ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
22.

Az iránymutatásoknak különösen a következők előírásának lehetőségét (beleértve egy költség-haszon elemzést is) kell megvizsgálniuk: a) az elektronikus hálózat minden hozzáférési pontján harmonizált keresőeszközök használata, amelyek közös keresési kulcsokon és referenciaadat-elemeken alapulnak, így összehangolva a tárolandó információ osztályozásának és azonosításának módszereit; b) egységes beviteli formátumok és előírások alkalmazása a szabályozott információ tárolórendszerbe való bejelentésére vonatkozóan; c) a tárolórendszer a szabályozott információ típusainak egységes jegyzékét használja; d) a 68/151/EGK irányelv hatálya alá tartozó nemzeti cégnyilvántartások által kifejlesztett elektronikus hálózattal való technikai összekapcsolás; e) a 2004/109/EK irányelv 24. cikkében említett illetékes hatóságok képviselőiből álló egységes szerv megbízása az elektronikus hálózat közös elemeit működtető bármely jogi személyek által nyújtott szolgáltatások felügyeletével. Az első albekezdés a) pontjában említett harmonizált keresőeszközöknek legalább a következők lehetőségét biztosítaniuk kell: a) keresések végzése közös kategóriacímkék használatával, amelyeket a tárolórendszerbe való bejelentés során csatolnak a szabályozott információhoz, úgymint: kibocsátó neve; a bejelentés napja; a kibocsátó országa; a dokumentum címe; ágazat/üzletág és a szabályozott információ típusa; b) dinamikus vagy lánckeresés; c) több országra kiterjedő keresés egyetlen kéréssel. Az ágazat/üzletág és a szabályozott információ típusa tekintetében alkategória-címkék létrehozásának céljával az iránymutatásokban ki kell dolgozni közös listákat is.
II.

A tagállamok a következőket tegyék a végrehajtási kapacitás növelése érdekében: a) a végrehajtás összehangolását célzó nemzeti cselekvési tervek kidolgozása; e tervekben egyértelmű célokat és időkereteket kell meghatározni, azokat össze kell hangolni, és rendszeres időközönként felül kell vizsgálni; b) a végrehajtó hivatalok számára a 338/97/EK rendelet végrehajtásához szükséges anyagi és személyi erőforrások, a megfelelő eszközök (felszerelések) és szaktudás biztosítása; c) a 338/97/EK rendelet megsértése esetén alkalmazott szankciók visszatartó erejének biztosítása az Európai Bíróság állandó joggyakorlatának megfelelő módon úgy, hogy a szankciók alkalmazása egységes legyen, és kiszabásukkor figyelembe vegyék többek között az ügyben érintett példányok piaci értékét, természetvédelmi jelentőségét, valamint a felmerült költségeket; d) a c) ponthoz kapcsolódóan tudatosságnövelő és figyelemfelkeltő kampányok szervezése a végrehajtó ügynökségek, bűnüldöző hatóságok és bírák számára; e) az érintett végrehajtó szervek számára megfelelő képzés biztosítása a 338/97/EK rendelettel és a fajok felismerésével kapcsolatban; f) a nyilvánosság és az érdekeltek tájékoztatása, különösen az illegális állat- és növénykereskedelem káros következményeivel kapcsolatos tájékozottság növelése; g) a 338/97/EK rendeletben előírt, a határátkelőhelyeken végzett ellenőrzéseken felül gondoskodni az országon belüli ellenőrzésről is, különösen a kereskedők, állat- és növénytartó létesítmények, úgymint állatkereskedések, tenyésztők és kertészetek rendszeres vizsgálatáról; h) rendszeres kockázatértékelések és a hírszerző szolgálatok értesüléseinek elemzései alapján alapos ellenőrzések megszervezése a határátkelőhelyeken és az országon belül egyaránt; i) a lefoglalt és elkobzott élő példányok ideiglenes tartására alkalmas létesítmények, valamint adott esetben a visszatelepítésükhöz szükséges eljárások biztosítása.
5.

A vizsgálati eredmények összehasoníthatósága érdekében olyan módszereket kell választani, amelyekkel a kenyér és a bébiételek esetében 30 μg/kg LOQ (legerősebb ion/ionátvitel) és a burgonyából készült termékek, egyéb gabonatermékek, kávé és egyéb termékek esetében 50 μg/kg érhető el. Az eredményeket jelenteni és visszanyeréssel korrigálni kell. 1. táblázat A minták minimális száma termékkategóriánként Értékesítő ország Azonnal fogyasztható sült krumpli (1) Burgonyaszirom (2) Előfőzött hasábburgonya/burgonyából készült termékek otthoni elkészítésre (3) Kenyér (4) Gabonapelyhek (5) Kekszek, ideértve a gyerekkekszeket (6) Pörkölt kávé (7) Konzerv bébiételek (8) Feldolgozottgabona-alapú bébiételek (9) Egyéb termékek (10) Összesen AT 4 4 4 4 4 4 4 4 4 8 44 BE 4 4 4 4 4 4 4 4 4 8 44 CY 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 40 CZ 4 4 4 4 4 4 4 4 4 8 44 DE 24 24 24 24 24 24 24 24 24 14 230 DK 4 4 4 4 4 4 4 4 4 8 44 ES 14 14 14 14 14 14 14 14 14 14 140 EE 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 40 GR 4 4 4 4 4 4 4 4 4 8 44 FR 20 20 20 20 20 20 20 20 20 14 194 FI 4 4 4 4 4 4 4 4 4 8 44 HU 4 4 4 4 4 4 4 4 4 8 44 IT 20 20 20 20 20 20 20 20 20 14 194 IE 4 4 4 4 4 4 4 4 4 8 44 LU 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 40 LT 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 40 LV 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 40 MT 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 40 NL 6 6 6 6 6 6 6 6 6 8 62 PT 4 4 4 4 4 4 4 4 4 8 44 PL 14 14 14 14 14 14 14 14 14 14 140 SE 4 4 4 4 4 4 4 4 4 8 44 SI 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 40 SK 4 4 4 4 4 4 4 4 4 8 44 UK 20 20 20 20 20 20 20 20 20 14 194 BG 4 4 4 4 4 4 4 4 4 8 44 RO 8 8 8 8 8 8 8 8 8 8 80 Összesen 202 202 202 202 202 202 202 202 202 224 2 042
(10)

A belső piaci eredménytáblák kimutatták, hogy továbbra is szükséges az egységes piaci irányelvek átültetésében az időszerűség és a minőség javítása. Bár a belső piacot érintő irányelveknek a nemzeti jogba történő átvételéről szóló 2004. július 12-i bizottsági ajánlást (6) (a továbbiakban: a 2004-es bizottsági ajánlás) széles körűen alkalmazták, és ennek eredményeként jelentősen javult az átültetési arány, az ajánlás egyes részeit még hatékonyabban kellene alkalmazni. A jelen ajánlás továbbra is szükségesnek tartja és továbbfejleszti – az átültetéssel foglalkozó tagállami közigazgatási szervek számára ezentúl is referenciaként szolgáló – 2004-es bizottsági ajánlásban javasolt intézkedéseket. Ez az ajánlás ezenkívül „Az eredmények Európája – a közösségi jog alkalmazása” című bizottsági közleményre (7) és „A Lámfalussy-eljárás felülvizsgálata – A felügyeleti konvergencia megerősítése” című bizottsági közleményre (8) épít.
4.

Az egészségügyi dolgozók – megfelelő szinten folytatott – betegbiztonsági oktatásának és képzésének támogatása az alábbiak révén: a) valamennyi egészségügyi szakember, egyéb egészségügyi dolgozó, valamint az egészségügyi létesítmények érintett vezetői és adminisztratív személyzete számára multidiszciplináris betegbiztonsági oktatás és képzés ösztönzése; b) a betegbiztonság témakörének beépítése a képesítés megszerzésére irányuló, illetve a posztgraduális oktatási programba, valamint az egészségügyi szakemberek munkahelyi képzésébe és folyamatos szakmai továbbképzésébe; c) a betegbiztonság terén az alapvető kompetenciák, nevezetesen a biztonságosabb ellátáshoz szükséges alapismeretek, alapvető hozzáállás és készségek fejlesztési lehetőségeinek vizsgálata annak érdekében, hogy ezeket megismertessék valamennyi egészségügyi dolgozóval, valamint az érintett vezetőkkel és adminisztratív személyzettel; d) valamennyi egészségügyi dolgozó tájékoztatása a betegbiztonsági előírásokról, a műhibák és a károsodás előfordulásának csökkentését vagy megelőzését szolgáló, érvényben lévő kockázatcsökkentő és biztonsági intézkedésekről – ideértve a legjobb gyakorlatokat is –, valamint a dolgozók szerepvállalásának szorgalmazása; e) az egészségügyi szakmai oktatásban részt vevő szervezetekkel való együttműködés annak biztosítása érdekében, hogy a betegbiztonság kellő helyet kapjon a felsőoktatási intézmények tanterveiben, valamint az egészségügyi szakemberek folyamatos oktatásában és képzésében, ideértve az ahhoz szükséges készségek kialakítását is, hogy a betegbiztonságnak a rendszer megváltoztatásán keresztül történő javításához szükséges viselkedéses változások irányíthatók legyenek és bekövetkezzenek.
(2)

Bár a költségalapúság bizonyos formáját általában a legtöbb tagállamban előírják, az árellenőrzési intézkedések tekintetében valamennyi tagállamban vannak eltérések. A választott költségmegállapítási eszközök nagy változatosságán túl az eszközök végrehajtására szolgáló eszközök is eltérnek. Ez növeli az Európai Unióban alkalmazott nagykereskedelmi végződtetési díjak közötti ollót, amit a nemzeti sajátosságok csak részben magyaráznak. Ezt a 2002/627/EK bizottsági határozattal (2) létrehozott európai szabályozók csoportja (a továbbiakban: ERG) is felismerte, a helyhez kötött hívásvégződtetési díjak szimmetriájáról és a mobil hívásvégződtetési díjak szimmetriájáról szóló közös állásfoglalásában. A nemzeti szabályozó hatóságok is számos esetben engedélyeztek magasabb végződtetési díjakat a kisebb helyhez kötött vagy mobiltelefon-üzemeltetők számára azzal az indokkal, hogy ezek az üzemeltetők újonnan léptek a piacra, és nem élvezik a méretgazdaságosság előnyeit, és/vagy rájuk eltérő költségfeltételek vonatkoznak. Az aszimmetriák a nemzeti határokon belül és azokon túlnyúlóan is fennállnak, bár lassanként mérséklődnek. Az ERG közös állásfoglalásában leszögezte, hogy a végződtetési díjaknak normális körülmények között szimmetrikusnak kellene lenniük, és az aszimmetriát meg kell tudni indokolni.
(5)

Az Európai Parlament 2005. október 26-án és 2006. június 14-én elfogadta „Az influenzajárvány elleni stratégiáról”, illetve „Az Európai Közösségben az influenza pandémiás készültségi és reagálási tervről” című állásfoglalásokat, amelyekben felkéri a tagállamokat, hogy a WHO ajánlásaival összhangban növeljék az influenza elleni oltások számát. Az állásfoglalások azt is szorgalmazták, hogy a tagállamok a WHO ajánlásaival összhangban az interpandémiás időszakban növeljék az átoltottságot.
4.

Az irányelvek kidolgozásánál a következő megfontolások szolgáltak alapul: a) A dohányfüst elleni védelem kötelezettsége, amelyet a 8. cikk szövege tartalmaz, az alapvető emberi jogokban és szabadságjogokban gyökerezik. Tekintettel a másodlagos dohányfüst belélegzése által jelentett veszélyekre, a dohányfüst elleni védelem kötelezettsége beleértetten benne foglaltatik, többek között, az élethez való jogban és a lehető legmagasabb szintű egészséghez való jogban, amint azt számos nemzetközi jogi eszköz is elismeri (ideértve az Egészségügyi Világszervezet Alkotmányát, a Gyermeki jogok konvencióját, a Nőkkel szembeni diszkrimináció minden formájának kiküszöböléséről szóló konvenciót, a Gazdasági, szociális és kulturális jogok nemzetközi szerződését), és amint azt hivatalosan is kinyilvánítja az WHO Keretegyezményének preambuluma, továbbá számos nemzet alkotmánya. b) Az egyén dohányfüst elleni védelmének feladata megfelel a kormányok kötelezettségének olyan jogszabályok megalkotására, amelyek megóvják az embereket az alapvető jogaikat és szabadságjogaikat érő fenyegetésektől. Ez a kötelezettség a lakosság minden tagjára kiterjed, és nem csupán bizonyos csoportokra. c) Számos mértékadó tudományos testület állapította meg, hogy a másodlagos dohányfüst rákkeltő. Az WHO Keretegyezmény néhány Részes Fele (például Finnország és Németország) a másodlagos dohányfüstöt a rákkeltő anyagok közé sorolta be, és a munkahelyi másodlagos dohányfüst-expozíció megelőzését beiktatta a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó jogszabályába. A 8. cikkben előírt követelményeken túl tehát a Részes Felek arra kényszerülhetnek, hogy a dohányfüst-expozíció veszélyét a munkahelyi környezetre vonatkozó, vagy a káros, köztük a rákkeltő, anyagoknak való kitettségre irányadó hatályos jogszabályaikkal összhangban kezeljék.
2.

A foglalkoztatás 2008 folyamán növekedett, de 2009 folyamán annak csökkenésével számolnak. Hasonlóképpen, 2008 utolsó hónapjaiban a munkanélküliségi ráta is emelkedett, és várhatóan 2009-ben is növekedni fog. Miközben ez rövid távon könnyíti a munkaerőpiacra nehezedő nyomást, továbbra is fontos lesz a még mindig fennálló munkaerőhiány kezelése és a munkaerőpiac átalakításának megkönnyítése. A foglalkoztatáshoz kapcsolódó kihívást középtávon továbbra is a munkaerő-kínálat megnövelése, valamint a készségek és a munkaerő-piaci igények összehangolása jelenti, rövid távon pedig az adóreformtól várják az e tekintetben tett erőfeszítések megerősítését.
(19)

A pénzügyi vállalkozás egészére vonatkozó javadalmazási politika kidolgozásáért és végrehajtásának nyomon követéséért a végső felelősséget a pénzügyi vállalkozás irányító testülete viseli. A szükséges szaktudás biztosítása érdekében a folyamatba az ellenőrzési feladatköröket, és adott esetben az emberi erőforrással foglalkozó szervezeti egységeket és szakértőket is be kell vonni. A javadalmazási politika kidolgozásában és alkalmazásának felülvizsgálatában főként az ellenőrzési feladatköröket ellátó személyeknek kell részt venniük, akiknek megfelelő díjazást kell kínálni annak érdekében, hogy szakképzett, és az ellenőrzött szervezeti egységektől független munkavállalókat tudjanak felvenni. A jog szerinti könyvvizsgáló a hatályos jelentési kötelezettségei keretében a javadalmazási politika felülvizsgálata során feltárt lényeges hiányosságokról is beszámol a felügyelőbizottságnak/igazgatótanácsnak vagy a könyvvizsgáló bizottságnak.
(5)

Az adózással kapcsolatos jogszabályoknak való megfeleléssel foglalkozó szakértői csoport (FISCO) (3) két jelentése – a 2006. évi „Fact-Finding Study on Fiscal Compliance Procedures Related to Clearing and Settlement within the EU” (Tényfeltáró tanulmány az EU-n belüli elszámolási és kiegyenlítési eljárások adóügyi megfeleléséről) című első és a 2007. évi „Solutions to Fiscal Compliance Barriers Related to Post-Trading within the EU” (Megoldások az EU-n belüli kereskedés utáni ágazathoz kapcsolódó adóügyi megfelelési akadályok elhárítására) című második jelentés – megvizsgálta a hatályos forrásadó-mentességi eljárásokat és javaslatokat tett hatékonyságuk növelésére.
29.

A nemzeti szabályozó hatóságoknak kötelezővé kell tenniük a réz alhurkok átengedését. A réz alhurok átengedésére vonatkozó korrekciós intézkedés mellett a felhordóhálózat vonatkozásában is megfelelő intézkedéseket kell elfogadniuk, az adott eset körülményeinek megfelelően ideértve az optikai és az Ethernet-alapú felhordóhálózatokra vonatkozó követelményeket is, továbbá olyan kiegészítő korrekciós intézkedéseket is kell alkalmazniuk, amelyek biztosítják az átengedésre vonatkozó intézkedés eredményességét és működőképességét; ilyen például a létesítményekhez helymegosztás céljából való megkülönböztetésmentes hozzáférés, illetve ezek hiánya esetén az egyenértékű helymegosztás biztosításának kötelezővé tétele. A referenciaajánlatot a lehető leghamarabb, de legkésőbb hat hónappal azt követően közzé kell tenni, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok előírták a hozzáférés biztosítására vonatkozó kötelezettséget.
(11)

A társadalom elöregedésének az állami kiadásokra gyakorolt hosszú távú hatása jóval meghaladja az EU átlagát, főként a GDP-arányos nyugdíjkiadásoknak a következő évtizedekre előre jelzett jelentős növekedése miatt. A rendelkezésre álló mutatók, és ezt a Bizottság szolgálatainak 2009. évi fenntarthatósági jelentése is megerősítette, az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos igen nagy kockázatra utalnak, amit a költségvetési konszolidáció mellett a nyugdíj- és az egészségügyi rendszer reformjával is kezelni kell. A görög nyugdíjrendszer számos problémával küzd, így azzal is, hogy a rendszer nem biztosít egységes lefedettséget. Bár Görögországban uniós viszonylatban az egyik legmagasabb az átlagos ellátási arány, ami hátrányosan hat a munkavégzés ösztönzésére, ahogy az különösen az idősebb munkavállalók rendkívül alacsony foglalkoztatási rátájában is megnyilvánul, Görögországban a legmagasabbak között van az időskori szegénységi arány. Problémát jelentenek a korengedményes nyugdíjazási rendszerek is, amelyek ugyan alternatívát kínálnak, de költségesek. Az egészségügyi rendszernek is reformokra van szüksége, különösen a hatékonyságot és az irányítást kell jelentős mértékben javítani, mivel ezek a tényezők okozzák a költségvetés egyre ismétlődő túllépését. A munkaerőpiaci reformok kedvezően hatnának a növekvő munkaerő-ellátásra a hozzájárulási alap növelése érdekében.
(12)

Az EU-n belül Máltán a legmagasabb a korai iskolaelhagyók aránya: a mutató 2009-ben 36,8 %-on állt, szemben a 14,4 %-os uniós átlaggal. Málta tartja a negatív rekordot a felsőfokú vagy annak megfelelő végzettséggel rendelkezők arányát tekintve is a 30–34 év közötti korcsoportban (2009-ben 21,1 %-kal, szemben a 32,3 %-nak megfelelő uniós átlaggal). Málta 2020-ra a korai iskolaelhagyók arányát 29 %-ra akarja szorítani, a 30–34 éves korosztályban a felsőfokú vagy annak megfelelő végzettséggel rendelkezők arányát pedig 33 %-ra szeretné növelni. 2011-ben Málta intézkedéseket vezetett be annak érdekében, hogy az iskolából esetlegesen idő előtt kikerülőket szakképzéssel és második esélyt kínáló tanulási lehetőségekkel vonzó karrierlehetőségek felé terelje.
(9)

A tartós munkanélküliség továbbra is magas, és az egyes régiókra erősen eltérő és változatlan munkanélküliségi ráta jellemző. Annak ellenére, hogy 2009 óta jelentős növekedés következett be, az aktív munkaerő-piaci intézkedések finanszírozása továbbra is az egyik legalacsonyabb az EU-ban, és ennek következtében csekély az aktív támogatásban részesülő munkanélküliek aránya. Az észt munkaerőpiac viszonylag rugalmas, amit az a döntés is erősít, hogy 2013-ig elhalasztották a munkanélküli-biztosításon alapuló ellátás körének növelését a munkajogi törvénycsomag keretében. A rugalmasság ellenére Észtországban viszonylag magas a munka adóterhe, ami hátrányosan befolyásolhatja a munkaerő-kínálatot és -keresletet. Ez a probléma különösen égető, tekintettel a fiatalok és az alacsony képzettségűek csoportjára jellemző magas munkanélküliségi rátára, akik így ki vannak téve az elszegényedés veszélyének. A társadalombiztosítási járulékok csökkentésére irányuló tervezett reformok megfelelő problémákat kezelnek, de ezeknek a költségvetési pozíció erősítésével egyidejűleg kell megvalósulniuk. Az egyéb juttatások célirányultságának erősítéséhez szigorúbban kell vizsgálni a rászorultságot, ezáltal javítható a hatékonyság.
(11)

A munkaerőpiac közepesen rugalmasnak tűnik, és a globális gazdasági válság előtt nem mutatott nagyobb működési zavarokra utaló jeleket. Ugyanakkor van néhány nyilvánvaló szerkezeti gyengeség. Az egyik fő kihívást azok a nehézségek jelentik, amelyekkel a gyermekkel rendelkező nőknek kell szembenézniük a szülési szabadság után a munkaerőpiacra való visszatéréskor. A kérdés a szélesebb gazdasági kihatások miatt is fontos: hosszabb munkán kívül töltött időszakok, magasabb nemek közti foglalkoztatási különbség, valamint a nagyon magas nemek közötti fizetési különbség. A munkába való korai visszatérés továbbra is nehézségekbe ütközik a kormányzat azon igyekezete ellenére is, hogy nagyobb szabadságot biztosítson a szülőknek a szülési szabadság hosszának meghatározása terén. A probléma részben abból származik, hogy a cégek vonakodnak részmunkaidős munkaszerződéseket kötni, amelyek más tagállamokban gyakoriak a kisgyerekes munkavállalók esetében, részben pedig a megfizethető árú gyermekgondozó létesítmények korlátozott számából. A nemzeti reformprogram konkrét intézkedéseket határoz meg a gyermegondozás elérhetőségének növelésére, ideértve a három év alatti gyermekek esetét is.
(6)

Magyarországot 2008 őszén súlyosan érintette a válság kitörése, az ország elvesztette a piaci alapú finanszírozáshoz való hozzáférését. E nehézségek leküzdése érdekében Magyarország kiigazítási programot hajtott végre, amelynek a középpontjában a költségvetési konszolidáció és a pénzügyi ágazat felügyelete állt, valamint pénzügyi segítséget kapott az Uniótól és az IMF-től. Mindezek révén az ország 2009 tavaszán újból hozzáfért a piacokhoz, és a gazdaság kijutott a recesszióból: a 2009. évi 6,7 %-os szűkülést követően a GDP 2010-ben 1,2 %-kal nőtt, amit a növekvő export támasztott alá. Ugyanakkor a munkanélküliség a válság előtti, 8 % alatti szintről tovább emelkedett, 11 % fölé. A kormány 2010 második felében jelentős, 2010–2013 között végrehajtandó adócsökkentéseket jelentett be. A költségvetési egyenleg romlásának korlátozása érdekében ezzel párhuzamosan különadókat vezetett be és további, tartós jellegű kiadáscsökkentést hajtott végre. Ezen túlmenően a kötelező magánnyugdíjpénztár megszüntetéséről szóló döntés mind tartós, mind pedig egyszeri bevételeket eredményezett. Jóllehet mindez lehetővé tette, hogy 2010-ben a GDP 3,8 %-ában meghatározott hiánycél feletti csúszás a GDP 0,4 %-ára korlátozódjon, 2011-ben pedig többletet eredményez, a mögöttes pozíció jelentősen romlott. Ez okból és a gazdasági növekedési potenciál erősítése céljából a kormány 2011 márciusában strukturálisreform-programot jelentett be, és további konszolidációs intézkedéseket fogadott el.
(12)

Az idősebb munkavállalók foglalkoztatási rátája Ausztriában továbbra is jóval elmarad az uniós átlagtól, annak ellenére, hogy az elmúlt évtizedben meredek emelkedés volt tapasztalható. A korkedvezményes nyugdíjazási rendszerek és a rokkantsági nyugdíj továbbra is széles körben kerülnek alkalmazásra Ausztriában. 2010-ben az összes új nyugdíjjogosultság 72 %-át a törvényes nyugdíjkorhatár elérése előtt ítélték meg. Az idősebb munkavállalók alacsony foglalkoztatási rátájához emellett hozzájárul egy másik tényező is: a nőkre vonatkozó, továbbra is viszonylag alacsony törvényes nyugdíjkorhatár (60 év). Tekintettel Ausztria demográfiai trendjére, a tényleges nyugdíjkorhatár emelése, valamint az idősebb munkavállalók hosszabb ideig munkaerőpiacon maradását lehetővé tévő keretszabályozás javítása egyaránt fontos az államháztartás stabilitásának biztosítása, valamint a munkaerő-kínálat növelése szempontjából – ez utóbbi az előrejelzések szerint 2020-tól csökkenni kezd.
(11)

Az állami tulajdonú vállalatok Litvániában a GDP mintegy 18 %-át adják. Továbbra is jellemzőek rájuk a hatékonysági problémák és a nem kielégítő pénzügyi eredmények. Az állami vállalatok sikeres reformja előmozdítaná a versenyt, és javítaná az üzleti környezetet is. Litvánia 2010-ben öt fő területen indított el reformot. A reform átláthatósági iránymutatást ad az állami vállalatok számára, megteremtve a kormányzati elszámoltathatóság alapját. A hatékonyság javításáról szóló 2010. decemberi kormányhatározat további hiteles keretet biztosított a reformhoz. Ezek azonban továbbra is csak keretek és iránymutatások, és a határozatból hiányzik számos, eredetileg javasolt kulcsfontosságú intézkedés, amely biztosította volna a szabályozói és tulajdonosi funkciók elválasztását.
7.

Az érintett kérheti a személyes adataihoz való hozzáférést, azok helyesbítését, illetve törlését egynél több forrásból. Bár minden egyes illetékes hatóság, mivel ő az adatfeldolgozó, felelős a saját adatfeldolgozási műveleteiért, a határokon átnyúló ügyekkel kapcsolatos megkeresésekre tett válaszlépéseket össze kellene hangolni. Ilyen esetekben ajánlott, hogy az illetékes hatóságok tájékoztassák a többi érintett illetékes hatóságot a megkeresés beérkezéséről. Ha egy illetékes hatóság úgy véli, hogy egy kérelem megadása hatással lehet más illetékes hatóságok által folytatott vizsgálatokra vagy végrehajtási eljárásokra, az előbbinek ki kell kérnie az utóbbiak véleményét, mielőtt megadná a kérelmet. Az érintett a Bizottsághoz is fordulhat kérelmével. A Bizottság csak olyan adatok iránti kérelmet teljesíthet, amelyekhez hozzáféréssel bír. A Bizottságnak egy kérelem átvételekor konzultálnia kell azzal az illetékes hatósággal, amely az információt szolgáltatta. Ha nem emelnek kifogást vagy az illetékes hatóság ésszerű időn belül nem válaszol, a Bizottság az adatvédelmi rendelet alapján dönthet a kérelem teljesítéséről. A Bizottságnak azon illetékes hatóságok véleményét is ki kell kérnie, amelyek vizsgálati vagy végrehajtási tevékenységeit a kérelem teljesítése által esetleg veszélyezteti. A Bizottságnak meg kellene vizsgálnia, hogy segítené-e az információcserét, ha a fogyasztóvédelmi együttműködési rendszerbe további technikai megoldásokat építenének be.