30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/87 
 A Tanács határozata 
(2006. december 19.) 
az Európai Közösség kutatási, technológiafej lesztési és demonstrációs tevékenységekre 
vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló 
„Együttm űködés” egyedi programról 
(EGT vonatkozású szöveg) 
(2006/971/EK) 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerz ődésre és különösen annak 166. cikke (4) 
bekezdésére, 
tekintettel a Bizottság javaslatára, 
tekintettel az Európai Parlament véleményére1, 
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére2, 
                                                 
1 2006. november 30-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). 
2 HL C 185., 2006.8.8., 10. o.  
L 400/88 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 mivel: 
(1) A Szerz ődés 166. cikke (3) bekezdésének megfelel ően az Európai Közösség kutatási, 
technológiafejlesztési és demonstráci ós tevékenységekre vonatkozó hetedik 
keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 20-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatot
1 (a továbbiakban: a keretprogram) olyan egyedi 
programokon keresztül kell végrehajtani, amel yek részletes szabályokat állapítanak meg a 
végrehajtásra vonatkozóan, rögzítik id őtartamukat, és el őírják a szükségesnek ítélt 
eszközöket. 
(2) A keretprogram négy típusú tevékenység körül szervez ődik: transznacionális 
együttműködés a szakpolitikák  által meghatározott témákban („Együttm űködés”), a 
kutatóközösség kezdeményezésén alapuló, kutatók által javasolt kutatás ok („Ötletek”), a 
kutatók képzésének és pályafutás-fejlesztésé nek támogatása („Emberek”) és a kutatási 
kapacitások támogatása („Kapacitások” ). A közvetett cselekvések körében az 
„Együttm űködés” keretei között megvalósítandó te vékenységeket ezen egyedi programmal 
kell végrehajtani. 
(3) Ezen egyedi programra alkalmazni kell a keretprogramnak a vállalkozások, 
kutatóközpontok és egyetemek részvételére és a kutatási eredmények terjesztésére 
vonatkozó szabályait (a továbbiakban: ré szvételi és terjes ztési szabályok). 
                                                 
1 HL L 412., 2006.12.30., 1. o. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/89 
 (4) A keretprogram kiegészíti a tagállamokban vé gzett tevékenységeket és más, a lisszaboni 
célkitűzések megvalósítására irányu ló átfogó stratégiai törekv éshez szükséges közösségi 
cselekvéseket, ezen belül különösen a strukturális alapok, a mez őgazdaság, az oktatás, a 
szakképzés, a kultúra, a versenyképesség és az innováció, az ip ar, az egészségügy, a 
fogyasztóvédelem, a foglalkoztatás, az ener giaügy és a környezetvédelem területére 
vonatkozókat. 
(5) Az e keretprogramban támogatott innováci ós és KKV-vonatkozású tevékenységeknek ki 
kell egészíteniük a ve rsenyképességre és innovációra vonatkozó keretprogram során 
végzett tevékenységeket, ami hozzájárul a kutatás és az innováció közötti szakadék megszüntetéséhez, és el őmozdítja az innováció minden formáját. 
(6) A keretprogram végrehajtása lehet őséget teremt olyan kiegészít ő programok 
megvalósítására, amelyekben csak biz onyos tagállamok vesznek részt, lehet ővé teszi a 
Közösség részvételét több tagállam álta l indított programokban, valamint közös 
vállalkozások vagy egyéb strukt úrák létrehozását a Szerz ődés 168., 169. és 171. cikke 
értelmében. 
(7) Az EBB kölcsöneihez való hozzájutás me gkönnyítése érdekében az egyedi programnak 
hozzájárulást kell biztosítania az Európai Beruházási Banknak (EBB) a 
„kockázatmegosztási pénzügyi m echanizmus” létrehozásához.. 
L 400/90 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 (8) Ezen egyedi program keretében – más közösségi programokat kiegészítve – támogatni kell 
a KKV-k megfelel ő részvételét a javukra végzett konkr ét intézkedéseken és egyedi 
cselekvéseken keresztül.  
(9) A Szerz ődés 170. cikkének megfelel ően a Közösség több nemzetközi megállapodást kötött 
a kutatás területén, és emellett a Közösségne k a nemzetközi kutatóközösségbe való további 
integrálása érdekében törekedni kell a nemzetközi kutatási együttm űködés meger ősítésére. 
Ezért ez az egyedi program nyitott az ehhez szükséges megállapodásokkal rendelkez ő 
országok részvételére, és a projekte k szintjén, illetve a kölcsönös el őnyök alapján nyitott 
harmadik országok szervezetei és a tudományos együttm űködésben érdekelt nemzetközi 
szervezetek részvétele iránt is. 
(10) Az e program keretében végzett kutatási tevékenységeknek tisztel etben kell tartaniuk az 
etikai alapelveket, beleértve azokat is, am elyek az Európai Unió alapjogi chartájában 
jutnak kifejezésre. 
(11) A keretprogram végrehajtásának hozzá kell járulnia a fenntartható fejl ődés 
előmozdításához. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/91 
 (12) Az Európai Közösségek általános költsé gvetésére alkalmazandó kö ltségvetési rendeletr ől 
szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel1, a költségvetési 
rendelet végrehajtására vonatkozó rész letes szabályok megállapításáról szóló 
2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel2, valamint ennek esetleges jöv őbeni 
módosításaival összhangban a keretprogram vo natkozásában biztosítani kell a hatékony és 
eredményes pénzgazdálkodást, a lehet ő leghatékonyabb és leginkább felhasználóbarát 
végrehajtást, valamint a jogbizt onságot és valamennyi résztvev őnek a programhoz való 
hozzáférését. 
(13) Megfelel ő – az Európai Közösségek pénzügyi érdeke ivel arányos – intézkedéseket kell 
hozni mind a megítélt pénzügyi támogatás hatékonyságának, mi nd a rendelkezésre 
bocsátott pénzeszközök eredményes felh asználásának nyomon követésére a 
szabálytalanságok és a csalás megel őzése érdekében, és meg kell tenni a szükséges 
lépéseket az elt űnt, alaptalanul kifizetett vagy szabál ytalanul felhasznált pénzeszközök 
visszaszerzésére az Európai Közössé gek pénzügyi érdekeinek védelmér ől szóló, 1995. 
december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet3, az Európai Közösségek pénzügyi 
érdekeinek csalással és egyéb szabálytalansá gokkal szembeni védelmében a Bizottság által 
végzett helyszíni ellen őrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 
2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet4 és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által 
lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és 
tanácsi rendelet5 értelmében. 
                                                 
1 HL L 248., 2002.9.16., 1. o. 
2 HL L 357., 2002.12.31., 1. o. Az 1261/2005/EK, Euratom bizottsági rendelettel (HL L 201., 
2005.8.2., 3. o.) módosított rendelet. 
3 HL L 312., 1995.12.23., 1. o. 
4 HL L 292., 1996.11.15., 2. o. 
5 HL L 136., 1999.5.31., 1. o. 
L 400/92 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 (14) Az e határozat végrehajtásához  szükséges intézkedések alapvet ően irányítási intézkedések, 
és ezért azokat a Bizottságra  ruházott végrehajtási j ogkörök gyakorlására vonatkozó 
szabályok megállapításáról szóló, 1999. júni us 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat1 4. 
cikkében megállapított irányítóbizottsági eljárásnak megfelel ően kell elfogadni. Másrészr ől 
az emberi embrió és emberi embrionális őssejt felhasználásával járó kutatás az e határozat 
4. cikkében leírtak szerint különleges etik ai kérdéseket vet fel. Ezen túlmen ően, a 
„Biztonság” téma keretében folytatott kut atási tevékenységeket magukban foglaló KTF-
cselekvések a lehetséges veszélyek és a biztonságot érint ő események tekintetében új és 
nagyon érzékeny területet képvise lnek. Ezért az ilyen projekte k finanszírozására irányuló 
intézkedéseket az 1999/468/EK ha tározat 5. cikkében megállap ított szabályozási bizottsági 
eljárásnak megfelel ően kell elfogadni. 
(15) Minden egyes tematikus területnek saját költségvetési tételt kell biztosítani az Európai 
Közösségek általános költségvetésében. 
(16) A program végrehajtása során kell ő figyelmet kell fordítani a nemek közötti 
esélyegyenl őség általános érvényesítésének elvére , valamint többek között a program 
cselekvései keretében finanszírozott proj ektekben és programokban alkalmazott kutatók 
munkakörülményeire, felvételi eljárásuk átláth atóságára és pályafutás-fejlesztésükre, 
amely kérdésekben a Kutatók Európai Chartá járól és a kutatók felvételi eljárásának 
magatartási kódexér ől szóló, 2005. március 11-i bizottsá gi ajánlás – az ajánlás önkéntes 
jellegét tiszteletben tartva – hivatkozási keretet nyújt, 
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 
                                                 
1 HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006. július 17-i 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 
2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.  
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/93 
 1. cikk 
A kutatás és a technológiafejlesztés – beleértve a demonstrációs tevékenységeket is – területén 
végzett közösségi tevékenységekre vonatkozó „Együttm űködés” egyedi program (a továbbiakban: 
egyedi program) a 2007. január 1-jét ől 2013. december 31-ig terjed ő időszakra elfogadásra kerül. 
2. cikk 
Az egyedi program a transznacionális együttm űködésben végzett kutatási  tevékenységek teljes 
skálájának támogatásán keresztül a következ ő témákban támogatja az „Együttm űködés” keretébe 
tartozó tevékenységeket: 
a) egészségügy; b) élelmiszerek, mez őgazdaság és halászat, biotechnológia; 
c) információs és kommunikációs technológiák; 
d) nanotudományok, nanotechnológiák, anyagt udomány és új gyártástechnológiák; 
e) energia; f) környezetvédelem (beleértve  az éghajlatváltozást is); 
g) közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is); 
L 400/94 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 h) társadalom-gazdaságtan és humán tudományok; 
i) világ űr; 
j) biztonság Az egyedi program végrehajtása lehet őséget teremt olyan kiegészít ő programok megvalósítására, 
amelyekben csak bizonyos tagállamok vesznek részt, lehet ővé teszi a Közösség részvételét több 
tagállam által indított programokban, valamint  közös vállalkozások vagy egyéb struktúrák 
létrehozását a Szerz ődés 168., 169. és 171. cikke értelmében. 
A részletes célkit űzéseket, valamint az e tevékenységekre vonatkozó körvonalakat az I. melléklet 
tartalmazza. 
3. cikk 
A keretprogram II. mellékletével összhangban az  egyedi program végrehajtásához szükségesnek 
ítélt összeg 32 413 millió EUR, amelyb ől kevesebb mint 6 % a Bizott ság igazgatási kiadásait 
fedezi. Az összeg tájékoztató jelleg ű bontását a II. melléklet tartalmazza. 
4. cikk 
(1) Az egyedi program keretében valamennyi kut atási tevékenységet az etikai alapelveknek 
megfelelően kell végrehajtani. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/95 
 (2) E program keretében nem finanszírozhatók a következ ő kutatási területek: 
– humánreprodukciós célú klónozásra irányuló kutatási tevékenység; 
– az egyéni humán génállomány módosításá t célzó kutatási tevékenység, amelynek 
eredményeképpen ezek a változtatások örökölhet ővé válhatnak1; 
– az emberi embriók kizáróla g kutatási cé lból történ ő létrehozására és őssejtekhez 
jutásra irányuló kutatási tevékenység, bele értve a szomatikus sejtek maganyagának 
átvitelén alapul ó eljárást is. 
(3) A feln őtt vagy embrionális emberi őssejteken végzett kutatáso k a tudományos javaslat 
tartalmának és az érintett tagállam(ok) jogi keretének függvényében finanszírozhatók. 
Valamennyi, az emberi embrionális őssejtekkel kapcsolatos kutatás finanszírozására 
irányuló kérelemnek megfelel őképpen részleteznie kell azokat az engedélyeztetési és 
ellenőrzési intézkedéseket, amelyeket a tagállamok illetékes hatóságai tesznek meg, 
valamint részletekkel kell szolgáln ia az etikai jóváhagyás(oka)t illet ően. 
Az emberi embrionális őssejtek kinyerésével kapcsolatban az intézményeket, szervezeteket 
és kutatókat az érintett tagá llam(ok) jogi keretével ö sszhangban álló, szigorú 
engedélyeztetésnek és ellen őrzésnek kell alávetni. 
                                                 
1 Az ivarmirigyek rákkezelésére vonatkozó kutatás finanszírozható. 
L 400/96 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 (4) A fent meghatározott kuta tási területeket e program második szakaszában (2010–2013) az 
elért tudományos fejl ődés fényében felül kell vizsgálni. 
5. cikk 
(1) Az egyedi programot a keretprogram III. mellékletében meghatározott finanszírozási 
rendszerek igénybevételével hajtják végre. 
(2) Az egyedi program III. melléklete me ghatározza az EBB-nek a kockázatmegosztási 
pénzügyi mechanizmus létrehozásához nyú jtandó támogatás részletes szabályait. 
(3) A IV. melléklet a lehetséges, olyan közös  technológiai kezdeményezések tájékoztató 
jellegű felsorolását tartalmazza, amelyekr e külön határozatok vonatkozhatnak majd, 
valamint a nemzeti kutatási programok lehets éges közös végrehajtására irányuló olyan 
kezdeményezések tájékoztató jeleg ű felsorolását foglalja magában, amelyekre külön, a 
Szerződés 169. cikke alapján elfogadott határozat vonatkozhat majd. 
(4) Az egyedi programra alkalmazni kell a részvételi és terjesztési szabályokat. 
6. cikk 
(1) A Bizottság ezen egyedi program végreh ajtására munkaprogramot dolgoz ki, amelyben 
részletesebben meghatározza az I. mellékletbe n megállapított célokat és tudományos és 
technológiai prioritásokat, a pályázati kiír ások szerinti tevékenységekre alkalmazandó 
finanszírozási rendszert, valamint a végrehajtás ütemezését. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/97 
 (2) A munkaprogram figyelembe veszi a tagállam ok, a társult országok, valamint az európai és 
a nemzetközi szervezetek által végzett, kapcsolódó kutatási tevékenységeket, az európai 
hozzáadott értéket érint ő eredményeket, valamint az ip ar versenyképességére gyakorolt 
hatásokat és az egyéb közösségi politiká kkal való összefüggést. A munkaprogramot 
szükség szerint aktualizálni kell. 
(3) A finanszírozási rendszerek keretében be nyújtott, közvetett csel ekvésekre irányuló 
javaslatok elbírálására és a pr ojektek kiválasztására  a részvételi és terj esztési szabályok 15. 
cikkének (1a) bekezdésében meghatározott  kritériumok mérlegelésével kerül sor. 
(4) A munkaprogram megjelölhet: 
a) olyan szervezeteket, amelyek tagdíjat kapnak; b) konkrét jogalanyok tevékenységének tá mogatására irányuló cselekvéseket. 
7. cikk 
(1) Az egyedi program végreh ajtásáért a Bizottság felel. 
(2) A következ ő intézkedések elfogadására a 8. cikk (2) bekezdésében megállapított 
irányítóbizottsági eljárást kell alkalmazni: 
a) a 6. cikkben említett munkaprogram, beleértve a felhasználandó finanszírozási 
rendszereket, a pályázati felhívások tartalmá t, valamint az alkalmazandó értékelési és 
kiválasztási kritériumokat; 
b) a II. mellékletben meghatáro zott összeg tájékoztató jelleg ű bontásának bármely 
kiigazítása; 
L 400/98 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 c) a 2. cikk a) – g) és i) pontjában említett tematikus területek körébe tartozó 
cselekvések finanszírozá sának jóváhagyása, amennyiben az e program alapján 
nyújtott közösségi hozzájárulás becs ült összege legalább 1,5 millió EUR; 
d) az e bekezdés c) pontjában említett csele kvéseken és a 2. cikk j) pontjában említett 
tematikus terület körébe tartozó csel ekvéseken kívüli egyéb cselekvések 
finanszírozásának jóváhagyása, amennyiben az e program alapján nyújtott közösségi 
hozzájárulás becsült összege legalább 0,6 millió EUR; 
e) a keretprogram 7. cikkének (2) és (3) bekezdésében el őírt értékelések 
szempontjainak kidolgozása. 
(3) A következ ő intézkedések elfogadására a 8. cikk (3) bekezdésében megállapított 
szabályozási bizottsági eljárást kell alkalmazni: 
a) a 2. cikk j) pontjában em lített tematikus területre vona tkozó munkaprogram és az e 
tematikus terület körébe tartozó csele kvések finanszírozásának jóváhagyása; 
b) az emberi embrió és emberi embrionális őssejt felhasználásával járó tevékenységek 
finanszírozásának jóváhagyása. 
8. cikk 
(1) A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/99 
 (2) Az e bekezdésre történ ő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell 
alkalmazni. 
Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott id őtartam két 
hónap. 
(3) Az e bekezdésre történ ő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell 
alkalmazni. 
Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott id őtartam két 
hónap. 
(4) A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a bi zottságot az egyedi pr ogram végrehajtásának 
előrehaladásáról, és az V. mellékletben meghatározottak szerint id őben tájékoztatást ad a 
program keretében javasolt vagy finans zírozott valamennyi KTF-tevékenységr ől. 
(5) A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát. 
9. cikk 
A Bizottság gondoskodik a keretprogram 7. cikkében el őírt független ellen őrzésről, értékelésr ől és 
felülvizsgálatról, amelyeket az egyedi program al á tartozó területeken végrehajtott tevékenységek 
tekintetében kell elvégezni. 
L 400/100 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 10. cikk 
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követ ő harmadik napon lép 
hatályba. 
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei. Kelt Brüsszelben, 2006. december 19-én. 
 a Tanács részér ől 
 az elnök 
 J. KORKEAOJA 
 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/101 
 I. melléklet  
Tudományos és technológiai célkit űzések, a témák és a te vékenységek körvonalai 
Ebben az egyedi programban az Európai Unión be lüli és azon túlmutató transznacionális 
együttműködés részesül támogatásban minden nagys ágrendben, a tudományos és a technológiai 
fejlődés olyan fontos területeinek megfelel ő témákban, amelyeken az európai társadalmi, gazdasági, 
közegészségügyi, környezeti és ipar i kihívásoknak való megfelelés érdekében támogatni és 
erősíteni kell a kutatást. 
Az egyedi program átfogó célkit űzése a fenntartható fejl ődéshez való hozzájárulás a kutatás 
előmozdításának összefüggésében, amelynek els ődleges célja a tudás gyarapítása a legmagasabb 
kiválósági szinten. 
A közösségi cselekvés számára meghatározott tíz téma a következ ő: 
1. egészségügy; 
2. élelmiszerek, mez őgazdaság és halászat, biotechnológia; 
3. információs és kommunikációs technológiák; 4. nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudo mány és új gyártástechnológiák; 
5. energia; 6. környezetvédelem (beleértve  az éghajlatváltozást is); 
L 400/102 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 7. közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is); 
8. társadalom-gazdaságtan és humán tudományok; 9. világ űr; 
10. biztonság. Az egyes témákat a célkit űzéseken, a végrehajtási megkö zelítésen és az elvégzend ő tevékenységen 
keresztül mutatjuk be; az elvégzend ő tevékenység tartalmazhat nagyszabású kezdeményezéseket 
(amint azt tájékoztató jelleggel IV. me lléklet feltünteti) és nemzetközi együttm űködést, és érinthet 
újonnan felmerül ő igényeket vagy el őre nem látható szakpolitikai igényeket. 
Kellő figyelmet kap a fenntartható fejl ődés elve. A Szerz ődés 2. és 3. cikkében meghatározott, a 
férfiak és n ők közötti esélyegyenl őséggel foglalkozó európa i politikának megfelel ően az egyedi 
program keretében végzett tevéke nységek során biztosítják a n ői kutatók esélyegyenl őségének és 
részvételének el ősegítését célzó megfelel ő intézkedések végrehajtását. Az egyedi program szerinti 
tevékenységek részét képezi to vábbá az adott esetnek megfelel ően az elvégzend ő kutatás és annak 
lehetséges alkalmazásai etikai, társadalmi, jogi  és tágabb kulturális szempontjainak, valamint a 
tudományos és a technológiai fejl ődés és kilátások társadalmi-gazdasági hatásainak 
figyelembevétele. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/103 
 Több tudományágra és témára kiterjed ő kutatás, közös pályázati kiírások 
Különös figyelmet kell fordítani a több témára kiterjed ő, kiemelt fontosságú tudományos és 
technológiai területekre, mint például a tengertudományokra és technológiákra. A 
multidiszciplinaritást a több témát érint ő kutatási és technológiai ké rdések közös, multitematikus 
megközelítésével kell bátorítani. E multitematikus megközelítés végrehajtása többek között az 
alábbiakkal történik: 
– több témára kiterjed ő pályázatok kiírása, amennyiben a kutatás témája valamennyi érintett 
téma tevékenységei szempontjából egyértelm ű érdeklődésre tart számot; 
– különös hangsúly fektetése a multidiszcip lináris kutatásra az „újonnan felmerül ő igények” 
kielégítésére végzet t tevékenységekben; 
– a munkaprogram elkészítéséhez a tudományter ület és a szakmai háttér szempontjából küls ő 
tanácsadás minél szélesebb körben történ ő igénybevétele, többek között kutatók részér ől 
is; 
– rendszeresen jelentésté tel a több témát érint ő kutatásról a program átfogó ellen őrzésének, 
értékelésének és felülvizsgálatának részeként; 
– a szakpolitikai szempontból lényeges kutatás es etén a közösségi politikákkal való összhang 
biztosítása. 
Az egyedi program témái és a hetedik keretprogr am többi egyedi programja keretében végzett – 
mint például a „Kapacitások” egyedi program keretében a kutatási infrastruktúrát érint ő – 
tevékenységek közötti összhangról  az Európai Bizottság gondoskodik1. 
                                                 
1 A program végrehajtásának el ősegítése céljából a Bizottság a programbizottság 
menetrendben meghatározott minden ülése kor, a megállapított iránymutatásokkal 
összhangban, tagállamonként egy képvisel ő, valamint – olyan napirendi pontok esetében, 
amelyeknél valamely tagállam szakért őt kíván igénybe venni – tagállamonként egy 
szakértő/tanácsadó költségeit megtéríti. 
L 400/104 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Alkalmazkodás a változó igényekhez és lehet őségekhez 
Az egyes témák ipari relevanciájának folyamatos  biztosítása és az ipari vállalatok folyamatos 
részvétele érdekében többek között a különböz ő „európai technológiai pl atformok” munkájára kell 
támaszkodni. Az egyedi program az ipari vállala tok hozzájárulásával együtt ezáltal hozzájárul 
például az európai technológiai platformok által felállított és kidolgozott megfelel ő stratégiai 
kutatási menetrendek megvalósításához, amennyiben ezek tényleges hozzáadott értéket képviselnek Európa számára. A rendelkezésre álló stratégi ai kutatási menetrendekben megjelölt általános 
kutatási igények máris jól tükröz ődnek a tíz témában. Az európa i technológiai platformok, a 
kutatásorientált regionális klaszter ek lehetséges részvételével, s zerepet játszhatnak az ipar, többek 
között a KKV-k saját tevékenységi körükbe tartoz ó kutatási projektekben való részvételének 
megkönnyítésében és megszervezésében, beleértv e a keretprogram keretében támogatható 
projekteket is. A menetrendek szakmai tart almának részletesebb figyelembevételére kés őbb, az 
egyes pályázati felhívások részletes munkaprogramjának kidolgozásakor kerül sor. 
Gondoskodni kell arról is, hogy az egyedi program témái id őszerűek legyenek a közösségi 
szakpolitikák és szabályozás kidolgozása, végr ehajtása és értékelése szempontjából. Ilyen 
szakpolitikai terület például az egészségügy, a biztonság, a fogyasztóvédelem, az energia, a környezetvédelem, a fejlesztési támogatá s, a halászat, a tengeri ügyek, a mez őgazdaság, az 
állategészségügy és az állatok kímélete, a közleke dés, az oktatás és a képzés, az információs 
társadalom és a média, a foglalkoztatás, a sz ociális ügyek, a kohézió, valamint a szabadságon, a 
biztonságon és a jog érvényesülésé n alapuló térség létrehozása,  továbbá a szabályozást megel őző és 
a szabályozással párhuzamos, a sza bványok kölcsönös átjárhatóságának, min őségének és 
alkalmazásának javítására irányuló kutatás. Ebben az összefüggésben szerephez juthatnak a 
szociálpolitika, a környezetvédelmi politika és más szakpolitikai területek szempontjából releváns 
stratégiai kutatási menetre ndek kidolgozása érdekében az ér dekelt felek és a kutatóközösség 
együttműködését biztosító platformok. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/105 
 Az egyes témákon belül a meghatározott tevéke nységek mellett nyitott és rugalmas módon 
biztosítani kell az „újonnan felmerül ő igények” és az „el őre nem látható szakpolitikai igények” 
kielégítését célzó egyedi tevéke nységek megvalósítását is. E csel ekvések végrehajtása az egyedi 
program teljes egészében egyszer ű, következetes és összehango lt megközelítést biztosít és 
gondoskodik a tudományágakat átszel ő vagy a megjelölt témákon kívül elhelyezked ő kutatás 
finanszírozásáról. 
•  Jövőbeni és kialakulóban lév ő technológiák : egy adott területen és/vagy más vonatkozó 
területekkel vagy tudományágakka l való találkozásnál felmerül ő, új tudományos és technológiai 
lehetőségek meghatározására vagy további feld erítésére vonatkozó kutatási pályázatok 
támogatása a spontán kutatási pályázatokhoz nyú jtott egyedi támogatással, többek között közös 
felhívások révén; új ötletek és radikálisan új  felhasználások gondozása, valamint a kutatási 
menetrendek új lehet őségeinek feltárása, különösen a jelent ős áttörést ígér ő területeken; az 
„Ötletek” program keretében végzet t tevékenységekkel való megfelel ő összehangolás az 
átfedések elkerülése és a finanszírozás optimális  felhasználásának biztosítása érdekében. Ez a 
következőképpen valósul meg: 
– nyitott, „alulról kezdeményezett” kutatás révén a kutatók által megjelölt témákban, új 
tudományos és technológiai lehet őségek kialakítása („Adve nture”-tevékenységek), 
vagy új felfedezések vagy a társadalom szempontjából potenciális kockázatot vagy problémát jelent ő, újonnan megfigyelt jelenség ek értékelése („Insight”-
tevékenységek) érdekében; 
– olyan, konkrét, különösen nagy kihívást jelent ő célok elérésére irányuló 
kezdeményezések révén, amelyek a tudomány vagy a technológia egy-egy fellendülőben lévő területén nagy el őrelépést és a gazdasági és a társadalmi fejl ődés 
tekintetében nagy hatást ígérnek; a kezdeményezések állhatnak több csoportba 
tartozó, egymást kiegészít ő projektből is („Pathfinder”-tevékenységek). 
L 400/106 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 •  Előre nem látható szakpolitikai igények : a keretprogram id őtartama alatt felmerül ő új 
politikai igények – el őre nem látható fejlemények vagy gyors reakciót igényl ő események, mint 
például új járványok, élelmiszer-biztonsági aggodalmak, természeti katasztrófák vagy 
szolidaritási akciók – rugalmas megválaszolása . A megvalósítás során sz oros kapcsolatot kell 
kialakítani az érintett kö zösségi politikákkal. Sürg ős kutatási szükségletek felmerülése esetén az 
éves munkaprogram módosítható. 
Terjesztés, tudásátadás és szélesebb kör ű elkötelezettség 
A tudás terjesztése és átadása az európai kutat ási cselekvések kulcsfontosságú hozzáadott értéke; 
intézkedések meghozatalára kerül sor annak érde kében, hogy az ipar, a politikai döntéshozók és a 
társadalom jobban hasznosíthassák az eredménye ket. A tudás terjesztése valamennyi tematikus 
területen alapvet ő feladatnak min ősül, a bizalmas jelleg miatt a biztonság témakörére vonatkozó 
megfelelő korlátozásokkal, többek között a hálózatba szervezésre és a köz vetítésre vonatkozó 
kezdeményezéseken, szemináriumo kon és rendezvényeken, a küls ő szakértők közreműködésén és 
az elektronikus információs szolgáltatások finanszí rozásán keresztül. Ezt valamennyi tématerületen 
az alábbiak segítságável kell végrehajtani: 
– a terjesztésre és a tudás át adására irányuló cselekvések b eépítése a projektekbe és a 
konzorciumokba, a finanszírozási  rendszerek és a jelentésté teli követelmények alkalmas 
rendelkezésein keresztül; 
– célzott segítségnyújtás felajánlása a proj ektek és a konzorciumok számára annak 
érdekében, hogy hozzáférjenek a szükséges szaktudáshoz és optimálisan használhassák fel az eredményeket; 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/107 
 – olyan terjesztési cselekvések végrehajtása, amelyek proaktív  módon terjesztik több projekt 
eredményeit, ideértve a korá bbi keretprogramok és más kutatási programok során 
megvalósított projekteket is, és amelyek konkrét ágazatokat vagy érdekeltcsoportokat 
céloznak meg, különös hangsúlyt helyezv e a potenciális felhasználókra; 
– a politikai döntéshozók – ideértve a szabvá nyosító testületeket is – számára történ ő 
terjesztés annak el ősegítése érdekében, hogy a nemzetközi, európai, nemzeti és regionális 
szintű megfelelő szervek felhasználhassák a politika érdekl ődésére számot tartó 
eredményeket; 
– a CORDIS szolgáltatásainak felhasználóbarát igénybevétele a tudás terjesztésének és a 
kutatási eredmények kiaknázásának el őmozdítása érdekében; 
– olyan kezdeményezések végrehajtása, amelyek el ősegítik a tudományos kérdésekr ől és a 
kutatási eredményekr ől a kutatók körén kívül, a széles ebb közvélemény, többek között a 
civil társadalmi szervezetek bevonásáva l folytatott párbes zédet és vitát. 
A keretprogram végrehajtása során mindvégig gondoskodni kell a terjesztés és a tudásátadás 
összehangolásáról. Biztosítani kell e program és más közösségi programok közötti kiegészít ő 
jelleget és szinergiákat, különösen  az oktatás területén, a kutatói pály afutás támogatása céljából. Az 
innováció támogatását célzó cselekvések megvaló sítására a versenyképe sségi és innovációs 
program keretében kerül sor. 
L 400/108 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 A kis- és középvállalkozások részvétele 
Valamennyi témában el ő kell mozdítani a kis- és középvállalkozások (KKV-k) optimális 
részvételét, különösen jobb pénzügyi és adminisztr atív eljárásokkal, vala mint a finanszírozási 
rendszer rugalmasabb megválasztásának lehet őségén keresztül. Ezen túlmen ően a KKV-k kutatási 
igényei és potenciálja kell ő figyelmet kapott az egyedi program  témáinak tartalmi kidolgozása 
során, és a KKV-k számára különösen lényeges terü leteket a munkaprogram külön is megjelöli. 
Konkrét intézkedéseket kell hozni a progr am egészében, az egyes témákban kidolgozandó 
stratégiák keretében, beleértve a KKV-k részvételét el ősegítő támogató intézkedéseket is. E 
stratégiákat a kit űzött célok vonatkozásában végzett mennyiségi és min őségi ellen őrzés kíséri. A cél 
az, hogy az e program keretében rendelkezésre álló finanszírozásnak legalább 15%-át a KKV-
kapják. 
A KKV-k és szövetségeik javára folytatott kutatás támogatására szolgáló egyedi intézkedések a 
„Kapacitások” egyedi programban találhatók, a KKV-knek a teljes keretprogramban való 
részvételét el ősegítő intézkedések pedig a versenyképességi és innová ciós program keretében 
kapnak finanszírozást. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/109 
 Etikai szempontok 
Az egyedi program és az abból ered ő kutatási tevékenységek végreha jtása során tiszteletben kell 
tartani az alapvet ő etikai elveket. Ide tartoznak többek köz ött az Európai Unió alapjogi chartájában 
foglalt elvek, beleértve a következ őket: az emberi méltóság és az embe ri élet védelme, a személyes 
adatok és a magánélet védelme, továbbá a közösségi jognak és a vonatkozó nemzetközi 
egyezmények, útmutatások és magatartás i kódexek legújabb változatának megfelel ően az állatok és 
a környezet védelme, például a Helsinki Nyila tkozat, az Európa Tan ács 1997. április 4-én, 
Oviedóban aláírt, az emberi jogokr ól és a biogyógyászatról szól ó egyezménye és kiegészít ő 
jegyzőkönyvei, a gyermek jogairól szóló ENSZ-e gyezmény, az UNESCO által elfogadott, az 
emberi génállományról és az emberi jogokról szól ó egyetemes nyilatkozat, a biológiai és mérgez ő 
fegyverekr ől szóló ENSZ-egyezmény (BTWC), az élelmiszer- és mez őgazdasági felhasználású 
növényi genetikai er őforrásokról szóló nemzetközi szerz ődés, valamint az Egészségügyi 
Világszervezet (WHO) vonat kozó határozatai alapján. 
Figyelembe kell venni továbbá a biotechnológia etikai vonatkozásaiva l foglalkozó európai 
tanácsadó csoport véleményeit ( 1991–1997) és a tudomány és az új  technológiák etikájával 
foglalkozó európai csoport véleményeit (1998-tól). 
A szubszidiaritás elvének megfelel ően és az Európában fellelhet ő megközelítések sokféleségére 
figyelemmel a kutatási projektek résztvev ői kötelesek betartani azon országok hatályos 
jogszabályait, el őírásait és etikai szabályait, amel yekben a kutatást végzik. A nemzeti 
rendelkezéseket minden esetben alkalmazni kell, és a valamely tagállamban vagy más országban tiltott kutatás az adott tagállamban vagy országban történ ő elvégzés esetén közösségi forrásból nem 
támogatható. 
L 400/110 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Szükség esetén a kutatási projekteket megvalósí tó személyek a KTF-tevékenység megkezdése el őtt 
kötelesek megszerezni az illetékes nemzeti vagy he lyi etikai bizottságok j óváhagyását. A Bizottság 
etikai szempontból rendszeres jelleggel felülvizsg álja az etikailag érzékeny kérdésekre irányuló, 
valamint az etikai vonatkozásokkal nem kielégít ő módon foglalkozó pályázatokat. Egyedi 
esetekben etikai felülvizsgálat a proj ekt végrehajtása idején is végezhet ő. 
Nem támogathatók a valamennyi tagállamban tiltott kutatási tevékenységek. A Szerződéshez csatolt, az állatok védelmér ől és kíméletér ől szóló jegyz őkönyv előírja, hogy a 
Közösségnek teljes mértékben figyelembe ke ll vennie az állatok kíméletére vonatkozó 
követelményeket a közösségi politikák – beleértve a kutatást – kialakítása és  végrehajtása során. A 
kísérleti és egyéb tudományos célokra felhasznál t állatok védelmére vonatkozó tagállami törvényi, 
rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítésér ől szóló, 1986. november 24-i 86/609/EGK 
tanácsi irányelv
1 megköveteli, hogy: 
– a kísérleteket úgy tervezzék meg, hogy ezek so rán a kísérleti állat ok ne szenvedjenek 
nélkülözést, és hogy e kísérletek ne okozzan ak szükségtelen fájdal mat és szenvedést;  
– minél kevesebb állat használatát igényeljék;  
– a neurofiziológiailag legkevésbé ér zékeny állatokat vegyék igénybe; és  
– a lehető legkevesebb fájdalmat, szenvedést, nélkülözést vagy maradandó károsodást 
okozzák.  
                                                 
1 HL L 358., 1986.12.18., 1. o. A 2003/65/EK európai pa rlamenti és tanácsi irányelvvel (HL 
L 230., 2003.9.16., 32. o.) módosított irányelv. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/111 
 Az állatok genetikai örökségéne k megváltoztatására és az állatok klónozására csak akkor kerülhet 
sor, ha annak céljai etikailag indokoltak, körülmé nyei pedig garantálják az állatok jólétét és 
figyelembe veszik a biológiai sokféleség alapelveit. 
A program végrehajtása során az esetleges fejl emények figyelembevétele érdekében a Bizottság 
rendszeresen figyelemmel kíséri a tudományos el őrehaladást és a nemzeti és nemzetközi 
rendelkezéseket. 
A tudományos és a technológiai fejl ődéshez kapcsolódó etikai kutatás a „Kapacitások” egyedi 
program „Tudomány a társadalomban” részének hatálya alá tartozik. 
Együttműködésben végzett kutatás 
Az együttm űködésben végzett kutatás képezi a közössé gi kutatásfinanszír ozás legnagyobb és 
központi részét. Célja kiváló, Európa és a nagyvilág kutatói és befektet ői számára vonzó kutatási 
projekteket és hálózatokat létrehozni a tudom ányos haladás legfontosabb területein, meger ősíteni az 
európai ipari és technológiai bázist, és támogatni a közösségi szakpolitikákat. 
Ezt az együttm űködésben, az ipar aktív részvéte lével végzett kutatás különböz ő finanszírozási 
rendszereken: az együttm űködésen alapuló projekteken, a ki válósági hálózatokon, valamint a 
koordinációs és támogatási cselekvéseke n keresztüli támogatásával kell elérni. 
L 400/112 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Közös technológiai kezdeményezések 
Néhány, nagyon korlátozott számú esetben a KTF-célkit űzés alkalmazási köre és a szükséges 
források mértéke indokolttá teszi hosszú távú partnerségek közös technológiai kezdeményezések 
formájában való létrehozását a köz- és magánszféra között. Ezen, f őként az európai technológiai 
platformok munkájából ered ő és a területükön egy vagy néhány kiválaszto tt kutatási szempontot 
lefedő kezdeményezések összekapcsolják a magánszfér abeli befektetéseket a nemzeti és európai 
közfinanszírozással, beleértve a kutatási keretpro gram támogatásait és az Európai Beruházási Bank 
kölcsönfinanszírozását is. Az egyes közös technológiai kezdeményezésekr ől egyénileg, vagy a 
Szerződés 171. cikke alapján (ebbe be letartozhat egy közös vállalko zás létrehozása is), vagy a 
Szerződés 166. cikkének (3) bekezdése értelmében az egyedi program módosítása alapján születik 
döntés. 
A közös technológiai kezdeményezéseket  nyitott és átlátható módon a következ ő kritériumok 
alapján kell kijelölni: 
– a meglévő eszközök alkalmatlansága a célkit űzés elérésére; 
– az ipari versenyképességre és a növek edésre gyakorolt hatás mértéke; 
– az európai szint ű részvételben rejl ő hozzáadott érték; 
– a kitűzött cél és eredmények meghatáro zásának részletessége és érthet ősége; 
– az ipar pénzügyi és er őforrásra vonatkozó kötelezettségvállalásának mértéke; 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/113 
 – az általánosabb politikai célkit űzésekhez, többek között a társadalmi el őnyökhöz való 
hozzájárulás jelent ősége; 
– a további nemzeti támogatás megszerzésére és a jelenlegi vagy jöv őbeli ipari finanszírozás 
tekintetében multiplikátorhatás kifejtésére való képesség. 
A közös technológiai kezdeményezések termés zetét pontosan meg kell határozni, különös 
tekintettel a következ ő kérdésekre: 
– pénzügyi kötelezettségvállalások; 
– a résztvev ők kötelezettségvállalásának id őtartama; 
– a szerződések megkötésének és fe lbontásának szabályai; 
– szellemi tulajdonjogok. 
Tekintettel a közös technológiai kezdeményezés ek különleges alkalmazási körére és összetett 
jellegére, határozott er őfeszítéseket kell tenni azok átlátható m űködésének biztosítására és arra, 
hogy a közösségi finanszírozás közös techno lógiai kezdeményezések keretében történ ő bármilyen 
odaítélése a keretprogram kiválóságra és ve rsenyre vonatkozó elvei alapján történjen. 
A meglév ő végrehajtási eljárásaik ti szteletben tartása mellett kül önös figyelmet kell fordítani a 
közös technológiai kezdeményezések és az ugya nazon területre vonatkozó nemzeti programok és 
projektek1 globális koherenciájára és összehangolásár a, valamint annak biztosítására, hogy az 
európai érdekl ődők széles köre és különösen a KKV-k számára adott legyen a részvétel lehet ősége e 
projektekben. 
                                                 
1 Különösen az EUREKA kormányközi struktúrában  végzett tevékenységekkel. Emellett az 
EUREKA klaszterek keretében megszerzett tapasztalat a kapcsolódó területeken 
hasznosítható lehet a közös technológiai kezdeményezésekben is. 
L 400/114 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 A közös technológiai kezdeményezések tájékoztató jelleg ű felsorolását a IV. melléklet tartalmazza. 
További közös technológiai kezdeményezések a fe nt felsorolt kritériumok szerint, a hetedik 
keretprogram megvalósítása során tett javaslat alapján alapíthatók. 
Nem közösségi kutatási programok összehangolása 
Az ezen a területen elvégzend ő cselekvések két f ő eszközt használnak fel: az ERA-NET rendszert 
és a közösen végrehajtott nemzeti kutatási progr amokban való közösségi részvételt (a Szerz ődés 
169. cikke). Ez a cselekvés a keretprogram és  a kormányközi struktúrák – mint például az 
EUREKA, az EIROforum és a COST – kere tében végzett tevékenységek kiegészít ő és egymást 
erősítő jellegének fokozására is alka lmas. Az egyedi program pénzügyi támogatást nyújt a COST 
igazgatási és összehangolási tevékenységéhez, így a COST továbbra is hozzájárulhat a nemzeti 
szinten finanszírozott kutatócsoportok cseréjéh ez és tevékenységének összehangolásához. 
Ha a kérdéses cselekvés valamely téma területére esik, akkor az adott téma szerves részeként 
részesülhet támogatásban. Ha a kérdéses cselekvés horizontális jelleg ű vagy nem kapcsolódik 
közvetlenül a tíz témához, akkor valamennyi téma keretében együttesen kap támogatást1. 
Ha a kérdéses cselekvés másik, a hetedik keretp rogram végrehajtására irányuló egyedi program 
területére esik, akkor az adott egyedi programban nyer támogatást. 
                                                 
1 Ez magában foglalhatja a metrológia terén a programok esetleges köz ös végrehajtását is. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/115 
 Az ERA-NET rendszer létrehozza és meger ősíti a nemzeti és regionális kutatási tevékenységek 
összehangolását: 
– keretet biztosítva a közszféra kutatás i programjainak végrehajtását végz ők számára 
tevékenységük összehangolásának er ősítésére. A támogatás kiterjed új ERA-NET-ek 
létrehozására és a meglév ő ERA-NET-eknek például a partnerségek kiterjesztésével, 
valamint programjuk kölcsönös megnyitásával történ ő bővítésére és mélyítésére; Adott 
esetben az ERA-NET-ek felhasználhatók az európai régiók és a tagállamok közötti 
programkoordinációra, ami lehet ővé teszi a nagyszabású kezdeményezésekkel való 
együttműködést. 
– korlátozott számú esetben további közö sségi pénzügyi támogatás nyújtásával azon 
résztvevők számára, akik összevonják forrásaikat  nemzeti és regionális programjaikra 
vonatkozó közös pályázati felhívás ok céljából („ERA-NET PLUS”). 
A Közösségnek a közösen végrehajtott nemzeti kut atási programokban val ó, a 169. cikken alapuló 
részvétele különösen lényeges az azonos sz ükségletekkel és/vagy érdekekkel rendelkez ő tagállamok 
közötti nagy lépték ű, „változó geometri ájú” európai együttm űködés szempontjából. Jól 
meghatározott esetekben a 169. cikk szerinti ilyen kezdeményezéseket a tagállamokkal szoros együttműködésben meghatározott terü leteken (beleértve a ko rmányközi programokkal való 
esetleges együttm űködést is) kell indítani a hetedik keretprogramról szóló határozatban 
meghatározott kritériumok alapján. 
A IV. mellékletben található leírás a nemzeti kut atási programok közös végrehajtására irányuló 
kezdeményezések tájékoztató jelleg ű felsorolását jelöli meg, amelyekre a Szerz ődés 169. cikke 
alapján külön határozat vonatkozhat. További  kezdeményezések a hetedik keretprogram 
megvalósítása során tett javaslat alapján indíthatók. 
L 400/116 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Nemzetközi együttm űködés 
A nemzetközi együttm űködésre irányuló, európai hozzáadott érté ket felmutató és kölcsönös érdek ű 
cselekvések egy nemzetközi tudományos és technol ógiai politikát szolgálnak, amely két, egymással 
összefügg ő célkitűzés megvalósítására törekszik: 
– Európa versenyképességének támogatása és el őmozdítása harmadik országokkal (beleértve 
az iparilag fejlett és a tudomány és a technológia terén fellendül őben lévő gazdaságokat 
egyaránt) létrehozott stratégi ai kutatási partnerségeken keresztül, a harmadik országok 
legjobb tudósainak arra való ösztönzés e révén, hogy Európában és Európával 
együttműködve tevékenykedjenek; 
– harmadik országokban felmerül ő vagy globális jelleg ű problémák megoldása, kölcsönös 
érdeklődés és kölcsönös el őnyök alapján. 
A Közösség nemzetközi tudományos együttm űködési politikája a tudás lé trehozása, megosztása és 
felhasználása érdekében, egyenl ő felek közötti kutatási partne rségeken keresztül az együttm űködés 
fejlesztésére és súlyának növe lésére összpontosít, és figye lembe veszi a partnerországok 
nemzetközi, országspecifikus, regionális és tá rsadalmi-gazdasági hátterét és tudásalapját. A 
stratégiai cél az Európai Unió és  a harmadik országok közötti, kéto ldalú, regionális és globális, a 
kölcsönös érdekek és el őnyök alapján álló partnerségek révén az Európai Unió 
versenyképességének növelése és a világ fenntartható fejl ődésének el ősegítése. Ebb ől a 
megfontolásból a többoldalú nemzetközi kutatási programokon keresztül az Európai Unió mint 
globális szerepl ő jelentőségét is növelni kell. A támogatásban részesül ő nemzetközi együttm űködési 
cselekvések kapcsolatban állnak a központi polit ikai kérdésekkel annak érdekében, hogy az Európai 
Unió könnyebben megfelelhessen nemzetközi kötelezet tségvállalásainak, és a globális fenntartható 
fejlődés keretei között meger ősítést nyerjen az európai értéke k megosztása, a versenyképesség, a 
társadalmi-gazdasági haladás, a környezetvédelem és a jólét. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/117 
 A nemzetközi együttm űködést az egyedi program va lamennyi témájában, illet őleg több témára 
kiterjedően a következ őképpen kell megvalósítani: 
• A harmadik országok (nemzetközi együttm űködésben részt vev ő partnerországok és iparilag 
fejlett országok1 kutatóinak és kutatóintézete inek fokozott részvétele a tematikus területeken, a 
bizalmas jelleg miatt a biztonság  témakörére vonatkozó megfelel ő korlátozásokkal a társult 
országokon kívüli valamennyi harmadik ország esetében. Emellett különös hangsúlyt kap a 
kölcsönös érdek űként megjelölt területeken a harmadik  országok részvételének bátorítása. 
• Valamennyi tematikus területen egyedi együttm űködési cselekvések alakíthatók ki harmadik 
országok számára abban az esetben, ha kölcsönös érdekl ődés mutatkozik az adott témákat érint ő 
együttműködésre, amelyeket az érintett ország tu dományos és technológiai szintje és 
szükségletei alapján választanak ki . A különös igényeket és prioritá sokat az EU és az érintett 
országok vagy országcsoportok között fennálló vonatkozó kétoldalú együttm űködési 
megállapodásokkal és a folyamatban lév ő többoldalú és régióköz i párbeszéddel szoros 
összhangban kell meghatározni. A prioritásokat az adott régió vagy ország különös igényei, 
lehetőségei és gazdasági fejlettségének szintje alapján kell megállapítani. 
Ennek érdekében konkrét, célirányos, egy-egy té mán belüli vagy több témát átfogó cselekvéseket 
tartalmazó nemzetközi együttm űködési stratégiát és végrehajtási tervet kell kidolgozni például az 
egészségügy, a mez őgazdaság, a csatornázás, a vízügy, az élelmiszerbiztonság, a társadalmi 
kohézió, az energiaügy, a környezetvédelem, a ha lászat, az akvakultúra  és a természeti er őforrások, 
a fenntartható gazdaságpolitika és az információs  és kommunikációs t echnológiák területén. 
                                                 
1 A részvételi és terjesztési szabályokb an megállapított feltételek szerint. 
L 400/118 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Ezek a tevékenységek kitüntetett szerepet tölte nek be a Közösség és az érintett országok közötti 
együttműködés megvalósításában. A szóban forgó cselekvé sek különösen a tagjelölt, a szomszédos, 
a fejlődő és a fellendül őben lévő országok kutatási kapacitásának és együttm űködési képességének 
megerősítésére irányulhatnak. A cselekvéseket célzott pályázati felhívások ú tján kell megvalósítani, 
és megkülönböztetett figyelmet kell fordítani az érin tett harmadik országok – ezen belül különösen 
a fejlődő országok – cselekvésekhez való hozzáférésének el ősegítésére. 
E tevékenységek végrehajtását össze kell hango lni az „Emberek” és a „Kapacitások” egyedi 
program keretében megvalósuló, nemzetközi együttm űködés keretében folytatott tevékenységekkel. 
E tevékenységet a keretprogram ke retében végzett nemzetközi együttm űködésre vonatkozó átfogó 
stratégia támasztja alá. 
TÉMÁK 
1. Egészségügy 
Célkitűzés 
Az európai polgárok egészségének javítása és az egészségügyhöz kapcsolódó európai iparágak és 
vállalkozások versenyképességének és i nnovatív kapacitásának növelése, világszint ű egészségügyi 
problémák – beleértve az újonnan fellép ő járványokat – megoldásának keresése mellett. Hangsúlyt 
kap a transzlációs kutatás (az alapkutatás felfed ezéseinek klinikai alkalmazásokba való átültetése, 
beleértve a kísérleti eredmények tudományos érvé nyesítését), az új terápi ák kifejlesztése és 
validálása, az egészségjavítási és betegségmegel őzési módszerek, beleértve a gyermekek egészsége 
és az egészséges öregedés el ősegítését, a diagnosztikai eszközök és az orvosi technológiák, 
valamint a fenntartható és ha tékony egészségügyi rendszerek. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/119 
 Megközelítés 
A kutatás a jó egészs égi állapot hatékonyabb el ősegítésével, az egészséget illet ően Európában 
fennálló különbségek csökkentésével, a jelent ősebb betegségek megel őzésével és kezelésével és az 
egészségügyi ellátás nyújtásáva l kapcsolatos ismereteinke t szélesíti. Az alapvet ő orvosbiológiai 
kutatás e téma szerves részét képezi; a mu ltidiszciplináris megközelítés különösen fontos az 
egészségügyi téma szempontjából. 
A kutatás segítségével egységes rendszerbe fogl alható a genomikai, járv ánytani, biológiai és 
biotechnológiai, nagy mennyiségben rendelkezés re álló adat, valamint kifejleszthet ők az 
egészségüggyel kapcsola tos iparágak alapvet ő technológiái, a beavatkozás hoz szükséges ismeretek 
és kapacitás fejlesztése érdekében. Hozzájár ul a transzlációs egészségügyi kutatás el őmozdításához, 
ami alapvet ő fontosságú az orvosbiológiai kutatás gyakorlati hasznának – többek között az 
életminőség javításának – biztos ítása szempontjából. Lehet ővé teszi, hogy Európa hatékonyabban 
vehessen részt a globális jelent őségű betegségekkel szembeni harcra irányuló nemzetközi 
erőfeszítésekben, amint azt a HIV/AIDS, a malá ria és a tuberkulóz is elleni küzdelem 
vonatkozásában jól példázza a je lenleg is folyamatban lév ő „Európai és fejl ődő országok közötti 
partnerség a klinikai vizs gálatokban” (EDCTP) elnevezés ű program (169. cikk)1. Megerősíti az 
egészségügyi politika által meghatározott európai szint ű kutatást és különösen a nemzeti 
adatbankokban tárolt modellek, rendszerek és adat ok összehasonlítását. E tekintetben különösen 
fontos a különböz ő adatbázisok közötti hálózatépítés. 
                                                 
1 Szükség esetén a nemzeti kutatási programok összehangolására irányuló más új és jelent ős 
kezdeményezések is támogathatók. 
L 400/120 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 A kutatás segíti az egészségügyi ellá táshoz kapcsolódó európai – els ősorban a KKV-k részvételére 
épülő – biotechnológiai és orvos technológiai ágazat, valami nt az európai gyógyszeripar 
versenyképességének javítását. A kutatás támogathatja az inno vatív gyógyszerekkel foglalkozó 
európai technológiai platform1 tevékenységét, amelynek célja a gyógyszerfejlesztés folyamatában 
található, kutatással összefügg ő szűk keresztmetszetek kiküszöbölése.  A koncepcionális igazolás és 
a klinikai validálás támogatásán keresztül kül önös figyelmet kap a kutatási tevékenységek és a 
gazdasági hasznosítás közötti szakadék áthida lása. A kutatás hozzájárul továbbá az új, fejlett 
terápiákra (például a regene ratív gyógyászatra) vonatkozó normatív szabályok és szabványok 
kidolgozásához, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az EU ipara megállja a helyét a globális versenyben. Biztosítani kell az eu rópai kutatás és innováció els őségét az alternatív, különösen az 
állatkísérletek nélküli vizsgálati stratégiák és módszerek területén. 
A kutatás során értelemszer űen figyelembe kell venni és a projektekbe be kell építeni
2 a nemekkel 
kapcsolatos szempontokat. Az orvosbiológiai és a genetikai kutatás újabb fejleményei 
vonatkozásában különös figyelmet kell fordít ani a kutatási eredményekkel kapcsolatos 
kommunikációra és a civil társadalommal, kül önösen a betegek csoportjaival folytatandó minél 
korábbi párbeszédre. Gondoskodni kell t ovábbá az eredmények széles kör ű terjesztésér ől és 
felhasználásáról. 
                                                 
1 Más európai technológiai platformok stratégi ai kutatási menetrendjei akkor támogathatók, 
ha az egészségügyhöz kapcsolódó iparágak  szempontjából különös fontosságúak. 
2 Nők és férfiak viszonylatában gyakran eltér őek a betegségek és a rendellenességek 
kockázati tényez ői, biológiai mechanizmusai, okai, klinikai megjelenése, következményei és 
kezelése. Ezért a kutatási menetrend, a móds zertan és az eredményfeldolgozás szintjén a 
téma keretében finanszírozott valamennyi tevékenységnek foglal koznia kell ezekkel a 
lehetséges különbségekkel. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/121 
 A stratégiai kérdések, a gyermekek1 és az idősödő népesség egészsége különös figyelmet kapnak és 
azokat az e témakörben indított valamennyi tevékenységben lehet őség szerint figyelembe kell 
venni, és az ezekkel kapcsolatos prioritásokat a munkaprogramban kell kiemelni. A kutatás kiterjed 
más, több tudományágat felölel ő kutatási területekre is. Enne k révén biztosítható e kérdések 
érzékelhet ő és következetes kezelése, és kiküszöbölhet ő a felesleges munkavégzés. 
A következ ő tevékenységek mindegyike keretében teki ntetbe kell venni az etikai, jogi és 
társadalmi-gazdasági kérdéseket2. 
Tevékenységek 
• Biotechnológia, generikus eszköz ök és orvosi technológiák az em beri egészség szolgálatában 
A tevékenység célja, hogy az egészségügy és az orvost udomány területén kifejlessze és validálja az 
új tudás kialakításához és gyakorlatba való átül tetéséhez szükséges eszk özöket és technológiákat. 
– Nagy átereszt őképességű (high-throughput) kutatás : a modern biológia – beleértve a 
genomikai alapkutatást – számára az adatok el őállítását jelent ősen javító, az adatok és a 
minták (biobankok) szabványosítását , beszerzését és elemzését el ősegítő új kutatási 
eszközök kifejlesztési folyamatának katali zálása. A tevékenység a szekvenálás, a 
génexpresszió, a geno- és a fenotipizálás, a szerkezeti és funkcionális genomika, a 
bioinformatika és a rendszerbiológia, valami nt más „-omika” tudományterületek számára 
kifejlesztend ő új technológiák ra összpontosít. 
                                                 
1 Támogatni kell különösen a jelenleg a gyermekpopulációkon az alkalmazási el őirat 
ellenében használt, szabadalom nélküli termékek megfelel ő használatának igazolására 
szolgáló célirányos klinikai kutatást. 
2 Az etikai, jogi és társadalmi-gazdasági kérdésekkel kapcsolatos egyedi kutatást az 
„Együttm űködés” egyedi program „társadalom-gazdaságtan és humán tudományok” témája, 
valamint a „Kapacitások” egyedi program keretében végzik. 
L 400/122 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 – Felismerés, diagnózis és  figyelemmel kísérés:  megjelenít ő, képalkotó, felismer ő és elemző 
eszközök és technológiák kifejlesztése az orvosbiológiai kutatás, a betegségek el őrejelzése, 
diagnózisa, figyelemmel kísérése és prognóz isa, valamint a gyógyászati beavatkozásokkal 
kapcsolatos támogatás és iránymutatás céljaira. A tevékenység a multidiszciplináris megközelítésre összpontosít olyan területek integrálása érdekében, mint például a molekuláris és a sejtbiológia, a fiziológia, a genetika, a fizika, a kémia, az orvosbiológiai 
mérnöki feladatok, mint például a nanotechnológ iák, a mikrorendszerek, az eszközök és az 
információs technológiák. Hangsúlyt kell hely ezni a nem vagy csak kis mértékben invazív 
és a kvantitatív módszerekre, valamint a min őségbiztosítási vonatkozásokra. 
– A terápiák megfelel őségének, biztonságának és hatékonyságának el őrejelzése : a betegek 
számára biztonságos és hatékony új vagy javí tott biogyógyászati terápiák bevezetéséhez 
szükséges paraméterek, eszközök, módszerek  és szabványok kidolgozása és validálása
1. A 
tevékenység többek között olya n megközelítéseket helyez el őtérbe, mint a 
farmakogenomika, a biológiai ma rkerek kifejlesztése és vali dálása, a célzott és adagolási 
megközelítések, valamint az in silico, az in vitro (beleértve az állatkísérleteket helyettesít ő 
eljárásokat is) és az in vivo módszerek és modellek2. 
– Innovatív gyógyászati megközelítések és beavatkozás : potenciálisan széles alkalmazási 
körű, fejlett terápiák és technol ógiák kutatása, megszilárdítá sa és továbbfejlesztésének 
biztosítása. A tevékenység a gén- és se jtterápiára, a regeneratív gyógyászatra, a 
transzplantációra, az immunterápiára és a véd őoltásokra, valamint más gyógyászati 
eljárásokra összpontosít. Foglal kozik továbbá a kapcsolódó t echnológiákkal, mint például 
a fejlett célzott gyógyszeradagoló rendszer ekkel, a fejlett implantátumokkal és 
protézisekkel, valamint a nem vagy csak ki s mértékben invazív technológiákkal segített 
beavatkozásokkal. 
                                                 
1 A hagyományos gyógyszerek (gyógys zerek és biotechnológiai ké szítmények ) tekintetében 
ezekkel a kérdésekkel az innova tív gyógyszerekkel foglalkozó ja vasolt közös t echnológiai 
kezdeményezés foglalkozik. 
2 Az állati kísérletek helyettesítése, felhasználásuk tökéletesítése, illetve számuk csökkentése 
az orvosbiológiai kutatásokban. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/123 
 • Transzlációs kutatás az emberi egészség szolgálatában 
A tevékenység b ővíteni kívánja az egészséges és a beteg emberben zajló biológiai folyamatokra és 
mechanizmusokra vonatkozó tudásunkat, ezt a tudást  át kívánja ültetni a klinikai alkalmazások 
szintjére, beleértve a járványvédelmet és a kezelést, és gondoskodni kíván arról, hogy a klinikai 
(többek között járványtani) adatok ir ánymutatással szolgáljanak a jöv őben kutatások számára. 
– Biológiai adatok és folyamat ok integrálása: széles kör ű adatgyűjtés, rendszerbiológia 
• Széles kör ű adatgyűjtés: a nagy átereszt őképességű technológiák felhasználása a gének 
és a géntermékek, valamint ezek fontos bi ológiai folyamatokban, komplex hálózatokban 
megvalósuló kölcsönhatása funkciójának megvilágítását lehet ővé tevő adatok 
előállítására. A tevékenység a genomikára,  a proteomikára, az „RNA-omikára”, a 
populációgenetikára, valamint az összehasonl ító, szerkezeti és f unkcionális genomikára 
összpontosít. 
• Rendszerbiológia: a tevékenység a valamennyi  érintett szervezetben és a valamennyi 
szerveződési szinten zajló biológiai folyamat ok megértése és modellezése érdekében 
végzett, a biológiai adatok széles sk áláját felvonultató és rendszerelv ű megközelítést 
alkalmazó multidiszciplináris kutatásra összpontosít. 
L 400/124 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 – Az agyra és betegségeire, az ember fejl ődésére és öregedésére irányuló kutatás 
• Az agy és betegségei: az agy integrált szer kezetének és dinamikájának jobb megértése, 
az agy betegségeinek, többek között az adott korfügg ő betegségek (pl.: dementia, 
Parkinson-kór) tanulmányozása és új gyógymódok keresése. A tevékenység az agy 
működésének teljes kör ű megértésére összpontosít a molekuláris szintt ől a kognitív 
szintig (beleértve a neuroinformatikát) az agy funkcióinak feltérk épezése, valamint az 
agyi diszfunkciók feltárása révén, a szinap tikus károsodástól a neurodegenerációig. A 
kutatás kiterjed a neurológiai és a pszich iátriai betegségekre és rendellenességekre 
(beleértve a regeneratív és a restoratív gyógymódokat is). 
• Az ember fejl ődése és az öregedés: széles kör ű módszerek és eszközök felhasználása az 
egész életen át tartó fejl ődés és az egészséges öregedés folyamatának jobb megértése 
érdekében. A tevékenység az emberi és a modellrendszerek tanulmányozására összpontosít, ideértve olyan tényez ők szerepét is, mint a környezet, a genetika, a 
viselkedés és a nemek. 
– Transzlációs kutatás a súlyos fert őző betegségek területén: harc a legfontosabb 
közegészségügyi fenyegetések ellen 
• Az antimikrobiális gyógyszerekkel szembe ni rezisztencia, beleértve a kórokozó 
gombákat: a tevékenység a rezisztencia molekuláris mechanizmusaira, a mikrobák 
ökológiájára és a gazda–kórokozó kölcsönhatáso kra irányuló alapkutatás, illetve az új 
beavatkozásokra irányuló klinik ai kutatás egyesítésére összpontosít a gyógyszerekkel 
szembeni többszörös rezisztencián alapuló fert őzések kialakulásának és terjedésének 
mérséklése érdekében. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/125 
 • HIV/AIDS, malária és tuberkulózis: a tevékenység új gyógymódok, diagnosztikai 
eszközök, megel őzési eszközök, mint például véd őoltások, valamint kémiai átviteli 
gátak, mint például HIV-mikroba-öl ők kifejlesztésére összpontosít. A kutatás a három 
betegséggel kapcsolatos globális szint ű problémák megoldását célozza, de a három 
betegség, valamint a hepatitisz konkrét eu rópai vetületeivel is foglalkozik. A 
tevékenység a klinikai kezelést megel őző szakban, valamint a klinikai kezelés korai 
fázisában felhasználható kutatásra helyezi a hangsúlyt, és ahol he lyénvaló (például a 
HIV/AIDS-véd őoltások esetében), lehet őséget ad az egész világra kiterjed ő 
kezdeményezésekkel történ ő együttműködésre is. 
• Potenciálisan új és újra fellép ő járványok: a tevékenys ég az újonnan megjelen ő, akár 
egész világrészekre kiterjed ő járvány lehet őségét hordozó kórokozók (beleértve a 
zoonózisokat, például a SARS-t és az er ősen patogén influenzát is) elleni küzdelemre 
összpontosít. Szükség szerint tám ogatást kell biztosítani a fert őző betegségekkel 
kapcsolatos szükséghelyzetekben a hatékony megel őzést, kezelést és védekezést célzó 
új diagnosztikai eljá rások, gyógyszerek és véd őoltások kifejlesztésére irányuló, 
együttműködésen alapuló kutatás gyors megkezdéséhez. 
– Transzlációs kutatás más jelent ős betegségek területén1 
• Rák: a tevékenység a betegség etiológi ájára; új gyógyszerekre és gyógymódokra; a 
megelőzést, a korai diagnózist és a kezelést segít ő célzott gyógyszerek és biológiai 
markerek felkutatására és validálására; valamint a megel őző prognosztikai, 
diagnosztikai és gyógyászati beavatkozások ha tékonyságának értékelésére összpontosít. 
                                                 
1 Figyelembe kell venni a fájdalomterápia és az aktív összetev ők szempontjait is. 
L 400/126 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 • Szív- és érrendszeri betegségek: a tevékenys ég a szív és a véredények betegségeinek 
(beleértve az agyvérzés érrendszeri vonatkozásait is) di agnózisára, megel őzésére, 
kezelésére és figyelemmel kíséré sére összpontosít széles kör ű, multidiszciplináris 
megközelítésmód alkalmazásával. 
• Diabétesz és elhízás: a tevékenység az el őbbi vonatkozásában a diabétesz különböz ő 
formáinak etiológiájára és a kapcsolódó megel őzési és kezelési lehet őségekre 
összpontosít. Az utóbbi vonatkozásában a multidiszciplináris megközelítésmódokra 
(beleértve a genetikát, az életmódot és a járványtant is) kerül a hangsúly. Mind a 
diabétesz mind az elhízás esetében különös  figyelmet kell fordítani a fiatalkori 
megbetegedésekre és a gyermekkori tényez őkre. 
• Ritka betegségek: a tevékenység  az egész Európára kiterjed ő természettörténeti és 
patofiziológiai kutatásra, valamint megel őző, diagnosztikai és terápiás beavatkozások 
kifejlesztésére összpontosít. Ez a rész foglalkozik a közönséges  betegségek ritka 
mendeli fenotípusaival is. 
• Egyéb krónikus betegségek: a tevékenység az id őskori életmin őséget nagymértékben 
befolyásoló, nem halálos betegségekre, mi nt például a funkcionális leromlásra, az 
érzékszervek csökkent m űködésére és más krónikus betegs égekre (például arthritis, 
reumatikus betegségek, izom- és csontbetegségek, légz őszervi megbetegedések, 
beleértve az allergiák által kiváltottakat is) összpontosít. 
• Az európai polgárok számára nyújtott egés zségügyi szolgáltatások optimalizálása 
A tevékenység meg kívánja teremteni egyr észt az egészségügyi rendszereket érint ő körültekint ő 
politikai döntéshozatal, másrészt az egészséges életmód népszer űsítésére, valamint a betegségek 
megelőzésére, diagnózisára és kezelésére irányuló  hatékony és eredményes, tényadatokon alapuló 
stratégiák alapjait. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/127 
 – A klinikai kutatási eredmények átültetése a klinikai gyakorlatba: beleértve a gyógyszerek 
jobb felhasználását, valamint a viselkedési és  a szervezeti beavatkozások, valamint az új 
gyógymódok és egészségügyi technológiák megfelel ő alkalmazását is. A kutatás különös 
hangsúlyt helyez a betegek biztonságára, bel eértve a gyógyszerek káros hatásait: a helyes 
klinikai gyakorlat felkutatásár a; az egészségügyi alap- és szakellátásban a klinikai 
döntéshozatal megértésére; valamint a tényada tokon alapuló gyógyítás és a betegek felel ős 
helyzetbe hozásának el ősegítésére. A tevékenység a stratégi ák összehasonlító értékelésére; 
továbbá a gyógyszerfelírási stratégiák és  a farmakovigilanciai tényadatok egyes 
vonatkozásai és a beteg sajátosságai (példá ul genetikai hajlama, kora, neme és 
együttműködési készsége), valamint a költséghatékonyság figyelembevételével a 
különböző beavatkozások – beleértve a gyógyszere k, a tudományosan vizsgált kiegészít ő 
és alternatív gyógyszerek és az új egészsé gügyi terápiák és tec hnológiák –hatásainak 
kutatására összpontosít. 
– Az egészségügyi ellátó rendszerek min ősége, hatékonysága és szo lidaritása, beleértve az 
átmeneti egészségügyi rendszereket: annak lehet ővé tétele, hogy az egyes országok 
tanulhassanak más egészségügyi rendszerek ta pasztalataiból és fenntarthatóságából, 
figyelembe véve a nemzeti sajá tosságok és a népesség jellemz őinek (öregedés, mobilitás, 
migráció, iskolai végzettség, társadalmi-gazdaság i helyzet és a munka változó világa stb.) 
fontosságát. A tevékenység (a különböz ő beavatkozások költségének, hatékonyságának és 
előnyeinek többek között a betegek biztonság a tekintetében való felmérésével) az 
egészségügyi rendszerek szervezeti, finanszíro zási és szabályozási kérdéseire, gyakorlati 
megvalósítására és eredményeire (eredménye sségére, hatékonyságára és méltányosságára, 
beleértve a hátrányos helyzet ű csoportokat is) összpontosít. Különös figyelmet kapnak a 
beruházási kérdések és a humán er őforrások, beleértve az otthonápolási módszereket. 
Foglalkozni kell az id ősödő népesség függetlenségének, életmin őségének és mobilitásának 
kérdésével. 
L 400/128 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 – Az egészséges életmód népszer űsítése és a betegségmegel őzés javítása: az életstílus, a 
munka- és életkörülmények és a különböz ő szintű és hátterű beavatkozások szempontjából 
legjobb közegészségügyi intézkedések felkutat ása. A tevékenység az egészség szélesebb 
értelemben vett meghatározó tényez őire (például az étrendre, a stresszre, a 
dohánytermékekre, az alkohol és más anyagok f ogyasztására, a testmozgásra, a kulturális 
környezetre, a társadalmi-gazdasági és a környezeti tényez őkre), valamint ezeknek az 
egyén és a társadalom szintjén megvalósul ó kölcsönhatására összpontosít. Tartalmazza 
különösen a mentális egészség egész életre kiterjed ő nézőpontú kutatását. 
Nemzetközi együttm űködés 
A nemzetközi együttm űködés a téma szerves alkotóeleme és különösen fontos a globális 
egészségügyi problémákat, mint pé ldául az antimikrobiális  gyógyszerekkel szembe ni rezisztenciát, 
a HIV-et/AIDS-t, a maláriát, a tuberkulózist, az elhanyagolt betegségeket és az újonnan fellép ő, 
akár egész világrészekre kiterjed ő járványt okozó fert őző betegségeket érint ő területeken. Az 
együttműködés a nemzetközi kezdeményezések, mint például a globális HIV-véd őoltási program 
prioritásainak kit űzésére is kiterjedhet. Ha megszilárdul a klinikai kutatás területén az Európa és a 
fejlődő országok közötti hosszú távú, fenntartható pa rtnerség és ha megtörténik a részt vev ő 
országok nemzeti programjainak vagy tevékenységei nek integrálása, akkor elért eredményei és 
jövőbeni szükségletei függvé nyében további támogatást  kap az „Európai és Fejl ődő Országok 
Klinikai Kísérletek Területén Létrejött Partnersége” (EDCTP) elnevezés ű program1. Az EDCTP 
program középpontjában továbbra is az Afri ka szubszaharai régiójában jelen lév ő három 
betegséggel szembeni új véd őoltások, mikrobaöl ők és gyógyszerek kifejlesz tésére irányuló fejlett 
klinikai vizsgála tok állnak. Ebb ől a célból a munkaprogramban közö sségi hozzájárulás irányozható 
elő az EDCTP számára létrehozott európai gazd asági egyesülés számára a Bizottság által 
jóváhagyandó program végrehajtására, beleértve a közösségi hozzájárulá s átcsoportosítását is. 
                                                 
1 A Bizottság elvégzi az EDCTP értékelését. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/129 
 Egyedi együttm űködési cselekvéseket kell végrehajtani a harmadik országokkal, illetve régiókkal 
folytatott régióközi párbeszédek keretében és a nemzetközi fórumokon kijelö lt területeken, valamint 
a milleniumi fejlesztési célokkal összefüggésbe n. Ilyen, a helyi szükségletekhez igazított és 
partnerségeken keresztül megvalósuló kiemelt terü let lehet: az egészségügyi politikával kapcsolatos 
kutatás, az egészségügyi rendszerekkel és az eg észségügyi ellátó szolgáltatásokkal kapcsolatos 
kutatás, az anya és a gyermek egészsége, a reproduktív egészség, az elhanyagolt fert őző 
betegségekkel szembeni védekezés és felügyelet, valamint az érintett területek újonnan felmerül ő, 
előre nem látott szakpolitikai igények. 
Az „Információs és kommunikációs  technológiák” témával közös fi nanszírozás keretében évenként 
tagdíjat kap az „Emberi Határok” Tudományos Program Szervezete (Hum an Frontier Science 
Programme Organisation, HFSPO)1 nevű nemzetközi szervezet. Ennek révén nagyobb 
nyilvánossághoz juthatnak az Európában végzett kutatások, és az EU azon tagállamai is teljes 
körűen élvezhetik az „Emberi Határok” T udományos Program (HFSP) által nyújtott el őnyöket, 
amelyek nem tartoznak a G8 csoporthoz. 
Újonnan felmerül ő igények és el őre nem látható szakpolitikai igények 
Az újonnan felmerül ő igényekkel kapcsolatos kutatás okat „alulról felfelé szervez ődő” és „célzott” 
kezdeményezések formájában, más témákkal összehangolt módon, széles kör ű, interdiszciplináris 
kutatási portfólió igénybevételével kell elvégezni. Az el őre nem látható szakpolitikai igények 
támogatása irányulhat például az élet- és munkakörülményekre, az egészségügyi 
hatástanulmányokra, a kockázatok értékelésére, a statisztikai mutatókra, a közegészségügy 
irányítási és kommunikációs szükségleteire, valamint a nemzetközi egészségügyi szerz ődések, mint 
például a Dohányzás-ellen őrzési Keretegyezmény2 és a Nemzetközi Egészségügyi El őírások3 
keretében fennálló kötelezettségekre. Ez kiegészí ti a fentiek alapján támogatott, az egészségügyi 
politika által meghatározott kutatást. 
                                                 
1 Az Európai Közösség tagja a HFSP Szerv ezetének (HFSPO), és a HFSP-t a korábbi 
keretprogramokból is finanszírozta. 
2 Dohányzás-ellen őrzési Keretegyezmény, 2004/513/EK tanácsi határozat. 
3 Nemzetközi Egészségügyi El őírások 2005 – az Egészségügyi Világszervezet 58. 
közgyűlésének 58.3. határozata, 2005. május 23. 
L 400/130 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 2. Élelmiszerek, mez őgazdaság és halászat, biotechnológia 
Célkitűzés 
Az európai tudásalapú biogazdaság1 felépítése a tudomány, az ipar és más érdekeltek 
erőfeszítéseinek egyesítésével, az új és a kialakulóban lév ő kutatási lehet őségek kiaknázásával, 
amelyek választ adnak korunk társadalmi, környeze ti és gazdasági kihívásaira: a biztonságosabb, 
egészségesebb és jobb min őségű élelmiszer, valamint a megújuló biológiai er őforrások fenntartható 
felhasználása és el őállítása iránti egyre növekv ő igényre, a járványos álla tbetegségek és a zoonózis, 
valamint az élelmiszerekkel összefügg ő rendellenességek egyre növekv ő kockázataira; a 
mezőgazdasági, akvakultúra-ágazati és halás zati termelés fenntarthatóságának és 
biztonságosságának veszélyeztetet tségére; valamint a jó min őségű élelmiszer iránti, az állatok 
jólétét és a vidéki és tengerparti környezetet is figyelembe vev ő egyre növekv ő keresletre és a 
fogyasztók egyedi étre ndi szükségleteire. 
                                                 
1 A „biogazdaság” kifejezés minden olyan iparágat és gazdasági ágazatot magában foglal, 
amely biológiai er őforrásokat állít el ő, azokkal gazdálkodik, illet őleg azokat másképpen 
kiaknázza (valamint a kapcsolódó szolgáltatásokat, besz állítói vagy felhaszn álói iparágakat), 
mint például a mez őgazdaságot, az élelmiszeripart, a halászatot, az erdészetet stb. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/131 
 Megközelítés 
A téma meger ősíti az európai tudásalapú biogazdaság t udásalapját, gondoskodik a nélkülözhetetlen 
innovációról és megadja a szükséges politik ai támogatást. A kutatás – különösen az 
élettudományokon és a biotechnológi án keresztül – a biológiai er őforrásokkal való fenntartható 
gazdálkodásra, azok el őállítására és felhasznál ására, és a más technológ iákkal való konvergenciára 
összpontosít új, biztonságos, megfizethet ő, ökohatékony és versenyképes európai mez őgazdasági, 
halászati, akvakultúra-, ta karmány-, élelmiszeripari1, egészségügyi, erdészeti és más kapcsolódó 
iparágakban el őállított termékek kifejlesztése érdekébe n. A kutatás nagyban hozzájárul a közösségi 
szakpolitikák és szabályozás végreha jtásához és kialakításához, és el őmozdítja vagy támogatja 
különösen: a közös agrárpolitikát; a közös agrárpolitikát; a mez őgazdasági és a kereskedelmi 
kérdéseket; a géntechnológiával módosított sz ervezetekkel (GMO-k) kapcsolatos biztonsági 
szempontokat; az élelmiszer-biztonsági el őírásokat; a közösségi növény-egészségügyi 
jogszabályokat; a közösségi álla t-egészségügyi politikát, a já rványvédelmi és a jóléti el őírásokat; a 
környezetvédelmet és a biológiai sokféleséget; az eur ópai erdészeti stratégiát; valamint a halászat és 
az akvakultúra fenntartható fejl ődését célzó közös halászati po litikát és a tengeri eredet ű 
élemiszerek biztonságát. A kutatás emellett a fe lsorolt politikák értékelése, kialakítása és 
figyelemmel kísérése érdekében új  mutatók kidolgozására és a meglév ők továbbfejlesztésére is 
törekszik. 
Felismerve a mez őgazdaság többfunkciós szerepét, a fenntartható fejl ődés célkit űzéseinek 
megvalósítása érdekében a kutatás támogatni fo gja a vidéki gazdasá gok szerepét és lehet őségeit. 
                                                 
1 Az élelmiszerbe a tengeri eredet ű élelmiszer is beleértend ő. 
L 400/132 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 A 90 %-ban KKV-kból álló mez őgazdasági alapú élelmiszeripar különösen nagy mértékben 
részesül számos kutatási tevékenység eredményeib ől, ideértve a célzott terjesztési és a 
technológiaátadási tevékenységeket is, különös en a fejlett, ökológiai szempontból hatékony 
technológiák, módszerek és folyamatok integr álása és alkalmazása, valamint a szabványok 
kidolgozása vonatkozásában. A bio- , nano- és információs és kommunikációs technológiákkal 
foglalkozó, csúcstechnológiát alkalmazó induló vállalkozások várhatóan jelent ős mértékben 
hozzájárulnak a növénynemesítés, a fejlett hasz onnövények és a növényvédelem, az élelmiszer-
biztonság és az élelmiszer-min őségügy fejlett kimutatási és ellen őrzési technológiái, valamint az új 
ipari biofolyamatok területén folyó kutatásokhoz. 
Több, a növényi genomika és a biotec hnológia, az erdészeti és az erd ő alapú iparágak, a globális 
állategészségügy, az állattenyészté s, az élelmiszeripar, az akva kultúra, valamint az ipari 
biotechnológia területén m űködő európai technológiai platform is hozzájárulhat e témakör közös 
kutatási prioritásainak meghatá rozásához, a lehetséges jöv őbeni nagyobb kezdeményezések, mint 
például a demonstrációs projek tek kijelöléséhez, valamint az összes érintett széles kör ű 
részvételéhez és együttm űködéséhez. Az ERA-Net-projektekkel , a technológiai platformokkal és 
más érintett szerepl őkkel, mint például a mez őgazdasági kutatások álland ó bizottságával (SCAR) 
vagy a kés őbbiekben a tengerkutatás összehangolására esetleg létrehozandó európai struktúrával 
szoros együttm űködésben lehet őség szerint el ő kell segíteni a nemzeti kutatási programok 
összehangolására irányuló cselekvéseket. 
A tevékenységek értelemszer űen kiterjednek a társadalmi, az etik ai, a nemekkel kapcsolatos, a jogi, 
a környezeti, a gazdasági és a sz élesebb értelemben vett kulturális vonatkozásokra, valamint a 
tudományos és a technológiai fejl ődésben rejl ő potenciális kockázatokra és annak lehetséges 
hatásaira (el őretekintés). 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/133 
 Tevékenységek 
• A szántóföldi, erdei és ví zi környezet biológiai er őforrásainak fenntartható el őállítása és az 
azokkal való fenntartható gazdálkodás1 
– A kutatás lehet ővé tétele a biológiai er őforrások (mikroorganizmusok, növények és 
állatok) el őállítását és az azokkal való gazdálkodást hosszú távon els ősorban meghatározó 
tényezőkre vonatkozóan, beleértve a biológiai sokféleség és  az érintett biológiai 
rendszerekben található új bi oaktív molekulák kiaknázását is. A kutatás kiterjed az „-
omika” technológiákra, mint például a genomikár a, a proteomikára, a metabolomikára és a 
konvergáló technológiákra, valamint ezek re ndszerbiológiai megközelítésekbe történ ő 
beépítésére, továbbá alapvet ő eszközök és technológiák kifejlesztésére (beleértve a 
bioinformatikát és a vonatkozó adatbázisok lé trehozását is) és a fajcsoportokon belüli 
fajták azonosítására vonatkozó módszerekre. 
– A fenntarthatóság és a versenyképesség foko zása a fogyasztók egés zségének óvásával, 
környezeti hatások csökkentésével párhuzamosan és az éghajlatváltozás figyelembevételével a mez őgazdaságban, a kertészetben, az erdészetben, a halászatban és 
az akvakultúrában új technol ógiák, berendezések, figyel őrendszerek, növények és 
termelési rendszerek kifejlesztése, a ki választott növények termesztése, a növények 
egészsége és az optimalizált termelési rendszerek segítségével megvalósított 
haszonnövény-gazdálkodás, a halg azdálkodás tudományos és m űszaki bázisának 
továbbfejlesztése, valamint a telj es ökológiai rendszerre kiterjed ő megközelítés keretében a 
különböző rendszerek közötti kölcsönhatások (mez őgazdaság és erdészet, halászat és 
akvakultúra) jobb megértése révén. Sor kerül az őshonos ökoszisztémák fenntartására, a 
biológiai növényvéd ő szerek kifejlesztésére, és a biol ógiai sokféleség és a metagenomika 
mikrobiológiai dimenziójára  irányuló kutatásokra. 
                                                
 
1 A fenntartható gazdálkodásra és a meg őrzésre irányuló kiegészít ő kutatásokat a 
„Környezetvédelem (beleértve az ég hajlatváltozást is)” témakör tartalmazza. A fenntartható 
előállítást és gazdálkodást támogató más esz közökre és technológiákra irányuló kutatást a 
megfelelő témakörök keretében kell elvégezni. 
L 400/134 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 • A szárazföldi biológiai er őforrások tekintetében különös hang súlyt kapnak a kevés alapanyaggal 
(pl. növényvéd ő szerek és m űtrágya) m űködő termelési rendszerek és a biogazdálkodás, az 
erőforrásokkal való jobb gazdálkodás és az új élelmiszerek és takarmányok, valamint az 
összetétel, a mechanikai ellenállás, az ökológi ai hatás, a tápanyag-  és vízfelhasználás 
hatékonysága, és a felépítés tekintetében  új növények (haszonnövények és fák). Ennek 
érdekében a kutatás az új növényrendszerek és termékek biológiai értelemben vett 
biztonságosságára, együttélésére és nyomon követhet őségére, valamint a géntechnológiával 
módosított haszonnövények által a környezetre és az emberi egészségre gyakorolt hatások, és a társadalom számára nyújtott, szélesebb értelemben vett el őnyök ellen őrzésére és vizsgálatára 
irányul. 
• A növényegészségügy és a haszonnövények védelm ének javítására az ökológia, a kártev ők 
biológiája, a betegségek, a gyomnövények és  más növény-egészségügyi fenyegetések jobb 
megértése révén, valamint a járványkitörések elleni védekezés támogatásán és a kártev ők és a 
gyomnövények elleni védekezés fenntartható eszkö zeinek és technikáinak fejlesztésén keresztül 
kerül sor. Javított módszereket kell kifejleszteni a talaj term őképességének figyelemmel kísérése, 
megőrzése és fokozása tekintetében. 
• A vízi környezet biológiai er őforrásai vonatkozásában hangsúlyos an kell foglalkozni az alapvet ő 
biológiai funkciókkal, a tenyészte tt fajok biztonságos és környezet barát tenyésztési rendszereivel 
és takarmányozásával és a halbiológiával, a vegyes halászat dinamikájával, a halászati 
tevékenység és a tengeri ökológiai  rendszer kölcsönhatásaival, valami nt a flottánkénti, regionális 
és többéves gazdálkodási rendszerekkel. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/135 
 – Optimalizált állategészségügy, -tenyésztés és -jólét a mez őgazdaság, a halászat és az 
akvakultúra valamennyi területén, többe k között az alábbiakon keresztül: 
• a genetikai tudás, az új tenyész tési eljárások, az állatok fizi ológiája és viselkedése jobb 
megértésének kihasználása, és  
• a kártevőkre, élősködőkre és a fert őző állatbetegségekre, és az élelmiszertermelés 
fenntarthatóságát és biztonságát fenyeget ő egyéb veszélyekre – beleértve a 
zoonózisokat is – vonatkozó b ővebb ismereteink és a hatékonyabb védekezés.  
Ez utóbbi kérdés kezelésére a nyomon követésre, a megel őzésre és a védekezésre irányuló 
eszközök fejlesztése, a véd őoltások és a diagnosztika terén folytatott alapozó és 
alkalmazott kutatás, az ismert és az új betegs éghordozók és más fenyegetések – beleértve a 
rosszhiszem ű cselekményeket is – ökológiájának  tanulmányozása, valamint a különböz ő 
művelési rendszerek és az éghajlat hatá sának kutatása révén is sor kerül.  
Új tudást kell kialakítani t ovábbá az állati hulladé kok biztonságos ártalm atlanítására és a 
melléktermékek jobb kezelésére vonatkozóan is. 
L 400/136 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 – A politikai döntéshozók és más érintett szerepl ők által a vonatkozó stratégiák, 
szakpolitikák és jogszabályok végrehajtásá hoz, különösen pedig az európai tudásalapú 
biogazdaság felépítéséhez és a vidékfejlesz tés és a tengerparti területek fejlesztése 
szükségleteinek kielégítéséhez igényelt eszközök kialakítása. A közös halászati politika a 
tengeri er őforrások kiaknázásának a teljes ökológiai rendszert figyelembe vev ő 
megközelítésmódját támogató, adaptív szemléletmód kialakításán keresztül nyer támogatást. Valamennyi szakpolitika tekintetében – beleértve a közös agrárpolitikát is – a 
kutatás keretében társadalmi-gazdasági ta nulmányokra, költség-h aszon elemzésre, a 
különböző művelési rendszerek összehasonlító vizs gálatára – ideért ve a többfunkciós 
rendszereket is –, költséghatékony halgazdál kodási rendszerek vizsgálatára, a nem 
élelmezési céllal tartott állatok tenyésztésére és az erdészette l való kölcsönhatásra irányuló 
vizsgálatokra, valamint a vidéki és a tengerp arti megélhetés javítá sára irányuló kutatásra 
kerül sor. 
• A konyhaasztaltól a szántóföldig : élelmiszerek (a tengeri eredet ű élelmiszereket is 
beleértve), egészség és jólét 
– Az élelmiszeripar versenyképessé ge szempontjából lényeges tényez őnek számító 
fogyasztói viselkedés és fogyasztói szokás ok, valamint az élelmiszereknek az európai 
polgárok egészségére és jólété re gyakorolt hatásának jobb megértése. A tevékenység a 
fogyasztóknak – a hagyományos élelmiszereket  is magukban foglaló – élelmiszerekkel 
kapcsolatos percepcióira és viselkedésér e, a társadalmi és kulturális folyamatok 
megértésére, valamint az élelmiszer megvála sztását és a fogyasztók élelmiszerhez való 
hozzáférését meghatározó tényez ők meghatározására összpontosít. A kutatás az 
élelmiszerekre és táplálkozásra vonat kozó kutatásokkal kapcsolatos adatbázisok 
létrehozására is kiterjed. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/137 
 – A jótékony és káros étrendi tényez ők, valamint a népességcsoportok különleges igényeinek 
és szokásainak, mint a táplálkozással összefügg ő betegségek és rendellenességek – 
beleértve az elhízást és az al lergiákat is – kialakulásának és gyakoriságának csökkentését 
lehetővé tévő legfontosabb befolyásolható tényez őknek a megértése. Ennek érdekében 
törekedni kell az új táplálkozási stratégiák vizsgálatára, a táplál kozásgenomika és a 
rendszerbiológia fejlesztésére és alkalmazására,  továbbá a táplálkozás, valamint az élettani 
és a pszichológiai funkciók közötti kölc sönhatások tanulmányozására. A tevékenység 
eredményeképpen átalakulhatnak  a feldolgozott élelmiszerek , és új élelmiszerek és 
élelmiszer-összetev ők, diétás élelmiszerek, táplálko zási vagy egészségügyi szempontból 
előnyösnek tartott élelmiszerek kifejleszt ésére kerülhet sor. Annak megértése 
szempontjából, hogy hogyan hatnak egyes élelmiszerek és étrendek az egészségre, 
valamint az integrált táplálko zási útmutatás kialakításához fontos a hagyományos, a helyi 
és az évszakonként eltér ő mértékben fogyasztott élelmiszer ek és a kapcsolódó étrendek 
vizsgálata is. 
– Az európai élelmiszer-ipari innováció optim alizálása a fejlett technológiák hagyományos 
élelmiszergyártásba való beépítésén, ideértv e az erjesztett élelmiszereket is, és a 
funkcionalitás javítására irá nyuló, adott élelmiszerre alak ított feldolgozási technológiákon 
keresztül, valamint az élelmiszermin őség és a tápérték révén, beleértve az – új 
élelmiszerekre is kiterjed ő – élelmiszertermelés organoleptikus szempontjait is. A 
csúcstechnológiákat hasznosító, ökohatékony fe ldolgozási és csomagolási rendszerek 
kidolgozása és demonstrációja, valamint intelligens ellen őrző alkalmazások és a 
melléktermékek, a hulladékok, a víz és az en ergia hatékonyabb hasznosítása, és ezekkel 
való hatékonyabb gazdálkodás. Az új kutatás  kiterjed továbbá az állattakarmányozás – 
beleértve a biztonságos takarmányfeldolgozás i eljárásokat – és a takarmányozás min őség-
ellenőrzésének fenntartható és  új technológiáira is. 
L 400/138 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 – A kémiai és mikrobiológiai szempontból vett biztonság biztosítása és a min őség javítása az 
európai élelmiszer-ellátásban. Ehhez szükség es a mikrobák ökológiája és az élelmiszer-
biztonság közötti viszony megértése; módszerek és modellek kifejlesztése az 
élelmiszerláncok integritásának kutatására;  továbbá új kimutatási módszerek, nyomon 
követhetőség és annak továbbfejleszté se – többek között a felmerül ő – kockázatok 
értékelésére, kezelésére és kommunikálásá ra szolgáló technológiák és eszközök 
kifejlesztése, valamint a kockázatok észlelés ének jobb megértése. Ez az élelmiszer-
biztonság területén, tudo mányos megalapozottságú módszerekkel végzett 
kockázatértékelést is magában foglal. 
– Az emberi egészség és a környezet védelme az élelmiszer- és a takarmánylánc, valamint a 
környezet kölcsönhatásának jobb megértése révé n. A tevékenység keretében sor kerül az 
élelmiszer-szennyez ők és ezek egészségre gyakorolt hatásának tanulmányozására, a 
környezeti hatások nyomon követésére, valamint az élelmiszer- és a takarmányláncoknak a 
globális változásokkal, különösen a kö rnyezettel kapcsola tos hatásait és 
ellenállóképességét értékel ő és kezelő hatékonyabb eszközök és módszerek kifejlesztésére. 
Az élelmiszerlánc min őségének és integritásának biztosítá sa érdekében új áruláncanalízis-
modelleket és totális élemiszerlánc-gazdál kodási koncepciókat ke ll kidolgozni, és 
figyelembe kell venni a fogya sztói vonatkozásokat is. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/139 
 • A fenntartható nem élelmiszer-ipari term ékeket és folyamat okat alátámasztó 
élettudományok, biotec hnológia és biokémia 
– Az ipari eljárások során és az energiaterme lésben alkalmazott szárazföldi vagy tengeri 
biomassza el őállítása tudásalapjának meger ősítése és technológiáinak fejlesztése. Ennek 
keretében foglalkozni kell a növé nyi, állati és mikrobás geno mikával és metabolomikával 
annak érdekében, hogy a nagy hozzáadott érték ű termékekké történ ő optimális átalakítás 
érdekében – beleértve a gyógyszeriparban és a gyógyászatban felhas ználható biológiai 
erőforrásokat is – javítható legyen a nye rsanyagok és a biomassza-alapanyagok 
hatékonysága és összetétele, miközben új forrá sként természetes vagy javított szárazföldi 
és vízi szervezetek felhasználására is sor ke rül. Ez teljes mértékben magában foglalja a 
biotermékkel kapcsolatos biomassza-termelési gy akorlat, szállítás, tárolás és forgalomba 
hozatal életciklus-analízisét. 
– A biomassza-finomítás megközelítésben rejl ő lehetőségek (pl. zöld vegyszerek) teljes 
kihasználása érdekében az ip ari biotechnológiák teljes hasz onnövény- és erdei biomassza-
láncokra kiterjed ő alkalmazásának vizsgálata, ideértve a társadalmi-gazdasági, agronómiai, 
ökológiai és fogyasztói vonatkozásokat is. Ez t segíti a növények és a mikrobák sejtszint ű 
és szubcelluláris anyagcseré jének jobb megértése és befo lyásolása, valamint annak 
megértése, hogy mindez hogyan integrálódik a teljes rendszer teljesít őképességébe, aminek 
révén fokozott hozamú, min őségű és tisztaságú átalakított termékeket felhasználó 
biofolyamatokon alapuló új, ér tékes árucikkek állíthatók el ő, ideértve a biokatalitikus 
folyamatok tervezését is. 
L 400/140 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 – Az erdők és a fakitermelés – beleértve a faa nyag, a megújuló anyagok és a bioenergia 
készleteit is – fenntarthatóságának növelé se érdekében új és továbbfejlesztett, min őségi, 
nagy hozzáadott érték ű és megújuló erdészeti alapú termékek és folyamatok céljára 
szolgáló biotechnológiák felh asználása és fejlesztése. 
– A szennyez ődések kimutatása, figyelemmel kísérése, megel őzése, kezelése és felszámolása 
tekintetében a biot echnológiában rejl ő lehetőségek vizsgálata. 
– Az új és potenciálisan ener gia-megtakarítást eredményez ő biofolyamatok önálló vagy 
növényrendszerekkel és/vagy vegyi  katalizátorokkal való együ ttes alkalmazásán keresztül 
a hulladékok és a melléktermékek gazdasági értékének maximalizálása. 
Nemzetközi együttm űködés 
Az élelmiszerekre, a mez őgazdaságra és a biotechnológiára irá nyuló kutatásokban kiemelt szerepet 
kap a nemzetközi együttm űködés, amelyet a teljes tudományterület en bátorítani kell. A millenniumi 
fejlesztési célok és a folyamatban lév ő tevékenységek figyelembevételével támogatásban részesül a 
fejlődő országok és a fellendül őben lévő gazdaságok egyedi igényeit célzó kutatás. Egyedi 
cselekvéseket kell végrehajtani a kiemelt pa rtnerrégiókkal és part nerországokkal folytatandó 
együttműködés előmozdítása érdekében, különösen azon te rületek tekintetében, amelyekkel 
régióközi párbeszéd folyik és amelyekkel kétoldalú tudományos és technológiai megállapodások 
állnak fenn, valamint a szomszédos országokra és a fellendül őben lévő gazdasággal rendelkez ő és a 
fejlődő országokra irányulóan. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/141 
 Többoldalú együttm űködést kell folytatni továbbá a széles nemzetközi összefogást igényl ő 
kérdésekben, mint például a növények és a mikroor ganizmusok rendszerbiológiájának dimenziójára 
és összetettségére tekintettel, valamint a globá lis kihívások megválaszolása és az EU nemzetközi 
kötelezettségvállalásainak teljesítése érdekében (az élelmiszer és az ivóvíz védelme és biztonsága, 
az állatbetegségek világméret ű terjedése, a biológiai sokféleség méltányos felhasználása, a világ 
halászatában a maximális fenntartható hozam 2015-ig történ ő helyreállítása az ENSZ Élelmezési és 
Mezőgazdasági Szervezetével (FAO) együttm űködve, az éghajlatváltozás hatásai és az 
éghajlatváltozásra gyakorolt hatások). 
Újonnan felmerül ő igények és el őre nem látható szakpolitikai igények 
Az újonnan felmerül ő igényekre irányuló kutatás kereté ben többek között új fogalmak és 
technológiák fejleszthet ők ki például a válságkezel ő rendszerek és az élelmiszerlánc integritása 
területén. 
Az előre nem látható szakpolitikai igények rugalm as megválaszolása során figyelembe kell venni 
különösen az európai tudásalapú biogazdaság ép ítését célzó politikai törekvés szempontjait. 
L 400/142 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 3. Információs és kommuni kációs technológiák 
Célkitűzés 
Az európai ipar versenyképességének javítása és  Európa élenjáró és meghatározó szerepének 
biztosítása az információs és ko mmunikációs technológiák (IKT) fejl ődésében annak érdekében, 
hogy a társadalom és a gazdaság igényei kielégíté st nyerjenek. Az IKT a tudásalapú társadalom 
központi elemét képezi. A tevékenységek meger ősítik Európa tudományos és technológiai bázisát 
és biztosítják az IKT területén világviszonylatban betöltött vezet ő helyét, az IKT használata révén 
segítenek a termék-, szolgáltatás- és folyamati nnováció és a kreativitás serk entésében és irányának 
meghatározásában, és gondoskodnak arró l, hogy az IKT te rületén elért el őrehaladás gyorsan az 
európai polgárok, vállalkozások, ipar és kor mányok gyakorlati hasznára váljék. Ezek a 
tevékenységek segítséget nyújtanak a digitális szakadék és a társad almi kirekesztettség 
csökkentéséhez is. 
Megközelítés 
Az információs és kommunikációs technológiák (IKT) egyedülálló, bi zonyított szerepet töltenek be 
valamennyi iparágban és szolgáltatási szektorban  az innováció, a kreativitás és a versenyképesség 
előmozdításában. Az IKT elengedhetetlen a kulcsfontosságú társadalmi kihívások 
megválaszolásában és a közszolgáltatások korszer űsítésében, és a tudomány és a technológia 
valamennyi területén megalapozzák a fejl ődést. Európának ezért vezet ő helyről kell alakítania az 
IKT jövőbeni fejlődését, és gondoskodnia kell arról, hogy az IK T-alapú szolgáltatások és termékek 
elterjedtségük és felhasználásuk révén a lehet ő legtöbb el őnyt biztosítják a polgárok és a 
vállalkozások számára. 
Erre törekszik a Közösség információs társad alommal kapcsolatos, az i2010 kezdeményezésben 
tükröződő politikája, amelynek célja a versenyképes konvergens európai információs gazdaság 
kiépítése, az IKT-kutatásokra és innovációra szánt európai beruházások jelent ős növelése és az 
információs társadalom nagyon magas fokú hozzáférhet őségének elérése. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/143 
 Az új IKT-technológiák számos új lehet őséget nyitnak meg a nagyobb érték ű termékek és 
szolgáltatások el őtt, amelyek közül sok olyan területen ta lálható, ahol ipari és technológiai 
szempontból Európa máris vezet ő helyet tudhat magáénak. Az IKT-ra irányuló beruházások 
megvalósításához az európai szint ű partnerségek létrehozása a legjobb megoldás. A „nyílt 
forráskódú” fejlesztési modellen alapuló IKT kutatási tevékenység az innováció és a növekv ő 
együttműködés forrásaként hasznosnak bizonyul. Napjai nkban, sokkal inkább mint valaha, szükség 
van ezekre az er őfeszítésekre ahhoz, hogy az egész világra kiterjed ő versenyben lépést tudjunk 
tartani az égbe szök ő kutatási költségekkel, vala mint az egyre összetettebb és egymástól is egyre 
szorosabban függ ő technológiákkal. 
Az IKT-vel foglalkozó téma a st ratégiai kutatás prioritásait a kulcsfontosságú technológiai 
pilléreknek megfelel ően tűzi ki, gondoskodik a technológi ák végponttól végpontig terjed ő 
integrálásáról, és létrehozza az IKT-alapú innovatív  alkalmazások széles skálájának kifejlesztéséhez 
szükséges tudást és eszközöket. A tevékenység ek serkentik az IKT-ágazatban az ipari és 
technológiai fejl ődést, és javítják a fontos  IKT-intenzív ágazatok ve rsenyképességét – mindkét 
esetben nagy érték ű, innovatív IKT-alapú termékeken és szol gáltatásokon keresztül,  valamint új és 
javított szervezeti folyamatokkal a vállalkozásokban és a közigazgatásban egyaránt. A témakör 
továbbá az IKT-nek a közszféra és a társadal om igényei – ezen belül is a különleges 
szükségletekkel bíró személyek, például az id ősödő népesség és a fogyatékkal él ők igényei – 
szolgálatában való mozgósítása révén más köz össégi politikákat, pé ldául egészségügyi és 
környezetvédelmi politikákat is támogat. 
A tevékenységek együttm űködési és hálózatépítési tevékenység eket foglalnak magukban, valamint 
támogathatják a közös technológiai kezdeményezéseket1 és a nemzeti programkoordinációs 
kezdeményezéseket2. A tevékenységek prioritásait t öbbek között az európai technológiai 
platformok tevékenységére és más forrásokra támaszkodó tématerületek képezik. Tematikus 
szinergiákat kell továbbá kialak ítani a többi egyedi program ke retében végrehajtott kapcsolódó 
tevékenységekkel. 
                                                 
1 Ezek a nanoelektronikai technol ógiák és a beágyazo tt számítástechnikai rendszerek területén 
végzett kutatások egyes szempon tjaira is kiterjedhetnek.  
2 Ez a saját lakókörnyezetben való életvitel segítésére irányuló programok esetleges közös 
végrehajtására is kiterjedhet. 
L 400/144 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Az innováció el ősegítésében betöltött szerepüknek megfelel ően alapvet ő fontosságú, hogy a 
tevékenységekben aktívan részt vegyenek a kis- és középvállalkozások, valamint más kis egységek. 
Ezek ugyanis létfontosságú szerepet játszanak az IKT-re és alkalmazásaira vonatkozó új víziók 
kialakításában, életben tartásában  és üzleti hasznosításában. 
Tevékenységek 
• Az IKT technológiai pillérei: 
– Nanoelektronika, fotonika és  integrált mikro-nano rends zerek: az alkatrészek, az egy 
alkatrészes megoldások (systems-on-a-chip ), a csomagolt megoldások (systems-in-a-
package) és az integrált rendszerek méretében, s űrűségében, teljesítményében, 
energiahatékonyságában, gyártásáb an és költséghatékonyságában el őremutató folyamat-, 
eszköz-, tervezési és tesztelési t echnológiák és módszerek; alapvet ő fotonikus alkatrészek 
az alkalmazások széles skálájához, beleértve az  ultragyors alkatrészeket; rádiófrekvenciás 
(RF) rendszerek; nagy teljesítmény ű, nagy sűrűségű adattároló rendszerek; igen nagy 
felületű, nagymértékben integrált kijelz ő megoldások; érzékel ő, működtető, megjelenít ő és 
képalkotó eszközök; különös en alacsony teljesítmény ű rendszerek, végrehajtó egységek, 
alternatív energiaforrások és energiatárol ás; heterogén technológiák és rendszerek 
integrálása; intelligens rends zerek; többfunkciós integrált mikro-nano-bio-info rendszerek; 
nagy felület ű elektronika; integrálás különböz ő anyagokba, tárgyakba; él ő szervezetekkel 
alkotott érintkezési felület; stabil struktúrákká (ön)felépül ő molekulák és atomok. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/145 
 – Mindenütt elérhet ő és korlátlan kapacitású hírk özlési hálózatok: költséghatékony, 
átkonfigurálható és rugalmas mobil- és szél es sávú hálózati technológiák, rendszerek és 
architektúrák, beleértve a földi és a m űholdas hálózatokat is, valami nt az optikai kapcsolást 
és más nagysebesség ű végösszekapcsolási technológiákat; a különböz ő személyes, 
regionális és globális hatókör ű, helyhez kötött, mobil, vezeték nélküli és m űsorszóró 
hálózatok és szolgáltatások konve rgenciája; a vezetékes és a vezeték nélküli hírközlési 
szolgáltatások és alkalmazások inte roperabilitása, a hálózatos er őforrások kezelése, a 
szolgáltatások átkonfigurálható sága; az eseti inte lligens multimédiás eszközök, érzékel ők 
és mikrocsipek komplex hálózatokba szervezése. 
– Beágyazott rendszerek, számítás- és vezérléstechnika: nagyobb teljesítmény ű, 
biztonságosabb, megosztottabb, megbízhat óbb és hatékonyabb hardver-szoftver 
rendszerek, amelyek érzékelik, vezérlik és  alkalmazkodnak környezetükhöz, miközben 
optimalizálják er őforrás-felhasználásukat; a rendszermodellezés, elemzés, tervezés, 
kivitelezés és validálás módszer ei és eszközei a komplexitá s kézben tartása érdekében; 
nyitott, alakítható architektúrák és skálaf üggetlen platformok, middleware és megosztott 
operációs rendszerek a valóban problémamentesen együttm űködő és környezetintelligens 
környezetek kialakításához az érzékelés, a m űködtetés, a számítások, a kommunikáció, a 
tárolás és a szolgáltatásnyújtás támogatá sára; heterogén, háló zatba szervezett és 
átkonfigurálható alkatrészeket magukban fogl aló számítási architektúrák, ideértve a 
fordítási, programozási és futásidej ű támogatást, a magas teljesítmény ű rendszereket és 
szolgáltatásokat is; nagyméret ű, megosztott, bizonytalan rendszerek vezérlése. 
L 400/146 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 – Szoftver, számítóhálózatok (Gridek), bizt onság és megbízhatóság: a tudásintenzív 
szolgáltatások alapját képez ő dinamikus és bizalmi szoftverek, architektúrák és 
middleware-rendszerek technológiái, eszközei  és módszerei, ideér tve e szolgáltatások 
közszolgáltatásként történ ő nyújtását is; szolgáltatásorientált, interoperábilis és 
skálafüggetlen infrastruktúrák, az er őforrások számítóhálózatszer ű virtualizálása, beleértve 
a tartományspecifikus platformokat is, hálóza tközpontú operációs rendszerek; nyílt forrású 
szoftverek; nyitott standard rendszerek és együttm űködő megoldások a szoftver-, a 
szolgáltatás- és a rends zerfejlesztéshez és validáláshoz ; kompozíciós eszközök, beleértve a 
programozási nyelveket is; komplex rendszerek váratlan viselkedésének kezelése; a nagyméret ű, megosztott és szakaszosan összekap csolt rendszerek és szolgáltatások 
megbízhatóságának és rugalmasságának fejlesz tése; biztonságos és bizalmi rendszerek és 
szolgáltatások, ideértve a titoktartó hozzáférés-vezérlést  és hitelesítést, a dinamikus 
biztonsági és bizalmi szabályrendszereket (pol icy), valamint a megbízhatósági és a bizalmi 
metamodelleket is. 
– Tudásbázisok, ért ő és tanuló rendszerek: a tudás megszerzésének, létrehozásának és 
értelmezésének, leírásának és személyre szabásának, a benne való navigálásnak és beolvasásának, megosztásának és eljuttatásának módszerei és techniká i, a tartalomban rejl ő 
szemantikai viszonyok emberi és gépi felhas ználásra való felismerése révén; az 
információkat érzékel ő, értelmez ő és kiértékel ő, együttm űködésre, önálló cselekvésre és 
tanulásra képes mesterséges rendszerek; a természetes kognitív folyamatok, különösen a 
tanulás és a memória tanulmányozásán alapuló, a lépésenkénti el őrehaladáson túlmutató 
elméletek és kísérletek, az emberi tanu lás rendszereinek fejlesztése céljából is. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/147 
 – Szimuláció, megjelenítés, interakció és ve gyes valóság: a modellezés, a szimuláció, a 
megjelenítés, az interakció, a virtuális, a kib ővített és a vegyes valóság eszközei és 
integrálásuk végponttól végpontig terjed ő környezetekben; innovatív tervezési és kreatív 
eszközök a termékek, a szolgáltatások és a digitális audiovizuális média számára; 
természetesebb, intuitívebb és könnyebben hasz nálható felületek és  a technológiával, a 
gépekkel, az eszközökkel és egyéb m űvi dolgokkal való intera kció új módjai; nyelvi 
technológia, beleértve a többnyelv ű és automatikus gépi fordítórendszereket. 
– Az „IKT új perspektívái más tudományokra és m űszaki területekre építkezve” (matematika 
és fizika, anyagtudomány, biotechnológi a, élettudományok, kémia, kognitív és 
társadalomtudományok, bölcsészettudományok st b.) tevékenység átszövi az IKT-vel 
foglalkozó teljes témakört. Ezek a pe rspektívák olyan áttörések lehet őségét hordozzák 
magukban, amelyek az IKT területén innovációhoz vezetnek, és teljesen új iparágak és 
szolgáltatásnemek kialakulását eredményezhetik. A lehet őségek az IKT-eszközöknek az 
élő szervezetekkel kompatibilis és az azokkal va ló kölcsönhatásra alkalmas miniatürizált 
változataitól (mint például a szintetikus biomolekuláris struktúrákon alapuló új IKT-
alkatrészek és számítórendszerek) az él ővilág által inspirált új számítási és kommunikációs 
tudományokig, a természeti rends zerek által inspir ált, ökológiailag teljes mértékben 
kompatibilis IKT-eszközökig, illetve az él ővilág modellezéséig és szimulálásáig (mint 
például az emberi élettan szimulálása különböz ő biológiai szinteken) terjednek. 
• A technológiák integrálása: 
– Személyes környezetek: multimodális illeszt őfelületek, érzékel ő technológiák és 
mikrorendszerek, személyes hírközlési és  számítástechnikai eszközök, a személyes 
kiegészítőkben megtestesül ő IKT-rendszerek, testen hordható és testbe ültetett rendszerek 
integrálása és kapcsolataik a szolgáltatásokkal és az er őforrásokkal, különös hangsúllyal a 
konkrét személy megjelenése és személ yazonossága valamennyi aspektusának 
integrálásán. 
L 400/148 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 – Otthoni környezetek: kommunikáció, megfigyelés, vezérlés és segítség az otthoni, épületen 
belüli és nyilvános terekben; va lamennyi eszköz zavartalan együttm űködése és használata 
a költséghatékonyság, a megfizethet őség, a használhatóság és a biztonság 
figyelembevételével; új szolgáltatások és az in teraktív digitális tartalom és szolgáltatások 
új formái, beleértve a szórakoztatást  is; információkhoz való hozzáférés és 
tudásmenedzsment. 
– Robotrendszerek: emberek környezetében és strukturálatlan környezetben tevékenyked ő, 
emberekkel együttm űködő, rugalmas és megbízható robotrendszerek; hálózatba szervezett 
és együttm űködő robotok; miniat űr robotok; emberszabású te chnológiák; az integrált 
robotrendszerek moduláris tervezése és modellezése. 
– Intelligens infrastruktúrák: olyan IKT-eszközök, amelyek a kritikus infrastruktúrákat 
hatékonyabbá és felhasználóbaráta bbá, alkalmazkodóképesebbé, könnyebben 
fenntarthatóvá, a használattal szemben elle nállóbbá és meghibásodásbiztosabbá teszik; 
adatintegrációs eszközök; a rendszerek kockázatelemzését, a korai el őrejelzést és az 
automatizált riasztást, tervezést és döntéshozat alt támogató információs és kommunikációs 
technológiák. 
• Alkalmazások kutatása: 
– A társadalmi kihívásokra választ adó IKT:  annak biztosítása, hogy valamennyi európai 
polgár a lehet ő legnagyobb mértékben élvezhesse az IKT-termékek és szolgáltatások 
előnyeit; a társadalmi integráció, a közérdek ű szolgáltatásokhoz való  zavartalan hozzáférés 
és e szolgáltatások interaktivitásának el ősegítése; a közszolgáltatás ok innovatív szerepének 
erősítése hatékonyságuk és eredményességük javításán keresztül. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/149 
 – az egészségügy érdekében: olyan nem zavar ó személyes rendszerek, amelyek lehet ővé 
teszik a polgárok számára jólétük menedz selését, például az egészséges állapot 
támogatására szolgáló, testen  hordható és testbe ültethet ő figyelőeszközök és autonóm 
rendszerek; a jobb megel őzés és a személyre szabo tt gyógymódok kialakulófélben lév ő 
technikái, például a molekuláris képalkot ás; új egészségügyi ismeretek megszerzése, 
kezelésük és alkalmazásuk a klinikai gyakor latban; a szervfunkciók modellezése és 
szimulálása; mikro- és nanoszint ű robotikai eszközök minimális mértékben invazív 
sebészeti és gyógyászati alkalmazások céljára. 
– a kormányzatok számára valamennyi szinten: az IKT használata az interdiszciplináris 
megközelítés ű közigazgatásban, szervezeti változtatá sokkal és új személyes képességek 
kifejlesztésével együtt a mindenkihez eljutó  innovatív, polgárközpontú szolgáltatások 
érdekében; fejlett IKT-alapú kutatás és me goldások a demokratikus és a részvételi 
folyamatok jobbítására, a közszolgáltatások teljesít őképességének és min őségének 
javítására, a közigazgatás és a kormány közötti kölcsönhatás el őmozdítására, valamint a 
jogalkotási és a szakpolitika-fejlesztési fo lyamatok támogatására a demokrácia valamennyi 
színterén. 
– a társadalmi integráció érdekében: az egyének és közösségeik autonómiájának 
megerősítése, valamennyi polgár egyenl ő részvételének biztos ítása az információs 
társadalomban, eközben a fogyatékkal él ők, a csökkent képesség űek, a szegények, a 
földrajzilag elszigetelt környezetben él ők, a kulturális, nemi vagy korból fakadó okokból 
hátrányos helyzet űek digitális lemaradásának megel őzése többek között a segít ő 
technológiák támogatásával, a független életmód népszer űsítésével, az elektronikus 
képességek javításával, mindenkinek szóló te rmékek és szolgáltatások fejlesztésével. 
L 400/150 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 – a mobilitás érdekében: járm űvek integrált IKT-alapú, nyitott,  biztonságos és megbízható 
architektúrákon és illeszt őfelületeken alapuló biztonsági rendszerei; interoperábilis 
együttműködő rendszerek a hatékony, biztonságos  és környezetbarát közlekedés 
érdekében, a járm űvek egymás közötti és a közlekedé si infrastruktúrával folytatott 
kommunikációjára, valamint a pontos és me gbízható helymeghatározási és navigációs 
technológiák integrálására építkezve; személ yre szabott, helytudatos info-mobilitási és 
multimodális szolgáltatások, beleértve a turi sztikai célú intelligens szolgáltatásokra 
irányuló megoldásokat is. 
– a környezetvédelem, a kockázatkezelés és a fenntartható fejl ődés támogatása érdekében: 
kockázat- és vészhelyzetkezelés; intelligens érzékel ő hálózatok a kockázati tényez ők 
előrejelzésének javítására, a természeti er őforrásokkal való gazd álkodás, ezen belül 
különösen a szennyezés csökkentésének rends zerei; az energiahatékonyság növelése; a 
környezetre nehezed ő nyomásra és a biológi ai sokféleség fenntartása érdekében adandó 
emberi válasz menedzselése; riasztórends zerek és késedelemmentes, megbízható 
közszolgálati biztonsági hírközlés; a zor d, veszélyes és kockázatos körülmények között 
végzett tevékenységek segít ő technológiái és támoga tó rendszerei; ökohatékony és 
fenntartható IKT-termelés, beleértve az elektronik át is: fejlett adat- és információkezelés a 
környezet megfigyelése és a kockázatelemzés  érdekében, az INSPIRE-hez, valamint a 
GMES-hez és a GEOSS-hoz való hozzájárulásként. 
– IKT a tartalom, a kreativitás és a személyes fejl ődés érdekében: 
• az interaktív, nem lineáris és önadaptív tartal om új formái, beleértve a szórakoztató és 
tervezési tartalmakat is; kreativitás és g azdagabb felhasználói élmény; a tartalom 
médiaközi testreszabása és felhasználóhoz való  eljuttatása; a kifeje zetten digitális célra 
szánt tartalom el őállításának és kezelésének kom binálása az új szemantikai 
technológiákkal; a tartalom fe lhasználóorientált használata , elérése és létrehozása.  
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/151 
 • technológiailag támogatott, a különböz ő tanulókhoz és tanulási  helyzetekhez igazított 
tanulási  rendszerek, eszközök és szolgá ltatások; az IKT mint közvetít ő médium 
felhasználásával támogatott emberi tanul ás alapkérdései, beleértve a pedagógiai 
elméleteket is;  az emberek aktív tanulóvá válá si képességének fejlesztése. –  
• a digitális formában tárolt kulturális örökséghez való hozzáférést lehet ővé tévő 
intelligens szolgáltatások; a tudományos forrásokhoz való hozzáférés és azok 
használata; az él ő örökség alapján új kulturális emlékezet létrehozását célzó eszközök a 
közösségek számára; a digitális tartalom meg őrzésének módszerei és eszközei; a 
digitális objektumok felhas ználhatóvá tétele a jöv ő felhasználói számára, eközben 
megtartva az eredeti létrehozás és haszná lati kontextus eredetiségét és egységét. 
– A vállalkozásokat és az ipart támogató IKT: 
• dinamikus és hálózatorientált üzleti rendszerek, beleértve azok valós idej ű 
megfigyelését is, a termékek és a szolgáltatások létrehozás ához és felhasználóhoz való 
eljuttatásához; intelligens darabok decentrali zált vezérlése és kezel ése; digitális üzleti 
ökorendszerek, különösen a kis- és a közé pvállalkozások szükségleteihez igazítható 
szoftveres megoldások (a számítóhálózat okon alapuló megoldások is); a megosztott 
összefüggéstudatos munkaterek együttm űködést segít ő szolgáltatásai; b ővített 
csoportjelenlét, csoportadminisztráció és  megosztási támogatás. az ismeretek 
megosztása és interak tív szolgáltatások; 
L 400/152 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 • Előállítás, beleértve a hagyományos iparágakat  is: hálózatba szer vezett, intelligens 
vezérlés a precíziós gyártás és az alacsony er őforrás-felhasználás érdekében; vezeték 
nélküli automatizálás és l ogisztika az üzem gyors átállí thatóságához; a modellezés, a 
szimuláció, az optimalizálás, a prezentáció és a virtuális gyártás integrált környezetei; a 
miniatürizált IKT-rendszerek és a különböz ő anyagokat és objektumokat tartalmazó 
rendszerek gyártástechnológiái. 
– IKT a bizalom és a megbízhatóság érdekében: 
• az IKT és alkalmazásai bizalmi és megbízhatósági aspektusait támogató eszközök; 
többszörös és összekapcsolt személyazonosság-kezel ő rendszerek; hitelesítési és 
jogosultságkezel ő technikák; az új technológiákho z kapcsolódó adatvédelmi igények 
kielégítését célzó rendszerek; a jogosults ágok és a javak keze lése; a kibertér 
fenyegetései ellen véd ő eszközök, más témákkal, különösen a „Biztonság” témával 
együttműködésben. 
Nemzetközi együttm űködés  
Az IKT-vel foglalkozó témán belül a nemzetközi együttm űködés bátorítása a stratégiai partnerekkel 
folytatott, közös érdek ű, kölcsönösen jelent ős előnyöket ígér ő, interoperábilis megoldásokra 
irányuló tevékenységekben, valamint a fellendül őben lévő gazdaságokban és a fejl ődő országokban 
az információs társadalom terjedéséhez történ ő hozzájárulás céljából font os. Az egyes cselekvések 
kijelölése során el őnyt élveznek azok az országok és régiók – különösen a fellendül őben lévő 
gazdaságok, a fejl ődő és a szomszédos országok –, amelyekre Európa együttm űködési törekvéseit 
összpontosítani kívánja. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/153 
 Az egészségüggyel foglalkozó 1. té mával együttesen az IKT-téma el őfizetési díjat fizet az „Emberi 
Határok” Tudományos Progr am (HFSP) elnevezés ű nemzetközi kezdeményezésnek az 
interdiszciplináris kutatás és a különböz ő területeket m űvelő tudósok közötti együttm űködés 
támogatására, valamint annak érdekében, hogy az EU azon tagállamai is teljes kör űen élvezhessék a 
program által nyújtott el őnyöket, amelyek nem tartoznak a G8 csoporthoz. 
A téma tevékenységei támogatják az „Intelligens gyártórendszerek ” (IMS) kezdeményezést, amely 
lehetővé teszi tagrégiói számára a KTF-ben való együttm űködést1. 
Újonnan felmerül ő igények és el őre nem látható szakpolitikai igények  
A Jövőbeni és kialakulóban lév ő technológiák elnevezés ű tevékenység célja, hogy az IKT 
kialakulóban lév ő területein vonzza és ösztönözze a több tudományterületet érint ő kutatási 
kiválóságot. A középpontban az alábbiak állnak: a miniatürizálás és a számítástechnika új 
határainak, többek között például a kvantumhatás ok kiaknázhatóságának kutatása; a hálózatba 
szervezett számítási és kommunikációs rendszere k összetettségének hasznosítása, beleértve a 
szoftvereket is; az új, személyre szabott termékek és szolgáltatások érdekében létrehozott intelligens 
rendszerek új koncepcióinak felderítése és a velük való kísérletezés áll. 
Az IKT fejl ődési irányainak és társadalmi-gazdasági hatásainak jobb megértését célzó kutatás 
kiterjed többek között: az IKT- nek a termelékenységre, a foglal koztatásra, a képességekre és a 
munkabérekre gyakorolt hatásair a; az IKT-re mint az i nnováció motorjára a közérdek ű és az üzleti 
szolgáltatásokban; az IKT területén a szélesebb kör ű és gyorsabb innováció és hasznosítás gátjaira; 
az új üzleti modellekre és  kiaknázásuk útjaira, egyéb olyan témákkal együttm űködésben, ahol az 
IKT fontos szerepet játszhat a termelés és a szolgáltatások megközelítésének változásában; az IKT-
alapú megoldások használhatóságára, haszno sságára és elfogadható ságára; az IKT-alapú 
infrastruktúra adatvédelmi, biztonság i és bizalmi vonatkozásaira; az IKT fejl ődésének etikai 
aspektusaira; az IKT-hez kapcsol ódó jogi, szabályozási és kormány zási keretekre; az IKT által a 
közösségi politikák számára nyújtott támogatásra és a kifejtett hatásra. 
                                                 
1 Az IMS területén megvalósítandó tudományos és m űszaki együttm űködésről egyrészr ől az 
Európai Közösség, másrészr ől az Amerikai Egyesült Állam ok, Japán, Ausztrália, Kanada, 
Dél-Korea, valamint az EFTA-tag No rvégia és Svájc közötti megállapodás. 
L 400/154 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 4. Nanotudományok, nanotechnológiák, an yagtudomány és új gyártástechnológiák 
Célkitűzés 
Az európai ipar versenykép ességének javítása és az er őforrás-intenzív ipar tudásintenzív iparrá 
alakulásának el ősegítéséhez szükséges tudás megszerzése a különböz ő technológiák és 
tudományterületek határmezsgyéjén lév ő új alkalmazásokra vonatkozó tudás lépésenként történ ő 
átalakítása és a dönt ő tudás alkalmazása révén. Ez mind az új , fejlett technológiájú iparágak, mind a 
nagyobb hozzáadott érték ű, hagyományos tudásalapú iparágak számára el őnyös, különös tekintettel 
a kutatás és technológiafejlesztés eredményeinek a KKV-k körében történ ő megfelelő terjesztésére. 
E tevékenységek els ősorban olyan technológiák  kialakítását segítik el ő, amelyek valamennyi ipari 
ágazatra és a hetedik keretprogram s ok egyéb témájára hatással lesznek. 
Megközelítés 
A versenyképesség fokozásához Európának radiká lis innovációkra van szüks ége. Képességeit nagy 
hozzáadott érték ű termékekre, kapcsolódó el járásokra és tech nológiákra kell összpontosítania annak 
érdekében, hogy megfeleljen a fogyasztók igénye inek, valamint a környezettel, az egészségüggyel 
és más társadalmi kérdésekkel kapcsola tos várakozásoknak. Ezen, egymással verseng ő kihívások 
megválaszolásában lényegi szerep jut a kutatásnak. A jöv ő iparának versenyképessége nagyban 
függ a nanotechnológiáktól és azok alkalmazásától. A nanotudományokban és nanotechnológiákban, számos területen végzett ku tatás és technológiafejle sztés felgyorsíthatja 
Európa iparának átalakulását. Az EU elismerten vezet ő szerepet tölt be ol yan területen, mint a 
nanotudományok, nanotechnológiák, az anyagtudomány vagy a gyártási technológiák; ezeket meg 
kell erősíteni annak érdekében, hogy a fokozott globáli s versenykörülmények között is biztosítható 
és javítható legyen az EU pozíció ja. Az érettebb iparágak vers enyképessége nagyban függ az új 
technológiák integrálására irányuló képességükt ől. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/155 
 A témakör kulcsfontosságú eleme az ipari átalakulás véghezvitele és hatásainak maximalizálása, és 
mindeközben a fenntartható gyártás és fogyasztás támogatása érdekében a nanotechnológia, az 
anyagtudomány, a tervezés és az új gyártá si módszerek hatékony integrálása. Ebb ől a szempontból 
az újszerű tulajdonságok kal rendelkez ő anyagok kulcsszerepet töltenek be az európai ipar 
versenyképessége szempontjából, és számos területen megalapozzák a m űszaki haladást A témakör 
támogatást nyújt minden olyan ipari tevékenys égnek, amelyek más témákkal szinergiában 
működnek. Valamennyi ágazat és terület alkalmazásai  támogatásban részesülnek, beleértve az 
anyagtudományt és technológi ákat, a nagy teljesítmény ű gyártási és feldolgozási technológiákat, a 
nano-biotechnológiát és a nanoelektronikát. 
Középtávon arra kell törekedni, hogy az alkalmazásvezérelt tudományos és technológiai szinergiák 
kihasználásával a téma középpontjában a különböz ő tudományterületeken rendelkezésre álló tudás 
és képességek konvergenciája álljon. A téma hosszú távú célja ugyanakkor t őkét kovácsolni a 
nanotudományokban és a nanotechnológiákban rejl ő hatalmas lehet őségekből a valóban tudásalapú 
ipar és gazdaság kialakítása érdekében. Mindkét esetben alapvet ő fontosságú arról gondoskodni, 
hogy az eredmények terjesztésén és felhasználásán keresztül létrej ött tudás befogadásra kerüljön. 
Az ipar igényeihez való er őteljes hozzájárulásról és az egyes kezdeményezésekkel és finanszírozott 
projektekkel való kiegészít ő jellegről különösen olyan tevékenységek gondoskodnak, mint az 
európai technológiai platformok (poten ciálisan például a fenntartható ve gyipar, az energiaipar, az új 
gyártástechnológiák, a villamosenergia-termelé s, az ipari biztonság, a nanogyógyászat, az acél-, 
textil-, kerámia- és az erdészet alapú ágazat stb. területén), továbbá a közös technológiai 
kezdeményezéseknek nyújtott lehetséges támogatás. 
L 400/156 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 A téma különös érdekl ődésre tart számot a KKV-k körében, els ősorban szükségleteik és a 
technológiák el őrelendítésében és felhasználásában betö ltött szerepük miatt. Kiemelt fontosságú 
többek között: a nanoeszközök, nanoszerszámok és nanokészülékek, valamint a repülési és 
űrrepülési rendszerek (az ezen ágaz atokban koncentrálódó, gyorsan növekv ő, tudásintenzív KKV-k 
miatt); a m űszaki textíliák, ideértve borításukat is (jellemz ő számos KKV-t érint ő, gyors átalakulási 
folyamatot átél ő hagyományos iparágra); a gé pipari ágazatok (például a szerszámgépipar, amelyben 
az európai KKV-k világviszonylatban is vezet ő helyet foglalnak el); magas hozzáadott érték ű vegyi 
anyagok, valamint egyéb olyan iparágak, amelye kben számos, az új üzleti modellek, anyagok és 
termékek bevezetésének el őnyeit élvez ő KKV részt vesz. 
A nemzeti és regionális szinten végrehajtott prog ramok és közös tevékenységek összehangolására 
irányuló egyedi cselekvéseket a ku tatási programok konvergenciájának el ősegítése, valamint az 
európai technológiai platformokban a szin ergiák és a kri tikus tömeg meger ősítése érdekében az 
ERA-NET és az ERA-NET+ rendszerek keretében kell megvalósítani. Az ipari kutatás élvezi 
továbbá a más területeken, példáu l a metrológiában, a toxikológi ában, a szabványosításban és a 
jelölésrendszerek kidolgozása terén folyta tott tevékenységek összehangolásának el őnyeit is. 
Tevékenységek 
• Nanotudományok és nanotechnológiák 
A célkitűzés a nanoszint ű anyagi viselkedésre vo natkozó egyre szélesebb kör ű ismeretek és 
tapasztalatok alapján el őre meghatározott jellemz őkkel és viselkedéssel rendelkez ő anyagokat és 
rendszereket el őállítani. A tevékenység eredményeként a nagy hozzáadott érték ű, versenyképes 
termékek és szolgáltatások olyan új generációj a jön létre, amely számos alkalmazásban biztosít 
kiváló viselkedést, miközben a lehet ő legalacsonyabb szinten tartja az  esetleges potenciálisan káros 
környezeti és egészségi hatásokat. El őnyt élveznek a elméleti és a kísérleti kutatást ötvöz ő, 
multidiszciplináris megközelítésmódok. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/157 
 A középpontban az alábbiak állnak: 
– az atomok és molekulák kölcsönhatására, vala mint ezek természetes és mesterséges 
alkotóelemekkel történ ő egyesülésére vonatkozó új ismeretek; 
– nanostruktúrák, -rendszerek vagy -anyagok létreh ozása ezen ismeretek felhasználásával; 
– a természetes folyamatok nanometrikus lépték ű megértésére vagy utánzására irányuló 
tevékenységek; 
– nanogyártási folyamatok, felületek funkc ionalizálása, vékony rétegek, önfelépít ő 
tulajdonságok; 
– mérési és jellemzési módszerek és folyamatok. 
A kutatás kiterjed tovább á a legígéretesebb iparága kban a nanotechnológia-alapú 
gyártástechnológiák fokozottan újszer ű megközelítéseihez szükséges készülékekre, eszközökre, 
kísérleti programokra és dem onstrációs tevékenységekre is. 
A tevékenység továbbá a kapcso lódó kihívásokra és a nanotechnol ógia társadalmi összefüggéseire 
és elfogadottságára is összpontosít. Ennek kere tében kutatást kell folytatni a kockázatelemzés 
valamennyi vonatkozásában (például nanotoxikológi a és nano-ökotoxikológia) , valamint az ipari 
alkalmazások bevezetésének el őkészítése szempontjából mindinká bb fontossá váló kérdések: a 
biztonság, a jelölésre ndszerek, a metrológia és a szabvá nyok területén. Egyedi cselekvések 
irányulhatnak meghatározott célú tudás- és szakért ői központok létrehozására,  és központi helyet 
kap a Bizottság – a vonatkozó cselekvési tervben1 körvonalazott – integrált és felel ősségteljes 
nanotechnológiai megközelít ésének megvalósítása. 
                                                 
1 A Bizottság közleménye: Nanotudományok és na notechnológiák: cselekvési terv Európa 
számára (2005–2009) – COM(2005) 243. 
L 400/158 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 • Anyagtudomány 
A több tudást tartalmazó, új funkc iók betöltésére képes és kedvez őbb viselkedés ű új, fejlett anyagok 
és felületek egyre kritikusabb szerepet töltenek be az ipar ve rsenyképességében és fenntartható 
fejlődésében. Az új gyártóipari modellek szerint a termékek értékének és teljesítményének növelése 
szempontjából a feldolgozás egyes szakaszai hely ett egyre inkább maga az anyag számít az els ő 
lépésnek. 
A kutatás olyan új, tudásalapú, el őre meghatározott tulajdonságokkal és el őre jelezhet ő viselkedési 
jellemzőkkel rendelkez ő, többfunkciós felületek és anyagok kifejle sztésére összponto sít új termékek 
és folyamatok, valamint azok javítása érdekében. A hangsúly a magas teljesítmény ű, több funkciós, 
széles körben alkalmazható anyagokra helyez ődik. 
Ehhez az anyagjellemz ők és viselkedési tulajdonságok, a fel dolgozás és a gyártás vezérlése, 
valamint a teljes életciklus során potenciálisan felmerül ő egészségügyi és környezeti hatások 
figyelembevétele szükséges. Hangsúlyt kapna k a nano- és a biotechnológiában rejl ő lehetőségek 
kihasználásával, és/vagy a „természetb ől tanulás” révén el őállított új, fejlett anyagok és rendszerek, 
különösen a fokozottan kedvez ő viselkedés ű nanoanyagok, bioanyagok, hibrid anyagok, és a 
természetben nem megtalálható elektr omos-mágneses tulajdonságokkal rendelkez ő mesterséges 
anyagok. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/159 
 A tevékenység el őmozdítja a kémiát, a fizikát, a mé rnöki tudományokat – a számítógépes 
modellezést is ideértve – és egyre in kább a biológiai tudományágakat is ötvöz ő multidiszciplináris 
megközelítést. Alapvet ő fontosságú továbbá az anyagok jellemzése,  tervezése és szimulációja is, az 
anyagi jelenségek, különösen a különböz ő szinteken megvalósuló struktúra–anyagjellemz ő viszony 
jobb megértése, az anyagok értékelésének és megbí zhatóságának – többek között az elöregedéssel 
szembeni ellenállásuk – javítása, valamint a virt uális anyag koncepciójának az anyagok tervezésére 
való kiterjesztése szempontjából. Az új kon cepciók és folyamatok kifejlesztése – például a 
katalízisben –, továbbá a folyamatok intenzit ásának növelése és optimalizálása érdekében 
támogatást élvez majd a nano-, a molekula- és a ma kroszint integrálása a ve gyipari és az anyagtani 
technológiákban. A folyamatok fejleszté sével, az új anyagok üzemi méret ű és ipari felhasználásával 
kapcsolatos kérdések is figyelmet kapnak. 
• Új gyártástechnológia 
Az európai uniós er őforrás-intenzív ipar fennt artható, tudásalapú ipari környezetté alakításához a 
gyártás területén új gondolkodásmód  szükséges, és az átalakulás sikere azon múlik, kialakul-e 
alapvetően új szemléletmód az új ismeretek folyamat os megszerzésére, bevezetésére, megvédésére, 
finanszírozására és felhasználás ára vonatkozóan, ideértve a fenntar tható gyártási és fogyasztási 
minták érdekében való felhasználást is. Ehh ez azonban az ipar számára ki kell alakítani a 
folyamatos innovációban (az ipari tevékenységekben és a gyártórendszerekben, ideértve a tervezést, 
az építőipart, az eszközöket és a szolgáltatásokat is) való részvétel, valamint az általános gyártási 
„javak” (technológiák, szervezeti és el őállító egységek és emberi er őforrások) fejlesztésének 
megfelelő feltételeit oly módon, hogy közben a bi ztonsággal és a környezettel összefügg ő előírások 
is teljesüljenek. 
L 400/160 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 A tevékenységek középpontjában a következ ők állnak: 
– a termékek és a folyamatok életcikl usának valamennyi vonatkozását lefed ő új ipari 
modellek és stratégiák ki alakítása és validálása; 
– a folyamatok jelenlegi korlátait leküzd ő, új gyártási és feldolgozási eljárásokat lehet ővé 
tévő adaptív gyártási rendszerek; 
– hálózatos gyártás az egész világra kiterjed ően együttm űködő és többletértéket képez ő 
műveletekhez szükséges eszközök és módszerek kifejlesztéséhez; 
– eszközök az új technológiáknak a gyártási foly amatok tervezésébe és üzemeltetésébe való 
gyors átültetéséhez és integrálásához; 
– a multidiszciplináris kutatóhálózatokban, valamint  a nano-, mikro-, bio-, geo-, info- optikai 
és kognitív technológiák konvergenciájában rejl ő lehetőségek kiaknázása új hozzáadott 
értékkel bíró hibrid technológiák, termékek  és tervezési koncepciók, valamint esetlegesen 
új iparágak kialakítása érdekében. 
Különleges figyelmet kell fordít ani az olyan tevékenységek el őmozdítására, amelyek támogatják a 
KKV-knek az ellátási lánc új igén yeihez való alkalmazkodását és in tegrációját, valamint kiemelt 
figyelmet kell fordítani arra, hogy az új, csúcstech nológiát képvisel ő KKV-k létrehozása új lökést 
kapjon. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/161 
 • Technológiák integrálása ipari alkalmazásra 
Az előzőekben említett három kutatási területen létrejöv ő tudás és technológiák  integrálása alapvet ő 
fontosságú annak érdekében, hogy felgyorsuljon az eu rópai ipar és gazdaság átalakulása, és 
minderre biztonságos, szociális szempontból felel ős és fenntartható folyamatok mellett kerüljön sor. 
A kutatás a fontosabb kihívásokra vála szt adó új alkalmazásokra és újszer ű, lépésenkénti 
megoldásokra, többek között a különböz ő európai technológiai plat formok által megjelölt KTF-
igényekre összpontosít. Támogatást kap a nano-, az anyag- és a gyártástec hnológiából származó új 
tudás integrálása ágazati  és ágazatokon átível ő alkalmazásokban, például az egészségügyben, az 
élelmiszeriparban, az épít őiparban és építészetben, ideértve a ku lturális örökséget is, a repülési és 
űrhajózási iparban, a közlekedésben, az energeti kában, a vegyiparban, a környezetvédelemben, az 
információs és kommunikációs techno lógiákban, a textil- ruha- és cip őgyártásban, az erd ő alapú 
iparágakban, az acélipari, a gépészeti és vegyés zeti technológiákban, valami nt az ipari biztonság 
átfogó területein és a mé résekben és vizsgálatokban. 
Nemzetközi együttm űködés 
Az ipari kutatás egyre lényegesebb nemzet közi dimenziója jól összehangolt együttm űködést igényel 
a harmadik országokkal. A nemzetközi együttm űködés ezért fontos szerep et kap az egész témában. 
L 400/162 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Az egyedi cselekvések a következ őket foglalhatják magukban: a fe jlett ipari ors zágokkal és a 
témakör által érintett területeken tudományos és technológiai együttm űködési megállapodással 
rendelkez ő országokkal folytatott tevékenységek; a fellendül őben lévő gazdaságokkal és a fejl ődő 
országokkal azok ismeretekhez való hozzájutásának bi ztosítását célzó egyedi kezdeményezésekre; a 
meghatározó szerepet játszó or szágokkal a nanotechnológia felel ősségteljes és biztonságos 
fejlesztése tárgyában „magatartási  kódex” kidolgozását célzó párb eszéd; valamint az „Intelligens 
gyártórendszerek” (IMS) elnevezés ű, tagrégiói számára a KTF-ben való együttm űködést lehet ővé 
tévő kezdeményezésre irányulhatnak1. Bátorítani kell a kutatási adat ok összehangolását és cseréjét 
célzó kezdeményezéseket (például a nanotechnol ógia környezetvédelmet és egészségbiztonságot 
érintő vonatkozásaiban), ami el őfeltétele annak, hogy a politik ai döntéshozók az egész világon 
egységesen gondolkodjanak a szabályozási igényekr ől. 
Újonnan felmerül ő igények és el őre nem látható szakpolitikai igények 
Az újonnan felmerül ő igényeket kielégít ő kutatás végrehajtása azt je lenti különösen, hogy az egyes, 
újonnan kialakuló és több tudományterületet érint ő, a jövőre nézve komoly lehet őségeket rejt ő 
kutatási területeken ki kell alakítani és konszolid álni kell az európai képe sségeket. Az esetleg 
felmerülő – például a szabványosításhoz, a tudásala pú ipar felé való biztonságos átmenet 
támogatásához vagy a nanotechnológiák potenciális környezeti és egészségi ha tásaihoz kapcsolódó 
– előre nem látható szakpolitikai igényekre rugalmas választ kell adni. 
                                                 
1 Az IMS területén megvalósítandó tudományos és m űszaki együttm űködésről egyrészr ől az 
Európai Közösség, másrészr ől az Amerikai Egyesült Állam ok, Japán, Ausztrália, Kanada, 
Dél-Korea, valamint az EFTA-tag Norvégia és Svájc viszonylatában áll fenn megállapodás. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/163 
 5. Energia 
Célkitűzés 
A jelenlegi energetikai rendszer átalakítása fe nntarthatóbb, az importált ener giahordozóktól kevésbé 
függő, az energiaforrások – különösen a megújuló energiaforrások és a nem szennyez ő 
energiaforrások –, valamint az energiahordozók vá ltozatos kombinációján alapuló rendszerré; az 
energiahatékonyság fokozása, ideér tve az energiafelhasználás és -t árolás racionalizálását is; az 
ellátás biztonságával és az éghajlatváltozással összefügg ő égető kihívások megválaszolása, az 
európai iparágak versenyképe sségének növelésével egyidej űleg. 
Megközelítés 
A jelenlegi európai uniós és világméret ű előrejelzések szerint a f ő energetikai mutatók többsége 
(például az energiafogyasztás, a fosszilis tüzel őanyagoktól való függ őség, a hagyományos olaj- és 
földgázkészletek végessége, az importfügg őség, a szén-dioxid-kibocsátás és az energiaárak) egy 
fenntartható és megbízható energiarendszert ől távolodást mutat. Az energiával kapcsolatos kutatás 
hozzá kíván járulni e tendenciák visszafordításához azáltal, hogy e gyensúlyt alakít ki a meglév ő 
technológiák és energiaforrás ok hatékonyságának, megfizethet őségének, elfogadottságának és 
biztonságosságának növelésében, és eközben hos szabb távon paradigmaváltást céloz meg az 
európai energiatermelés és fogyasztás módjában. Az  energetikai kutatás í gy közvetlenül hozzájárul 
a közösségi politika sikeréhez, különö sen pedig az EU jelenlegi és jöv őbeni energiafelhasználási és 
az üvegházhatást okozó gázok ki bocsátására vonatkozó célkit űzéseinek eléréséhez. 
L 400/164 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 „Az energiaellátás biztonságát célzó európai stratégia felé” cím ű 2000. évi zöld könyv1, az 
energiahatékonyságról szóló 2005. évi zöld könyv2 és a „Európai stratégia a fenntartható 
versenyképes és biztonságos energiáról” cím ű 2006. évi zöld könyv3 következtetéseivel 
összhangban, széles kör ű technológiai portfólión alapuló szemléletmódból kiindulva a kutatás – a 
polgárok és az ipar számára megfizethet ő energiaköltségekre alapozva  – a fenntarthatóbb európai 
(és globális) energiaügy költség hatékony technológiáinak meghatá rozására és kifejlesztésére 
összpontosít, és lehet ővé teszi, hogy az európai ipar sikeresen felvegye  a versenyt a globális 
színtéren. A tevékenységek külön-külön vagy egymással kombinálva valamennyi id őhorizontot 
felölelik, valamint az alap- és alkalmazo tt kutatástól és t echnológiafejlesztést ől a technológia ipari 
méretekben történ ő bemutatásáig terjednek; alátámas ztásukra a kutatási eredmények érvényre 
juttatását célzó, valamint a politikai döntéshozat alhoz és a piaci keret kialakításához racionális 
alapot szolgáltató horizontális és társ adalmi-gazdasági kutatások szolgálnak. 
Lehetőség szerint integrált me gközelítésmódot kell alkalmazni, ösztönözni kell a nélkülözhetetlen 
visszajelzéseket, és együtt kell m űködni a különböz ő érintettekkel. Bátorítani kell azokat az 
integrált cselekvéseket, amelyek több kutatási területet is felöle lnek vagy amelyek több kutatási 
terület szinergiáit használják ki. 
A témakör fontos célkit űzése, hogy a kiélezett vi lágpiaci versenyben er ősítse az európai 
energiaágazat versenyképességé t, és ezáltal képessé tegye az európai ipart arra, hogy a 
kulcsfontosságú energiatermelési és energiahat ékonysági technológiák és anyagok tekintetében 
fenntartsa és fejlessze világpiaci vezet ő szerepét. Ez nagyarányú K + F er őfeszítéseket és 
nemzetközi együttm űködést igényel. Ebben a tekintetben a KKV-k az energiaágazat jelent ős 
szereplői, fontos szerepet játszanak az energiaellátási  láncban és kulcsszerep et fognak játszani az 
innováció el őmozdításában. Alapvet ő fontosságú, és ezért aktív támogatásban részesítend ő a 
kutatási és a demonstrációs  tevékenységekben való er őteljes részvételük. 
                                                 
1 COM(2002) 279, 2000.11.29. 
2 COM(2005) 265. 
3 COM(2006) 105. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/165 
 Az európai technológiai platformok által kidolgozott stratégiai kutat ási menetrendek és telepítési 
stratégiák jó alapot a dnak a téma kutatási priori tásainak meghatározásához. Ilyen platformot hoztak 
létre hidrogén-, üzemanyag- és napelem-cellákra tele pítve, és folyik az elképzelés kiterjesztése a 
bioüzemanyagokra, a kibocsátásmentes energiatermelésre, a jöv ő villamosenergia-hálózataira, 
valamint egyéb kapcsolódó területekre is. Kell ő terjedelemben olyan cselekvéseket is végezni kell, 
amelyek hozzájárulnak a kutatás nemze ti programokkal való összehangolásához. 
Az „Energia” témakör egésze szempontjából alapvet ő és meghatározó jelent őségű az 
energiahatékonyság az energiarendszer egészében, a forrástól a felhasználóig. E téma legfontosabb 
részét a megújuló energiaforrások és az energia- végfelhasználás hatékonysága jelenti, mert ezek 
jelentősen hozzájárulnak a jöv őbeni fenntartható energiarendszer ekhez. Különös figyelmet kell 
fordítani ezen a területen a kutatás, a fejlesz tés, a demonstrációs tevékenységek és a 
kapacitásfejlesztés ösztönzésére. E tekintet ben teljes mértékben ki kell használni a 
versenyképességi és innovációs program „Intelligens energia – Európa” elnevezés ű programjával 
fennálló szinergiákat. Fel kell tárni a jöv őbeni, több forrásból finanszírozott nagyszabású 
kezdeményezések (pl. közös technológiai kezdeményezések) lehet őségeit is. 
A kutatási eredmények terjesztésének és felhasználásának meger ősítése érdekében minden területen 
támogatni kell a megszerzett ismeretek terjesztését és az eredmények átadását, ezen belül különösen a politikai döntéshozók felé történ ő terjesztést. 
L 400/166 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Tevékenységek 
• Hidrogén és üzemanyagcellák 
A hidrogénnel és üzemanyagcellá kkal foglalkozó európai technológi ai platform által kidolgozott 
integrált kutatási és telepítési stratégia szolgálta tja az alapot a közlekedési, a helyhez kötött és a 
hordozható alkalmazásokat felölel ő integrált stratégiai pr ogramhoz, amely azt a célt t űzi maga elé, 
hogy erőteljes technológiai alapozást adjon a ve rsenyképes európai unió s üzemanyagcella-, 
hidrogénellátási és hidrogénbere ndezés-iparág kialakításához. A program részei: alapkutatás, 
alkalmazott kutatás és tec hnológiafejlesztés; megfelel ő méretű demonstrációs projektek, amelyek 
igazolják a kutatási eredményeket, és visszajelzé st adnak a további kutatás hoz; több területet érint ő 
és társadalmi-gazdasági kutatási tevékenységek – beleértve az infrastruktúrával kapcsolatos kérdéseket is –, amelyek a szilárd átmeneti stra tégiák alapjául szolgálnak, valamint ésszer ű alapot 
biztosítanak a politikai döntéshozatalhoz  és a piaci keretek kialakításához. 
A program ipari alkalmazott kutatásra, de monstrációra és több területet érint ő tevékenységekre 
irányuló részei közös technológiai kezdeményezés  keretében valósíthatók  meg. Ezt a stratégiai 
szemlélet ű, célirányos cselekvést kiegészít ő jelleggel és szorosan ö sszehangoltan kell elvégezni 
azzal az inkább „upstream” jelleg ű, együttm űködésben elvégzett kutatással, amelynek célja áttörést 
elérni a kritikus anyagok, a foly amatok és a kialakulófélben lév ő technológiák területén. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/167 
 • Megújuló villamosáram-termelés 
A megújuló energiaforrásokból történ ő villamosenegia-termelés integr ált technológiáinak kutatása, 
fejlesztése és demonstrációja a különböz ő regionális körülményekhez igazodva ott, ahol 
meghatározhatók az ehhez szükséges gazdasági és technikai lehet őségek, annak érdekében, hogy a 
megújuló energiaforrások minél nagyobb részarányt képviseljenek  az EU energiatermelésében. A 
kutatásnak javítania kell az átalakítás álta lános hatékonyságát, a költséghatékonyságot, jelent ős 
mértékben le kell szorítania a helyi megújuló energiaforráso kból, többek között a hulladék 
biológiailag lebomló részéb ől történő villamosenergia-termelés költségeit, fokoznia kell a 
folyamatok megbízhatóságát, és tovább kell csökkent enie a környezetre gyakorolt hatást, valamint 
meg kell szüntetni a meglév ő akadályokat. Kiemelten kell kezeln i a fényelektromosság, a szél és a 
biomassza területét, beleértve a kapcsolt h ő- és villamosenergia-termelés t is. A kutatás emellett más 
megújuló energiaforrásokban: a geoter mikus energiában, a napsugárzás h őenergiájában, az óceánok 
energiájában (pl. hullámenergia , árapály-energia) és a vízer őművekben rejl ő lehetőségek minél 
teljesebb kihasználására is irányul. 
• Megújuló tüzel őanyagok gyártása 
Fejlett tüzel őanyag-gyártó rendszerek és átalakító t echnológiák kutatása, fejlesztése és 
demonstrációja a biomasszából (beleértve a hulladék biológiailag le bomló részét is) el őállított 
szilárd, folyékony és gáznem ű tüzelőanyagok fenntartható gyártásához  és ellátási láncaihoz. 
Hangsúlyozni kell az új típusú, különösen a közlekedésben és a villamosenergia-termelésben 
felhasznált bioüzemanyagokat, valamint a meglév ő bioüzemanyagok új el őállítási, tárolási és 
ellátási útvonalait, beleértve az en ergia és az egyéb nagy hozzáadott-érték ű termékek 
biofinomítókban történ ő integrált el őállítását is. A szénnel kapcsolato s, „forrástól a felhasználóig” 
tartó előnyök kihasználása érdekében a kutatás az en ergiahatékonyság növelé sére, a technológiák 
integrálásának fokozására és az alapanyag-felhas ználás javítására összpontosít. A tevékenység 
kiterjed továbbá például a közlekedési és a he lyhez kötött alkalmazásokban való biztonságos és 
megbízható felhasználást célzó alapanyag-logisztikára, szabályozást el őkészítő kutatásra és 
szabványosításra. A megújuló hidrogéntermelésben rejl ő lehetőségek kihasználása érdekében 
támogatni kell a biomasszával, a megújuló elek tromos energiával és a napenergiával m űködő 
folyamatokat. 
L 400/168 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 • Megújuló f űtés és hűtés 
A megújuló energiaforrásokkal m űködő aktív és passzív f űtésben és h űtésben rejl ő lehetőségeket 
növelő technológiák és eszközök köré nek kutatása, fejlesztése és demonstrációja – beleértve a 
tárolási technológiákat is – a fenntartható en ergetikához való hozzájárulás érdekében. A 
tevékenység célja a költségek jelent ős csökkentése, a hatékonyság növelése, a környezeti hatások 
további csökkentése és a technológiá k használatának optimalizálása a különböz ő regionális 
körülmények között, ahol adottak az ehhez szükséges gazdasági és technikai lehet őségek. A kutatás 
és a demonstráció kiterjed továbbá az ipari al kalmazások (ideértve a tengerv íz termikus úton történ ő 
sótalanítását is) új rendszereire és komponenseire, a tá v- és központi f űtésre és hűtésre, az épületek 
integrálására és az energiatárolásra is. 
• A CO2 elkülönítési és tárolási technológi ái a kibocsátásmentes energiatermeléshez 
Elkerülhetetlen, hogy a fosszilis tüzel őanyagok az elkövetkez ő néhány évtizedben is jelent ős 
részarányt képviseljenek az energiatermelésb en. Annak érdekében, hogy ez az energiaforrás 
összeegyeztethet ő legyen a környezettel, kül önösen pedig az éghajlatvá ltozás vonatkozásában 
kívánatos, hogy radikálisan cs ökkenjenek a fosszilis tüzel őanyagok káros környeze ti hatásai, ami a 
nagy hatásfokú és költséghatékony, csaknem kibocsátásmentes energia- és/vagy h őtermelés révén 
valósítható meg. Dönt ő fontosságú a hatékony, költséghatékony és megbízható CO2-elkülönítési és 
-tárolási technológiák, különösen a föld alatti tárolás kutatása, fejlesztése és demonstrációja a 
különböző típusú földtani CO2-készletek tekintetébe n, amelynek során arra kell törekedni, hogy a 
CO2 elkülönítésének és tárolásána k költsége 90% feletti elkülöníté si arány mellett 20 EUR/tonna 
alá csökkenjen, és bizonyítható legyen a CO2-táro lás hosszú távú stabilitása, biztonságossága és 
megbízhatósága. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/169 
 • Tiszta szénátalakítási technológiák 
A széntüzelés ű erőművek továbbra is a világ energiaterme lésének húzómotorjai, azonban ezekben 
is van mód további jelent ős hatékonyságjavulásra és kibocsá táscsökkentésre, különösen a CO2-
kibocsátásban. A versenyképesség fenntartása, az er őforrások meg őrzése és a CO2-kibocsátás 
kézben tartása érdekében támogatást kap a tiszta  szénátalakítási technológiák, valamint az egyéb 
szilárd szénhidrogének átal akítására vonatkozó technológiák kutatás a, fejlesztése és demonstrációja, 
a meglévő és a jövőbeli erőművekben egyaránt. Támogatást kapnak továbbá az átalakítási 
technológiák, beleértve a vegyi e ljárásokat, valamint a másodla gos energiahordozók (beleértve a 
hidrogént) és a folyékony és gázüzemanyagok el őállítása. Ez különböz ő üzemeltetési feltételek 
mellett is jelent ősen növeli az er őművek hatékonyságát és megbízhatóságát, a lehet ő 
legalacsonyabb szintre szorítja a szennyez őanyag-kibocsátást és csökken ti a teljes költséget. A jöv ő 
kibocsátásmentes energiatermelésére el őretekintve, e tevékenysé gek kapcsolódnak a CO2-
elkülönítési és -tárolási t echnológiákhoz és a biomassza együttégetéséhez, és el őkészítik azokat. 
L 400/170 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 • Intelligens energiahálózatok 
A fenntarthatóbb energiarendszerre való áttérés el ősegítése érdekében széles kör ű kutatási-
fejlesztési er őfeszítéseket kell tenni az európai villamos energia- és gázrendszerek és -hálózatok 
hatékonyságának, rugalmasságának, biztonsá gosságának, megbízhatóságának és min őségének 
javítása érdekében, különösen a fokozottabban integrá lt európai energiapi ac összefüggésében. A 
villamosenergia-hálózatok esetében a je lenlegi hálók rugalmas és interaktív 
(fogyasztók/üzemeltet ők) szolgáltatási hálózattá alakítására, a valós idej ű folyamatok ellen őrzésére, 
valamint a megújuló energiaforrások és a megoszto tt energiatermelés (például üzemanyagcellák, 
mikroturbinák, dugattyús motorok) nagyarányú re ndszerbe állítása és hatékony integrálása el őtt álló 
akadályok felszámolására irányuló célok sz ükségessé teszik néhány kulcsfontosságú 
alaptechnológia kutatását, fejlesztését és dem onstrációját (például innovatív IKT-megoldások, a 
megújuló energiaforrások tá rolási technológiái, az er ősáramú elektronika és a szupravezet ők), 
beleértve a villamosenergia-rendszerek új ellen őrzési és m űködésbiztonsági eszközeinek 
kifejlesztését is. A gázhálózatok esetében a te vékenység célja az intelligensebb és hatékonyabb 
gázszállítási és elosztási folyamatok és re ndszerek demonstrációja, beleértve a megújuló 
energiaforrások hatékony inte grálását és a biogáz meglév ő hálózatokban való felhasználását is. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/171 
 • Energiahatékonyság és energiatakarékosság 
Az elsődleges és végs ő energiafogyasztás terén lehets éges takarékosságban és az 
energiahatékonyság1 növelésében rejl ő hatalmas lehet őségeket az épületekhez, a szolgáltatásokhoz 
és az iparhoz kapcsolódó új koncepciók kutatása, optimalizálása, igazolása és demonstrációja, 
valamint az igazolt és új koncepciók és technológi ák optimalizálása révén ki kell használni. Ez 
magában foglalja a jobb energiahatékonyságot cé lzó fenntartható stratégiák és technológiák 
kombinálását, a megújuló energiaforrások és a ko- és poligeneráció igénybevételét, nagyméret ű 
városi és közösségi kereslet gazdálkodási intézkedések és  eszközök bevezetését és az 
éghajlatváltozás szempontjából a legkisebb hatást gyakoroló épületek (ökoépületek) 
demonstrációját. E széles hatókör ű cselekvések számára innovatív, egy-egy alkotóelemre vagy 
technológiára, például a poligenerációra vagy az ökoépületekre (beleért ve a világítást is) 
összpontosító K+F-tevékenységeken keresztül nyújtható támogatás.  Az egyik legfontosabb cél a 
helyi közösségek energiarendszerének optimalizál ása azáltal, hogy az energi akereslet csökkentését 
a kínálati oldalon a leginkább megfizethet ő és fenntartható megoldások el lensúlyozzák, ideértve az 
ilyen alapon kialakított gépkocsiparkok újfajta tüzel őanyaggal történ ő üzemeltetését is2. 
• Az energiapolitikai döntéshozatalt támogató tudás 
Eszközök, módszerek és modellek kifejlesztése  az energetikai technológiákkal kapcsolatos 
legfontosabb gazdasági és társadalmi kérdések  elemzésére. A tevékenység kiterjed a kib ővített 
Európai Unióra vonatkozó adatbázisok és forgatókönyve k létrehozására, az energia és az energiával 
kapcsolatos szakpolitikák által az ellátás biztons ágára, a környezetre, a társadalomra és az 
energetikai ágazat versenyképességé re kifejtett hatás elemzésére, valamint a nyilvánosság általi 
elfogadhatóság kérdéseire. Különösen fontos a m űszaki haladásnak a közösségi politikákra 
gyakorolt hatása. A tevékenységek a szakpolitikák  kialakításához nyújtott tudományos támogatást 
is magukban foglalnak. 
                                                 
1 Ezeket a lehet őségeket az „Energiahatékonyság, avagy többet kevesebbért” cím ű zöld könyv 
mutatja be – COM(2005) 265, 2005.6.22. 
2 Ehhez felhasználhatók a hatodik keretpr ogramban támogatott CONCERTO és CIVITAS 
kezdeményezések tapasztalatai. 
L 400/172 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Nemzetközi együttm űködés 
A kihívások, fenyegetések és lehet őségek globális jellege miatt az energetikai kutatásban egyre 
fontosabb a nemzetközi együttm űködés. Egyedi cselekvések keretében kell támogatni a 
stratégiailag fontos többoldalú együttm űködési kezdeményezések, mint például a 
Hidrogéngazdasági Nemzetközi Partners éget (IPHE), a Szénmegkötési Vezet ői Fórumot (CSLF) 
vagy a Johannesburgi Megújuló Energia Koalíciót (JREC). Támogatásban részesülnek más olyan 
egyedi tevékenységek is, amelyek például az energiapolitikák környezeti következményeivel, az energiaellátásban fennálló kölcsönös függ őséggel, a technológiaátad ással és kapacitások 
kiépítésével foglalkoznak, va lamint a nagy energiaigény ű, fellendül őben lévő gazdaságokkal 
kapcsolatosak. 
Az energetika területén folytato tt nemzetközi tudományos együttm űködés a fenntartható fejl ődéssel 
foglalkozó világszint ű csúcstalálkozón (WSSD) útjára indíto tt, a szegénység felszámolására és a 
fenntartható fejl ődésre irányuló európai uniós energeti kai kezdeményezés (EUEI) azon célkit űzését 
is támogatja, amely szerint a szegények számára a fenntartható energiához való megbízható és megfizethet ő hozzájutás biztosításán keresztül hozzá kell járulni a milleniumi fejlesztési célok 
eléréséhez. 
Újonnan felmerül ő igények és el őre nem látható politikai igények 
Az újonnan felmerül ő igényekre irányuló kutatás – gyakran más területekkel és tudományágakkal, 
például a biotechnológiával vagy az új anya gok és gyártási eljárá sok kutatását célzó 
erőfeszítésekkel együtt – segít megtalál ni és kihasználni az ellátás, az átalakítás, a felhasználás és a 
fenntarthatóság területén el őálló új tudományos és  technológiai jelleg ű lehetőségeket. Gyors 
fellépést szükségessé tev ő, előre nem látható politikai ig ény alakulhat ki például az 
éghajlatválto zással összefügg ő nemzetközi fellépés fejleményeine k, valamint az energiaellátás vagy 
az energiaárak terén felmerül ő komoly fennakadások vagy bizonytalanságok következtében. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/173 
 6. Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is) 
Célkitűzés 
A környezettel és er őforrásaival való fenntartható gazdál kodás az éghajlat, a bioszféra, az 
ökoszisztémák és az emberi tevékenység közöt ti kölcsönhatásokra vonatkoz ó tudás fejlesztése 
révén, valamint új technológiák, eszközök és szolgáltatások kifejle sztésével a globális környezeti 
problémák integrált kezelésének érdekében. Kiemelt hangsúlyt kap az éghajla ti, ökológiai, földtani 
és oceanográfiai rendsz erek változásainak el őrejelzése, továbbá a környezeti problémák és 
kockázatok (beleértve az egészséggel kapcsola tosakat is) és az azokhoz való alkalmazkodás 
folyamatos figyelésére, megel őzésére és hatásainak csökkentésére, valamint a természeti és az 
ember alkotta környezet fenntarthatóságának bizt osítására alkalmas eszközök és technológiák. 
L 400/174 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Megközelítés 
A jelenlegi és a jöv őbeni generációk életmin ősége, valamint a gazdasági növekedés szempontjából 
egyaránt alapvet ő fontosságú a környezetvédelem. Mivel Földünk természeti er őforrásaira és az 
ember alkotta környezetre a népesség növeke dése, az urbanizáció, az építkezés, a mez őgazdaság, 
akvakultúra és halászat, valamint a közleke dési és energetikai ágazat folyamatos b ővülése, a 
földhasználat, továbbá az éghajl at helyi, regionális és globális változékonysága és a felmelegedés 
következtében nyomás nehezedik, az EU-nak szem be kell néznie azzal a kihívással, hogy hogyan 
lehet folyamatos és fenntartható növekedés biztos ítása mellett mérsékelni a negatív környezeti 
hatásokat. Az egész Európai Unióra kiterjed ő együttműködést elősegíti, hogy az országok, régiók és 
városok környezeti problémái közösek, valami nt az, hogy a környezetre irányuló kutatás 
nagyságrendje, terjedelme és nagyfokú összetetts ége miatt el kell érni egy bizonyos kritikus 
tömeget. Az ilyen együttm űködés hozzájárul a közös tervezéshez, az összekapcsolt és 
együttműködésre képes adatbázisok használatához, vala mint közös mutatók, értékelési módszerek 
és összehangolt, nagyméret ű figyelő és előrejelző rendszerek kialakításához. A nemzetközi 
együttműködés ismereteink kiegészítéséhez és a globális szint ű jobb gazdálkodás el őmozdítása 
szempontjából is szükséges. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/175 
 Az e témában folytatandó kutatás1 hozzájárul az EU és a tagálla mok nemzetközi kötelezettségeinek 
teljesítéséhez, amelyek például az ENSZ  éghajlat-változási keretegyezményéb ől, a Kiotói és a 
Montreali Jegyz őkönyvből, a Kiotói Jegyz őkönyv utáni id őszak kezdeményezéseib ől, a biológiai 
sokféleségr ől szóló ENSZ-egyezményb ől, az elsivatagosodás elleni küzdelemr ől szóló ENSZ-
egyezményb ől, a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyez őanyagokról szóló stockholmi 
egyezményb ől, valamint a fenntartható fejl ődéssel foglalkozó 2002-es világ-csúcstalálkozó 
eredményeib ől, többek között az EU vízellátási kezdeményezéséb ől (valamint a fenntartható 
termelés és fogyasztás el ősegítésének igényéb ől) fakadnak. Hozzájárul továbbá az éghajlat-
változási kormányközi panel és a földmegfigye lésre vonatkozó kezdeményezés (GEO) munkájához, 
és figyelembe veszi az ökológiai rendszerek ENSZ égisze alatt folyó millenniumi felmérését is. 
Emellett támogatja a meglév ő és a jövőbeni közösségi jogszabályokból  és szakpolitikákból (pl. 
Natura 2000, REACH), valamint a hatodik környezetvédelmi cselekvési program, a kapcsolódó 
tematikus stratégiák (pl. a tengerre és a ta lajra vonatkozó stratégia) és más új kelet ű stratégiák 
(például a higanyra vonatkozó stratégia) végrehajtásából, továbbá a környezetvédelmi 
technológiákra, valamint a környe zetvédelemre és az egészségügyr e vonatkozó cselekvési tervek 
végrehajtásából fakadó kutatási igényeket is. 
Az innovatív környezetvédelmi technológiák el őmozdítása hozzájárul az er őforrások fenntartható 
felhasználásához, az éghajlatvál tozás mérsékléséhez és következményeihez való alkalmazkodáshoz, 
valamint az ökológiai rendszerek és  az ember alkotta környezet vé delméhez. A kutatás hozzájárul 
továbbá olyan technológiai fejles ztésekhez is, amelyek javítják az európai vállalkozások, különösen 
a KKV-k piaci pozícióit például a környezetvédelmi technológiák  területén. A vízellátással és 
szennyvízzel, a fenntarthat ó vegyiparral, az épít őiparral és az erdészettel foglalkozó és más európai 
technológiai platformok meger ősítik az uniós szint ű cselekvés szükségességét, és a következ őkben 
felsorolt kutatási tevékenységek támogatást nyúj tanak kutatási menetren djük vonatkozó részeinek 
végrehajtásához. 
                                                 
1 A biológiai er őforrások el őállítására és felhasznál ására irányuló kiegészít ő kutatás az 
„Élelmiszerek, mez őgazdaság és biotechnológia” téma keretében szerepel. 
L 400/176 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 A nemzeti programok összehangolását er ősíti a környezetvédelmi kutatásban m űködő meglévő 
ERA-NET-hálózatok m űködési körének szélesítése és mélyítése1. 
Különös figyelmet kap a közösségi kuta tási eredmények terjesztésének meger ősítése (a közösségi 
és tagállami szint ű kiegészít ő finanszírozási mechanizmusokkal fennálló szinergiák kiaknázásán 
keresztül is), valamint az er edmények végfelhasználók – különös en politikai döntéshozók – általi 
felhasználásának el ősegítése. 
Amennyiben alkalmazható, az alább felsorolt tevé kenységek keretében in tegrált koncepciókat, 
eszközöket és irányítási stra tégiákat dolgoznak ki. Biztos ítják a több területet érint ő kérdésekkel2 
való összehangolást. A tevékenységek során – ame nnyiben releváns – figyelembe veszik a politikák 
és a technológiák társadal mi-gazdasági vonatkozásait. 
                                                 
1 Ez magában foglalhatja a Balti-tenger kutatás ára irányuló programok kö zös végrehajtását és 
új ERA-NET-hálózat ok létrehozását is. 
2 A környezetvédelmi technológiák tekintetében  különösen fontos a versenyképességi és 
innovációs programmal való összehangolás. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/177 
 Tevékenységek 
• Éghajlatváltozás, szennyezés és kockázatok 
– A környezetre és az éghajlatra nehezed ő nyomás 
Az éghajlati, földtani és tengeri re ndszerek, többek közö tt a sarki régiók m űködésére irányuló 
integrált kutatásra van szükség e rendszerek múltbeli fejl ődésének megfigyelése és elemzése, 
valamint jöv őbeni fejlődésük előrejelzése érdekében, beleértve a megfigyeléseket, a kísérleti 
vizsgálatokat, a fejlett m odellezést és az antropogén te rhelést. Ezáltal lehet őség nyílik hatékony 
alkalmazkodási és enyhít ő intézkedések kialakít ására az éghajlatváltozással és következményeivel 
szemben. A globálistól a helyi szintig terjed ően fejlett éghajlat-változási modelleket kell kidolgozni 
és a gyakorlatban igazolni. E modelleket a változások és lehetséges hatásaik felmérésében, valamint 
a kritikus értékek (pl. az óceánok savassá ga) meghatározásában alkalmazzák. A légkör 
összetételében és a vízkörforgásban beálló változások tanulmányozása és a kockázati modellek 
kidolgozása során figyelembe kell venni az aszály, a viharok és az árvize k eloszlását. El kell 
végezni a szénhidrogének és az üvegházhatást okozó gázok (beleértve az aeroszolokat is) körének 
mennyiségi meghatározását és vizsgálatá t. Meg kell vizsgálni a környezet min őségére és az 
éghajlatra a természetes és antropogén lég-, víz- és talajszennyezés következtében nehezed ő 
terhelést, valamint a légkör, a sztratoszferikus óz onréteg, a földfelszín, a jé g és az óceánok közötti 
kölcsönhatást. Kell ő figyelmet kell fordítani a visszacsatolási mechanizmusokra és a hirtelen 
változásokra (például az óceán körforgásában), va lamint a biológiai sokf éleségre és az ökológiai 
rendszerekre gyakorolt hatásokra,  beleértve a tengerszint-emel kedésnek a parti övezetekre 
gyakorolt hatását és az érzék eny területeken, például a hegységekben jelentkez ő hatásokat. 
L 400/178 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 – Környezet és egészség 
A környezetvédelmi és egészségügyi cselekvési te rv támogatása, valamint az újonnan felmerül ő 
környezeti kockázatokkal kapcsolatos közegészsé gügyi aggályok integrálása és az érintett 
betegségek leírása érdekében multidiszciplináris kutatást kell végezni a környezeti és éghajlati kockázati tényez ők és az emberi egészség kölcsönhatása tárgyában. A kutatás a globális változások 
(éghajlatváltozás, földhasználat, gl obalizáció) hatásaira, a különféle expozíciós utakon megvalósuló 
többszörös expozícióra, a szennyez őforrások és az új vagy újonnan felmerül ő környezeti 
stresszorok és vektorok azonosításár a (például beltéri és kültéri környezet, a városi környezettel 
kapcsolatos kérdések, leveg őszennyezés, elektromágneses mez ők, zaj, valamint toxikus anyagoknak 
való expozíció, beleértve a vegyi anyagokra vona tkozó integrált kockázatértékelési módszerek 
kidolgozását), valamint ezeknek a természeti ve szélyekkel való kölcsönhatására és lehetséges 
egészségi hatásaira összpontos ít. A kutatás az összehangolt és következetes megközelítésmód 
kialakítása érdekében kiterjed az emberi biomonitoring tudományos aspektusaira, módszertanára és 
eszközeire irányuló kutatási tevé kenységek integrálására is. Tart almaz korcsoportok szerinti európai 
felméréseket, különös figyelemmel a leginkább ve szélyeztetett népességc soportokra, továbbá a 
kockázatok jobb jellemzését és értékelését, vala mint a kockázatok és az egészségre gyakorolt 
hatások jobb összehasonlítását lehet ővé tévő módszerekre és eszközökr e irányuló kutatást is. A 
tevékenység olyan biológiai markerek és modellezési eszközök kifejlesztését is célozza, amelyek figyelembe veszik a többszörös kitettséget, a ve szélyeztetettség változásait és a bizonytalansági 
tényezőket. További célkit űzés olyan kifinomult módszerek és  döntéstámogató eszközök (mutatók, 
adatbázisok, költség-haszon és  többkritériumú analízisek, egészségügyi hatásvizsgálatok, 
betegségterhelési és fenntarthatósági elemzés ek) kifejlesztése, amelyek felhasználhatók a 
kockázatok elemzésében, a modellek és rendszerek igazolásában és összekapcsolásában, valamint a szakpolitikák kidolgozását, értékelését és nyomon követését támogató irányításban és kommunikációban. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/179 
 – Természeti veszélyek 
A természeti katasztrófák kezelése több kockázati tényez őt figyelembe vev ő megközelítést igényel, 
amely összekapcsolja a kockázattól függ ő konkrét igényeket az átfogó tervezéssel. A 
veszélyforrások, a sebezhet őség és a kockázatok tekintetében  fejleszteni kell tudásunkat, 
módszereinket és integrált kereteinket.  A gazdasági és a társadalmi tényez őkre is kiterjed ően 
stratégiákat kell kifejleszteni a ve szélyhelyzetek feltérképezésére, megel őzésére, észlelésére és 
hatásainak enyhítésére. Tanulmányozni ke ll az éghajlattal (viharok, aszály, erd őtüzek, 
földcsuszamlás, lavinák, árvizek és egyéb széls őséges jelenségek), valamint a geológiai 
veszélyforrásokkal (földrengés,  vulkanikus tevékenység, szök őár) összefügg ő 
katasztrófahelyzeteket. A kutatás révén lehet ővé válik a katasztrófák mögött álló folyamatok jobb 
megértése, valamint a determinisztikus és valószín űség-elméleti megközelítés alkalmazásával az 
észlelési, el őrejelzési és becslési móds zereink továbbfejlesztése. A kutatás támogatja az emberi 
települések sebezhet őségének csökkentésére irányuló korai el őrejelző, tájékoztató és gyorsreagálású 
rendszerek fejlesztését is . Törekedni kell a jelent ős természeti veszélyforrások társadalmi 
következményeinek számszer ű kifejezésére, beleértve az ökoszis ztémákra gyakorolt hatásokat is. 
L 400/180 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 • Fenntartható er őforrás-gazdálkodás 
– A természetes és az embe r által létrehozott er őforrások és a biológiai sokféleség 
megőrzése, valamint a velük való fenntartható gazdálkodás 
A kutatási tevékenység célja az er őforrásokkal való fenntartható gazd álkodáshoz és a fenntartható 
fogyasztási minták kialakításá hoz szükséges ismereteink b ővítése és ehhez kapcsolódóan fejlett 
modellek és eszközök kidolgozása. Ennek révén me gjósolható az ökológiai rendszerek viselkedése 
és a helyreállításukat célzó tevéke nység kimenetele, és mérsékelhet ő az ökológiai rendszerek 
(biológiai sokféleség, vizek, talaj, tengeri er őforrások) leépülése és a fontosabb strukturális és 
funkcionális elemeikben beálló veszteség. Az ökológi ai rendszerek modellezésére irányuló kutatás 
figyelembe veszi a védelem és a meg őrzés meglév ő gyakorlatát. Segíteni kell azokat az innovatív 
megközelítésmódokat, amelyek ökológiai rendszere khez kapcsolódó szolgáltatásokon alapuló 
gazdasági tevékenységek kifejlesztését célo zzák. Integrált eljárásokat kell kidolgozni az 
elsivatagosodás, a talajromlás és az erózió mega kadályozása és az ezek el leni küzdelem érdekében 
(beleértve az ésszer ű vízfelhasználást), valamint a biológ iai sokféleség csökke nésének megállítása 
és az emberi beavatkozás káros következményeinek  mérséklése érdekében. A kutatás kiterjed 
továbbá az erd ők, valamint a vidéki és a városi környeze t fenntartható használatára és az ezekkel 
való fenntartható gazdálkodásra – beleértve a poszti ndusztriális övezetekr e irányuló egyedi 
tervezést is –, valamint a fe nntartható hulla dékgazdálkodásra.  A kutatás hozzájárul a nyitott, 
megosztott, interoperábilis adatk ezelési és információs rendszerek kifejlesztéséhez és részesedik 
annak előnyeiből; egyúttal pedig megalapozza a természeti er őforrásokhoz és felhasználásukhoz 
kapcsolódó elemzéseket, el őrejelzéseket és szolgáltatásokat. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/181 
 – A tengeri környezettel való gazdálkodás 
Célzott kutatást kell végrehajtani az emberi te vékenységeknek az óceánokra, a tengerekre és a 
tengeri környezet er őforrásaira gyakorolt hatásai – beleértve a regionális tengerek és a part menti 
vizek szennyez ődését és eutrofizáció ját is – jobb megértése érdeké ben. A vízi környezet – többek 
között a part menti, regionális és mélytengeri öko szisztémák, valamint a tengerfenék – kutatásának 
célja a vizsgált környezet viselkedésén ek megfigyelése, nyomon követése és el őrejelzése, valamint 
a tengerre és az óceán er őforrásainak fenntartható felhasználására vonatkozó ismereteink b ővítése. 
Az emberi tevékenység óceánra gyakorolt ha tását integrált megközelítésmódok alkalmazásával, a 
tenger biológiai sokféleségének, az ökológiai rendszerek folyamatainak és a kapcsolódó 
szolgáltatásoknak, az óceán körforgás ának és a tengerfenék geológiáj ának figyelembevételével kell 
kutatni. A kutatás magában fogl alja az óceánok és természeti er őforrásaik fenntartható 
felhasználását szolgáló stratégiák, koncepci ók és eszközök kifejlesztését. Ez módszereket, 
információs rendszereket és adatbázisokat, a szakpolitikák felmérését szolgáló lehet őségeket és 
eszközöket jelent. 
L 400/182 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 • Környezetvédelmi technológiák 
– A természetes és az ember ál tal létrehozott környezettel kapcsolatos megfigyelés, 
szimuláció, megel őzés, kárenyhítés, alkalmazkodás és helyreállítás kö rnyezetvédelmi 
technológiái 
Új és továbbfejlesztett környezetvédelmi t echnológiákra van szükség az emberi tevékenység 
környezeti hatásainak mérséklése, a környezet hatékonyabb védelme, az er őforrásokkal való jobb 
gazdálkodás, valamint a rendelkezésre álló  alternatíváknál környezeti szempontból el őnyösebb új 
termékek, folyamatok és szolgálta tások kialakítása érdekében. A kutatás különösen a következ őkre 
irányul: a környezeti kockázatokat megel őző vagy csökkent ő, a veszélyforrások és a katasztrófák 
hatásait csillapító, az éghajlatváltozást és  a biológiai sokféleség csökkenését mérsékl ő technológiák; 
a fenntartható termelést és fogyasztást el ősegítő technológiákra; a természeti er őforrásokkal való 
jobb gazdálkodásra és a szennyez ődés hatékonyabb kezelésére szolgáló technológiák a víz, a talaj, a 
levegő, a tenger és más er őforrások, beleértve a városi környe zetet és a hulladékot (beleértve a 
hulladék újrahasznosítását) tekintet ében. Biztosítani kell a kapcso lódó témákkal való, több területre 
kiterjedő koordinációt. 
– A kulturális örökség – többek között az emberi él őhely – védelme, meg őrzése és 
gyarapítása 
Az ember alkotta környezettel – ez en belül különösen az épített környezettel, a városi területekkel 
és a természeti tájjal – való környezetbarát és  fenntartható gazdálkodást, valamint a kulturális 
örökség környezetszennyezéssel szembeni védelmét, meg őrzését és helyreállítását célzó 
technológiák, beleértve a környezeti hatások elemzés ét, a kockázatértékelés m odelljeit és eszközeit, 
a kármeghatározás fejlett, roncsolásmentes móds zereit, a helyreállításban és kárenyhítésben 
alkalmazható új termékeket és módszereket , valamint az ingó és ingatlan kulturális 
vagyontárgyakkal való fenntarth ató gazdálkodáshoz szükséges alkalmazkodási stratégiákat. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/183 
 – A technológiák értékelése, ellen őrzése és vizsgálata 
A kutatás a technológiák – többek között folyamat ok, termékek és szolgáltatások – kockázatainak 
és teljesítményének értéke lésére, valamint a kapcsolódó módszer ek, például az életciklus-analízis 
továbbfejlesztésére összpontosít. Emellett kiemelt figyelmet kell fordítani a következ őkre: a 
környezetvédelmi technológiák hosszú távú lehet őségei, piaci potenciálja és társadalmi-gazdasági 
vonatkozásai; az erdészetre alapozott ágazati te chnológia, a vízellátással és csatornázással 
kapcsolatos platform, a fenntarthat ó vegyiparral kapcsolatos platfo rm; az állatkísérletek számát a 
legkisebbre csökkent ő intelligens vizsgálati st ratégiákra és módszerekre  összpontosító vegyianyag-
kockázatelemzés, a kockázat számszer ű kifejezésére szolgáló tech nikák; valamint az európai 
környezetvédelmi technológiai ellen őrző és vizsgálati rendszer ki alakítását támogató kutatás, 
kiegészítve a harmadik felek álta l végzett értékelések eszközeit. 
• Földünk megfigyelése és a fenntartható fejl ődés értékelési eszközei 
– Föld- és óceánmegfigyelési rendszerek, va lamint a környezet és a fenntartható fejl ődés 
megfigyelési módszerei 
A kutatási tevékenység célja a GEO kezdeményezés1 keretei között, a környezetvédelemmel és a 
fenntartható fejl ődéssel összefüggésben a Föld-megfigyelé si rendszerek globális rendszerének 
(GEOSS) fejlesztése és integrál ása, amelyet kiegészít a környezet és a biztonság globális 
megfigyelése (GMES). A környezeti jelenségek és a kapcsolódó emberi tevékenységek megértése, 
modellezése és el őrejelzése céljából a tevékenység kiterj ed a megfigyelési rendszerek közötti 
interoperabilitásra, az információk kezelésére és az adatok megosztására, valamint az információk 
optimalizálására. A GEOSS társadalmi célterületein való el őrehaladás és a GMES-hez való 
hozzájárulás érdekében a kutatás középpontjában a természeti ve szélyforrások, az éghajlatváltozás, 
az időjárás, az ökológiai rendszere k, a vizek, a természeti er őforrások, a földhasználat, a környezet 
és az egészség, valamint a biológiai sokféleség (beleértve a kockázatelemzés, az el őrejelzési 
módszerek és az értékelési eszközök különböz ő vonatkozásait is) áll. 
                                                 
1 Ideértve a GEO titkárságának nyújtott pénzügyi támogatást is. 
L 400/184 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 – Előrejelző módszerek és a fenntartható fejl ődés értékelési eszközei, a megfigyelés 
különböző hatóköreinek figyelembevételével 
A környezetvédelmi és a kutatási politika versenyképességhez és fenntartható fejl ődéshez való 
hozzájárulásának mennyiségi értékeléséhez, ezen be lül különösen a piaci alapú és a szabályozásra 
építő megközelítésmódok, valamint a termelési és a fogyasztási minták mai tendenciáinak 
értékeléséhez alkalmas eszközök szükségesek. E zen eszközök között szerepelnek a gazdaság, a 
környezet és a társadalom vi szonyát, és ennek folytán az alkalmazkodás és a megel őzés hatásos és 
hatékony stratégiáit magukban foglaló mode llek. E több tudományterületet érint ő kutatás része a 
globális környezeti változások átfogó értékelése, beleértve az ökoszisztémák és a társadalmi-
gazdasági rendszerek közötti kölcsönhatást  is. Mindezeken túl a fenntartható fejl ődésre irányuló 
politika prioritást élvez ő területeinek értékelése, valamint az e területek közötti kapcsolat elemzése 
érdekében a kutatás a meglév ő mutatók továbbfejlesztésére és új ak kidolgozására is törekszik, és 
ennek során figyelembe veszi a fenntartható fejl ődéssel összefüggésben meglév ő európai uniós 
mutatókat. A tevékenység kite rjed a technológiák, a társadal mi-gazdasági meghatározó tényez ők, az 
externáliák és az irányítás elemzésére, valamint  a fenntarthatósági hatásvizsgálatokra és az 
előretekintő vizsgálatokra is. Az alkalmazási terüle tek között szerepel a földhasználat, a 
tengerpolitika, a városi fejl ődés, a biológiai sokféleség, valami nt az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó 
gazdasági, politikai és  társadalmi konfliktusok. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/185 
 Nemzetközi együttm űködés 
A környezeti problémák nem ismernek ország- és régióhatárokat és gyakran az egész világra 
kiterjednek, ezért a téma font os eleme a nemzetközi együttm űködés. Az együttm űködés területei az 
EU nemzetközi kötelezettségvállalásaihoz, mint például az éghajlatváltozásról, a biológiai 
sokféleségr ől, az elsivatagosodásról, a vízkészletekke l való gazdálkodásról , valamint a vegyi 
anyagokról és a hulladékokról szóló egyezményhez,  a johannesburgi csúcstalálkozó fenntartható 
fejlődésre vonatkozó határozataihoz, valamint több más regionális egyezményhez kapcsolódnak. 
Figyelmet kell továbbá fordítani az EU környezetvé delmi stratégiáiból és cselekvési terveib ől 
fakadó, az egyedi programhoz kapc solódó kutatási cselekvésekre is1. 
A fejlődő országokkal és a fellendül őben lévő gazdaságokkal fenntartandó tudományos és 
technológiai partnerség t öbb területen (például az éghajlatvált ozás és a természeti katasztrófák 
hatásai megel őzésében és enyhítésében, a környezeti er őforrások kimerülési folyamatának 
megfordításában, a vízgazdálkodás, a vízellátás és a csatornázás fe jlesztésében, az elsivatagosodás 
megelőzésében és az ellene folytatott küzdelembe n, a fenntartható gyártásban és fogyasztásban, 
valamint az urbanizáció miatti környezeti kihívá sok megválaszolásában) hozzájárul a millenniumi 
fejlesztési célok eléréséhez, és ebben a KKV-k kulcsszerepet játszh atnak. Különös figyelmet kell 
fordítani az egyrészr ől a globális környezeti kérdések, másrészr ől a regionális és helyi szinten a 
természeti er őforrásokkal, a biológiai sokféleséggel, az ökoszisztémákkal, a földhasználattal, a 
természeti és az emberi tevékenység következtében fellép ő veszélyforrásokkal és kockázatokkal, az 
éghajlatváltozással, a környeze tvédelmi technológiákkal, valamint a környezet és az egészség 
viszonyával összefüggésben jelentkez ő fejlesztési problémák közötti viszonyra, valamint a politikai 
elemzés eszközeire. Az iparilag fejlett országokk al való együttm űködés javítja a világviszonylatban 
kiváló kutatáshoz való hozzáférést; a fejl ődő országok tudósait aktívan be kell vonni e 
tevékenységekbe, különös teki ntettel a fenntartható fejl ődés szempontjainak alaposabb tudományos 
megértésére. 
                                                 
1 Például a biológiai sokféleségre irányuló kutatás prioritásairól és a 2010-ig elérend ő 
célokról szóló killarney-i aj ánlásokból (malahide-i konfer encia, 2004), a fejlesztési 
együttműködés összefüggésében az é ghajlatváltozásról szóló eu rópai uniós cselekvési 
tervből (2004), az elsivatagosodás elleni ha rcról szóló ENSZ-egyezmény (UNCCD) 
keretében felállított Tudományos és Technológiai Bizottság által megjelölt els őbbséget 
élvező cselekvésekb ől, a vegyi anyagok és a növényvéd ő szerek biztonságos kezelésére 
vonatkozó európai uniós és globális stratégiákból stb. 
L 400/186 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Földünk megfigyelésével összefüggésben a GEOSS létrehozása el őmozdítja a földi rendszerek és a 
fenntarthatósági kérdések megé rtését célzó nemzetközi együttm űködést, valamint – a köz- és a 
magánszféra érintett szerepl őinek bevonásával – a politikai  és tudományos célú adatgy űjtés 
összehangolását. 
Újonnan felmerül ő igények és el őre nem látható szakpolitikai igények 
Az újonnan felmerül ő igényekre irányuló kutatás a jelenlegi elképzelések szerint olyan kérdéseket 
érinthet, mint az ember, az ökológiai rendszerek  és a bioszféra közöt ti kölcsönhatások vagy a 
természeti, az ember által okozott és a technikai eredet ű katasztrófákhoz kapcsolódó új kockázatok. 
Az előre nem látható szakpolitikai ig ények kielégítése megvalósulhat például az új – többek között 
a környezetvédelem, a tengerpolitika,  a szabványosítás és a jogi szab ályozás területére irányuló – 
szakpolitikák fenntarthatósági hatástanulmánya i céljára nyújtott támogatás formájában. 
7. Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is) 
Célkitűzés 
A technológiai és gyakorlati fejl ődésre, valamint az európai kö zlekedési politikára alapozva 
integrált, biztonságosabb, „zöldebb” és „int elligensebb” páneurópai közlekedési rendszerek 
kifejlesztése valamennyi polgár, a társadalom és az éghajlatváltozási politika érdekében, a 
környezet és a természeti er őforrások tiszteletben tartásával; to vábbá az európai iparágak globális 
piacon való versenyképességének bi ztosítása és további javítása. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/187 
 Megközelítés 
Az európai közlekedési rendszer létfontosságú eleme az európai gazdasági és társadalmi jólétnek: 
kulcsszerepet tölt be az emberek és az áruk helyi,  regionális, nemzeti, eur ópai és nemzetközi szint ű 
szállításában. Ez a téma néhány, a közlekedésr ől szóló fehér könyvben1 megjelölt, jelenleg is 
aktuális kihívást kíván megválaszolni azáltal, hogy a kib ővített Európai Unióban növeli a 
közlekedési rendszerek hozzájárul ását a társadalom életéhez és az ipar versenyképességéhez, 
miközben igyekszik minél inkább csökkenteni a közlekedés környezeti, energiafelhasználási, 
védelmi és közegészségügyi nega tív hatásait és következményeit. 
Olyan új, integrált megközelítésmódot kell követni, amely egységben szemléli valamennyi 
közlekedési módot, kiterjed a kutatás és az ismeretb ővítés társadalmi-gazdasági és technológiai 
dimenzióira, és magában foglalja mind az innovációt, mind pedig a politikai környezetet. 
A területen létrehozott különböz ő technológiai platformok (az ACARE a repül őgépiparban és a légi 
közlekedésben, az ERRAC a va súti közlekedésben, az ERTRAC  a közúti közlekedésben, a 
WATERBORN a vízi közlekedésben, valamint a hidrogénnel és az üzemanya gcellákkal foglalkozó 
platform) hosszú távú elképzeléseket és stratégi ai kutatási menetrendeket dolgoztak ki, amelyek 
hasznos alapként szolgálnak a téma meghatáro zásához és megfelelnek a politikai döntéshozók 
igényeinek és a társadalom elvárásainak. A stra tégiai kutatási menetr endekben megjelölt egyes 
kérdésekre indokolt közös technológiai kezdem ényezéseket indítani. Az ERA-NET-hálózatok 
lehetőséget teremtenek a közlekedésen belül konkrét témák további transznacionális 
összehangolásának el ősegítésére, ezért ezeket a tevékenység eket indokolt esetbe n folytatni kell. 
                                                 
1 „Európai közlekedéspolitika 2010-ig: ideje dönteni” – COM(2001) 370. 
L 400/188 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 A KKV-k körében érdekl ődésre tarthatnak számot különösen  azok a tevékenységek, amelyek 
kikezdhetetlen, technológiailag megh atározott ellátási láncok különböz ő ágazatokban való 
biztosítására; a KKV-k kutatási kezdem ényezésekhez való hozzáférésének el ősegítésére; a 
csúcstechnológiát alkalmazó  KKV-k szerepének meger ősítésére és indulásának el ősegítésére – 
különösen a fejlett közlekedési technológiákban és a közleke désspecifikus „szolgáltatással 
kapcsolatos” tevékenységekben –, valamint a m űholdas navigáció területén rendszerek és 
alkalmazások kifejlesztésére irányulnak. 
A meglév ő politikai igények kielégítésér e és az új szakpolitikák kial akítására, értékelésére és 
megvalósítására (például a tengerpolitika, valami nt az egységes európai égbolt megvalósítása) az 
egyes tevékenységeken belül vagy több tevékenysé g mozgósításával kerül sor. Ennek keretében 
stratégiai megfigyelési és el őrejelzési célból felméréseket kell végezni, modelleket és eszközöket 
kell alkalmazni, és egységes egésszé kell formálni  a közlekedés legfontosabb gazdasági, társadalmi, 
biztonsági, védelmi és környezeti von atkozásait. A horizontális jelleg ű tevékenységek a közlekedés 
specifikus jegyeire, példáu l a közlekedési rendszerekt ől elválaszthatatlan biztonsági kérdésekre; az 
alternatív energiaforrások közleke dési alkalmazásokban való felhasználására; valamint a közlekedés 
környezeti hatásai – köztük az éghajlatváltozás – figye lemmel kísérésére és a gazdasági integráció 
javítására szolgáló intézkedésekre irányulna k. A gazdasági kutatásnak foglalkoznia kell a 
közlekedés káros hatásainak csökkentésével, a kö zlekedés optimalizálásával és a közlekedés 
hatékonyságának ösztönzésével. 
A közlekedéssel kapcsolatos konkrét felhaszn álói igények – beleértve a fogyatékkal él ők igényeit – 
és szakpolitikai követelmények alapján támogatást  kapnak továbbá a terjes ztési és a hasznosítási 
tevékenységek, valamint a hatástanulmányok. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/189 
 Tevékenységek 
• Repüléstechnika és légi közlekedés 
Az elvégzend ő tevékenységek hozzájárulnak egyes kul csfontosságú közösségi  szakpolitikákhoz, 
valamint az ACARE stratégiai kutatási menetr endjének végrehajtásá hoz. A mennyiségi célkit űzések 
a menetrend 2020-as id őhorizontjához tartoznak. A kutatás  tárgya valamennyi légi járm ű, a 
személyforgalom, valamint a légiköz lekedési rendszer légi fázisa. 
– A légi közlekedés környezetbarátabbá tétele:  a repülés környezeti hatását mérsékl ő 
technológiák kifejlesztése annak érdekében, hog y a szén-dioxid-kibocs átás (CO2) a felére, 
a nitrogén-oxidok (NOx) fajlagos kibocsátása 80 %-kal, az okozott zajterhelés pedig a 
felére csökkenjen. A kutatás a környezetbará t motortechnológiák további fejlesztésére 
összpontosít, beleértve a helyettesít ő tüzelőanyagokon alapuló technológiákat, valamint a 
merev szárnyas és a forgó szárnyas légi járm űvek (beleértve a helikoptereket és a 
mozgatható légcsavaros repül őgépeket) hatékonyságának növelését, az új, intelligens, kis 
tömegű szerkezeteket, valamint az aerodinamika fejlesztését is. A tevé kenység foglalkozik 
továbbá a repül őtéri (légi és földi) járm űműveletek, valamint a légiforgalmi szolgáltatások, 
a gyártás, a karbantartás és az új rafelhasználás javításával is. 
L 400/190 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 – Az időkihasználás javítása: El őrelépés a repülés terén az el őrejelzések szerint 
háromszorosára megnövekv ő járatszám befogadása érdekében a mindenkori id őjárástól 
függetlenül a pontosság növelé sével, valamint a repül őtéren az utazással kapcsolatban 
elvégzend ő eljárásokkal töltött id ő számottev ő csökkentésével, a biztonság egyidej ű 
fenntartása mellett. A kutatás a SESAR kezdeményezés1 keretében egy innovatív 
légiforgalmi irányítási rendszer kifejlesztés ére és alkalmazására irányul, amely egységes 
egészként kezeli a légi, a földi és a világ űrben történ ő közlekedést, beleértve a 
forgalomirányítást és a légi járm űvek önállóságának növelését is. A tevékenység 
foglalkozik továbbá az utasok és a rakomány kezelésének javítása érdekében a légi 
járművek kialakításával, valamint a hatékony repül őtér-kihasználás új megoldásaival és a 
légi közlekedés teljes közleked ési rendszerhez kapcsolásával is . A légiforgalmi irányítás 
európai rendszereinek kifejle sztésére irányuló munka ö sszehangolása leghatékonyabban a 
SESAR kezdeményezés2 révén biztosítható. 
– A fogyasztók elégedettségének és biztonságának  biztosítása:  ugrásszer ű javulás elérése az 
utasok választási lehet őségei és a menetrend rugalmassága  terén, és ezzel párhuzamosan a 
relatív balesetszám ötödére szorítása.  Az új technológiák a széles test űtől a kisebb légi 
járművekig – beleértve a helikoptereket is – terjed ően nagyobb repül őgépmotor-
konfigurációválaszté kot tesznek lehet ővé, és fokozottabb automatizáltságot biztosítanak a 
rendszer valamennyi elemében, különösen a légi járm ű vezetésében. A tevékenység 
emellett az utasok kényelmének és jó közérze tének biztosítására, új  szolgáltatásokra, 
utastéri logisztikai rendszerek re, valamint az emberi tényez őre különös súlyt fektet ő aktív 
és passzív biztonsági intézk edésekre is összpontosít. A kutatás kiterjed a repül őtéri és a 
légiközlekedési m űveletek más járm űtípusokhoz és a lakóközösségek számára elfogadható 
zajszint melletti éjjel-nappali repüléshez való igazítására is. 
                                                 
1 SESAR (egységes európai égbolt – légiforg almi irányítási kutatás) – Az európai 
légiforgalmi irányítási infrastruktúra korszer űsítése az egységes  európai égbolt 
megvalósításához kapcsolódóan. 
2 Erre a célra a tervek szer int egy, a légiforgalmi szolgáltatások összehangolását végz ő közös 
vállalkozás jön létre. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/191 
 – A költséghatékonyság javítása: a piacra jutási id őt felére csökkent ő, a termékek fejlesztési 
és üzemeltetési költségeit leszor ító, a polgárok számára megfizethet őbb közlekedést 
eredményez ő versenyképes ellátási lánc kialakításának támogatása. A kutatás a 
koncepcionális tervezést ől a termékfejlesztésig, a gyártásig és az üzemeltetés közbeni 
műveletekig terjed ően a teljes üzleti folyamatban igyekszik el őrelépést elérni, ideértve az 
ellátási lánc integrálását is. Kiterjed a jobb szimuláci ós eszközökre és nagyobb fokú 
automatizáltságra, az innovatív, és karbantart ást – javítást és na gyjavítást – nem igényl ő 
légi jármű megvalósításának tec hnológiáira és módszereire, valamint a repül őgépi, a 
repülőtéri és a légiközlekedési szolgáltatási m űveletek karcsúsítására. 
– A repülőgép és az utasok védelme: a repül őgép nem rendeltetésszer ű használatából 
fakadóan az utasokat vagy a lakosságot érint ő, sérülésben, veszteségben, anyagi kárban 
vagy zavarásban megnyilvánuló e llenséges cselekmények megel őzése. A kutatás a légi 
közlekedés rendszerének érintett elemeire ö sszpontosít, ezen belül különösen az utastérre 
és a pilótafülkére vonatkozó védelmi intézk edésekre, jogosulatlan használat esetén a 
repülőgép automatikus vezérlésére  és leszállására, a küls ő támadásokkal szembeni 
védelemre, valamint a légtérben nyújtott szolgáltatások és a repül őtéri műveletek védelmi 
vonatkozásaira. 
– Úttörő szerep a jöv ő légi közlekedésében: a gyökeresebb, környezeti szempontból 
hatékony, hozzáférhet ő és innovatív technológiákban rejl ő, a légi közlekedésben a század 
második felében és azon túl szükségessé váló el őrelépést várhatóan megvalósító 
lehetőségek felderítése. A kutatás többek között az új hajtási és emelési elvekre, a légi 
járművek belső terének elrendezésére és tervezésére vonatkozó új ötletekre, új repül őtér-
koncepciókra, a repül őgépek vezetésének és irány ításának új módszereire, a 
légiközlekedési rendszer üzemeltetésének alternatív módszereire és a repülés más 
közlekedési módokkal való in tegrálására összpontosít. 
L 400/192 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 • Fenntartható felszíni (vasúti, közúti, vízi) közlekedés 
– A felszíni közlekedés környezetbarátabbá té tele: A kevesebb szennyezést (légszennyezés, 
üvegházhatást okozó gázokat is beleértve, ví z- és talajszennyezés) és – például az 
éghajlatváltozás, az egészség, a biológiai sokféleség és a zaj  területén – enyhébb 
környezeti hatásokat eredményez ő technológiák és ismeretek fe jlesztése. A kutatás javítja 
az erőátviteli rendszerek tisztaságát és energiah atékonyságát (pl. hibrid megoldások), és 
előmozdítja a helyettesít ő üzemanyagok, ezen belül különösen a hidrogén és az 
üzemanyagcellák használatát, mint a közép - és hosszú távra vonatkozó megoldásokat, 
figyelembe véve a költséghatékonyság és az energiahatékonyság szempontjait. A 
tevékenység kiterjed az infrastruktúrával, a járm űvekkel, a hajókkal és az alkatrészekkel 
kapcsolatos technológiákra, valamint a teljes rendszer optim alizálására is. A 
közlekedésspecifikus fejlesztéseket érint ő kutatás többek között a gyártásra, az építésre, az 
üzemeltetésre, a karbantartás ra, a diagnosztikára, a javí tásokra, a felügyeletre, a 
szétszerelésre, az ártalmatlanításra, az  újrahasznosításra, az elhasználódott járm űvekkel 
kapcsolatos stratégiákra és a tengeri balesetek esetén történ ő beavatkozásra irányul. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/193 
 – A közlekedési módok közötti váltás bátorítá sa és növelése, valamint a közlekedési 
folyosók leterheltségének csökkentése1: Folyamatos, „ajtótól ajtóig” közlekedés 
biztosítása a személy- és áruszállításban, valamint a hatékony intermodalitást biztosító technológiák és rendszerek, különösen a vasúti  és vízi szállítás versenyképességével 
összefüggésben. A tevékenység keretében végr ehajtandó kutatás a he lyi, a regionális, a 
nemzeti és az európai közlekedési há lózatok, rendszerek és szolgáltatások 
interoperabilitására, üzemének optimalizálásár a és intermodális integrálására irányul, 
integrált megközelítésben. A tevékenysé g célja az egész Európára kiterjed ő stratégiák 
kidolgozása, az infrastruktúra, többek között a végállomások és a speciális célú hálózatok 
optimális használata, a közlekedés, a forgalom és a tájékoztatás jobb irányítása, a teherforgalom jobb logisztikája, az utasok számára az intermodalitás, valamint a 
közlekedési módok közötti váltás el ősegítése az energiahaték ony közlekedési eszközök 
használatának ösztönzése érdekében. Törekedni kell intelligens rendsze rek, új koncepciójú 
járművek és hajók kifejlesztésére, be leértve a be- és kirakodás újszer ű műveleteit és a 
felhasználói felületeket. A politikai döntés hozatalt megalapozó ismeretek kiterjednek az 
infrastruktúra árának és díjainak meghatározására, valamint a közösségi 
közlekedéspolitikai intézkedések és a tran szeurópai hálózatok kial akítására irányuló 
politika és projektek értékelésére. 
                                                
 
1 A közlekedési módok részesedése 1998-as ál lapotának helyreállítá sára irányuló célkit űzés 
fényében az egyetlen közlekedési módot érint ő tevékenységek a vasúti és a vízi 
közlekedésre összpontosítanak. 
L 400/194 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 – A fenntartható városi mobilitás biztosítása minden polgár, többek között a fogyatékkal él ők 
számára is: Az „új generációjú járm űre” és piaci bevezetésére ir ányuló kutatáson keresztül 
a személyek és az áruk mobilitásának el ősegítése a tiszta, energi ahatékony, biztonságos és 
intelligens közúti közlekedési rendszer valamennyi elemének felhasználásával. Az új közlekedési és mobilitási koncepciókat, az innova tív szervezeti struktúrákat, a mobilitást 
elősegítő innovatív programokat és a min őségi tömegközlekedést érint ő kutatás célja annak 
biztosítása, hogy mindenki hozzáférjen a re ndelkezésre álló technológiákhoz, és 
megvalósuljon a magas szint ű intermodális integráció. Innovatív stratégiákat kell 
kifejleszteni és kipróbálni a tiszta városi közlekedés1 érdekében. Különös figyelmet kell 
fordítani a közlekedés szennyezésmentes módj aira, a keresletgazdálkodásra, az egyéni 
közlekedés racionalizálására, valamint a tájé koztatási és a kommunikációs stratégiákra, 
szolgáltatásokra és infrastrukt úrákra. A szakpolitikák kial akítását és végrehajtását 
támogató eszközök és modellek többek köz ött a közlekedés és a földhasználat – a 
növekedéssel és a foglalkoztatással fennálló kapc solatot is magában f oglaló – tervezését 
érintik. 
                                                
 
1 A CIVITAS kezdeményezés tapasztalataira építve. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/195 
 – A biztonság és a védelem javítása: technológiák  és intelligens rendszerek kifejlesztése a 
veszélynek kitett személ yek, mint például a járm űvezetők, a kerékpárosok és a 
motorkerékpárosok, az utasok, a személyzet és a gyalogosok védelmében. A járm űvek, a 
hajók és az infrastruktúra tervezésének és m űködésének támogatása érdekében fejlett 
mérnöki rendszereket és kockázatelemzési m ódszereket kell kidol gozni. A kutatásban 
hangsúlyt kapnak az emberi tényez őket összekapcsoló integratív megközelítésmódok, a 
szerkezeti integritás, a megel őző, az aktív és a passzív biztonság, a megfigyel ő 
rendszereket is beleértve, a mentés és a váls ágkezelés. A tevékenység a biztonság kérdését 
a teljes: infrastruktúrából, szállított áruból (áruk és tárolók), a közlekedés igénybe vev őiből 
és üzemeltet őiből, járművekből és hajókból, valamint politik ai és jogi intézkedésekb ől 
(ideértve a döntéstámogatást és a hatáselem zést szolgáló eszközöket is) álló közlekedési 
rendszer szerves részének tekinti; a védelem kérdésével annyiban foglalkozik, amennyiben 
az elengedhetetlen a közlekedési rendszer szempontjából. 
– A versenyképesség meger ősítése: a közlekedési ágazatok versenyképességének javítása, 
fenntartható, hatékony és megfizethet ő közlekedési szolgáltat ások biztosítása és új 
ismeretek és foglalkoztatási lehet őségek létrehozása a kutatáson és  a fejlesztésen keresztül. 
A fejlett ipari folyamatokat érint ő technológiák kiterjednek a tervezésre, a gyártásra, az 
összeszerelésre, az építésre és  a karbantartásra, és céljuk az életciklus során jelentkez ő 
költségek, valamint a fejlesztéshez kapcsolódó bevezetési id ő csökkentése. Hangsúlyt 
kapnak a felhasználók nagyobb megelégedettségét biztosító innovatív és fejlett termék- és 
rendszerkoncepciók és közlekedési szolgáltatás ok. Új termelésszervezési elveket, ezen 
belül különösen ellátásilánc-g azdálkodást és elosztási rends zereket kell kifejleszteni. 
L 400/196 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 • Az európai globális m űholdas navigációs rendszer (Galileo és EGNOS) támogatása 
Az európai globális m űholdas navigációs rendszer az EGNOS és  a Galileo rendszereket foglalja 
magában, és az egész világra kiterjed ően nyújt hely- és id őmeghatározási támogatást1. 
– Teljes mérték ű kihasználás: A szolgáltatások (nyito tt hozzáférés, kereskedelmi hozzáférés, 
létbiztonsági szolgálta tások, felkutatás és mentés, s zabályozott közszolgáltatások) 
igénybevételének fellendítése; forgalomirányítá si alkalmazások, beleértve a teheráruk és a 
veszélyes anyagok szállítását is; járulé kos szolgáltatások kihasználása; a m űholdas 
navigáció el őnyeinek és hatékonyságának bemutatása. 
– Eszközök biztosítása és a megfelel ő környezet megteremtése: a szolgáltatások biztonságos 
és megbízható igénybevételének biztosítása, els ősorban min ősítés bevezetésével a 
legfontosabb alkalmazási területeken; a szolgá ltatások szakpolitikai és jogi szempontból – 
illetőleg a szakpolitikák és a jogszabályok végrehajtásának szempontjából – vett 
alkalmasságának el őkészítése és meger ősítése; a szabályozott közszolgáltatások 
befogadása a jóváhagyott hozzá férés-politikának megfelel ően; alapvet ő digitális 
topográfiai, térképésze ti és geodéziai adatok és rendszerek  létrehozása navigációs célú 
alkalmazásra; a védelemre és a biztonságra ir ányuló igények és követelmények kielégítése. 
– A vevőberendezések követelményekhez igazítása és az alaptechnológiák fejlesztése: a 
vevőberendezések teljesítményének javítása, kis fogyasztású és miniatürizált technológiák 
integrálása, a beltéri navigációs lefe dettség biztosítása, rádiófrekvencia-keres ő 
berendezésekkel való együttes használat, a sz oftveres vételi tec hnológiák kihasználása, 
más funkciókkal, például a távközléssel való inte grálás, a földi infrastruktúra részét képez ő 
főbb navigációs technológiák támogatása a megbízható m űködés és a rugalmasság 
biztosítása érdekében. 
                                                 
1 A kutatási tevékenységeket az Európa i GNSS Felügyeleti Hatóság irányítja. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/197 
 – Az infrastruktúra fejl ődésének támogatása: a második generációs rendszer el őkészítése, 
alkalmazkodás a változó felhaszn álói igényekhez és a piaci el őrejelzésekhez, az 
infrastruktúra nemzetközivé válásának kiha sználása a globális pi acokon való jelenlét 
érdekében és az egés z világra kiterjed ő szabványok kidolgozása. 
Nemzetközi együttm űködés 
A nemzetközi együttm űködés az e területen folytatandó KTF-tevé kenységek fontos részét képezi, 
és minden olyan esetben bátorításb an részesül, ha az ipar vagy a szakpolitikai igények úgy kívánják. 
Olyan átfogó tématerületeken kell mérlegelni az egyedi tevékenység eket, ahol vonzó piacok vannak 
(például a globális kereskedelemfejlesztés vagy a há lózatok és a szolgáltatá sok kontinensen belüli 
és interkontinentális összekapcsolása terén); ahol lehet őség van a meglév ő európai tudást kölcsönös 
előnyök alapján kiegészít ő tudományos ismeretekhez és technológi ákhoz jutni; továbbá ahol Európa 
globális igényeket elégít ki (például az éghajlatváltozás kérdésében) vagy nemzetközi el őírások 
vagy világméret ű rendszerek kialakításához járul hozzá (p éldául az alkalmazott logisztika és a 
műholdas navigáció infrastruktúrájában). 
Újonnan felmerül ő igények és el őre nem látható szakpolitikai igények 
Az újonnan felmerül ő igényekkel kapcsolatos kezdeményezés ek a kritikus események és a jöv ő 
közlekedési rendszereivel összefügg ő kihívások (például a közlekedés és a járm űvek új koncepciói, 
automatizálás, mobilitás, szervezés) megválaszolását célzó kutatást támogatják. 
A közlekedéssel kapcsolatban konkr ét kutatást szükségessé tev ő előre nem látható szakpolitikai 
igények között felmerülhetnek széles kör ű társadalmi kérdések, mint  például a demográfiában, az 
életstílusban vagy a közlekedéssel szembe ni társadalmi elvárásokban bekövetkez ő változások, 
valamint az európai társadalom szempontjából kiemelten fontos új kockázatok vagy problémák. 
L 400/198 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 8. Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok 
Célkitűzés 
Mélyreható, széles körben elfogadott ismerete k szerzése az Európa számára kihívást jelent ő, 
összetett és egymással összefügg ő társadalmi-gazdasági kérd ések, például a növekedés, 
foglalkoztatás és versenyképesség, társadalmi kohézió, a kib ővített EU társadalmi, kulturális és 
oktatási kihívásai, a fenntarthatóság, a környeze tvédelmi kihívások, a de mográfiai változások, a 
migráció és beilleszkedés, életmin őség és globális egymásrautal tság vonatkozásában, különösen 
azzal a céllal, hogy az érin tett szakpolitikák szám ára fejlett tudásalap álljon rendelkezésre. 
Megközelítés 
A kutatási prioritások az Európát és a világot ma és a jöv őben foglalkoztató legfontosabb 
társadalmi, gazdasági és kulturá lis kérdésekre irányulnak. A ja vasolt kutatási program koherens 
módon közelíti meg ezeket a kihívásokat. E fontos kérdésekben a társadalmi-gazdasági és humán 
tudásalap létrehozása jelent ős mértékben hozzájárul Európán belül a közös gondolkodás 
kialakításához és a szélesebb nemzetköz i problémák megoldásához. A kutatás els őbbséget élvez ő 
témái számos közösségi szakpolitika területén, beleér tve a szabályozási intézkedéseket is, európai, 
nemzeti, regionális és helyi szinten egyaránt se gítenek javítani a szakpolitikák kialakítását, 
megvalósítását, hatásait és  értékelését, és a kuta tás legnagyobb részéhez jelent ős nemzetközi 
perspektíva is társul. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/199 
 A társadalmi-gazdasági és társad almi-kulturális kutatás és el őretekintés mellett hangsúlyt kap még a 
humán tudományok területén végzend ő kutatás is, amely eltér ő perspektívákat kínál és jelent ős 
hozzájárulást ígér a téma teljes területén példáu l történelmi, kulturális és filozófiai szempontból, 
beleértve a nyelvvel, az identitá ssal és az értékekkel összefügg ő releváns kérdéseket is. 
A munka az alábbiakban meghatározott kapcso lódó kutatási tevékenységeket kiegészít ő, az ERA-
NET rendszer igénybe vételével és a 169. cikk lehetséges alkalmazásával megvalósuló nemzeti kutatási programokra is építhet. A te vékenység bizonyos kérdésekben a jöv ő kutatási igényeinek 
megvitatása érdekében társadalmi platform okra támaszkodik; ezek a platformok a kutatók 
közösségét és a társadalmi kérdésekben érintett szervezetek et foglalják magukban. 
A kutatást olyan kutatási in frastruktúrák segítik el ő, amely új kutatási adatokat hoznak létre többek 
között (kvantitatív és kvalitatív ) felmérések révén is, a meglév ő adatokat a nemzetközi 
összehasonlító vizsgálatok rende lkezésére bocsátják, és hozzáféré st biztosítanak forrásanyagokhoz 
és fejlett kutatóeszközökhöz, valamint több terület folyamatban lév ő kutatásainak eredményeihez. E 
cselekvések egy részére a Kapacitások program Infr astruktúrák témája, másik részére az e témában 
finanszírozott projektek keretében kerül sor. A kuta tás a hivatalos statisztik ákhoz való hozzáférésre 
és felhasználásukra is támaszkodik. 
A közvéleményre, illetve annak egyes csoportjaira irányuló célzott terjeszt ési cselekvéseket kell 
végezni, ennek keretében a kutatók és a politik ai döntéshozók, valamint más érdekeltek közötti 
véleménycsere céljára munkamegbeszéléseket és konf erenciákat kell szervezni, és az eredményeket 
különböző médiumok felhasználásával terjeszteni kell. 
Az Együttm űködés programon belül és más egyedi pr ogramok vonatkozásában gondoskodni kell a 
társadalom-gazdaságtan és a humán tudom ányok területén végzett kutatás és el őretekintés egyes 
elemeinek megfelel ő összehangolásáról. 
L 400/200 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Tevékenységek 
• Növekedés, foglalkoztatás és versen yképesség a tudásalapú társadalomban 
Ez a tevékenység a gazdasági növekedést, a foglal koztatást és a versenyképességet befolyásoló 
kérdések kutatásának el őmozdításával és integrálásával f oglalkozik annak érdekében, hogy a 
tudásalapú társadalom folyamatos fejlesztéséhe z jobb és egységesebb kép álljon rendelkezésre 
ezekről a jelenségekr ől. Alapozást ad a szakpolitikákna k, és segíti a felsorolt célkit űzések 
eléréséhez vezet ő utat. A kutatás a kérdés következ ő vonatkozásait foglalja egységes keretbe: 
– A tudás változó szerepe a gazdas ág egészében, beleértve a különböz ő típusú, globális 
jellegű ismeretek, képességek és kompetenciák, a formális és nem formális oktatás és az 
egész életen át tartó tanulás, valamint az immateriális javak és befektetések szerepét is. 
– A gazdasági szerkezettel, a – többek között té rbeli vonatkozások, például regionalizáció és 
nemzetközivé válás által érintett – szerkeze tváltással és a term elékenységgel összefügg ő 
kérdések, beleértve a szolgáltatási szektor,  a pénzügyek, a demográfia, a kereslet és a 
hosszú távon változó folyamatok szerepét is. 
– Az intézményi és a szakpolitikai kérdéseket, beleértve a makroszint ű gazdaságpolitikát, a 
munkaerőpiacokat, a szociális és jólléti ellátó rendszereket, a nemzeti és regionális 
intézményi környezeteket, valamint a szakpolit ikák koherenciáját és összehangoltságát is. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/201 
 A kutatási tevékenység magában foglalja  a globalizáció fokozódásából, a fellendül őben lévő 
gazdaságokból, a gazdasági tevékenységek áthelyezéséb ől és az EU b ővítéséből fakadó lényeges új 
kihívásokat és lehet őségeket; továbbá a gazdasági- társadalmi stabilitást, a technológia szerepét és a 
nemzetközi technológiatranszfert, az i nnováció és a gazdasági megújulás különböz ő formáit, a 
tevékenységek ki- és visszaszervezését, az ifjúsá gpolitikát, a társadalmi  vállalkozói kedvet, 
valamint az európai kultur ális örökség és a kreatív  ágazat gazdasági lehet őségeit. A foglalkoztatási 
kérdések tartalmazzák a munkanélküliséget  és az alulfoglalkoztatottságot is. 
• A gazdasági, a társadalmi és  a környezetvédelmi célkit űzések egységesítése egy európai 
perspektívában 
Ez a tevékenység támogatja a gazdasági, a társadalmi és a környezetvédelmi célkit űzések 
társadalmi szempontból szükséges egységes keze lését, és ezzel hozzájárul a fenntartható fejl ődés 
alapjaihoz. A tevékenység keretében végreh ajtandó kutatás két, egymással összefügg ő kérdésre 
irányul: 
– Hogyan birkóztak meg az európai és az Eur ópán kívüli társadalmi-gazdasági modellek a 
célkitűzések egységes kezelésével és az ennek keretet adó feltételekkel, beleértve a 
párbeszéd, a társadalmi partnerség, az ágaza ti átalakítás és az intézményi változások 
szerepét is, valamint milyen mértékben volta k képesek szembenézni az új kihívásokkal? 
– A régiók közötti gazdasági kohézió és a városi és regionális fejlesztés a kib ővített EU-ban; 
továbbá a társadalmi kohézi ó (beleértve az egyenl őtlenségeket, a szociális védelmet és a 
szociális szolgáltatásokat, az a dópolitikát, az etnikai viszonyokat és a migrációt, az oktatást 
és a társadalmi kirekesztést, valamint az eg észségügyet is), valamint ennek viszonya olyan 
társadalmi problémákhoz, mint péld ául a szegénység, a lakhatás, a b űnözés vagy a 
kábítószer-fogyasztás. 
L 400/202 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 – E kérdések megválaszolása során a következ őket kell mérlegelni: 
– a gazdasági, társadalmi és környezeti célkit űzések között világvis zonylatban fennálló 
átjárhatóságok vagy szinergiák létezése; 
– a környezet1, az energia és a társadalom közötti kölcsönhatások; 
– hosszú távú stabilitás; 
– a fejlődő országok szempontjai; 
– térségi vonatkozások, beleértv e a várostervezést, a váro sok, a nagyvárosi és más 
városi régiók szerepét, valamint az ehhez kapcsolódó igazg atási kérdéseket; 
– kulturális kérdések; valamint az európa i politikák és jogszabályok társadalmi-
gazdasági hatásai. 
Emellett a kutatás körébe tartozik a jóléti államok – mint fejlesztési forrás – kérdése, valamint a 
migránsok és leszármazottaik fogl alkoztatása és lakhatási lehet őségei. 
                                                 
1 A globális környezeti változások kérdése f őként a Környezetvédelem témakörébe tartozik. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/203 
 • Fő társadalmi folyamatok és következményeik 
A tevékenység célja az európai társadalom ban zajló, az európai polgárok és életmin őségük, 
valamint a szakpolitikák szempontjából jelent ős következményekkel járó f őbb konkrét folyamatok 
okainak és következményeinek megértése és felmér ése, és ezen keresztül t öbb szakpolitikai terület 
támogatása. A tapasztalati és az elméleti kutatás a kezdeti id őszakban három fontos folyamatra 
összpontosít: 
– Demográfiai változások, többek között az ör egedés, a termékenység és a migráció. 
Foglalkozni kell a tág értelemben vett társ adalmi és gazdasági következményekkel és 
kérdésekkel, beleértve az aktív id őskor társadalmi és gazdasági lehet őségeit és a 
nyugdíjrendszerekre gyakorolt hatásokat, a migr áció és az integráció kihívásait és a 
városfejlesztésben jelentkez ő hatásokat. 
– Az életstílus, a családok, a munka, a f ogyasztás (többek között a fogyasztóvédelmi 
vonatkozások), az egészség és az életmin őség változásai, beleértve a gyermekekkel, az 
ifjúsággal és a fogyatéko ssággal kapcsolatos kérdéseket, vala mint a munka és a családi élet 
összeegyeztetését is. 
– Nemzetközi perspektívában jelentkez ő kulturális kölcsönhatá sok, beleértve a különböz ő 
társadalmak hagyományait, a popu lációk sokféleségét, a különböz ő etnikai csoportokat, a 
multikulturális kérdéseket, az eltér ő identitásokat, nyelveket és vallási gyakorlatokat, 
valamint az ezen össz efüggésben jelentkez ő lehetséges kérdéseket, többek között a 
megkülönböztetést, a rasszizmust, az idegengy űlöletet és az intoleranciát. 
A tevékenység kiterjed a nemek egyenl őségével, az egyenl őtlenségekkel és a változó értékekkel 
kapcsolatos kérdésekre is. Mindemellett megvizsgálja még a b űnözésben és a b űnözés 
megítélésében, valamint a vállalkozások társadalmi felel ősségében tapasztalhat ó változásokat is. 
L 400/204 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 • Európa a nagyvilágban 
A tevékenység célja a világ régiói, többek között a fellendül őben lévő és a fejlődő régiók közötti 
változó kölcsönhatás ok és kölcsönös függ őségek, valamint ezeknek az egyes régiókra, különösen 
Európára gyakorolt következményeinek megért ése, továbbá ehhez kapcsolódóan az újonnan 
megjelenő fenyegetések és kockázatok k ezelése az egész világra kiterjed ően és ennek viszonya az 
emberi jogokhoz, a szabadságjogokhoz és a jólé thez. A kutatást két, egymással összefügg ő vonalon 
kell folytatni: 
– A kereskedelem útjai, pénzügyek, befekt etések, migráció és hatásaik; egyenl őtlen fejlődés, 
szegénység és fenntarthatóság; gazdasági és politikai kapcsola tok, és globális kormányzás, 
beleértve a nemzetközi intézményeket. Enne k kapcsán foglalkozni kell a kulturális 
kölcsönhatásokkal, ezen belül különösen a médiával és a vallásokkal, valamint az 
európaitól markánsan eltér ő szemléletmódokkal. 
– Konfliktusok, okaik és feloldásuk, és a béke el ősegítése; a biztonság és a destabilizáló 
tényezők – például a szegénység, a b űnözés, a környezetkárosodás, az er őforrások 
szűkössége, az egyenl őtlen fejlődés, a pénzügyi instabilitás és az eladósodás – közötti 
kapcsolat; terrorizmus, okai és következményei; a biztonságot érint ő politikák, a polgári 
lakosság és a katonaság köz ötti viszonyra, valamint a bizonytalanságokra vonatkozó 
percepciók. 
Mindkét területen foglalkozni kell Európa nagyvilá gban betöltött szerepével, a multilateralizmus és 
a nemzetközi jog fejl ődésével, a demokrácia és az alapjogok el őmozdításával (ezen belül különösen 
az ezekkel kapcsolatos eltér ő szemléletmódokkal), valamint azzal, hogyan látják Európát kívülr ől. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/205 
 • A polgár az Európai Unióban 
Az EU jöv őbeli fejlődésével összefüggésben a tevékenység  célja egyrészt a demokratikus 
„tulajdon” tudatának és a pol gárok aktív részvételének el őmozdításával, valamint a minden szinten 
hatékony és demokratikus kormányzással összefügg ő kérdések – többek között a polgárok 
részvételét és a köz- és magánszféra szerepl ői közötti együttm űködést fokozó innovatív 
kormányzási eljárások –, másrészt az Európában jelen lév ő kulturális, vallási, intézménybeli, jogi, 
történelmi, nyelvi és értékbeli kü lönbségek és hasonlóságok megért ésének javítása. A kutatás a 
következő kérdésekkel foglalkozik: 
– Részvétel (beleértve a fiatalok, a kisebbségek, valamint a férfiak és n ők részvételével 
összefügg ő szempontokat), képviselet, számonkérhet őség és legitimitás; az európai 
közszféra, a média és a demokrácia; a kormányzás különböz ő formái az EU-ban, beleértve 
a gazdasági és jogi kormányzást, a köz- és a magánszféra szerepét, a politikák alakításának 
folyamatait és lehet őségeit; a civil társadalom szerep e; állampolgárság és jogok; a b ővítés 
hatásai; valamint a népesség ezekhez f űződő értékei; 
– az Európán belüli különböz őségek és azonosságok, ezen belül különösen ezek történelmi 
gyökerei és fejl ődése; az intézménybeli különbségek (b eleértve a normákat, a gyakorlatot 
és a jogot is); a kultu rális örökség; az európa i integrációról és a b ővítésről alkotott 
különböző elképzelések és várakozások, ezen belül különösen a népesség nézetei; 
azonosságok, beleértve az európai azonosságtudatot; az egymás mellett él ő kultúrákkal 
kapcsolatos szemléletmódok; a nyelv, a m űvészet és a vallások szerepe; attit űdök és az 
értékek. 
L 400/206 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 • Társadalmi-gazdasági és tudományos mutatók 
A mutatók szakpolitikákban történ ő felhasználásának javítása érdekében a tevékenység célja 
mélyebben megérteni, hogyan használják őket a szakpolitikák kialakítá sában és végrehajtásában, 
valamint javaslatokat tenni fejlesztésükre és ha sználati módjuk javítására. A kutatás a következ ő 
kérdésekkel foglalkozik: 
– a szakpolitikai célkit űzések meghatározásában, a szakpolitikák kidolgozásában és 
végrehajtásában, több területen, a makroszintt ől a mikroszintig terjed ően a mutatók 
használati módja, a meglév ő mutatók alkalmassága és használata, elemzésük technikái, 
valamint az új mutatókra és mu tatócsoportokra irányuló javaslatok. 
– hogyan lehetne a tényadatokon alapuló szakpolitik ákat jobban alátámasztani mutatókkal és 
a mutatók használati módjaival; a több célú szakpolitikákat , a szakpolitikák 
összehangolását és a szabályozást szolgáló mu tatók; e mutatók hivatalos statisztikákkal 
történő alátámasztása; 
– a mutatók és a kapcsolódó megközelítésmódok alkalmazása a kutatási programok 
értékelésében, ezen belül különösen a hatásvizsgálatokban. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/207 
 • Előrejelzési tevékenységek 
A tevékenység célja a nemzeti, a regionális, a közösségi és má s politikai döntéshozók számára 
olyan ismeretek biztosítása, amelyek alapján el őre behatárolhatók a hosszú távú kihívások és azok a 
közös érdekek, amelyek segíthetnek a szakpolit ikák kidolgozásában. Ezen belül négyféle 
tevékenységre kerül sor: 
– – Széles kör ű előrejelzések készítése korlátozot t számú kulcsfontosságú közösségi 
kihívás és lehet őség tekintetében, olyan kérdések vi zsgálatával, mint az öregedés, a 
migráció, a tudás megszerzésének és terjesztésének globalizálódása, a b űnözésben beálló 
változások és a fontosabb kockázatok jöv ője és következményei. 
– Összpontosítottabb tematikus el őrejelzések készítése a fellendül őben lévő és a meglév ő 
kutatási területek kö zül többet is érint ő új területek alakulásáról és a tudományágak 
jövőjéről. 
– Az európai és más kutatási rendszerekre és politikákra, valamint az érintett f őbb szerepl ők 
jövőjére vonatkozó el őjelzések. 
– A nemzeti és/vagy regionális el őrejelzési tevékenységek köréb en a kölcsönös tanulás és 
együttműködés; az európai uniós, a harmadik or szágokban folytatott és a nemzetközi 
előrejelzési tevékenységek összehangolása. 
L 400/208 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Nemzetközi együttm űködés 
A kutatás er őteljes nemzetközi dimenziójára tekintettel a téma valamennyi területén ki kell alakítani 
nemzetközi együttm űködést. A partnerországok és Európa igényeinek megfelel ően, többoldalú és 
kétoldalú alapon egyedi nemzetközi együttm űködési cselekvéseket ke ll végrehajtani néhány 
kiválasztott tématerü leten. Újonnan felmerül ő igények és el őre nem látható politikai igények 
Újonnan felmerül ő igények és el őre nem látható szakpolitikai igények 
Az újonnan felmerül ő igényekre irányuló kutatás lehet őséget ad a kutatóknak arra, hogy az 
előzőekben nem meghatározott területeken is  foglalkozhassanak a kutatási kihívások 
meghatározásával és megválaszolásával. Bátorítani fogja az Európa el őtt álló, széles körben 
mindeddig meg nem vitatott kihívásokkal, valami nt a problémák, a kilátások és a tudományágak 
más, érdekl ődésre számot tartó lehetséges kombinációi val kapcsolatos innovatív gondolkodást. Az 
előre nem látható politikai igények te kintetében is kell végrehajtani kut atást, és ennek során intenzív 
konzultációt kell folytatni a s zakpolitikákban érintettekkel. 
9. Világ űr 
Célkitűzés 
A GMES-re és hasonló alkalmazásokra összpontosító európai űrprogram támogatása a polgárok, 
valamint az európai űripar versenyképességének javára. Ez hozzájárul az európai világ űr-politika 
kialakításához, amely kiegészíti a tagállamok és más kulcsszerepl ők, különösen az Európai 
Űrügynökség (ESA) er őfeszítéseit. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/209 
 Megközelítés 
A Közösség ezen a területen hozzájárul a felhas ználói követelményeken és a szakpolitikai 
célkitűzéseken alapuló közös célkit űzések jobb meghatározásához; a tevékenységek 
összehangolásához, az átfedések elkerü léséhez, az interoperabilitás el ősegítéséhez, valamint a 
költséghatékonyság javításához. Hozzájárul a sz abványok meghatározásához is. Az európai világ űr-
politika1 a hatóságok és a döntéshozók cél jait szolgálja, és eközben er ősíti az európai ipar 
versenyképességét. A világ űr-politika megvalósí tása egy európai űrpolitikán keresztül történik, a 
hetedik keretprogram pedig a többi, köz - és magánszférabe li európai résztvev ő kutatási és 
technológiafejlesztési cselekvéseihez  nyújt támogatást vagy kiegészítést. 
E téma tevékenységei támogatják a közösségi szakpolitikai célkit űzések megvalósítását, például a 
mezőgazdaság, az erdészet, a halászat , a környezetvédelem, a távközlés, a bizton ság, a fejlesztés, az 
egészségügy, a humanitárius segíts égnyújtás, a közlekedés, a tudomá ny és az oktatás területén, és 
egyúttal biztosítják Európa részvételé t a regionális és a nemzetközi együttm űködésben. A világ űrbe 
telepített eszközök a tervek s zerint hozzájárulnak majd a felsorolt területek némelyikén a 
bűnüldözéshez is. 
Az ezen prioritási cél körébe tartozó tevé kenységek, különösen az Európában már létez ő 
képességek felhasználására összpontosítva, els ősorban a következ őkre irányulnak: a világ űrbe 
telepített es zközökben rejl ő lehetőségek kiaknázása új alkalmazások, különösen a GMES (globális 
környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés) használatában, amely a Galileo rendszerrel együtt az európai világ űr-politika zászlóshajója, valamint világ űr-felderítési er őfeszítések; továbbá az 
Európai Unió stratégiai szerepét alátámasztó segít ő technológiák. 
                                                
 
1 „Az európai világ űr-politika alapjairól” – COM(2005) 208.  
L 400/210 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Az alkalmazásorientált tevékenységek a tervek szerint kiegészítik az „Együttm űködés” egyedi 
program más témáiban (a „Környezetvédelem ” témában a földmegfigyeléssel és a GEOSS 
rendszerrel kapcsolatban, valamint  az „Információs és kommunik ációs technológiák” témában) 
végzett tevékenységeket. Tematikus szinergiákat ke ll kialakítani a többi e gyedi program keretében 
végrehajtott kapcsolódó cs elekvésekkel. Kiegészít ő tevékenységekre a versenyképességi és 
innovációs keretprogram és az oktatási és képzési program keretében is kerül sor. 
Az e témában folytatandó kutatási és technológia átadási tevékenységek különösen vonzók lehetnek 
azon kis- és középvállalkozások számára, amelye k innovatív technológiákat fejlesztenek, amelyek 
szeretnének mélyebben megismerkedni a világ űrhöz kapcsolódó új technológiai lehet őségekkel 
(spin-in), vagy szeretnék a világ űr számára már kifejlesztett t echnológiáikat más piacokon is 
hasznosítani (spin-off). 
A világűrrel foglalkozó tevékenységek egyes ré szeinek irányítása átadható meglév ő külső 
szervezeteknek, például az Európai Űrügynökségnek1, vagy más európai vagy nemzeti szint ű 
jogalanynak vagy szervezetnek. A GMES esetében  a kutatási tevékenységek közös technológiai 
kezdeményezés formájában hajthatók végre (lásd a III. mellékletet). 
                                                 
1 Az Európai Közösség és az Európai Űrügynökség között létrejött keretmegállapodásnak 
megfelelően (HL L 261., 2004.8.6., 64. o.). 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/211 
 Tevékenységek 
• Világűrbe telepített alkalmazások az európai társadalom szolgálatában 
– Globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES) 
A tevékenység célja olyan alkalmas m űholdas megfigyel ő és korai el őrejelző rendszerek 
kifejlesztése, többek között a polgárok biztonság a érdekében, amelyek egye dülálló és globálisan 
elérhető adatforrást képeznek, valamint e rendszerek mindennapos felhasználásának megszilárdítása 
és fejlődésének ösztönzése. A program emellett tám ogatja olyan operatív GMES-szolgáltatások 
kifejlesztését – a vészhelyzetre  reagáló, a szárazföldi ellen őrző és a tengeri hajózási „gyorsított 
szolgálattal” kezdve –, amelyek révén a döntéshozók hatékonyabban el őre jelezhetik a 
válsághelyzeteket és a környezeti és biztonsági jelleg ű problémákat, és kezelhetik a természeti 
katasztrófákat, valamint mérsékelhetik ezek következményeit. Kívánatos, hogy a kutatási tevékenységek jelent ősen járuljanak hozzá a világ űrbe telepített forrásokból összegy űjtött GMES-
adatok minél szélesebb kör ű felhasználásához, valamint olya n komplex termékek kialakításához, 
amelyek ezeket az adatokat más figyel őrendszerekb ől származó adatokkal integrálva, hatékony 
adatintegrációt és információkezelést megvalósítva információt és megrendel őre szabott 
szolgáltatásokat nyújtanak végfelhasználók számára. Amennyiben szükséges, más m űholdas 
technológiákat (pl. kommunikáció, navigáció) is a GMES-szolgáltatások fejlesztése keretében 
integrálnak. Kívánatos továbbá, hogy a tevékenysége k járuljanak hozzá a megfigyelést megvalósító 
technológiák és a kapcsolódó m űszertechnológiák fejlesztéséh ez, szükség szerint új világ űrbe 
telepített rendszerek kifejlesztéséhez vagy a meglév ők interoperabilitásának fokozásához, továbbá 
annak elősegítéséhez, hogy ezek felhasználhatók legyenek konkrét igényeket kielégít ő operatív 
vagy az operatív szakot megel őző szolgáltatásokban. A kutatásna k továbbá támogatnia kell a 
fenntartható, világ űrbe telepített és in situ (földi és légi) rendszerek fejlesztését, különösen a 
következők céljára: szárazföldi ellen őrzés, óceánok ellen
őrzése és válságkezelés, a kiemelt 
fontosságú területeken gyakori és nagy felbontású képekkel, ideértve az érzékeny, városi és gyorsan 
fejlődő területeket is; kockácat-megel őzés és kockázatkezelés, valamint mindennem ű vészhelyzet 
esetére, növelve a konvergenciát a nem– világ űr jellegű rendszerekkel. 
L 400/212 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 • A környezetvédelem területén szükség van a megújuló er őforrások (mint például a növényzet 
vagy az erd ők), a vizes területek, az elsivatagosodás, a ta lajtakarók – beleértve a havat és jeget is 
– állapotával és fenntartható használatával, valami nt a földhasználattal, az élelmiszer-ellátással, a 
mezőgazdasági környezettel és a halá szattal, a szén-dioxid-elnyel őkkel és a szénkészletekkel; a 
légköri folyamatokkal és a vegyiparral; valamint  a tengerek állapotáva l kapcsolatos független 
tudás megszerzésére. Számításba jön még az EK 6. környezetvédelmi cselekvési tervének az 
éghajlatváltozás, valamint a leveg ő-, a talaj- és a vízmin őség megfigyelésére vonatkozó 
környezetpolitikai szegmense. 
• A biztonság területén az igények közö tt szerepel a szükséghelyzeti segít ő válaszadásban és 
válságkezelésben felhasználandó adatok és információk beszerezhet őségének, 
hozzáférhet őségének és cseréjének javítása. Támoga tni kell a természeti és technológiai 
veszélyforrásokkal kapcsolatos megel őzést / kárenyhítést, megfigyelést, kockázatkezelést és 
kockázatértékelést, valamint a termés zeti katasztrófákhoz (például erd őtüzek, áradások, 
földrengések) és a humanitárius  válságokhoz (menekültek, orszá gon belül kitelep ített személyek 
stb.) kapcsolódóan a szükségletek kell ő szintű felméréséhez és a szükséghelyzeti tervezéshez 
szükséges humanitárius segítségnyújtást. Mérlegel ni kell a közösségi politikák végrehajtásához 
szükséges támogatás nyújtását is , például a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén 
alapuló térség kialak ításában és a határ őrizet területén. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/213 
 – Biztonsági vonatkozások (a biztonsági tárgyú és a GMES-re  irányuló kutatást kiegészít ő 
tevékenység) 
A SPASEC jelentése1 rámutatott arra, hogy a világ űrhöz kapcsolódó szolgáltatások olyannyira 
fontos szerepet töltenek be az európai társadalom jóléte  szempontjából, hogy a világ űrhöz kötődő 
kritikus infrastruktúra védelmét prioritáskén t kell kezelni. Ehhez szükség lehet a világ űrbe telepített 
eszközök felügyeletét és a földi in frastruktúra védelmét ellátó szol gáltatásokra és képességekre. A 
világűrbe telepített eszközök felügyeletét végz ő rendszer például információkkal szolgálhat a 
műholdak legfontosabb jellemz őiről (keringési pálya adatai, aktiv itási állapot) vagy a potenciális 
fenyegetést jelent ő űrszemét fő jellemzőiről (például röppályáj áról, fizikai jellemz őiről), és 
megbízható tájékoztatást adhat a világ űrben tapasztalható id őjárásról vagy a földközeli 
objektumokról. Ezen a területeken megvalósíthat ósági tanulmányok készítésére és demonstrációs 
projektek támogatásá ra kerülhet sor. 
– Műholdas hírközlési alkalmazások 
A tevékenység célja innovatív, a glob ális elektronikus hírközlési há lózatokba közvetlenül integrált, 
a polgárokat és a vállalkozásokat szolgáló m űholdas hírközlési alkalmazások és szolgáltatások 
támogatása a polgári védelemben, a biztonság területén, az e-kormányzásban, a távorvoslásban, a 
távoktatásban, a felkutatási és mentési felada tokban, az idegenforgalomban és a szabadid ős 
tevékenységekben, a közleke désben, beleértve a járm űparkok irányítását és a személyes navigációt, 
a mezőgazdaságban, az erdészetben és a meteorológiában történ ő felhasználásra. A kutatás 
hangsúlyt fektet az új alkalmazásokra, a telepítési  és demonstrációs tevékenységekre és az operatív 
szakot előkészítő rendszerekre azokon a területeken, ahol a m űholdas hírközlés hatékonyan 
elégítheti ki a downstream GMES-szolg áltatásokkal kapcsolatos igényeket. 
                                                 
1 A világ űrrel és biztonsággal foglalkozó szakért ői testület jelentése (2005. március) 
L 400/214 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 • A világűr felderítése 
– A tevékenység célja a világ űr felderítése területén K+F támogatás nyújtása és a 
tudományos hozzáadott érték maximalizálása az Európai Űrügynökség vagy más 
európai vagy nemzeti szint ű jogalany vagy szervezet kezdeményezéseivel való 
szinergiákon keresztül, beleértve ezek t echnológiaátadási vonatkozásait, valamint a 
hozzáférés megkönnyítése a tudományos közösség számára az európai űrprogram 
keretében végzett világ űr-felderítési projektek so rán nyert eredményekhez / 
adatokhoz. A kutatást különösen támoga tó cselekvések, megvalósíthatósági 
tanulmányok és az operatív szakot el őkészítő projektek formájában kell végezni. 
Figyelembe kell venni a következ ő dimenziókat is: a tevékenységekben rejl ő 
nemzetközi együttm űködési lehet őségek, valamint a tudatosság fenntartásának és az 
eredmények terjesztésének fontossága. 
– Támogató cselekvéseket és megvalósíth atósági tanulmányokat terveznek a világ űrbe 
telepített teleszkópok és detekt orok kifejlesztését célzó er őfeszítések, valamint az 
űrtudományban végzett adatelemzés jobb összehangolása érdekében. Az ennek 
keretében végzett tevékenység kiegészí ti a vonatkozó nemzeti és nemzetközi 
programokat (nevezetesen az ESA programjait), és a nemzetközi együttm űködés 
lehetőségeit vizsgálja majd. 
• KTF a világ űrben végzett tevékenységek alapjainak meger ősítésére 
– Űrtechnológia 
A tevékenység általános célja az európai világ űr-technológiai ágazat általános 
versenyképességének, költséghatékonyságának és független hozzáférésének javítása. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/215 
 Ez a cél különösen az űrkutatás, valamint az űrszállítást is magában foglaló hosszú távú 
igények teljesítése érdekében való fejlesztés révén érhet ő el, például az alábbiak által: a 
hosszú távú igények felmérése; a végfel használó elvárásait figyelembe vev ő rendszertani 
kutatásban való részvétel; valamint az űrszállítási rendszerek és hajtóm űrendszerek 
következő generációjára irányuló upstream tech nológiai kutatásban való részvétel. 
– Űrtudomány 
A tevékenység célja, hogy hozzájáruljon az űrtudományban használandó fejlett 
technológiák kifejlesztéséhez.  Az űrtudomány nem csupán mély betekintést tesz lehet ővé a 
világegyetem felépítésébe, gondoskodik Föl dünk és a Naprendszer jobb megértésér ől és új 
szemléletmódot ad a biogyógyászattal, va lamint az élet- és fizikai tudományokkal 
kapcsolatban, hanem emellett er őteljesen ösztönzi olyan te chnológiák fejlesztését, 
amelyeknek számos kés őbbi alkalmazása válik a társadal om javára. A 7. keretprogramnak 
a folyamatban lév ő tudományos programokat azokon a te rületeken kell kiegészítenie, 
amelyekre azok nem terjednek ki, és tá mogatnia kell többek között a nemzetközi űrállomás 
fedélzetén folyó tudományos tevékenységet. Ugyancsak sor kerül a tudományos adatok – 
beleértve a korábbi projektek során szerzett adatokat – hozzáférhet őségének el ősegítését 
szolgáló támogató tevékenységekre. 
Nemzetközi együttm űködés 
A világűr felderítése és kiaknázása term észeténél fogva globális természet ű vállalkozás. A világ űrre 
irányuló hatékony nemzetközi együttm űködés javítja az Európai Unió világpolitikai pozícióit, 
megerősíti gazdasági versenyképességét és növeli magas szint ű tudományos tevékenységének 
elismertségét. A világ űrrel kapcsolatos együttm űködés támogatja továbbá a Közösség külpolitikai 
célkitűzéseit is (például a fejl ődő és a szomszédos országok támogatásában). 
L 400/216 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 E tekintetben a nemzetközi űrkutatási együttm űködés átfogó stratégiájának kialakítására, valamint a 
valamennyi érintett európai szerepl őt magában foglaló hatékony koordinációs mechanizmus 
kidolgozására kell összpontosítani. 
A világűrt kitüntetett ágazatként kell kezelni a nemzetközi kapcsolatok építésében, különösen a 
legfontosabb és a fellendül őben lévő űrhatalmak, mint például az Or oszországgal, az Amerikai 
Egyesült Államokkal, Kínával, Indiával, Kana dával, Japánnal, Ukrajnával, valamint az 
űrtevékenységet folytató többi  országgal folytatott együttm űködésben. 
Erőfeszítéseket kell tenni a fenntartható fejl ődést és a természeti katasz trófák és a humanitárius 
válságok összefüggésébe n a kockázatok megel őzését támogató, a világ űrre alapozott megoldások 
használatának el ősegítése érdekében, különösen az afri kai kontinensen. Mindez jól illeszkedik a 
GMES révén a környezetvédelmi1 és biztonsági megfigyeléssel kapcsolatban alkalmazott globális 
megközelítéshez. 
A hatékony együttm űködés jobb lehet őségeinek megteremtése érdekébe n, valamint azzal a céllal, 
hogy az európai űrprogramba bekapcsolódjanak az űrtudomány legjobb nemzetközi szakért ői, 
egyedi együttm űködési tevékenységek keretei között két- és  többoldalú projekteket, nemzetközi és 
globális kezdeményezéseket, valamint a fellendül őben lévő gazdaságokkal és a fejl ődő országokkal 
együttműködést kell megvalósítani. A tevéke nységek része lesz a nemzetközi 
kötelezettségvállalások teljesítésének értékelése és ellen őrzése. 
Újonnan felmerül ő igények és el őre nem látható politikai igények 
Az újonnan felmerül ő igényekre irányuló kutatás el ősegíti az űrkutatás területén a 
technológiafejlesztés innovatív megoldásait, valamint a más területeken (például az er őforrás-
gazdálkodásra, a biológiai folyamatokra vagy az új anyagokra irányuló  kutatásban) történ ő 
esetleges alkalmazást és felhasználást. Az el őre nem látható politikai ig ényekre irányuló kutatás 
például a fejl ődő országokat támogató, világ űrre alapozott megoldások ig énybevételét, valamint 
egyes közösségi szakpolitikákhoz kapcso lódóan és a társadalmi integráció el ősegítése érdekében 
újfajta, a világ űrbe telepítend ő megfigyelési és hírközlési eszközök fejlesztését célozhatja. 
                                                 
1 Például a Kiotói Jegyz őkönyv, az elsivatagosodás elleni harcról szóló ENSZ-egyezmény, a 
biológiai sokféleségr ől szóló ENSZ-egyezmény, a fenntartható fejl ődéssel foglalkozó 2002-
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/217 
 10. Biztonság 
Célkitűzés 
A szükséges képességek kiépítés ét szolgáló technológiák és  tudás létrehozása a polgárok 
biztonságának szavatolásához ol yan veszélyek vonatkozásában, mint például a terrorizmus, a 
természeti katasztrófák és a b űnözés, tiszteletben tartva az embe ri alapjogokat, ideértve a 
magánéletet is; a meglév ő technológiák optimális és összehangolt használatának biztosítása az 
európai polgári biztonság javára; továbbá a polgári biztonsági megol dások szolgáltatói és használói 
közötti együttm űködés serkentése, az európai biztonsági ipar ág versenyképességének javítása, és a 
biztonsági rések csökkentése érdekében célzotta n a missziókra irányuló kutatási eredmények 
felmutatása. 
Végrehajtás 
Európa biztonsága a jólét és a szabadság el őfeltétele. A biztonsággal foglalkozó kutatási téma 
kizárólag a polgári alkalmazásra összpontosít, és támogatja a biztonsági szempontból lényeges 
közösségi politikákat és kezdeményezéseket, például a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozását (b eleértve az EU egészségbiztonsági programját
1), a 
polgári védelmet (beleértve a természeti és az ipari katasztrófákat), az energetikát, a 
környezetvédelmet és a küls ő politikákat. Ezen keresztül a téma hozzájárul a növekedéshez, a 
foglalkoztatáshoz és az európai biztons ági ipar versenyképességéhez. Mindez el ősegíti a különböz ő 
nemzeti és nemzetközi résztvev ők együttm űködését és tevékenységének  összehangolását annak 
érdekében, hogy elkerülhet ő legyen a feleslegesen végzett munka, és lehet őség szerint 
kihasználhatók legyenek a szinergiában rejl ő előnyök. A tevékenység cé lja a képességekben 
mutatkozó hiányok kitöltése, és Európa bi ztonsági igényei tekintetében egyértelm ű hozzáadott érték 
nyújtása. A téma egészében vezérelv a magánélet és  a polgári szabadságjogok tiszteletben tartása. 
Nem tartoznak a körébe a halálos és/vagy ro mboló fegyverekkel kapcsolatos technológiák. 
                                                                                                                                                                  
es világszint ű csúcstalálkozó következtetései, valamint a G-8 csoport 2005-ös 
csúcstalálkozójána k következtetései. 
1 Ennek célja a biológiai és/vagy vegyi hatóa nyagok szándékos környezetb e juttatása esetére a 
felkészültség és a válaszadási képesség javítása. 
L 400/218 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Kötelezővé kell tenni a bizalmas jellegre vonatkozó külön követelményeket, de a kutatási 
eredmények átláthatósága nem szükségtelenül ko rlátozandó. Ki kell jelö lni továbbá azokat a 
területeket, amelyek lehet ővé teszik a kutatási eredménye k jelenlegi átláthatóságát. 
E nem védelmi jelleg ű közösségi szint ű tevékenységek négy, politikailag jelent ős horderej ű és a 
fenyegetések és a biztonságot potenciálisan érint ő események tekintetében európai többletértékkel 
rendelkez ő konkrét kihívásoknak megfelel ően kijelölt polgári biztonsági célterületre, valamint 
három horizontális területre irá nyulnak. Mindegyik bizt onsági célterület hat fá zissal foglalkozik, 
amelyek id őben és hangsúlyban eltérnek egymástól. A hat fázis a következ ő: felismerés 
(eseményorientált), megel őzés (fenyegetésorientált), véde lem (célorientált), felkészülés 
(műveletorientált), válaszadás (válságorientált) és  kárenyhítés (következményor ientált); azt írják le, 
mi a teend ő az egyes fázisokban. Az els ő négy fázis az esemény elkerülé sét és potenciális negatív 
hatásainak csökkentését célzó teend őket jelenti, az utolsó kett ő pedig az eseményb ől adódó 
helyzettel és a hosszabb távú köve tkezményekkel való együttélésr ől szól. 
A polgárok biztonságáért felel ős személyeknek az egyes biztonsági célterületek egyes fázisaiban a 
képességek különböz ő együtteseivel kell rendelkezniük ahhoz, hogy hatékonyan megbirkózzanak 
az egyes fenyegetésekkel és eseményekkel. Ezek  a képességek arra utalnak, hogyan kell a teend őket 
ellátni, és számos esetben több fázisban és/v agy biztonsági célterülete n is felhasználhatók. A 
képességekre ismeretek, technológiák és szervezeti intézkedések alkalmas együttese alapján lehet 
szert tenni. E téma keretébe tartoznak a fejlett tudás és technológiák közötti hatékony kapcsolódások biztosítása, a különböz ő műveletek terén m űködő, közös IKT-rendszerek jobb 
felhasználása, valamint a kidolgozott folyamatok és azoknak a különböz ő végfelhasználók általi 
tényleges végrehajtása Európa bizton sági képességeinek fokozása érdekében. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/219 
 A kutatás különösen a képességekben megmutatkoz ó hiányok betöltésére összpontosít a konkrét 
célterülethez szükséges technológiák és  készségek kialakítása révén, „fentr ől lefelé” megközelítés 
alkalmazásával, amelyet a célokkal és a prioritás okkal összhangban a végfelhasználókkal fenntartott 
párbeszéd irányít. A hatóságokat, a magánszektort és az EU polgárait, mint a biztonsági kutatás 
végfelhasználóit, teljes mértékben be kell vonn i a szükséges biztonság i kutatási igények 
meghatározásába. „Rendszerelemz ő” szemléletet kell alkalmazni a polgári biztonság 
hiányosságainak, valamint azok kon krét célterületeken jelentkez ő K+F igényeinek elemzéséhez. E 
tevékenységek körébe tart ozik a polgári vállalkozások biztons ági követelményeinek elemzése. A 
kutatási igények ennek megfelel ő azonosítása az e témában folytatott kutatásnak folyamatosan 
meglévő, fontos eleme. 
A fentiekben leírt, a képességekben mutat kozó hiányokra irányuló megközelítést „lentr ől felfelé” 
megközelítés egészíti ki, amely technológiákat tár fel és vizsgál annak érdekében, hogy értékelje, 
azok mennyiben használhatók az európai biztonság  fokozására. Fontos szempont, hogy ki kell 
használni a kínálati oldalon jelentkez ő kiválóságot (pl. ipar, egyetemek, kutatóközpontok) az 
innovatív biztonsági megoldás ok felkarolása érdekében. 
A kutatás multidiszciplináris és célterület-orientált, a technológia- és módszerfejlesztést ől a 
technológiák és rendszerek integrálásáig, demonstr ációjáig és igazolásáig terjed. A minél nagyobb 
alkalmazási terület érdekében ösztönzik a többcél ú technológiákat, a rendelkezésre álló és a 
kialakulóban lév ő technológiák közötti termékeny kölcsönhatások el őmozdítása és e technológiák 
polgári védelmi célú felhasználása. A biztonság i kutatással foglalkozó téma célja, hogy olyan 
közép- vagy hosszú távú, hatásos megol dások szülessenek, amelyek megfelel ően alkalmazhatók és 
innovatívak a vonatkozó veszélyek legy őzéséhez. E kutatás a polgá ri biztonságot érint ő, más 
témakörökben elvégzett technológia orientált és rendszerorientálta bb kutatást is kiegészíti és 
egységes keretbe foglalja. 
L 400/220 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 A biztonsági kutatás egyedi végreh ajtási szabályokat igényel, am elyek tekintetbe veszik annak 
különleges jellegét, védelmet biztosítanak a bizt onsággal kapcsolatos érzékeny információknak, és a 
tagállamok és a végfelhasználók részére megfelel ő információval szolgálnak az eredményekr ől. 
A kutatás kizárólag a polgári célú biztonsági alkalmazásokra összpontosít. Mivel azonban vannak 
olyan területek, amelyeken az érin tett technológiák polgári és katonai alkalmazásokban egyaránt 
felhasználhatók, alkalmas keretet kell létrehozni  az Európai Védelmi Ügynökség tevékenységeivel 
való összehangolásra. Emellett, a kölcsönös tájékoztatás és a felesleges kett ős finanszírozás 
elkerülése érdekében biztosíta ni kell a biztonsági kutatás más nemzeti és európai szint ű 
tevékenységekkel való  koordinálását. 
A kis- és középvállalkozások (KKV-k), va lamint a polgárok biztonságáért felel ős hatóságok és 
szervek részvételét a téma tevékenységeiben  egyformán bátorítani kell. Az Európai 
Biztonságpolitikai Kutatási Tanácsadó Bizottság (EBKTB)1 által kidolgozott hosszabb távú kutatási 
menetrend támogatást ad a témában végreha jtandó kutatás tartalmának és szerkezetének 
meghatározásához. 
                                                 
1 A bizottság a „biztonsági kutatásokat el őkészítő cselekvés” (PASR, 2004–2006) hároméves 
időtartama alatt jött létre. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/221 
 Tevékenységek 
A tevékenységek a következ ő biztonsági célterületekre irányulnak: 
• A polgárok biztonsága:  A tevékenység a potenciál is, transznacionális jelent őségű események 
kockázati vonatkozásaira, például az elkövet őkre, az általuk alkalmazott vagy támadási 
mechanizmusként használt felszerelésre és er őforrásokra összpontosít. A célterület több 
képességet igényel, amelyek javarészt els ősorban a „felismerés”, a „megel őzés”, a „felkészülés” 
és a „válaszadás” fázisához kapcsolódnak. A cél  egyrészt az események elkerülése, másrészt 
potenciális következményeik mérséklése. A pol gári védelem biztosításához – beleértve a 
biológiai biztonságot, valamint a b űnözés és a terrortámadások jelent ette veszély elleni védelmet 
is – szükséges képességek kiépítése érde kében súlyt kell hely ezni például a következ ő 
kérdésekre: a (például vegyi, bi ológiai, sugárzási vagy nukleáris) veszély tudatosítása (például 
információk gy űjtése, rendszerezése, feldolgozása, megoszt ása; riasztás), felderítés (például 
veszélyes anyagok, robbanóanyagok, biológiai  vagy kémiai hatóanyagok, egyének vagy 
csoportok, gyanús viselkedés), azonosítás és ig azolás (pl. személyeké, az anyagok típusáé és 
mennyiségéé), megel őzés (például a pénzforrásokhoz való hozzáférés, a pénzmozgások és a 
pénzügyi rendszerek ellen őrzése), a készültség (például ko ckázatelemzés; a vegyi, biológiai, 
sugárzási vagy nukleáris veszél yek elleni védekezés, a szándékosan környezetbe juttatott 
biológiai és vegyi hatóanyagok ellen őrzése; a stratégiai tartal ékok szintjének felmérése: 
munkaerő, képességek, felszerelés, fogyasz tási cikkek; a nagy kiterjedés ű események 
vonatkozásában stb.), semlegesítés (pl. rakéták, kommunikáció, járm űvek, roncsolásmentes 
rendszerek) és a terrortámadások hatása inak féken tartása, valamint a b űnüldözési 
adatfeldolgozás. 
L 400/222 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 • a tevékenység az elkövetés célpontjaira összpontosít. A tevékenység a transznacionális 
jelentőségű események vagy katasztrófák célpontjaira ös szpontosít; infrastruktúra például a nagy 
rendezvények helyszíne, a politik ai (például parlamenti épület ek) vagy szimbolikus (például 
bizonyos m űemlékek) szempontból jelent ős helyszínek; közm ű például az energia- (olaj, 
villamos energia, gáz) és a ví zellátó rendszer, a közlekedés (bel eértve a légi, a tengeri és a 
szárazföldi közlekedést is),  a hírközlés (beleértve a m űsorszórást is), a pénzügyi, közigazgatási 
és közegészségügyi intézmények stb. E célterület több képességet  igényel, amelyek javarészt 
elsősorban a „védelem” fázisához, de a „felkészül és” fázisához is kapcsolódnak. A cél egyrészt 
az események elkerülése, másrészt potenciális következményeik mérséklése. A szükséges képességek kialakítása érde kében többek között a következ ő kérdések kapnak hangsúlyt: a 
fizikai infrastruktúrában és ennek üzemében fellelhet ő gyenge pontok elemzése, modellezése és 
értékelése; a meglév ő és a jövőben létesül ő köz- és magántulajdonú kritikus hálózatos 
infrastruktúrák, rendszerek és sz olgáltatások biztosítása  fizikai, logisztikai és funkcionális 
oldalról; az esemény bekövetkez tekor gyors reakciót lehet ővé tévő védekező és 
riasztórendszerek; az esemény egymást követ ő hatásai elleni véde lem, új, biztonságos 
infrastruktúrák és közm űvek kiépítési kritériumainak meghatározása. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/223 
 • Intelligens határ őrizet és a határok biztonsága:  A tevékenység a határok biztonságával 
kapcsolatos európai stratégia egymást követ ő rétegeivel kapcsolatos kérdésekre irányul, kezdve a 
nagykövetségek és a konzuli képviseletek vízumkér elmezési eljárásaival ( 1. szint), folytatva a 
határokon átnyúló együttm űködéssel (2. szint), a szárazföldi, kiköt ői és repülőtéri 
határátkel őkön, valamint a zöld és kék határ határátkel őin végrehajtott intézkedésekkel (3. szint), 
befejezve végül az európai küls ő határokon belüli tevéke nységekkel (4. szint), mint például az 
információcsere, a kompenzációs intézkedése k, a schengeni információs rendszer (SIS), 
valamint az igazságügyi és rend őri, vámügyi és határ őrizeti együttm űködés. A célterület több 
képességet igényel, amelyek javarészt els ősorban a „felismerés”, a „megel őzés” és a „védelem” 
fázisához kapcsolódnak. A cél egyrészt az események elkerü lése, másrészt potenciális 
következményeik mérséklése.  A szükséges képességek kialakítása  érdekében többek között a következ ő kérdések kapnak 
hangsúlyt: a határátkel őhelyeken alkalmazott valamennyi, biztonsági szempontból lényeges 
(például a belépni kívánó személyek személy azonosságának megállapítására, személyek és áruk 
jelenlétének nem invazív kimutatására, anyagok nyomon követésére, mintavételezésre, térfigyelésre, ezen belül különösen adatok begy űjtésére és elemzésére, stb. szolgáló) rendszer, 
berendezés, eszköz és folyamat hatékonyságának  és eredményességének fokozása; Az európai 
szárazföldi és tengeri határok bi ztonságának növelése (például járm űvek nem invazív és víz 
alatti kimutatásával, járm űvek nyomon követésével, térfigyelé ssel, ezen belül különösen adatok 
begyűjtésével és elemzésével, felügyelettel, távoli m űveletekkel stb.); tengerbiztonság; az 
(illegális) migrációs mozgások elemzése és k ezelése. Létre kell hozni az Európai Unió 
Tagállamainak Küls ő Határain Való Operatív Együttm űködési Igazgatásért Felel ős Európai 
Ügynökség tevékenységeivel való koordináció megfelel ő keretét. 
L 400/224 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 • A biztonság és védelem helyreállítása válság idején : A tevékenység a különböz ő 
szükséghelyzeti operatív intézkedéseket, példáu l a polgári védelmet (b eleértve a természeti 
katasztrófákat és az ipari bale seteket), a humanitárius  segítségnyújtást és a mentési feladatokat 
áttekintő és támogató technológiákra összpontosít. A célterület több képesség et igényel, amelyek 
javarészt els ősorban a „felkészülés”, a „válaszadás” és  a „kárenyhítés” fázisához kapcsolódnak. 
A cél az esemény következményeinek mérséklése. A szükséges képességek kialakítása érdekében többek között a következ ő kérdések kapnak hangsúlyt: a biztonságot érint ő 
eseményekkel (például a szervezetek fellépé sének összehangolása és szükséghelyzeti 
kommunikáció, a stratégiai  tartalékok, stratégiai készlete k stb. felmérése), a válságkezelés 
(integrált riasztási és kezelési eszközök, az esem ény értékelése és a prioritásokkal kapcsolatos 
követelmények, heterogén szerepl ők és források integrálása, ki ürítés és elszigetelés, a 
terrortámadások és a b űncselekmények hatásainak semlegesítés e és féken tartása stb.), ellenséges 
környezetben történ ő beavatkozás, a szükséghelyzeti hum anitárius segítségnyújtás és a 
biztonságot érint ő események következményeinek és egymást követ ő hatásainak kezelése (pl. a 
közegészségügyi rendszer m űködése, az üzletmenet folyamatossága, bizalomnövel ő 
intézkedések, a társadalom me gszakított vagy szétzilált m űködésének helyreállítása stb.) 
szembeni általános szervezeti és operatív készültség. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/225 
 A fenti célterületeket a következ ő horizontális jelleg ű témakörök támogatják: 
• A biztonsági rendszerek integrálása, kölcsö nös kapcsolódása és interoperabilitása : a 
hírszerzés, az információgy űjtés és a nemzetbiztonság terüle tével kapcsolatos tevékenység 
megalapozza és/vagy m űködésükben támogatja a fent felsor olt képességek kialakításához 
szükséges technológiákat, és enne k érdekében többek között a következ ő horizontális kérdésekre 
összpontosít: a rendszerek, berendezések, szol gáltatások és folyamatok – beleértve a b űnüldözés, 
a tűzoltóság, a polgári védelem és az egészs égügy információs infrastruktúráit – 
interoperabilitásának és egymás közötti kommuni kációjának javítása, és ezzel párhuzamosan 
megbízhatóságuk biztosítása, a bizalmas ad atok védelme és az információk integritása, 
valamennyi tranzakció és feldolgozásuk nyomon követhet ősége stb. A tevékenység kiterjed 
továbbá a szabványosítással és a képzéssel (ezen belül kül önösen a kulturális, humán és 
szervezeti interoperabilitással ka pcsolatos képzéssel) összefügg ő kérdésekre is. 
L 400/226 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 • Biztonság és társadalom : a horizontális jelleg ű tevékenységet a természettudományok, a 
műszaki tudományok és más tudományt erületek, különösen a politika- , a társadalom- és a humán 
tudományok kölcsönhatását mozgósítva kell elvég ezni. A tevékenység a célzott kulturális és 
társadalmi-gazdasági, valamint rendszerjelleg ű kockázatelemzések és forgatókönyvek 
készítésére és más kutatási tevékenység ekre összpontosít többek között a következ ő témákban: a 
biztonság mint folyamatosan változ ó fogalom (a biztonsággal összefügg ő igények átfogó 
elemzése a legfontosabb funkcionális követelmények meghatározásához, a folyamatosan változó biztonsági környezethez való igazodás érdeké ben); katasztrófák miatti kölcsönös függ őség, 
sebezhetőség és új veszélyek (például a terrorizmus és a szervezett b űnözés területén); a 
polgárok viselkedése válsághelyzetekben (a terrorizmusról és a b űnözésről alkotott képzetek, a 
tömeg viselkedése, a polgári jogok és a társadal mi-gazdasági védelmi formák közvélemény általi 
megértése, valamint a biztonsági (és védelmi) ellen őrzések elfogadása); a polgárok 
felkészültsége és cselekvési készsége terror támadás esetén; a hatóságok és a polgárok közötti 
válsághelyzeti kommunikáció kérdései; a fenye getések közvéleményben való tudatosításával 
összefügg ő kérdések; a polgárok felvilágos ítása a tagállami és uniós belbiztonsági tanácsadó és 
segítségnyújtó rendszerekr ől; a terrorcselekmények elkövet őinek vizsgálata viselkedéstani, 
pszichológiai és egyéb lényeges szempontokbó l; a személyes adatok védelmével és az 
információk integritásával kapcsolatos etikai kérdések. A kutatás a b űnözéssel kapcsolatos, a 
kriminalisztikai helyzetben beálló változások leírására alkalmas statisztikai mutatók kifejlesztésére is törekszik. 
• A biztonságot érint ő kutatás összehangolása és rendszerezése : ez a tevékenység platformot 
biztosít a biztonságot érint ő nemzeti, európai és nemzetközi kutatási er őfeszítések 
összehangolásához és rendszerezéséhez, a polgá ri, a biztonsági és a védelmi tárgyú kutatások 
közötti szinergiák kialakításához , valamint a biztonsági kutatás ke resleti és kínálati oldalának 
összehangolásához. A tevékenység mindemellett a vonatkozó jogi feltételek és eljárások 
javításával is foglalkozik. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/227 
 Nemzetközi együttm űködés 
A biztonsági tárgyú kutatási tevékeny ségekben a közösségi politikák bels ő és külső aspektusaival 
összhangban kell nemzetközi együttm űködést folytatni. E terület különleges érzékenysége miatt a 
nemzetközi együttm űködést eseti alapon, az érintett orszá gok tekintetében kell mérlegelni. A 
nemzetközi együttm űködésre vonatkozóan egyedi követelménye k és feltételek a munkaprogramban 
írhatók el ő. 
Egyedi nemzetközi együttm űködési tevékenységekre olyan esete kben kerülhet sor, ha kölcsönös 
előnyök érhet ők el, például a globálisan alkalmazható  biztonsági tevékenységek, azaz a nagy 
kiterjedés ű katasztrófák kezelése területén. 
Újonnan felmerül ő igények és el őre nem látható politikai igények 
A biztonságra vonatkozó kutatási téma természet énél és kialakításánál fogva rugalmas. A 
tevékenységek lehet ővé teszik, hogy a kutatás a ma még ismere tlen biztonsági veszélyekre, többek 
között katasztrófákra és az ezekhez kapcsolódó s zakpolitikai igényekre is kiterjedjen. Ez a 
rugalmasság kiegészíti a fentiekben felvázolt kut atási tevékenységek biztonsági célterületekre 
összpontosító jellegét. 
 
L 400/228 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 II. melléklet  
Az összeg tájékoztató jelleg ű bontása 
A tájékoztató jelleg ű bontás a következ ő (millió EUR): 
 Egészségügy 6 100 
 Élelmiszerek, mez őgazdaság és halászat, biotechnológia 1 935 
 Információs és kommunikációs technológiák 9 050  Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új 
gyártástechnológiák 3 475 
 Energia 2 350 
 Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is) 1 890 
 Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is) 4 160 
 Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok 623 
 Világ űr 1 430 
 Biztonság 1 400 
  
ÖSSZESEN  
1,2,3,1 32 413 
                                                 
1 Beleértve a közös technológiai kezdemény ezéseket (köztük a pénzügyi tervet, stb.), 
valamint a koordinációs és nemzetközi együttm űködési tevékenységek azon részét, amely a 
témakörökön belül támogatandó. 
2 A cél az, hogy az e program keretében rendelkez ésre álló finanszírozásnak legalább 15 %-át 
a KKV-k kapják. 
3 Beleértve az Európai Beruházási Banknak nyújtott 800 millió EUR összeg ű támogatást a III. 
mellékletben említett „kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus” számára. A témák hozzájárulása arányossági ala pon történik, kivéve a „Társadalom-gazdaságtan és humán 
tudományok” témát, amely nem járul hozzá a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmushoz. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/229 
                                                                                                                                                                   
A 2007–2010-es id őszakra 400 millió eurós nagyságrend ű összeget nyújtanak éves 
részletekben. 
1 Amelyb ől legalább 210 millió EUR és maximum 250 millió EUR a COST számára, a 
félidős értékelést ől függően. Ezt a pénzügyi hozzájárulást olyan támogatás keretében 
nyújtják, mely a Bizottság valamint a COST á ltal végrehajtó szervként kijelölt jogalany 
közötti támogatási megállapodáson alapul , amely végrehajtó szerv kijelölésér ől a Tanács 
Főtitkársága értesíti a Bizottságot és az belekerül a munkaprogramba. 
L 400/230 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 III. melléklet  
Kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus 
A II. melléklettel összhangban a Közösség tám ogatást nyújt (koordinációs és támogatási 
tevékenység) az Európai Beruházási Banknak (EBB), mint a kockázatmegosztási pénzügyi 
mechanizmus kockázatmegosztási partnerének. A Közösség és az EBB által társfinanszírozott 
kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus célja a ma gánszektor kutatási, technológiafejlesztési és 
demonstrációs (KTF), valamint innovációs befektetéseinek el őmozdítása Európa egészében. 
A közösségi hozzájárulás növeli a bank kockázatkezel ési kapacitását, és ezzel i. nagyobb volumen ű 
EBB-kölcsön és garancia nyújtását teszi lehet ővé adott kockázati szint mellett, és ii. olyan 
kockázatosabb európai KTF-cselekvé sek finanszírozását is lehet ővé teszi, amelyek ilyen közösségi 
támogatás hiányában nem lennének finanszíro zhatók, és így hozzájárul a piaci hiányosságok 
leküzdéséhez. Céljai a következ ők: 
• hozzáadott érték nyújtása azokon a területeken, ahol  piaci alapon nem biztosítható a szükséges 
finanszírozás; és 
• a magánbefektetéseket fellendít ő katalizátorhatás. 
A kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmushoz  nyújtott közösségi hozzájárulásra vonatkozó 
kötelezettségvállalás a II. mellékletben megha tározott rendelkezésekkel összhangban történik. 
Az EBB a bank alapszabályának, szabályzatának és eljárásainak megfelel ően a nemzetközi 
pénzpiacokról származó kölcsönöket biztosít és ga ranciákat nyújt finanszírozó partnereinek.  
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/231 
 Az EBB ezt a támogatást „érkezési sorrendben” ha sználja fel a bankon belüli céltartalékképzésre és 
tőkeallokálásra a támogatásra jogosult nagy eu rópai KTF-cselekvésekhez nyújtott kölcsönökkel 
kapcsolatos kockázatok egy részének fedezése érdekében. 
Pénzügyi szempontból végzett értékelése alapján az EBB felméri a pénzügyi kockázat szintjét és 
dönt a céltartalékképzés és a t őkeallokálás értékér ől. 
A kockázatértékelés és a besorolás, valamint a céltartalékképzéssel és a t őkeallokálással 
kapcsolatos, ebb ől következ ő döntések a Bank strukturált pénzügyi mechanizmus keretében 
folytatott rendes eljárásának részét képezi k, amelyet a bank részvényesei jóváhagynak és 
figyelemmel kísérnek, és amely rendszeresen aktua lizálásra és módosításra kerül. Az eljárások a 
közösségi hozzájárulás következtében sem változnak. 
A közösségi költségvetés szempontjából jelentkez ő kockázat azokra az összegekre korlátozódik, 
amelyeket kifizettek, vagy amelyek ki fizetésére kötelezettséget vállal tak. Nem jön létre a közösségi 
költségvetés függ ő kötelezettsége, mivel minden fennmaradó kockázatot az EBB visel. 
A támogatás folyósítására többéves terv alapján és az igények változásának figyelembevételével 
évente kerül sor. A támogatás évente folyósíta ndó összegét a munkaprogram határozza meg az EBB 
által benyújtott tevékenységi jelentés és el őrejelzések alapján. 
A többéves tervet valamennyi hozzájáruló téma keretében finanszírozzák, és adott esetben az 
arányos hozzájárulás elvéve l összhangban módosítják. 
L 400/232 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 A tagállamokkal folytatott alapos konzultációt követ ően az EBB-vel kötött támogatási 
megállapodásban meg kell határozni azokat a felté teleket, amelyek mellett a Közösségi alapok 
felhasználhatók céltartalékképzésre és t őkeallokálásra. A megállapod ás többek között a következ ő 
feltételeket tartalmazza: 
• A közösségi KTF-tevékenységek támogathatóság a. a KKV-k támogatására indított, a Közösség 
által finanszírozott „közös techno lógiai kezdeményezések”, együttm űködésen alapuló projektek, 
kiválósági és kutatási hálózatok au tomatikusan támogathatónak min ősülnek, amennyiben céljaik 
az ezen egyedi program hozzájáruló témái terü letéhez tartoznak. A társult országokon kívüli 
egyéb harmadik országokban letelepedett j ogalanyok is támogatásra jogosultak, amennyiben 
részt vesznek a hetedik keretprogram közvete tt cselekvéseiben, és költségeik közösségi 
finanszírozásra jogosultak.  Egyéb európai cselekvési formák (mint péld ául az EUREKA) is j ogosult támogatásra, 
amennyiben a hozzájáruló témák területéhez tartozó, az európai kutatási elveknek és 
követelményeknek megfelel ő kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekkel 
kapcsolatosak, valamint ha a kölcsönfelvev ők vagy garantált kedvezményezettek a 
tagállamokban vagy társult ors zágokban letelepedett jogalanyok. 
 A kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus valamennyi tagállamban és társult országban igénybe vehet ő annak biztosítása érdekében, hogy vala mennyi tagállamban valamennyi jogalany, 
méretétől függetlenül (beleértve a KKV-kat és a kut atási szervezeteket, ideértve az egyetemeket 
is) részesedhessen ebb ől a támogatásból a támogatható projektekben végzett tevékenységei 
finanszírozása érdekében.  A kereskedelmi jelleg ű innovációs tevékenységek a kockáza tmegosztási pénzügyi mechanizmus 
keretében kizárólag az EBB saját hozzájárulás ának felhasználásán keresztül jogosultak 
támogatásra.  
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/233 
 A Szerződés 167. cikke alapján elfogadott [a részvé teli szabályokról szóló] rendeletnek 
megfelelően a megállapodás eljárási  szabályokat is megállap ít az EBB hozzájárulásának 
közösségi felhasználásával kapcsolatos, kell ően indokolt esetekben gyako rolt közösségi vétóra 
vonatkozóan.  A közösségi támogatás által fedezett pénzügyi kockázat mértéke meghatározásának szabályait a 
közösségi hozzájárulás fedezi, és az a kockázati küszöb, amelyen felül az EBB felhasználhatja a 
közösségi támogatást, valamint a megfelel ő jövedelem megosztása.  
 Az egyes m űveletekhez nyújtott közösségi hozzájárulás nagysága az EBB által végzett pénzügyi 
kockázatértékelést ől függ. A kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus keretében végzett 
legtöbb m űvelet tekintetében a cé ltartalékképzés és a t őkeallokálás teljes összege várhatóan az 
adott művelet névértékének 15–25%-a közé esik . A közösségi hozzájárulás teljes 
céltartalékképzési és a t őkeallokálási összege egyetlen es etben sem haladhatja meg a kölcsön 
vagy garancia névértékének 50%-át. Minden egyes m űvelet esetében kockázatmegosztásra kerül 
sor.  Azon feltételek, amelyek mellett a Közösség ellen őrzi az EBB-nek a közösségi hozzájárulással 
kapcsolatos hitel- és garanciam űveleteit, beleértve az EBB finans zírozási partnerein keresztül 
végzett m űveleteket is. 
Az EBB csak olyan m űveletekre használhatja fel a közösségi hozzájárulást, amelyeket ezen egyedi 
program hatálybalépésének id őpontja és 2013. december 31. között hagynak jóvá. 
L 400/234 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 A közösségi hozzájárulásból ezen id őtartam során keletkez ő kamatokat és jövedelmeket az EBB 
évente jelenti a Bizottságnak, a Bizottság pedig tá jékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot. 
A költségvetési rendelet 18.2 cikkével összhangban ezeket úgy tekintik, mint a kockázatmegosztási 
pénzügyi mechanizmushoz rendelt bevételeket, és a költségvetésben feltüntetik azokat. 
A keretprogram II. mellékletében említett félid ős értékelést követ ően, a munkaprogram 
elfogadásakor a Bizottság úgy határozhat, hogy ezen  egyedi program „kutatási infrastruktúrák” 
részébe tartozó bármely egyéb közvetett csele kvés céljára csoportosít át a kockázatmegosztási 
pénzügyi mechanizmus keretében fel nem használt és így az EBB-t ől visszakapott bármely 
összeget. A félid ős értékelés magában foglalja a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus 
hatásainak küls ő értékelését is. 
A Bizottság szorosan figyelemmel kíséri a kö zösségi hozzájárulás hatékony felhasználását, 
beleértve a cselekvés sikeres vonatk ozásainak utólagos értékelését is , és rendszeresen jelentést tesz 
a programbizottságnak. A Bizottság ezen túlmen ően a főbb megállapításait rögzíti a kutatási és 
technológiafejlesztési tevékenységekr ől szóló éves jelentésében is, amelyet a Szerz ődés 173. cikke 
értelmében elküld az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. 
 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/235 
 IV. melléklet  
Közös technológiai kezdeményezések és a ne m közösségi kutatási programok összehangolása 
Közös technológiai kezdeményezések1 
Az alábbiakban bemutatjuk a közös t echnológiai kezdeményezéseknek megfelel ő, az I. 
mellékletben meghatározott kritériumok alapján ö sszeállított kutatási területek tájékoztató jelleg ű 
jegyzékét. Ezek a közös technológiai kezdeményezések különböz ő kihívásokra adnak választ. 
Ennek megfelel ően az alkalmazandó struktúrákat eseti al apon kell meghatározni annak érdekében, 
hogy a szóban forgó kutatási terület egyedi jellemz őinek minél inkább megfelelhessenek. Minden 
egyes esetben meghatározható az az egyedi stru ktúra, amely segíti a közös technológiai 
kezdeményezés közösen megállapított kutatási menetr endjének végrehajtását, továbbá biztosítja a 
szükséges köz- és magánfinanszírozást és az európai er őfeszítések összehangolását. A kutatási 
menetrend megvalósításához a Közösség külön java slatok alapján támogatást nyújthat. További 
közös technológiai kezdeményezések az I. mellékletben meghatározott kritériumok szerint, a hetedik keretprogram megvalósítása so rán tett javaslat al apján alapíthatók. 
• Innovatív gyógyszerek 
Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kö zös technológiai kezdeményezés a gyógyszerek 
kifejlesztése terén mutatkozó sz űk keresztmetszetek kiküszö bölését célzó összehangolt 
megközelítésmód kialakításával növelni kívánja az európai gyógyszeripar versenyképességét, és 
csökkenteni az új gyógyszerek ki fejlesztéséhez szükséges id őt és a klinikai szinten be nem váló 
készítmények arányát. Ennek er edményeképpen gyorsabban elérhet ővé válnak a célirányosabb 
gyógyszerek, hamarabb megtérülnek a kutatási befekt etések, és mindez több magánbefektetést vonz 
a további kutatásra. 
                                                
 
1 A javasolt közös technológiai kezdeményezés ek felsorolása kizárólag tájékoztató jelleg ű és 
a jövőbeli változásoknak megfelel ően kiigazítható. Minden egyes közös technológiai 
kezdeményezésr ől külön határoznak (lásd: I. mell éklet, „Tudományos és technológiai 
célkitűzések, a témák és a tevéke nységek körvonal ai”fejezet). 
L 400/236 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló stratégiai kutatási  menetrendben meghatározott 
„verseny el őtti kutatás” célja többek között: olyan esz közök és módszerek kifejlesztése, amelyekkel 
jobban megjósolható a gyógyszerek  alkalmassága, biztonságossága  és hatékonysága; továbbá az 
adatintegrálás és a tudásmenedzsment intelligens in frastruktúrájának kialakít ása az ipar, az elméleti 
kutatóhelyek és a klinikai központok vala mennyi szinten megvalósuló szoros együttm űködésén 
keresztül. A kutatás foglalkozik  továbbá az oktatásban és a sza kképzésben mutatkozó hiányosságok 
kiküszöbölésével is annak érdekében, hogy rendelkezésre álljon a megfelel ő európai szakértelem a 
kutatási eredményeknek a betegek javát szolgáló  gyakorlati átültetéséhe z. Gondoskodni kell az 
Európai Közösség és az ipar, valamint más ér dekeltek, mint például a szabályozásért felel ős 
intézmények, a betegek, az elméleti kutatóhely ek, a gyakorló orvosok st b. közötti szoros 
együttműködésről, valamint a köz- és a magánfinanszírozás  mozgósításáról. A stratégiai kutatási 
menetrend végrehajtására az innovatív gyógyszerek kut atására irányuló kezdeményezés révén kerül 
sor, és külön ebb ől a célból állami-magán pa rtnerséget kell létrehozni. 
• Nanoelektronikai tecnológiák 2020 
A nanoelektronika nagy stratégiai jelent őségű Európa versenyképessége szempontjából, mert 
termékei nagyban el ősegítik más ágazatokban (multimédia, távközlés, közlekedés, egészségügy, 
környezetvédelem, feldolgozóipar stb.) az innovációt . A terület ugyanakkor ig ényli, hogy a kutatási, 
fejlesztési és innovációs er őfeszítések strukturáltabbak és opt imálisak legyenek és egy nagyobb, a 
terület sikeres m űvelése szempontjából valamennyi létfontosságú szerepl őt mozgósító folyamatba 
illeszkedjenek. 
A kezdeményezés négy technológiai területe n foglalkozik a szilikonalapú technológiák 
szükségleteivel: (i) a logikai és a memóriaesz közök méretének csökkentése a teljesítmény növelése 
és a költségcsökkentés érdekébe n; (ii) új értéket képvisel ő funkciók, ezen belül különösen érzékel ő, 
működtető és csomagoló funkciók kifejlesztése és ezeknek logikai és memóriafunkciókkal való 
összeházasítása révén komplex egy alkatrésze s (system-on-chip) vagy csomagolt (system-on-
package) megoldások kialakítása; (iii) berendezése k és anyagok; (iv) a tervezés automatizálása. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/237 
 • Beágyazott számítástechnikai rendszerek 
A beágyazott számítástechnikai rendszerek – az a láthatatlan elektronika és szoftver, amely a 
termékeknek és a folyamatoknak intelligenciát kölcsönöz – stratégiai f ontosságúak több európai 
iparág, így az autóipar, a repül őgépipar, a fogyasztói elektronikai cikkek ipara, a távközlés, az 
orvosi rendszerek ipara és a gyártóipar versenyk épessége szempontjából. Emellett ezen eszközök 
egyre intenzívebb összekapcsolhatóságában teljes  mértékben új piacok és társadalmi alkalmazások 
lehetősége is rejlik, amelyekb ől ha Európa hasznot remél, akkor megfelel ő pozíciót kell elfoglalnia. 
A beágyazott számítástechnikai rendszerekkel foglalkozó közös technológiai kezdeményezés 
összefogja és összpontosítja a kutatási er őfeszítéseket, és gondoskodik arról, hogy a 
magánbefektet ők és a közszféra megossza a magas kockázatot és fenntartsa ambíciói magas 
szintjét. A kezdeményezés a mindenütt elérhet ő, együttm űködő és költséghatékony, ugyanakkor 
nagy teljesítmény ű, üzembiztos és biztonságos elektroni kus és szoftverrendszerek tervezésével, 
fejlesztésével és bevezetésével foglalkozik. A kezdeményezés révén az alkalmazások meghatározott 
csoportjai számára szabványosított architektúrákat kínáló refere nciatervek, megszakításmentes 
kapcsolatot és interoperabilitást biztosító middl eware, a fejlesztést és a prototípus-készítést 
felgyorsító integrált tervezési szoftvereszközök és  módszerek, valamint a számítógép és a valóság 
közötti kölcsönhatás tekintetében új szemléletmód jön létre. 
• Hidrogén és üzemanyagcellák 
A hidrogén és az üzemanyagcellák olyan energe tikai technológiák, amelyek paradigmaváltást 
eredményezhetnek az európai energia-el őállításban és felhasználásba n, hosszú távon is fenntartható, 
független energiaellát ást tesznek lehet ővé, és alapvet ő versenyel őnyt biztosíthatnak Európa 
számára. A hidrogénre alapozott gazdaságra való áttérés, az új iparágak, új ellátási láncok, 
infrastruktúra és emberi er őforrások kialakítása ugyanakkor jelent ős mennyiség ű kutatást és komoly 
beruházásokat igényel. 
L 400/238 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 A közös technológiai kezdeményezés olyan célorientá lt európai ipari kutatási, technológiafejlesztési 
és demonstrációs programot határoz meg és hajt végre, amely a kereskedelmi hasznosíthatóságig 
gondoskodik a megbízhatóan m űködő hidrogén- és üzemanyagcella -technológiák létrehozásáról. A 
közös technológiai kezdeményezés kutatási menetrendjének legfontosabb témái a következ ők: 
üzemanyagcellák kifejlesztése valamennyi alkalm azó ágazatra és felhasználási tartományra; 
fenntartható hidrogénellátás, ezen belül különösen el őállítás, elosztás, tárolá s és fogyasztóhoz való 
eljuttatás; a beér őfélben lév ő és a fejlett technológiák kiterj edt demonstrálása valós üzemi 
körülmények között; továbbá a piaci keret el őkészítésére irányuló tevékenységek. A 
kezdeményezés végrehajtása megalapozott és folyamatosan fejl ődő, az áttérés stratégiáit, a hosszú 
távú célokat és a megvalósítás mérföldköveit egyaránt kit űző európai uniós technológiai 
ütemtervhez és üzleti tervhez igazodik. 
• Repüléstechnika és légi közlekedés 
Ha Európa a jöv őben fenntartható, innovatív és versenyképe s repüléstechnikai ip arággal és légi 
közlekedéssel kíván rendelkezni, akkor fenn kell tartania meghatá rozó szerepét a kulcsfontosságú 
technológiákban. A légiközlekedési  szektor egésze versenyképessé gének biztosítása érdekében 
kulcsfontosságú a környezetbarát technológiák fe jlesztése. Az innovatív technológiák kiemelt 
jelentőséggel bírnak annak érdekében, hogy biztosítsák  a versenyképesség fenntartását a verseny 
által fokozott nyomásnak kitett területeken, va lamint hogy versenyképességét visszaszerzését 
azokon a területeken, ahol Európa jelent ős piaci részesedést szerezhet,  mint például a regionális 
közlekedés terén. KTF-intenzív ágazatról lé vén szó, az elmúlt évtizedekben az európai 
repüléstechnikai és légiközlekedési vállalatok által a világpiacon kivívott versenyképesség nagy 
mértékben a jelent ős (jellemz ően a forgalom 13–15%-át kitev ő) kutatási magánbefektetéseknek volt 
köszönhet ő. Az ágazat sajátosságai miatt az új fejl esztések gyakran a köz- és a magánszféra 
hatékony együttm űködését igénylik. 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/239 
 Az ACARE stratégiai ku tatási menetrendjének egyes vonatk ozásai nagy hatókört és kitartó 
együttműködést igényelnek, ami legel őnyösebben a fejlett technológi ákra irányuló átgondolt, 
célirányos kutatási programra össz pontosító, az integrálást, a kiterjed t validálást és a demonstrációt 
szem előtt tartó közös technológiai kezd eményezés révén biztosítható. 
A kezdeményezés a repüléstechnika és a légi közlekedés területén belül több részterülettel 
foglalkozik, így például a kör nyezetbarát és költséghatékony  légiközlekedési rendszer 
(„környezetbarát légiközlekedési rendszer”), valamint az egységes európai égbolt létrehozására 
irányuló politika és a SESAME kezdeményezés támogatása érdekében a légiforgalmi 
szolgáltatásokkal. 
• Globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES) 
Európának szüksége van olyan autonóm kapacitá sra, amely a globális megfigyelés európai 
szabványára épül. Ez jelent ősen segíti Európát és iparágait egy ol yan területen, ahol a versenytársak 
jelentős összegeket fektetnek a globális megfigyelé si rendszerek szabvány ainak kidolgozásába. 
A GMES-nek meg kell felelnie a 2001. j úniusi göteborgi csúc stalálkozót követ ő, a globális 
környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES) kezdeti id őszakának elindítá sáról szóló, 2001. 
november 13-i tanácsi állásfoglalásban1 kifejezett politikai megbí zatásnak, a 2004 februárjában 
közzétett, a GMES-r ől szóló cselekvési tervnek2, valamint annak, hogy a kérdés szerepel a 
„növekedési kezdeményezésben” és a „kiindulási gyorslistán”. 
                                                 
1 HL C 350., 2001.12.11., 4. o. 
2 „Globális környezetvédelmi és biztons ági megfigyelés (GMES): a GMES-kapacitás 
létrehozása 2008-ig, cselekvési  terv (2004–2008)” – COM(2004) 65, 2004.2.3. 
L 400/240 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 A GMES jöv ője nagyban függ attól, si kerül-e hosszú távon jelent ős pénzeszközöket mozgósítani 
mind a felhasználók, mind pedig az infrastruktúra szállítói részér ől (a köz- és a magánszférából 
egyaránt). Ehhez alapvet ő fontosságú, hogy a GMES tiszta és  átgondolt, a felhasználók, a 
hatóságok és az ipar számára egyformán könnyen felismerhet ő képet alakítson ki önmagáról. A 
GMES egyes konkrét alkalmazásaitól függetlenül ehhez egyetlen politikai felel ősség alá tartozó, 
elfogadott szabványokra, validálási mechan izmusokra és eljárásokra van szükség. 
E célból a GMES igazgatási struktúráját közös technológiai kezdeményezés formájában célszer ű 
létrehozni, amelyben egyesíthet ő minden érdekelt fél és er őforrásai, különösen a felhasználók 
nemzeti és európai szint ű szervezetei. 
A GMES-re irányuló közös technológiai  kezdeményezésnek többek között a következ ő feladatok 
ellátásán keresztül kell gondoskodnia a GMES-hez kapcsolódó tevékenységek összehangolásáról: 
– a felhasználói követelmények egységesítése a GMES valamennyi alkalmazási területén; 
– a GMES operatív szolgáltatásai, a kapcsolódó ka pacitások és infrastruktúra fejlesztésének 
felügyelete és támogatása; 
– e szolgáltatások szükség szerinti validálása; 
– az adatokhoz hosszú távon hozzáférést bizt osító mechanizmusok kifejlesztése 
(„adatvásárlás”). 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/241 
 A GMES-re irányuló közös technológiai kezdeményezés hatékonyan segítené el ő a magánszféra 
aktív részvételét is azzal, hogy össz ehangoló és finanszírozó szerepet  töltene be az ip ar (ideértve a 
KKV-ket is) és más, a GMES megvalósításához  a versenyeztetési eljárásokon keresztül 
hozzájárulni kívánó potenciális vállalkozók vonatkozásában. 
A GMES révén Európa vezet ő szerephez jut a jelent ősebb infrastruktúrák, ezen belül különösen a 
világűrbe telepített stratégiai kapaci tások kezelése és felhasználása terén. A GMES egyben alapot is 
szolgáltat a véges természetes er őforrások köz- és magánszféra által történ ő kiaknázásához. Ezen 
keresztül segít tehát számos olyan ágazat termel ékenységének javításában, amelyek koherens és 
naprakész információt igényelnek a rendelkezésre álló készletekr ől. 
Nem közösségi kutatási programok összehangolása1 
A nemzeti kutatási programok közös végrehajtásá ra irányuló kezdeményezések tájékoztató jelleg ű 
felsorolása az alábbiakban kerül meghatározásra, és e kezdeményezésekr ől a Szerződés 169. cikke 
alapján külön határozhatnak. További kezdemény ezések a hetedik keretprogram megvalósítása 
során tett javaslat alapján indíthatók. 
Minden egyes határozat esetén, amennyiben és ami kor elfogadják, külön vé grehajtási struktúrát, 
valamint a cselekvés végrehajtását lehet ővé tévő szervezeti struktúrákat és megfelel ő irányító 
testületeket hozhatnak létre. A Közösség a II. melléklettel összhangban pénzügyi támogatást 
biztosíthat a kezdeményezések számára, és az  egyes tevékenységek természetének megfelel ően 
megválasztott formában aktívan részt vehet a végrehajtásukban. 
                                                 
1 A javasolt kezdeményezések felsorolása kizárólag tájékoztató jelleg ű, és e 
kezdeményezésekr ől a Szerződés 169. cikke alapján külön hatá roznak (lásd: I. melléklet, 
„Tudományos és technológiai célkit űzések, a témák és a tevékenys égek körvonalai” fejezet). 
L 400/242 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 30.12.2006 
 • 169. cikk szerinti kezdeményezés a Balti-tenger kutatására 
A kezdeményezés célja, hogy útjára indítson és végrehajtson egy közös, több nemzeti programot 
összefogó kutatás-fejlesztési programot a Ba lti-tengerhez kapcsolódó tengertudományi és 
fenntartható fejl ődéssel foglalkozó kutatások számára. A Balti-tengerrel foglalkozó számos 
nemzetközi, európai és regionális egyezménnyel összhangban a kezdeményezés lehet ővé teszi egy 
olyan platform létrehozását, amely szintetizálja  és terjeszti a szóban forgó területen elért 
eredményeket, és megalapozza a balti-tengeri fe nntartható fejl ődés támogatásához szükséges 
kutatás-fejlesztési tevékenységet. 
• 169. cikk szerinti kezdeményezés a saját lakókö rnyezetben való él etvitel segítésére 
A saját lakókörnyezetben való életvitel segítését szolgáló közös kutatás-fejlesztési program célja 
egyesíteni azokat a nemzeti kutatási er őfeszítéseket, amelyek azzal foglalkoznak, hogyan 
jobbíthatják az információs és kommunikációs technológiák az id ős emberek életmin őségét és 
hogyan hosszabbíthatják meg azt az id őszakot, amelynek során otthonukban és környékén független 
életet élhetnek. Ide tartozik például a mindennapi  tevékenységek elvégzés éhez nyújtott segítség, a 
társadalmi kapcsolatok el ősegítése, az egészség és az aktivi tás figyelemmel kísérése, valamint a 
biztonsági és védelmi kérdésekben nyújtott támogatás. A kezdeményezés az eszközök, rendszerek és szolgáltatások költséghatékony, megbízh ató és bizalmi megoldásokban történ ő integrálására 
összpontosít. Cél továbbá olyan nagy lépték ű európai együttm űködést kialakítani, amelyben 
megvan a kritikus tömeg és a hosszú távú elkötelezettség. 
• 169. cikk szerinti kezdeményezés a metrológia területén 
A kezdeményezés célja olyan közös metrológiai kutat ás-fejlesztési programot útjára indítani és 
végrehajtani, amely több nemzeti programot e gyesít annak érdekében, hogy Európa választ 
adhasson az innovációt, a tudományos kutatást és a szakpolitikákat alátámasztó, világviszonylatban 
is fejlett metrológia iránti igényre. A kezdemé nyezés támogatja különösen a nemzeti metrológiai 
laboratóriumok hálózataiban kidolgozott európai nemze ti mérési rendszerek célkit űzéseit. 
 
30.12.2006 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 400/243 
 V. melléklet  
A 8. cikk (5) bekezdésével összhangban a Bizottság által nyújtandó információk 
1. Az egyes projektekre vonatkozó, az egyes pályázatok teljes élet útjának figyelemmel 
kísérését lehet ővé tevő információk, amelyek különösen az alábbiakra terjednek ki: 
– a benyújtott pályázatok; 
– minden egyes pályázat értékelésének eredményei; 
– támogatási megállapodások; 
– befejezett projektek. 
2. Az egyes pályázati felhívások eredményeire és a projektek végr ehajtására vonatkozó 
információk, amelyek különösen az alábbiakra terjednek ki: 
– az egyes felhívások eredménye;  
– a támogatási megállapodásokról fo lytatott tárgyalások eredménye; 
– a projektek végrehajtása, beleértve a kifizetésekkel kapcsolatos adatokat és a 
projektek eredményeit. 
3. A program végrehajtására vonatkozó inform ációk, beleértve a keretprogram, az egyedi 
program és az egyes témák szintjén nyújtandó vonatkozó információkat. 
Ezeket az információkat (különösen a pályázat okra, azok értékelésére és a támogatási 
megállapodásokra vonatkozó információkat) egységes szerkezet ű, elektronikusan olvasható és 
kezelhető formában, az adatok gyors és egyszer ű elemzését lehet ővé tevő IT-alapú információs és 
jelentéstételi rendszeren keresztül hozzáférhet ő módon kell megadni.