a bizonyíték benyújtására irányuló felhívásra válaszolók a valóságnak megfelelően kijelentik, hogy a termékirányítási követelmények fontos tényezők a célpiac meghatározásában és a forgalmazási stratégia e piachoz igazításában, az is nyilvánvaló a felhívásból, hogy egyes szolgáltatók válaszukban azt jelezték, hogy a magas tőkeáttételi limittel (például 100:1 (79)) rendelkező CFD-ket megfelelő terméknek ítélik a lakossági ügyfelek számára még akkor is, ha a termékirányítási követelmények vonatkoznak rájuk (úgy vélik, hogy az ilyen tőkeáttétellel rendelkező CFD-k célpiaca a tömegpiac). A 2014/65/EU irányelv és az abban foglalt termékirányítási követelmények bevezetését követően még mindig több vállalkozás kínál ilyen magas tőkeáttételű CFD-ket a tömegpiacon (csupán a megfelelőséget értékelve). Az ESMA és az illetékes nemzeti hatóságok nem értenek egyet ezzel a megközelítéssel. Ez jelzi, hogy a termékirányítási követelmények továbbra is teret hagynak arrra, hogy az egyes szolgáltatók mérlegelhessék annak eldöntését, hogy milyen jellemzőkkel bíró termékeket kívánnak kínálni ügyfeleiknek. Tehát továbbra sincs egységes, minimális szintű befektetővédelem az Unióban.

(71) E szabályozási követelmények ellenére a tények azt mutatják, hogy a lakossági ügyfelek most és a jövőben is további veszteségeket szenvednek el a CFD-ügyleteken. Ezért erre az intézkedésre szükség van a veszély kezeléséhez.

4. AZ ILLETÉKES HATÓSÁGOK NEM INTÉZKEDTEK A VESZÉLY KEZELÉSE ÉRDEKÉBEN VAGY A MEGTETT INTÉZKEDÉSEK NEM MEGFELELŐEK A VESZÉLY KEZELÉSÉHEZ (600/2014/EU RENDELET 40. CIKKE (2) BEKEZDÉSÉNEK c) PONTJA)

(72) Az egyik feltétele annak, hogy az ESMA bevezesse a jelen Határozatban foglalt megszorítást, hogy az illetékes hatóságok nem intézkedtek a veszély kezelése érdekében vagy a megtett intézkedések nem megfelelőek a veszély kezeléséhez.

(73) A jelen határozatban ismertetett befektetővédelmi aggály azt eredményezte, hogy egyes illetékes nemzeti hatóságok konzultációt indítottak vagy nemzeti intézkedéseket hoztak a CFD-k lakossági ügyfeleknek történő forgalmazásának, terjesztésének vagy értékesítésének korlátozása érdekében. i. 2016 augusztusa óta a Pénzügyi Szolgáltatások és Piacok Hatósága („BE-FSMA”), a belga illetékes nemzeti hatóság tiltja egyes tőzsdén kívüli származtatott ügyletek (köztük a CFD-k) lakossági ügyfelek részére történő forgalmazását. Emellett az FSMA megtiltott több agresszív vagy nem megfelelő forgalmazási technikát, mint például külső telefonos ügyfélszolgálaton keresztüli telefonos üzletkötés, a nem megfelelő javadalmazási formák és fiktív ajándékok vagy bónuszok (80); ii. 2016 novembere óta a CY-CySEC elvárja, hogy a CFD-szolgáltatók rendelkezzenek tőkeáttételi politikával és a lakossági ügyfelek esetében 50:1 arányt meg nem haladó tőkeáttételi limitet alkalmazzanak, kivéve, ha egy megfelelő ismeretekkel és tapasztalattal rendelkező ügyfél magasabb tőkeáttételt igényel (81). Emellett a CY-CySEC megköveteli, hogy a szolgáltatók CFD-számlánkénti negatív egyenleg elleni védelmet alkalmazzanak. Továbbá, 2017 márciusának közepétől tiltott a bónuszra épülő promóció (82); iii. 2016 decemberétől Franciaországban törvény tiltja a befektetési szolgáltatók számára, hogy olyan marketingközleményeket juttassanak el magánszemélyeknek, melyek tárgya, olyan CFD-k amelyeknél nem kerül korlátozzásra az ügyfél pozíciónkénti vesztesége (83); iv. 2015 júliusa óta a PL-KNF megköveteli, hogy a CFD-szolgáltatók lakossági ügyfelek esetében 100:1 arányt meg nem haladó tőkeáttételi limitet alkalmazzanak a CFD-kre (84). 2017 júliusában a lengyel Pénzügyminisztérium megkezdte a pénzügyi eszközök kereskedelméről szóló törvény módosításába annak érdekében, hogy a 25:1 arányú maximális tőkeáttétel kerüljön meghatározásra minden eszközosztályra és pénzügyi eszközre, melyekkel lakossági ügyfelek CCP-elszámolás nélkül kereskednek (85). A 2017 júliusa és novembere között lezajlott széleskörű nyilvános konzultációt követően, 2017. december 13-án a lengyel pénzügyminisztérium bejelentette a projekt következő szakaszát, melynek nyilvános konzultációja 2017. december 13. és 22. között zajlott. Az új projekt két különböző maximális tőkeáttételi limitet vezet be: 100:1 a tapasztalt lakossági ügyfeleknek (akik legalább 40 ügyletet hajtottak végre abban a 24 hónapos időszakban, ami megelőzi az új tranzakciót, melyre a tőkeáttételi limitet meghatározzák) és 50:1 a tapasztalatlan lakossági ügyfelek esetében (86). v. 2017 októbere óta a Máltai Pénzügyi Szolgáltatások Hatósága („MT-MFSA”), a Máltán illetékes nemzeti hatóság, Online Forex politikát léptetett életbe, mely megköveteli, hogy a CFD-ket, gördülő azonnali devizaügyleteket és egyéb összetett, spekulatív termékeket kínáló szolgáltatók a következő tőkeáttétel limiteket alkalmazzák: 50:1 a lakossági ügyfelek esetében és 100:1 a szakmai ügyfélként történő kezelést kérő lakossági ügyfelek esetében (87); vi. 2017 májusában a Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht („DE-BaFin”), a német illetékes nemzeti hatóság megtiltotta az olyan CFD-k lakossági ügyfelek részére történő forgalmazását, terjesztését vagy értékesítését, melyek nem zárják ki további fizetési kötelezettség előírását (88); vii. 2017 márciusában az ES-CNMV felkérte azokat a szolgáltatókat, melyek Spanyolországban lakóhellyel rendelkező lakossági ügyfeleknek értékesítenek több mint tízszeres tőkeáttételű CFD-ket vagy forex termékeket, illetve bináris opciókat, hogy kifejezetten tájékoztassák ügyfeleiket, hogy az ES-CNMV álláspontja szerint ezek a termékek összetettségük és kockázati szintjük miatt nem alkalmasak lakossági ügyfelek számára. Ezeket a vállalkozásokat arra is kötelezték, hogy biztosítsák azt, hogy ügyfeleik tájékoztatást kapnak azokról a költségekről, melyek felmerülnek akkor, ha ilyen termékek vásárlása esetén a pozíciójuk lezárása mellett döntenek és a CFD-k és forex termékek esetében figyelmeztessék őket, hogy a tőkeáttétel miatt veszteségeik meghaladhatják az adott termék megvételére eredetileg kifizetett összeget. Ezenkívül kézzel írott vagy hangrögzített, szóbeli nyilatkozatot kell beszerezniük ügyfeleiktől, amelynek segítségével igazolni tudják, hogy az ügyfél tisztában van azzal, hogy az általa megvásárolandó termék különösen bonyolult termék és, az ES-CNMV véleménye szerint, ez a termék nem alkalmas lakossági ügyfeleknek. Emellett az ES-CNMV intézkedése hatálya alá tartozó szolgáltatók által ilyen termékek promóciójához használt reklámanyagoknak mindig tartalmazniuk kell egy figyelmeztetést arról, hogy ezek a termékek nehezen átláthatók és hogy az ES-CNMV véleménye szerint összetettségük és a hozzájuk kapcsolódó kockázat szintje miatt nem alkalmasak lakossági ügyfelek számára. Az ES-CNMV felkérte a CY-CySEC-et és az UK-FCA-t is, hogy tájékoztassák ezekről a követelményekről a CFD-szolgáltatókat és ösztönözzék a Spanyolországban szolgáltatást nyújtó vállalkozásokat, hogy ugyanezen figyelmeztetést tegyék közzé (89); viii. 2017. március 6-án az IE-CBI konzultációs dokumentumot tett közzé, melyben két lehetőségről kért véleményt: (i) a CFD-k lakossági ügyfélnek történő értékesítésének és forgalmazásának megtiltása, vagy (ii) szigorúbb fogyasztóvédelmi intézkedések bevezetése, ideértve a tőkeáttétel korlátozását és azt a követelményt, hogy a lakossági ügyfelek nem veszíthessenek többet, mint amilyen összeget pozíciónként befizettek (90); ix. 2017. május 10-én a Ελληνική Επιτροπή Κεφαλαιαγοράς („EL-HCMC”), a görög illetékes nemzeti hatóság körlevelet adott ki a tőzsdén kívüli származtatott pénzügyi eszközök (ideértve a devizaügyleteket, CFD-ket és bináris opciókat) vonatkozásában nyújtott befektetési szolgáltatások, elektronikus kereskedési platformokon keresztül történő nyújtásáról (91); valamint x. 2018 februárjában a PT-CMVM körlevelet tett közzé, melyben leszögezte, hogy a befektetési vállalkozásoknak tartózkodniuk kell kriptodevizákhoz kötött származtatott termékekkel kapcsolatos kereskedési szolgáltatások nyújtásától, amennyiben nem tudják biztosítani az ügyfelek felé a termékek jellemzőivel kapcsolatos valamennyi tájékoztatási kötelezettség teljesítését.

(74) Emellett, a Finanstilsynet („NO-Finanstilsynet”), a norvég illetékes nemzeti hatóság 2018. február 26-án konzultációs dokumentumot tett közzé, amelyben többek között hasonló intézkedéseket javasolnak a CFD-k kapcsán, mint amelyek az ESMA felhívásában szerepeltek. A konzultációs időszak 2018. február 26-tól2018. március 26-ig tart (92).

(75) Továbbá más illetékes nemzeti hatóságok figyelmeztették a lakossági ügyfeleket a CFD-kkel kapcsolatban, úgy mint: i. 2016 decemberében az AT-FMA figyelmeztetést adott ki a CFD-k, gördülő azonnali devizaügyletek és bináris opció kockázatairól; ii. 2017 februárjában az IT-CONSOB külön közleményben figyelmeztette az olasz lakossági ügyfeleket a CFD-khez kapcsolódó kockázatokra (93); és iii. 2017 novemberében az UK-FCA figyelmeztetést adott ki a kriptodevizákhoz kapcsolódó CFD-k kockázatairól (94).

(76) Valamint az NO-Finanstilsynet egy helyszíni vizsgálatot követően visszavonta egy CFD-szolgáltató engedélyét.

(77) Amint a fentiekből látható, 28 tagállamból 13-ban az illetékes nemzeti hatóság már meghozottvagy tervez valamilyen lépést a CFD-k lakossági ügyfeleknek történő forgalmazása, terjesztése vagy értékesítése kapcsán felmerülő befektetővédelmi aggály kezelésére. Ezek az intézkedések jelentősen eltérőek, és többek között szerepel közöttük a CFD-k lakossági ügyfeleknek történő forgalmazásának tilalma, bizonyos tőkeáttétel limitek bevezetése, forgalomba hozatali korlátozások és a negatív egyenleg elleni védelem biztosításának követelménye. Bár ezek az intézkedések jártak bizonyos hatással, továbbra is fennáll a jelentős befektetővédelmi aggály.

(78) Például Franciaországban, ahol az Unió egyik legszigorúbb intézkedéseit vezették be, az FR-AMF továbbra is fenntartja aggályait az ilyen termékek jellemzőivel kapcsolatban, mivel ezeket a termékeket továbbra is kínálják lakossági ügyfeleknek. Példaképpen, míg az FR-AMF-hez 2017-ben kevesebb panasz érkezett, továbbra is jelentős számú (33 %) (95) panaszt nyújtottak be ilyen termékekkel kapcsolatban az egyéb befektetési termékekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatos panaszok összesített számához képest. Lengyelországban a 2015 júliusában elfogadott intézkedések nem bizonyultak elegendőnek a befektetővédelmi aggály kezelésére. Amint már említettük, a PL-KNF 2018 első negyedévében végzett vizsgálata kimutatta, hogy a 2017-ben az ügyfelek 79,69 %-a veszteséget szenvedett el, az ügyfelenkénti átlagos veszteség pedig emelkedett.

(79) Ezzel szemben Belgiumban a BE-FSMA elégedett lépésinek eredményével; viszont a BE-FSMA megtiltotta a CFD-k lakossági ügyfeleknek történő forgalmazását, tehát ezeket a termékeket Belgiumban már nem lehet jogszerűen lakossági ügyfeleknek kínálni.

(80) Az ESMA nem rendelkezik bizonyítékkal arra, hogy a CFD-k lakossági ügyfeleknek történő forgalmazásának, terjesztésének vagy értékesítésének megtiltása jelenleg szükséges lenne-e az Unió szintjén. Azonban mivel az eddig meghozott nemzeti intézkedésekben szereplő egyedi korlátozások, amelyek a jelen intézkedés elemeinek csupán egy részét tartalmazták (például konkrét tőkeáttételi limitek vagy forgalmazási korlátozások), elégtelennek bizonyultak a feltárt befektetővédelmi aggály megoldására, az ESMA szükségesnek ítéli, hogy az ebben a határozatban szereplő követelmények mindegyikét csomagként léptesse életbe, hogy Unió-szerte biztosítható legyen a lakossági ügyfelek minimális szintű védelme.

(81) Továbbá a CFD-k forgalmazása, terjesztése és értékesítése gyakran online kereskedési számlák útján történik. Ezért a nemzeti szintű tiltás vagy korlátozás nem elegendő az intézkedést meghozó tagállamtól eltérő tagállamban élő lakossági ügyfelek védelméhez, amikor a CFD-szolgáltatók más tagállamban működnek. Amint az UK-FCA és a CY-CySEC által összegyűjtött adatok mutatják (96), a CFD-szolgáltatók online működésük révén könnyen és gyorsan el tudnak érni új ügyfeleket az egész Unióban. A működés európai dimenzióját támasztja alá ezen a területen az a példa is, hogy az IT-CONSOB arról tájékoztatta az ESMA-t, hogy a 2017 szeptembere és 2018 februárja között a CFD-khez és bináris opciókhoz kapcsolódóan érkezett valamennyi panasz öt olyan CFD-szolgáltatóhoz volt köthető, melyek öt másik tagállamból nyújtottak szolgáltatást Olaszországban a befektetési szolgáltatások és tevékenységek szabadsága, illetve a más tagállamban való fióktelepnyitás joga alapján (97).

(82) A fentiek ismeretében, a nemzeti intézkedések akkor lehetnek eredményesek a lakossági ügyfelek vonatkozásában Unió-szerte, ha valamennyi tagállam nemzeti illetékes hatósága – a jelen Határozatban meghatározott befektetővédelem egy minimális szintjének biztosítása érdekében – rövid időn belül intézkedést hozna. Mivel ez eddig nem történt meg és tekintettel a megállapított befektetővédelmi aggály sürgető voltára, az ESMA szükségesnek ítéli, hogy gyakorolja az ideiglenes termékszintű beavatkozási hatáskörét. A jelenlegi szabályozási keret nem biztosít védelmet, illetve eltérő szintű védelmet biztosít az Unióban a lakossági ügyfeleknek, amikor azok ugyanabba az összetett termékbe fektetnek be, esetlegesen ugyanannál a szolgáltatónál is.

(83) Végül, az sem jelentene megoldást a jelentős befektetővédelmi aggályra, ha az illetékes nemzeti hatóságok a 2014/65/EU irányelv 69. cikke szerinti felügyeleti hatásköreiket használnák, például a (2) bekezdés (f) pontja (szakmai tevékenység folytatásától ideiglenes eltiltás) és (t) pontja (kereskedésnek vagy eladásnak a felfüggesztése a termék-jóváhagyási rendszer követelményeinek való megfelelés hiánya miatt) szerintieket. A termékintervenciós intézkedés termékre vagy a termékhez kapcsolódó tevékenységre vonatkozik, emiatt a terméket nyújtó vagy a tevékenységet végző valamennyi befektetési vállalkozásra, nem csak valamely befektetési vállalkozás egyetlen konkrét meg nem felelésére kell alkalmazni. Azzal, hogy uniós alapon kezeli a CFD-k lakossági ügyfelek részére történő nyújtásának kockázatait, az intervenciós intézkedés hatékonyabb, mintha az illetékes nemzeti hatóságok külön-külön próbálnának fellépni az egyes vállalkozásokkal szemben. A fentiekben megállapítottak szerint a bizonyítékok arra utalnak, hogy az egész piacot érintő kérdésről van szó, mivel a problémák nem korlátozódnak egyes szolgáltatók sajátosságaira és a legfőbb kockázatok a termék és a szolgáltatók üzleti modelljének természetéből adódnak. Így tehát, az egyes eltérő felügyeleti fellépések nem biztosítanák haladéktalanul, hogy a lakossági ügyfeleket nem éri további kár, és nem jelentenék megfelelő alternatíváját az ESMA intervenciós jogköre alkalmazásának. A CFD-k forgalmazásának határokon átnyúló jellege, annak ténye, hogy több tagállamot érintenek, a CFD-k forgalmazásának terjedése új és új joghatóságokban, valamint a különböző nemzeti intézkedések szaporodása hasonló befektetővédelmi aggályok kezelésére (ami viszont a szabályozási arbitrázs kockázatát növeli) arra a következtetésre vezet, hogy az egész Unióra kiterjedő intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy az Unióban egységes szintű védelem legyen elérhető.

5. AZ ESMA INTÉZKEDÉSE AZ AZONOSÍTOTT KOMOLY BEFEKTETŐVÉDELMI AGGÁLYOK KÉRDÉSÉVEL FOGLALKOZIK, NEM FEJT KI SEM A PÉNZÜGYI PIACOK HATÉKONYSÁGÁRA, SEM A BEFEKTETŐKRE OLYAN KEDVEZŐTLEN HATÁST, AMELY – A LÉPÉS ELŐNYEIHEZ VISZONYÍTVA – ARÁNYTALAN LENNE (600/2014/EU RENDELET 40. CIKKE (2) BEKEZDÉSÉNEK a) PONTJA ÉS (3) BEKEZDÉSÉNEK a) PONTJA)

(84) Figyelembe véve a jelentős befektetővédelmi aggály mértékét és jellegét, az ESMA szükségesnek és arányosnak ítéli, hogy ideiglenesen olyan körülményekre korlátozza a CFD-k lakossági ügyfél részére történő forgalmazását, terjesztését vagy értékesítését, ahol bizonyos feltételek teljesülnek.

(85) Az ESMA által bevezetett korlátozás a feltárt jelentős befektetővédelmi aggályt úgy kezeli, hogy megfelelő és egységes szintű minimális védelmet biztosít a CFD-kkel kereskedő lakossági ügyfelek számára az Unióban. Továbbá nem jár olyan káros hatással a pénzügyi piacok hatékonyságára vagy a befektetőkre, amely hasznaihoz képest aránytalan lenne.

(86) Az ESMA ideiglenes intervenciós intézkedéseinek főbb hasznai a következők: i. a CFD-khez értékesítéséhez kapcsolódó visszaélések kockázatának és azok pénzügyi következményeinek mérséklése, ami egy jelentős haszon mind a lakossági ügyfelek, mind a pénzügyi piacok egésze számára; ii. a különböző szolgáltatók és joghatóságok közötti szabályozási vagy felügyeleti arbitrázshoz kapcsolódó kockázatok csökkentése; iii. a pénzügyi piacokba vetett befektetői bizalom helyreállítása, ideértve az érintett ágazatban működő szolgáltatókba vetett bizalmat is, melyet alááshatott a befektetők által tapasztalt problémákból fakadó romló hírnév.

(87) Az ESMA úgy véli, hogy a jelen határozatban foglalt intervenciós intézkedések végrehajtása során a szolgáltatóknál felmerülő potenciális pénzügyi következmények és költségek között valószínűleg lesznek egyszeri és folyamatos jellegűek is, többek között az alábbiakhoz kapcsolódóan: i. kezdeti és folyamatos informatikai költségek; ii. a jelenlegi eljárási és szervezeti megoldások aktualizálása/felülvizsgálata; iii. az ESMA intervenciós intézkedéseinek végrehajtásához kapcsolódó személyzeti költségek (ideértve a megfelelési terület dolgozóit és a vonatkozó befektetési szolgáltatásokat vagy termékinformációkat biztosító dolgozókat); iv. a meglévő szerződések esetleges felülvizsgálata és aktualizálása (papírok átdolgozása); valamint v. az ESMA intervenciós intézkedései alá tartozó termékek értékesítésének csökkenése.

(88) Lehetséges, hogy e költségek egy részét továbbhárítják a befektetőkre.

(89) Az intervenciós intézkedések várható hatásairól további hivatkozások találhatók az alábbiakban.

5.1 Kezdeti margin-védelem

(90) Az ESMA szükségesnek ítéli a CFD-k lakossági ügyfelek részére történő forgalmazásának, terjesztésének vagy értékesítésének korlátozását a mögöttes eszköz jellegétől függő konkrét tőkeáttétel limitek alkalmazása révén.

(91) Ezek a tőkeáttétel limitek azáltal védik az ügyfeleket, hogy egy minimális kezdeti margin megfizetését várják el ahhoz, hogy CFD-ügyletet köthessenek. Ez a követelmény „kezdeti margin-védelem” néven ismert. Ez korlátozza az ügyfél nominális befektetési kitettségét a befektetett összeghez képest. Mivel a nominális befektetési kitettség emelkedésével az ügyfél költségei növekednek, a kezdeti margin-védelem csökkenti az ügyfél veszteségének valószínűségét ahhoz a mértékhez képest, amit magasabb tőkeáttétel melletti kereskedésnél szenvedett volna el (98). Amint a továbbiakban kifejtésre kerül, tapasztalaton alapuló tudományos kutatások alátámasztották ezt az elemzést és kimutatták, hogy a tőkeáttételi limitek javítják a befektetők átlagos eredményeit (99).

(92) Az ESMA következtetésének kialakítása során figyelembe vette a bizonyítékok benyújtására irányuló felhívására érkezett válaszokat. A felhívásra szolgáltatóktól, szakmai szervezetektől és más érdekeltektől érkeztek válaszok néhány kivétellel negatív véleményt tartalmaztak a javasolt tőkeáttétel limitekre vonatkozóan. A javasolt tőkeáttétel limitek szolgáltatókra gyakorolt fő hatása a várható bevételcsökkenés volt. Ugyanakkor sokan jelezték, hogy általánosságban nem ellenzik a tőkeáttétel limitet mint intervenciós intézkedést, csupán a konkrét javasolt limitekkel nem értettek egyet.

(93) A fogyasztók képviselői általában pozitívan viszonyultak a CFD-kkelkapcsolatos tervezett intézkedésekhez, így az ESMA által javasolt tőkeáttétel limitekre is. A fogyasztók képviselőitől érkezett válaszok csaknem fele azonban azt vetette fel, hogy az ESMA által javasolt intézkedéseknél többre volna szükség, és szigorúbb szabályokat javasolt, mint például alcsonyabb tőkeáttétel limitek vagy a CFD-k lakossági ügyfelek részére történő forgalmazásának, terjesztésének vagy értékesítésének teljes tilalma.

(94) A magánszemélyektől érkezett válaszok túlnyomó többsége általános, gyakran igen röviden csak egyetértését vagy egyet nem értését fejezte ki a javasolt intézkedésekkel, és csak nagyon korlátozott számú válaszadó fejtette ki észrevételeit érdemi formában. Az ilyen magánszemélyek túlnyomó többsége erősen ellenezte a javasolt tőkeáttétel limiteket. Az ESMA CFD-k kapcsán javasolt intézkedéseit támogató igen kevés magánszemély közül volt, aki azt jegyezte meg, hogy véleménye szerint a lakossági ügyfeleknek további védelmi szintre van szükségük, ha ilyen eszközökkel kereskednek. Volt, aki a CFD-ügyletekből eredő veszteségek mértékére utalt, vagy egyes vállalkozások agresszív magatartására panaszkodott. Egyes esetekben a befektetők azt állították, hogy csalás áldozatává váltak

(95) A felhívásra válaszolók közül néhányan azt jelezték, hogy a kezdeti margin-védelemnél használt kategóriák további finomítását látnák szükségesnek. Egy válaszadó több konkrét mögöttes eszköz átsorolását javasolta, azok volatilitása miatt. További kvantitatív elemzést követően az ESMA az EuroSTOXX50-et átsorolta a jelentős indexek kategóriájába. Továbbá a NASDAQ-100 is a jelentős indexek eszközosztályába került.

(96) A korábbi kutatások azt jelzik, hogy az alacsonyabb tőkeáttételhez jobb befektetői eredmény társul, ideértve az egy ügyletre jutó alacsonyabb veszteséget és az alacsonyabb összes tranzakciós díjat az alacsonyabb kereskedési volumen függvényében (100).

(97) Különösen: Rawley Z. Heimer és Alp Simsek részletes kutatása, melyben az ügyfelek eredményeit hasonlították össze az amerikai piacon a tőkeáttétel limitek bevezetése előtt és után, arra következtetésre jutott, hogy a tőkeáttétel limit bevezetése havonta 18 százalékponttal javította a legnagyobb tőkeáttétellel kereskedő ügyfelek eredményeit, veszteségüket pedig 40 %-kal csökkentette (101). Ez a részletes tudományos kutatás összefüggést mutatott ki az alacsonyabb tőkeáttétel és az alacsonyabb kereskedési volumenek között, ami hozzájárult a fogyasztók számára kedvezőbb eredményekhez.

(98) Az ESMA a felhívásra nem kapott olyan mennyiségi adatot, amely azt bizonyítaná, hogy a kezdeti margin-védelem a lakossági ügyfelek számára alacsonyabb megtérülést eredményezne.

(99) Emellett a minimális kezdeti margin követelménye a CFD-khez kapcsolódó egyes forgalmazási kockázatokat is kezeli, mivel biztosítja, hogy csak azok a lakossági ügyfelek kereskednek ezekkel a termékekkel, akik megfelelően magas letétet tudnak elhelyezni (102).

(100) Ehhez kapcsolódik, hogy várhatóan a kezdeti margin-védelem annak a valószínűségét is csökkenti, hogy a CFD-szolgáltatók nagyobb tőkeáttétellel támogatott kisebb méretű számlák révén célozzák meg a lakossági ügyfelek piacát. Ez valószínűleg arra ösztönzi a vállalkozásokat, hogy a tapasztalt lakossági ügyfelekre és a szakmai ügyfelekre koncentráljanak a kevésbé tapasztalt lakossági ügyfelek folyamatos toborzása helyett. A javasolt kezdeti margin-védelem tehát biztosítani fogja, hogy a CFD-szolgáltatók az ügyfeleik érdekeit leginkább szolgáló feltételekkel járjanak el ahelyett, hogy új ügyfeleket próbálnak szerezni vagy magasabb tőkeáttétel révén növelnék piaci részesedésüket.

(101) A kezdeti margin-védelem az esetleges érdek összeütközés veszélyét is segít enyhíteni, különösen amikor a CFD-szolgáltatók nem fedezik ügyfeleik ügyleteit, ezért közvetlen hasznuk származik az ügyfél veszteségeiből, mivel csökken annak a kockázata, hogy a vállalkozások hasznot húznak az ügyfelek veszteséges ügyleteiből és a kereskedés várható nyereségéből. Ez a megoldás a számos más joghatóság által alkalmazott egységes befektetővédelmi megközelítést tükrözi (103).

(102) A kezdeti margin-védelem minden mögöttes eszközre az adott mögöttes eszköz volatilitásának megfelelően került meghatározásra; szimulációs modell segítségével becsülték meg annak a valószínűségét, hogy egy ügyfél, megfelelő tartási idő alatt kezdeti befektetésének 50 %-át elveszti (104). Részletesebben kifejtve, az ESMA kvantitatív szimuláció segítségével vizsgálta, hogy egy befektető, aki egyetlen CFD-t vásárol, milyen hozameloszlásra számíthat különböző tőkeáttételi szinteknél. A szimuláció kiindulópontja a lakossági ügyfeleknek értékesített CFD-knél általánosan használt különböző típusú mögöttes eszközök mintegy 10 évnyi, napi piaci áradata (a legtöbb esetben) (105). Az elemzés céljára az ESMA olyan CFD-ket vizsgált, melyek automatikusan lezárásra kerülnek, ha a letét kezdeti értékének 50 %-ára csökken. A lezárás bekövetkezésének szimuláció szerinti valószínűsége az adott tőkeáttételtől függ (és azzal együtt nő). A vizsgált mérőszám az (automatikus) zárás valószínűsége a tőkeáttétel függvényében. Ez a mérőszám lehetővé teszi, hogy a tőkeáttételi limiteket olyan modell szerint határozzuk meg, amelyről feltételezhető, hogy következetesen kezeli a káros hatásokat különböző típusú mögöttes eszközök esetében.

(103) Az ESMA úgy vélekedett, hogy tekintve a befektetők lakossági jellegét és a CFD-tartási idő megoszlási statisztikáit (az illetékes nemzeti hatóságok által begyűjtött adatok alapján), a kezdeti margin-védelem megállapításához megfelelő feltételezés, hogy a lakossági ügyfelek legalább egy napig tartanak egy eszközt. Egy következetes referenciapont meghatározására az ESMA azt szimulálta, hogy különböző mögöttes eszköznél milyen tőkeáttétel vezetne 5 %-os valószínűséggel automatikus biztosítékzáráshoz. Ezt követően az egyes eszközosztályokon belüli eredmények tartománya szolgáltatta az alapot a tőkeáttételi limitek kiválasztásához. A legtöbb esetben a limitek meghatározása szigorúan a tartomány alsó értéke közelében történt. Azt is figyelembe vették, hogy milyen széles körben kereskednek a különböző eszközökkel. Például az árutermék, olaj és arany CFD-kkel rendszeresen kereskednek lakossági ügyfelek, de a szimulációk tanúsága szerint, az a tőkeáttételi szint, amely az aranyalapú CFD-knél automatikus biztosítékzárást okoz, körülbelül kétszerese az olajalapú CFD-kre vonatkozó szintnek. Az aranyalapú CFD-k tőkeáttételi limitje ennek megfelelően eltér az olaj és más termékek limitjétől. A kezdeti margin-védelem ilyen módszerrel történő meghatározása –legalább egy napig tartott szimulált pozíciók segítségével – lehetővé teszi a következetes és szükséges védelem szintjét azoknak a lakossági ügyfeleknek, akik a kereskedési nap során nem figyelik aktívan pozíciójukat, vagy nem tudják felismerni a gyors reagálás szükségességét a mögöttes eszköz piacának volatilitása fényében. A részvényalapú CFD-k esetében az adatok arra mutatnak, hogy a tartási idő általában hosszabb, mint más eszközöknél; akár 5 napos tartási idő is megfontolás tárgyát képezte.

(104) Az ESMA számba vette a kezdeti margin-védelem megállapításának alternatív megoldásait is. Például lehetséges alternatíva lenne, hogy a mögöttes eszköztől függetlenül minden CFD-re egyetlen tőkeáttételi limitet kerüljön megállapításra. Az ESMA azonban úgy ítélte meg, hogy érdemes különbséget tenni a különböző típusú mögöttes eszközök között, tekintettel a különböző mögöttes eszköz-osztályok eltérő historikus árvolatilitására, valamint a jelenlegi CFD-vállalkozások sokaságának tipikus díjstruktúrájában mutatkozó különbségekre (106) és az ügyfelek jellemző viselkedésére.

(105) Bár a kezdeti margin-védelem bevezetése jelent bizonyos költséget a CFD-szolgáltatók számára, melyeknek a jelenleg lakossági ügyfeleknek nyújtott tőkeáttétel limiteket módosítaniuk kellene, az ESMA várakozásai szerint ezek a költségek nem lesznek túlzott mértékűek az ilyen védelem bevezetésének előnyeihez képest. Az ESMA megjegyzi, hogy a CFD-szolgáltatóknál már most is bevett gyakorlat, hogy egyes eszközök változó kockázati profilja alapján rendszeresen módosítják az ügyfeleiknek kínált tőkeáttétel szintet.

5.2 Automatikus biztosítékzárás védelme

(106) A lakossági ügyfelek védelmét szolgáló másik intézkedés az automatikus biztosítékzárási védelem. Ez az intézkedés kiegészíti a kezdeti margin-védelem bevezetését és csökkenti annak kockázatát, hogy a lakossági ügyfelek rendes piaci körülmények között jelentős összeget veszítsenek a CFD-be fektetett összegen felül.

(107) Az automatikus biztosítékzárási védelem követelménye és annak a százalékos aránynak a szabványosítása, amelynél a CFD-szolgáltatók kötelesek lezárni az ügyfél nyitott CFD-pozícióját (kezdeti margin 50 %-a) szintén azt a célt szolgálja, hogy megoldást nyújtson a CFD-szolgáltatók által következetlenül alkalmazott automatikus biztosítékzárás problémájára. Egyes illetékes nemzeti hatóságok azt tapasztalták, hogy a CFD-szolgáltatók hagyják, hogy ügyfeleik tőkéje a CFD megnyitásához szükséges kezdeti margin 0–30 %-ára csökkenjen. (107). Azzal, hogy engedik, hogy ügyfeleik nulla közelébe csökkentsék a biztosítékukat, a szolgáltatók annak a kockázatnak teszik ki az ügyfeleket, hogy többet veszítenek, mint a befizetett tőkéjük, különösen árfolyamcsúszás esetén. Ellenkező esetben az automatikus biztosítékzárás túl magas szintje azzal járna, hogy az ügyfelek biztosítékát túl gyakran zárnák, ami nem szolgálná az érdeküket. Az ESMA intézkedésében meghatározott 50 %-os küszöb csökkenti annak kockázatát, hogy a lakossági ügyfelek jelentős veszteséget szenvedjenek, ezért arányosnak tekinthető.

(108) A bizonyítékok benyújtására irányuló felhívásában az ESMA egyedi pozíciónként határozta meg az automatikus biztosítékzárási védelmet. Ez a megközelítés azt a célt szolgálta, hogy ezen intézkedés alkalmazásával kapcsolatos aggályokat a jelenlegi piaci környezetben CFD-kereskedési számla alapján kezelje. Mivel a kezdetimargin-védelem alkalmazása a CFD alapjául szolgáló mögöttes eszköz alapján történik, az automatikus biztosítékzárási szabály pozíciónkénti érvényesítése biztosítaná a kezdeti margin-védelem hatékony alkalmazását a mögöttes eszközök minden osztályára, és mögöttes eszköz-osztályonként szigorú korlátot szabna a megengedhető tőkeáttételre. Ezt a megközelítést az is alátámasztja, hogy biztosítani kívánjuk, hogy a lakossági ügyfelek ismerik és megértik, milyen kitettségük van minden egyes mögöttes eszközzel szemben. Eredetileg az ESMA azt javasolta, hogy pozíciónként a kezdeti margin 50 %-ában meghatározott automatikus biztosítékzárási szabály kerüljön bevezetésre, így biztosítva a lakossági ügyfelek hatékony védelmét, miközben a termék összetettsége is csökken és a lakossági ügyfelek jobban átlátják kitettségüket.

(109) Az ESMA figyelembe vette a bizonyítékok benyújtására irányuló felhívására érkezett válaszokat. A felhívásra válaszoló szolgáltatók, brókerek és szakmai szervezetek többsége aggályait fejezte ki a pozíciónkénti automatikus biztosítékzárási szabály vonatkozásában. A szolgáltatókra gyakorolt hatások tekintetében a főbb ellenérvek között szerepelt a végrehajtás jelentős informatikai költségei és a folyamatos monitorozás költségei. A szolgáltatóktól kapott válaszokban sokan jelezték aggályaikat azokkal a jelenlegi ügyfelekkel kapcsolatban, akik már ismerik a számlánkénti biztosítékzárást. A válaszadók azt is kifejtették, hogy a meghatározott kereskedési stratégiát követő befektetők a továbbiakban nem tudnák hatékonyan alkalmazni ezeket a stratégiákat, mivel az egyes pozíciók egy adott pillanatban lezárásra kerülhetnek, ha az ügyfelek nem töltik fel az adott pozícióhoz kapcsolódó biztosítékot, ami a fennmaradó pozíciókra nem várt piaci kitettséget hárítana. A pozíciónkénti automatikus biztosítékzárás potenciális negatív következményeit hangsúlyozó másik érv szerint a pozíciózárás következtében a ügyfelek a pozíciók újranyitására kényszerülnének, ami magasabb kereskedési költséget eredményezne.

(110) A pozíciónkénti automatikus biztosítékzárás befektetőkre nézve hátrányos következményeivel kapcsolatos hasonló aggodalmakat fogalmaztak meg magánszemély-befektetők is a felhívásra adott válaszok jelentős részében. A leggyakoribb érv az volt, hogy a pozíciónkénti szabály gátolná egyes kereskedési stratégiák alkalmazását és azt igényelné, hogy a befektetők folyamatosan figyeljék pozícióikat, mivel a továbbiakban nem hagyatkozhatnának bizonyos fedezeti műveletekre.

(111) A fogyasztók képviselői többnyire támogatták a javasolt intézkedéseket, vagy éppen jelentősen szigorúbb korlátozások alkalmazását javasolták a CFD-kre nézve (mint például az ilyen pénzügyi eszközök lakossági ügyfeleknek történő forgalmazásának, terjesztésének vagy értékesítésének teljes betiltását).

(112) Vállalkozásoktól is érkeztek olyan válaszok a felhívásra, melyek egyetértettek a felhívásban javasolt pozíciónkénti automatikus biztosítékzárási szabályt. Ezek a vállalkozások jelezték, hogy jelenleg is ezt a módszert alkalmazzák és elégedettek az eredményekkel.

(113) Az ESMA elemezte a várható befektetői eredményeket abból a szempontból, hogy az automatikus biztosítékzárási szabályt pozíciónként (a CFD-t akkor zárják, amikor értéke a kezdeti margin 50 %-a alá csökken) vagy CFD-kereskedési számlánként (a CFD-t akkor zárják, amikor a kereskedési számlához kapcsolódó minden nyitott CFD és az adott számlán lévő összes tőke az érintett nyitott CFD-k összes kezdeti marginja értékének 50 %-a alá csökken) kerül alkalmazásra. Különösen a biztosítékzárás gyakoriságát és az ügyfelek vesztesége rögzülésének hatását értékelték egy CFD-pozíciókból álló szimulált portfólióban. Ez az elemzés nem törekedett pontos számszerű eredményekre, abból a megfontolásból, hogy egy adott befektető a potenciális portfóliók rendkívül nagy tartományát birtokolhatja. Ehelyett az elemzés arra koncentrált, hogy a két bázis bármelyikétől várhatjuk-e, hogy általánosságban jobb eredményt hoz a befektetők számára. Az általános következtetés az volt, hogy a pozíció- vagy számlaalapú automatikus biztosítékzárás jobb befektetői eredménye a befektetési portfólióban található CFD-k mögöttes eszközeinek ármozgásaitól függ. Ez azért van, mert egy olyan pozíciózárást követően, amely az egyik alapon megtörténik, a másokon viszont nem, a mögöttes eszköz ára emelkedhet vagy csökkenhet is.

(114) Általánosságban a pozíciózárás némileg gyakrabban várható pozícióalapon, feltételezve, hogy a befektető portfóliója mindkét esetben azonos. Viszont a pozíciózárás minkét esetben ritkán történik a kezdeti margin-védelem miatt. A CFD kereskedési számlájukon egyetlen pozícióval rendelkező ügyfelek esetében nem lenne különbség a számla- és pozícióalapú rendszer között. A felhívás nyomán nyilvánvalóvá vállt, hogy számos CFD-kereskedési számlán csak egyetlen pozíció van.

(115) Habár a pozícióalapú és számlaalapú megoldásból adódó eredmények különbsége számos befektető esetében várhatóan csekély lesz (de reprezentatív portfólió hiányában pontosan nem számszerűsíthető), a felhívásra adott válaszok rávilágítanak további okokra is, amiért egyes befektetőknek a számlánkénti megoldás kedvezőbb lehet. Először, mivel az egyik pozícióból adódó nyereségek ellentételezhetik egy másik veszteségét, a számlánkénti megoldás támogatja a diverzifikált befektetési portfóliók kialakítását. Másodszor: amennyiben a biztosítékzárás számlánkénti rendszerben kevésbé gyakran fordul elő, csökken annak a veszélye, hogy a befektetőnek a pozíció újrafelvétele kapcsán költségei keletkeznek.

(116) A fenti elemzés és a felhívásra kapott válaszok figyelembe vételével az ESMA úgy véli, hogy a teljes kezdeti margin-védelem 50 %-ában meghatározott szabványosított számlánkénti, automatikus biztosítékzárás, mint a jelen határozatban ismertetett egyéb intézkedések mellett meghozandó egyedi intézkedés, arányosabb, annak érdekében, hogy minimális védelmet biztosítson. Ez a szabály egy vagy több CFD biztosítékzárását a lakossági ügyfél számára kedvezőbb feltételekkel biztosítja azért, hogy a számla értéke soha ne csökkenjen a valamennyi jelenleg nyitott CFD megkötése érdekében befizetett összes kezdeti margin-védelem 50 %-a alá. Erre a célra a számla értékét az azon található tőke és a számlához tartozó nyitott CFD-kből származó, nem realizált nettó nyereség alapján kell meghatározni.

(117) Az ESMA által javasolt automatikus biztosítékzárási védelem nem akadályozza meg a szolgáltatót abban, hogy az adott pozíció kezdeti margin-követelményének 50 %-ánál pozíciónkénti zárást alkalmazzon a számlánkénti biztosítékzárási szabály helyett; ez a megoldás a lakossági ügyfelek számára egyszerűsíti is a kereskedést. Továbbá az 50 %-nál életbe lépő pozíciónkénti zárás alkalmazása révén a szolgáltató eleve eleget tesz a számlánkénti pozíciózárási követelményének, mivel minden egyes pozíció az 50 %-os lezárási szabály szerint kerül zárásra.

5.3 Negatív egyenleg elleni védelem

(118) A negatív egyenleg elleni védelem célja, hogy megvédje a lakossági ügyfeleket olyan kivételes körülmények között, amikor a mögöttes eszköz ára olyan mértékkel és hirtelenséggel változik, hogy a CFD-szolgáltató az automatikus biztosítékzárási védelem által megkívántak szerint nem tudja lezárni a pozíciót, és az ügyfél számlája negatív értéket vesz fel. Másképp fogalmazva: a jelentős piaci események árfolyamcsúszást okozhatnak, ami megakadályozhatja az automatikus biztosítékzárási védelem életbe lépését. Több illetékes nemzeti hatóság (108) megjegyezte, hogy ilyen események után az ügyfelek tartozása jelentősen meghaladta befektetésüket, és CFD-kereskedési számlájuk egyenlege negatívra váltott.

(119) A negatív egyenleg elleni védelem célja, hogy a befektető CFD-ügyletekből származó maximális vesztesége az összes kapcsolódó költséggel együtt ne haladhassa meg a CFD-k kereskedéséhez kapcsolódó, a befektető CFD-kereskedési számláján lévő összeget. Ebbe beletartozik minden, a későbbiekben az adott számlára befizetendő összeg, amely a számlához kapcsolódó nyitott CFD-k lezárásából eredő nettó nyereségből keletkezik. A befektetőnek a CFD-ügyletekhez kapcsolódóan további kötelezettsége nem keletkezhet. Más számlák nem vonhatók be a befektető kockázatnak kitett tőkéjének számításába. Ha egy kereskedési számla más pénzügyi eszközöket is tartalmaz (például ÁÉKBV-kat vagy részvényeket), akkor csak a kifejezetten CFD-kereskedéshez rendelt összeg számít kockázatnak kitett tőkének, az egyéb pénzügyi eszközökhöz rendelt összegek viszont nem.

(120) A negatív egyenleg elleni védelem célja az is, hogy extrém piaci körülmények esetén veszteség korlátjaként szolgáljon. Az ESMA elemezte a 2015 januárjában bekövetkezett svájci frankkal kapcsolatos eseményt, hogy kiderüljön az, milyen közvetlen hatása lett volna a befektetőkre az különböző forgatókönyvek megvalósulása esetén (109). A következő forgatókönyvekkerültek számításba: i. védelem a lakossági ügyfelek CFD-kereskedési számláján keletkező negatív egyenleg ellen; ii. védelem a lakossági ügyfelek bármely CFD-pozícióján keletkező negatív egyenleg ellen; és iii. nincs negatív egyenleg elleni védelem.

(121) A lehetőségek mérlegelése kapcsán az ESMA megjegyezte, hogy extrém piaci események során a különböző lehetőségek befektetőkre gyakorolt közvetlen hatását a védelem biztosításának folyamatos költségeivel kell szembeállítani. Konkrétan, a CFD-szolgáltatók kockázatkezelési tevékenységük részeként folyamatos költségekkel találhatják szemben magukat a pótlólagos tőkekövetelmények vagy fedezeti ügyletek kapcsán. E költségek egy részét magasabb árkülönbözetek vagy más költségek formájában átháríthatják a befektetőkre.

(122) Másrészt viszont a negatív egyenleg elleni védelem hiányában felmerül a jelentős fogyasztói károk komoly kockázata, mely szerint a befektetőnek extrém piaci körülmények következtében tartozása keletkezik egy vállalkozás felé. Az ilyen helyzet különösen káros a jelentős likvid vagyonnal nem rendelkező befektetők esetében (110). Az ESMA úgy döntött, hogy e potenciális jelentős károk elkerülésére CFD-kereskedési számlánkénti negatív egyenleg elleni védelmet alkalmaz, miközben minimálisra csökkenti a vállalkozások és befektetők oldalán felmerülő kapcsolódó költségeket. Az ESMA úgy ítélte meg, hogy a negatív egyenleg elleni védelem minden CFD-re történő előírása azzal a kockázattal járt volna, hogy aránytalan költségeket ró a befektetőkre és vállalkozásokra. Ha pozíciónkénti negatív egyenleg elleni védelem került volna bevezetésre, akkor a vállalkozásoknak el kellett volna engedniük az ügyfelek veszteségének az adott pozícióhoz rendelt tőkén felüli részét, amibe beletartozik a kezdeti margin és az ügyfél által befizetett további biztosítékok is. Mivel a negatív egyenleg elleni védelem nem tenné lehetővé egy jelentős veszteség és az ügyfél portfoliójában lévő más pozíciók nettósítását, a pozíciónkénti szabály növelné a vállalkozásokat terhelő piaci kockázatot. Ez valószínűleg a vállalkozások tőkekövetelményének emelkedését eredményezné, aminek a költségeit várhatóan áthárítanák a lakossági ügyfelekre.

(123) A negatív egyenleg elleni védelemre vonatkozó javaslat kapcsán a szolgáltatók, brókerek és szakmai szervezetek többsége pozitívan nyilatkozott. Egyes szolgáltatók a szabály részletesebb kidolgozását kérték. A felvetett aggályok ahhoz kapcsolódtak, hogy milyen hatással lesznek az intézkedések a vállalkozások tőkekövetelményeire, illetve ahhoz, hogy az ügyfelek arra használhatják a szabályt, hogy a szolgáltatók ellen spekuláljanak oly módon, hogy ugyanazzal a brókerrel szemben különböző számlákon ellentétes pozíciókat vesznek fel. A fogyasztók képviselői támogatták a javasolt intézkedéseket, így a negatív egyenleg elleni védelemet is. Általánosságban elmondható, hogy azok a felhívásra válaszoló magánszemélyek, akik kifejezetten említették válaszukban a negatív egyenleg elleni védelemre vonatkozó javaslatokat, szintén pozitívan viszonyultak e javaslatokhoz.

(124) Az ESMA mérlegelte a negatív egyenleg elleni védelem biztosítása révén a CFD-szolgáltatókra gyakorolt hatásokat, valamint a védelem nélkül a lakossági ügyfeleket potenciálisan fenyegető jelentős káros hatásokat is. Az ESMA véleménye szerint minden körülményt mérlegelve a számlánkénti negatív egyenleg elleni védelem megfelelően keze