HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 317/45

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/2112 HATÁROZATA

(2017. március 6.)

az SA.38454 – 2015/C (korábbi 2015/N) számú intézkedésről/támogatási programról/állami támogatásról, amelyet Magyarország a Paks II. atomerőműben két új atomreaktor fejlesztésének támogatása céljából tervez megvalósítani

(az értesítés a C(2017) 1486. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

azt követően, hogy az érintett feleket felkérte észrevételeik megtételére (1), valamint az észrevételek figyelembevételével,

mivel:

1. AZ ELJÁRÁS

(1) A Bizottság sajtócikkek alapján és a magyar hatóságokkal való nem hivatalos kapcsolatfelvételt követően 2014. március 13-án előzetes vizsgálatot indított SA.38454 (2014/CP) ügyszám alatt a Paks II. Atomerőmű (a továbbiakban: Paks II.) megépítéséhez nyújtott lehetséges állami támogatással kapcsolatban.

(2) Több információcserét és hivatalos találkozót követően a magyar hatóságok a jogbiztonság érdekében 2015. május 22-én bejelentették az intézkedést. A bejelentés szerint a projekt nem tartalmaz az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 107. cikke értelmében vett állami támogatást.

(3) 2015. május 22-i levelében Magyarország egy olyan intézkedést jelentett be a Bizottság felé, amelynek célja a paksi üzemben két új atomreaktor fejlesztéséhez nyújtott pénzügyi hozzájárulás.

(4) 2015. november 23-i levelében a Bizottság tájékoztatta Magyarországot határozatáról, amely szerint a támogatás tekintetében megindítja az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást („az eljárás megindításáról szóló határozat”). Ezt a bizottsági határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) tették közzé. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket.

(5) Magyarország 2016. január 29-én nyújtotta be az eljárás megindításáról szóló határozatra vonatkozó észrevételeit.

(6) A Bizottság megkapta az érintett felek észrevételeit. A Bizottság továbbította azokat Magyarországnak, amelynek lehetősége nyílt reagálni. Magyarország a 2016. április 7-i levelében nyújtotta be észrevételeit.

(7) Magyarország 2016. április 21-én, május 27-én, június 9-én, június 16-án, július 28-án, 2017. január 16-án és 2017. február 20-án további tájékoztatást nyújtott.

(8) 2016. szeptember 12-én a magyar hatóságok nyelvi mentességet biztosítottak, és beleegyeztek abba, hogy a határozat hiteles nyelvi változata az angol legyen.

2. AZ INTÉZKEDÉS RÉSZLETES LEÍRÁSA

2.1. A PROJEKT LEÍRÁSA

(9) Az intézkedés két új atomreaktor (5. és 6. blokk) fejlesztésére irányul Magyarországon, amelyek kivitelezését teljes mértékben a magyar állam finanszírozza a Paks II. (MVM Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zrt.) entitás javára, amely az új reaktorok tulajdonosa és üzemeltetője lesz.

(10) Az Oroszországi Föderáció és Magyarország 2014. január 14-én kormányközi egyezményt kötött egy nukleáris programról (3). A kormányközi egyezmény alapján a két ország együttműködik a jelenlegi Paksi Atomerőmű teljesítményének fenntartásában és fejlesztésében. Ebbe beletartozik két új 5–6. atomerőművi blokk tervezése, megépítése, üzembe helyezése és üzemen kívül helyezése, VVER (vízhűtéses vízmoderátoros) típusú reaktorral, mindkét blokkra vonatkozóan legalább 1 000 MW beépített kapacitással (4), a meglévő 1–4. blokkok mellett. Az 5–6. blokk üzemeltetésének célja a jelenleg üzemelő 1–4. blokk leállításakor kialakuló (összességében 2 000 MW-os) teljesítményveszteség ellensúlyozása. Magyarország szerint az 1–4. blokk 2032, 2034, 2036, illetve 2037 végéig marad üzemben, élettartamuk meghosszabbítását nem tervezik.

(11) A kormányközi egyezmény (5) szerint mind Oroszország, mind Magyarország kijelöl egy, szükséges tapasztalatokkal rendelkező, állami tulajdonban lévő és állami irányítás alatt álló szervezetet, amely pénzügyi és technikai szempontból is felel azért, hogy vállalkozóként/tulajdonosként végrehajtsa a projekttel kapcsolatos kötelezettségeit.

(12) Oroszország a Nizhny Novgorod Engineering Company Atomenergoproekt (a továbbiakban: JSC NIAEP) részvénytársaságot jelölte ki az új reaktorok (5. és 6. blokk) megépítésére, Magyarország az MVM Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zrt-t (1) (a továbbiakban: Paks II) jelölte ki a két reaktor tulajdonosának és üzemeltetőjének.

(13) Míg a kormányközi egyezmény a két ország közötti nukleáris együttműködéssel kapcsolatos általános jogokat és kötelezettségeket határozza meg, addig a kormányközi egyezmény részletes megvalósítását külön megállapodások, az ún. „megvalósítási megállapodások” (6) az alábbiak szerint határozzák meg: a) a két új (5. és 6.) VVER 1200 (V491) blokk tervezéséről, beszerzéséről és a paksi telephelyen történő kivitelezéséről szóló szerződés címe „az EPC-szerződés”; b) az új reaktorok üzemeltetésével és karbantartásával kapcsolatos együttműködés feltételeit meghatározó szerződés címe „az O&M szerződés”; c) az üzemanyag-ellátásról és a kiégett fűtőelemek kezeléséről szóló megállapodás.

(14) A JSC NIAEP és a Paks II 2014. december 9-én kötötte meg az EPC-szerződést, mely előírja, hogy a két új 5. és 6. blokk 2025-ben illetve 2026-ban kezdi meg működését.

(15) Oroszország ezenkívül vállalta, hogy Magyarországnak állami hitelt biztosít a Paks II fejlesztéséhez. A hitel feltételeit külön államközi hitelmegállapodás (7) rögzíti és 10 milliárd EUR rulírozó hitelkeretet biztosít, melyet kizárólag az 5-6. atomerőművi blokk tervezésére, megépítésére és üzembe helyezésére lehet fordítani. Magyarország ezzel a rulírozó hitelkerettel Paks II összes olyan beruházását közvetlenül fogja finanszírozni, amelyek az új 5-6. atomerőművi blokk tervezéséhez, megépítéséhez és üzembe helyezéséhez szükségesek, az államközi hitelmegállapodásban meghatározottak szerint. Az államközi hitelmegállapodáson túl Magyarország saját költségvetéséből további legfeljebb 2,5 milliárd EUR-t biztosít a Paks II-vel kapcsolatos beruházás finanszírozására.

(16) A beruházáshoz nyújtott, a (15) preambulumbekezdésben vázolt beruházási támogatáson túl Magyarország nem tervez semmilyen egyéb pénzügyi támogatást nyújtani a Paks II számára az 5-6. blokk megépítését követően. Az új blokkok piaci feltételek mellett fognak üzemelni, fix bevételek vagy garantált ár nélkül. Magyarország szerint ebben a szakaszban nem szükséges, hogy közvetlenül a Paks II hitelt vegyen fel.

2.2. AZ INTÉZKEDÉS CÉLJA

(17) Az eljárás megindításáról szóló határozatban említetteknek megfelelően a Paksi Atomerőmű a Magyarországon működő egyetlen atomerőmű. A 100 %-ban állami tulajdonban lévő villamosenergia-kereskedő és -termelő Magyar Villamos Művek Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: az MVM Csoport) (8) részét képezi. A négy blokk teljes beépített kapacitása 2 000 MW; jelenleg mindegyik blokk orosz technológiával (VVER-440/V213) van felszerelve. A blokkokat 2037-ig fokozatosan leállítják [lásd a (10) preambulumbekezdést].

(18) A nukleáris villamosenergia-termelés stratégiai szerepet tölt be Magyarország villamosenergia-szerkezetében, hiszen a teljes hazai villamosenergia-termelés kb. 50 %-át a Paksi Atomerőmű jelenleg működő 4 reaktora adja (9).

(19) A következő célkitűzések alapján: — a nemzeti erőforrások észszerű mértékű részesedésének fenntartása, és — a magyar importfüggőség csökkentése a nemzeti éghajlatpolitikai célok betartása mellett a kormány megbízta az MVM Csoportot, hogy vizsgálja meg az atomerőművi villamosenergia-termelés kibővítésének alternatíváit. Az MVM Csoport megvalósítási tanulmányt készített, melyben egy olyan új atomerőmű létesítését és finanszírozását vizsgálta, amely integrálható lenne a villamosenergia-rendszerbe és amelyet gazdaságos, biztonságos és környezetbarát módon lehetne üzemeltetni. Az MVM Csoport által 2008-ban bemutatott megvalósíthatósági tanulmány alapján a kormány előterjesztést nyújtott be az Országgyűlésnek, amely hozzájárult a paksi atomerőmű telephelyén új atomerőművi blokkok létesítésének előkészítését szolgáló tevékenység megkezdéséhez (10). Ezt alátámasztották azok a számítások, amelyek szerint a 8–9 000 MW bruttó beépített kapacitásból 6 000 MW teljesítmény fog kiesni 2025-ig az elavult erőművek bezárása miatt. A kieső kapacitást részben a Paksi Atomerőmű bővítésével tervezik pótolni.

(20) 2011-ben elkészült a 2030-ig szóló Nemzeti Energiastratégia (11). Ez a stratégia Magyarország számára „atom-szén-zöld” forgatókönyvet irányoz elő. A Magyar Villamosenergia-ipari Átviteli Rendszerirányító (Mavir) előrejelzése szerint Magyarországon 2026-ig 5,3 GW és 2031-ig valamivel több mint 7 GW új termelési kapacitásra lesz szükség a jövőbeli kereslet és a magyarországi termelési kapacitás leépítése miatt (12). A Mavir azt is előrejelzi, hogy 2025 és 2030 között a jelenlegi szénalapú erőműpark majdnem egésze megszűnik és Magyarország földgázbázisú erőműparkjának beépített kapacitása körülbelül 1 GW-al csökkenni fog (lásd a Magyarország által 2017. január 16-án benyújtott 1. táblázatot). Magyarország kifejtette, hogy a Mavir tanulmánya a 7 GW-os szükséges új kapacitás előrejelzésekor nem veszi figyelembe az esetleges importot, sem pedig az új beépített kapacitásokat. 1. táblázat A hazai telepített kapacitás 2031-ig várható fokozatos leállása (ΜW) Existing Phase-out Nuclear 2 000 Coal 1 292 1 222 Natural gas 3 084 960 Oil 410 Intermittent renewables/weather-dependent 455 100 Other renewables 259 123 Other non-renewables 844 836 Sum 8 344 3 241 Forrás: Magyar hatóságok (Mavir)

(21) A Magyarország és Oroszország által aláírt kormányközi egyezmény célja, hogy a paksi erőmű telephelyén új kapacitásokat fejlesszenek ki. Magyarország kifejtette, hogy ha megtartja energiaszerkezetében a nukleáris energia-termelést, azzal megoldhatja a fokozatosan megszüntetett kapacitás pótlását, új kapacitásokat fejleszthet, és teljesíteni tudja Magyarországnak az uniós éghajlat-politikai célkitűzésekkel (különösen a szén-dioxid-kibocsátás előrejelzett csökkentésével) kapcsolatos céljait.

2.3. AZ ÚJ BLOKKOK LEÍRÁSA – A TELEPÍTENI KÍVÁNT TECHNOLÓGIA

(22) A Paks II. Atomerőmű új, 5. és 6. blokkja VVER 1200 (V491) technológiával lesz felszerelve, és III+ generációs, modernebb reaktorokat foglal magában. Magyarország kifejtette, hogy a Paks II-nél beüzemelésre kerülő blokkok műszaki leírása a Paksi Atomerőmű jelenlegi blokkjaihoz képest jelentős előnyöket is tartalmaz, mint például a fokozott hatékonyság, gazdaságosabb működés, valamint a továbbfejlesztett biztonsági elemek.

(23) A VVER 1200 (V491) jelentősen nagyobb beépített kapacitása mellett jelentős a különbség a tervezett üzemidő tekintetében (a VVER 1200-as blokkok esetében ez 60 év, szemben a Paksi Atomerőmű meglévő blokkjainak 30 éves élettartamával), és rugalmassága lehetővé teszi, hogy az egyes blokkok kapacitását – bizonyos tartományon belül – a hálózaton belül keletkező kereslethez igazítsák.

(24) Az új blokkok csökkentett üzemanyag-igénye szintén az elmúlt években bekövetkezett technológiai fejlődést tükrözi. A meglévő 12 hónapos üzemanyag-ciklus helyett az új blokkok 18 hónapos ciklus mellett működnek. Ez azt jelenti, hogy az új blokkokat kevesebb alkalommal kell leállítani a üzemanyag betöltése céljából, így az üzem minden évben átlagosan hosszabb ideig tud működni, és nem veszít a termelési időből.

(25) A műszaki leírás azt is jelzi, hogy az új üzemanyag-kazetták által biztosított teljesítménysűrűség jelentősen nagyobb lesz a jelenlegi üzemanyag-kazetták által biztosítottnál. Ez viszont azt jelenti, hogy egységnyi tömegű üzemanyaggal nagyobb teljesítményt lehet elérni, ami javíthatja az üzem gazdaságosságát.

2.4. A KEDVEZMÉNYEZETT

(26) Az eljárás megindításáról szóló határozat 2.3. szakaszának megfelelően az intézkedés kedvezményezettje a jelenleg a magyar állam tulajdonban lévő Paks II. A tulajdonosi jogok gyakorlója a Miniszterelnökség. A Paks II lesz a magyar állam által finanszírozott 5-6. reaktorblokkok tulajdonosa és üzemeltetője.

(27) Az eljárás megindításáról szóló határozat (19) preambulumbekezdése kifejti, hogy hogyan ruházták át a Paks II eredetileg az MVM Csoport tulajdonában lévő részvényeit a magyar államra (13). A Magyarország által 2016. január 30-án benyújtott információk alapján az átruházás vételára 10,156 milliárd HUF, mintegy 33 millió EUR volt.

2.5. A PROJEKT FINANSZÍROZÁSI STRUKTÚRÁJA ÉS AZ EPC-SZERZŐDÉS SZERINTI JOGOK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK

2.5.1. AZ ÁLLAMKÖZI HITELMEGÁLLAPODÁS

(28) Az államközi hitelmegállapodás keretében (14) Oroszország rulírozó hitelkeret formájában 10 milliárd EUR állami hitelt biztosít Magyarországnak a Paksi Atomerőmű 5-6. blokkja fejlesztésének finanszírozásához. A hitel kamatlába 3,95 % és 4,95 % között mozog (15). A hitel kizárólag az említett új erőműblokkok tervezésére, megépítésére és üzembe helyezésére fordítható.

(29) Az államközi hitelmegállapodás szerint Magyarország a hitelt a munkák, szolgáltatások és eszközbeszerzések teljesítésére kötött szerződés (EPC-szerződés) értéke 80 %-ának finanszírozására használja fel, míg az EPC-szerződés végösszegének 20 %-át Magyarország fedezi [lásd a (15) preambulumbekezdést]. A hitelt Magyarország 2025-ig használja fel.

(30) Magyarország a hitelt a paksi atomerőmű 5. és 6. erőműblokkja üzembe helyezését követő március 15-től vagy szeptember 15-től számított 21 éven belül, de legkésőbb 2026. március 15-én fizeti vissza (16).

(31) Az államközi hitelmegállapodás keretében csak akkor teljesíthetők kifizetések, ha azt Magyarország Nemzetgazdasági Minisztériuma kérelmezte és Oroszország Pénzügyminisztériuma jóváhagyta.

2.5.2. AZ EPC-SZERZŐDÉS

(32) Az EPC-szerződés szerint a JSC NIAEP-nek a két reaktort a részletes műszaki leírásban meghatározottak szerint kell leszállítania a meghatározott időpontokra és a szerződés szerinti átalányáron ([…] (*1) milliárd EUR). Mindegyik korábban nem meghatározott költség úgy tekintendő, mint amely szerepel ebben az árban […] (17).

(33) A szerződés előírja, hogy bizonyos körülmények között kötbér (18) fizetendő, […].

(34) […]

(35) […]

2.5.3. AZ ÁLLAM ÉS A KEDVEZMÉNYEZETT KÖZÖTTI KAPCSOLAT

(36) Magyarország eredetileg azt tervezte, hogy a Paks II a magyar állami és önkormányzati tulajdonban lévő MVM Magyar Villamos Művek Zrt. 100 %-os leányvállalata marad. 2014 novembere óta a Paks II már nem az MVM Magyar Villamos Művek Zrt. leányvállalata vagy az MVM Csoport része, hanem közvetlenül 100 %-os állami tulajdonban lévő vállalat, mely jelenleg nem áll jogi kapcsolatban az MVM Csoporttal.

(37) A Paks II tevékenységét – különösen a villamosenergia-értékesítést – illetően Magyarország kijelentette, hogy nem kötött külön villamosenergia-adásvételi megállapodást külön szolgáltatóval, illetve egyelőre nem áll rendelkezésre konkrét terv ezt illetően. A magyar hatóságok úgy tervezik, hogy a Paks II-ben termelt villamos energiát a piacon értékesítik a villamosenergia-fogyasztóknak a piacon szokásos zsinóráram eladási szerződéseknek megfelelően. A magyar hatóságok szerint a Paks II – várhatóan hosszú üzemelési időszakban működő, alapterhelést biztosító termelőként – árkövető lenne, hasonlóan a meglévő európai nukleáris erőművekhez.

(38) A Paks II lesz a Paks II. Atomerőmű tulajdonosa, és a két reaktor kivitelezési fázisában a tőkefinanszírozást teljes mértékben a magyar állam nyújtja. A magyar hatóságok szerint ebben a szakaszban nem szükséges, hogy közvetlenül a Paks II hitelt vegyen fel.

(39) Magyarország a Paks II. Atomerőmű vételárának kifizetéséhez szükséges forrásokat nem a Paks II számlájára utalják. E források legnagyobb részét Oroszország Fejlesztési és Külgazdasági Bankja (Vnesheconombank) fogja kezeli. Minden egyes, teljesítettnek tekintett mérföldkő esetében a Paks II kérelmet nyújt be a Vnesheconombanknak, hogy fizesse ki az esedékes összeg 80 %-át közvetlenül a JSC NIAEP-nek, továbbá kérelmet nyújt be a magyar Államadósság Kezelő Központnak, hogy fizesse ki a fennmaradó 20 %-ot.

(40) A kivitelezési fázis alatt a Paks II finanszírozási igényeinek fennmaradó részét a magyar állam költségvetése biztosítja tőkefinanszírozással. A kivitelezési fázisra eredetileg elkülönített összeg legfeljebb[…] milliárd EUR lesz (a kormányközi egyezményben a nukleáris projektre meghatározott 12,5 milliárd EUR és a Paks II. Atomerőmű […] milliárd EUR-nyi tényleges vételára közötti különbség). Magyarország szerint ez – legalábbis további értékelés nélkül – a Paks II. Atomerőmű építéséhez lehívható állami források felső határát jelenti. Amennyiben a tőkeigények meghaladják ezt az összeget, Magyarország kijelenti, hogy további pénzt fog befektetni, amennyiben a majdan elkészített értékelése alapján ez a lépés számára gazdaságilag észszerűnek tűnik.

(41) Magyarország szerint a Paks II-nél a kivitelezési fázisban felmerült esetleges többletköltségekre vonatkozóan elvégzett érzékenység-vizsgálat rámutatott arra, hogy a költségeit 10-zel kellene megszorozni ahhoz, hogy az elvárt belső megtérülési rátája (IRR) 1 %-kal csökkenjen. Ezért Magyarország szerint a költségek növekedésének hatása várhatóan csekély lesz.

2.6. A MAGYARORSZÁGI VILLAMOSENERGIA-PIAC

2.6.1. A MAGYARORSZÁGI VILLAMOSENERGIA-PIAC LEÍRÁSA

(42) A magyarországi villamosenergia-piac jelenlegi struktúrája 1995 körül alakult ki, amikor privatizálták a nagy teljesítményű erőművek, a közüzemi szolgáltatók, valamint a villamosenergia-elosztást végző vállalatok többségét. Az állam megőrizte erőfölényét az ágazatban, az állami tulajdonú, vertikálisan integrált energetikai vállalatcsoport, az MVM Csoport révén.

(43) A Mavir (20) preambulumbekezdésben említett tanulmányában kifejti, hogy 2014 óta a teljes hazai fogyasztás 2,7 %-kal bővült, így 2015-ben a teljes hazai fogyasztás elérte a 43,75 TWh-t. E fogyasztásból a hazai termelés 30,06 Twh-t tett ki, ami a teljes villamosenergia-fogyasztás 68,72 %-ának felel meg (lásd az 1. ábrát). Az import 13,69 TWh-t tett ki, ami a teljes fogyasztás 31,28 %-ának felel meg. Villamosenergia-termelőként az állami tulajdonban lévő MVM Csoport piaci jelenléte jelentős, ami a fő villamosenergia-termelő vállalatának, a 2015-ben a hazai villamosenergia-termelés 52,67 %-át biztosító Paksi Atomerőműnek köszönhető (lásd az 1. ábra). A Mátrai Erőmű lignitüzemű erőmű, amelynek fő tulajdonosa az RWE Power (50,92 %), ugyanakkor a részvények 26,15 %-a az MVM Csoport tulajdonában van. A többi nagyerőmű és kiserőmű szerényebb szerepet játszik a magyar piac energiatermelési struktúrájában. Ezen túlmenően az MVM Csoport vertikálisan integrált nagykereskedelmi ágazata, az MVM Partner a villamos energia nagykereskedelmi piacán erőfölénnyel rendelkezik. (19) 1. ábra Magyarország teljes villamosenergia-fogyasztásának összetétele 2015-ben Forrás: A magyar villamosenergia-rendszer közép- és hosszú távú forrásoldali kapacitásfejlesztése (Mavir, 2016) 2. ábra Magyarország bruttó hazai villamosenergia-termelése 2015-ben Forrás: A magyar villamosenergia-rendszer közép- és hosszú távú forrásoldali kapacitásfejlesztése (Mavir, 2016)

(44) Magyarországon a leggyakoribb nagykereskedelmi ügyleteket kétoldalú villamosenergia-adásvételi megállapodások révén kötik, ahol a termelők megállapodnak abban, hogy egy előre meghatározott minimális mennyiséget értékesítenek a nagykereskedők részére, és ahol a kereskedők kötelesek a minimális mennyiséget megvásárolni. A villamosenergia-adásvételi megállapodásokat többnyire az Európai Áramkereskedők Szövetsége által megállapított szabályok alapján kötik meg.

(45) A Magyar Szervezett Villamosenergia-piac Zrt. (HUPX) 2010 júliusában, a Mavir átvitelirendszer-irányító leányvállalataként kezdte meg működését. Másnapi aukcióval, valamint fizikai futures (folyamatos villamosenergia-) kereskedéssel egyaránt foglalkozik. A másnapi aukció minden nap 11:00 órakor kezdődik, az ajánlatokat órás intervallumokban lehet megtenni, másnapi szállítással. Az aukció legkésőbb 11:40-kor zárul. A folyamatos villamosenergia-kereskedés négy front hétre, három front hónapra, négy front negyedévre és három front évre vonatkozhat. Ilyen ügyletek kijelölt kereskedési napokon köthetők, ahol az ajánlatokat adott időintervallumon belül kell megtenni. 2016 márciusa óta a HUPX napon belüli piacán (Intra-day Market) 15 perces termékekkel és egy órás blokkokkal egyaránt lehet kereskedni. A szervezett másnapi és napon belüli piacokon túl a HUPX együttműködési megállapodásokat kötött két brókertársasággal, amelynek keretében a közös ügyfelek számára tőzsdén kívüli megállapodások (OTC) benyújtására nyújtanak lehetőséget.

(46) A nem a HUPX által szervezett másnapi aukciók mellett a villamosenergia-kereskedés az EU-ban bejegyzett tőzsdéken vagy OTC platformokon, valamint közvetlen kétoldalú megállapodások révén is zajlik [lásd a (44) preambulumbekezdést].

(47) A (43) preambulumbekezdésben található 1. ábrából kiderül, hogy Magyarország nettó villamosenergia-importőr, a behozatal a magyar villamosenergia-felhasználás kb. 30 %-át teszi ki. Ahogy a 3. ábrán látható, a villamos energia nagykereskedelmi ára a legmagasabb az országgal szomszédos összekapcsolt régióban (azaz Lengyelországot vagy Szlovéniát kivéve). 3. ábra Havi átlagos másnapi alapterhelési árak a közép-kelet európai régióban (Magyarországot is beleértve) és Németországban (2010–2016) Forrás: Európai Bizottság

(48) Az alapterhelési árak régióban történő rövid távú előrejelzése ugyanezt a tendenciát mutatja, azaz azt, hogy a magyar alapterhelési árak lesznek a legmagasabbak az egész régióban (lásd a 4. ábrát). 4. ábra Regionális alapterhelési határidős árak 2017 januárja és júniusa között Forrás: Európai Bizottság (a Közép-európai Áramtőzsde által közzétett adatok alapján)

(49) Az ország szomszédos országokkal való összeköttetése jó – a villamos energia tekintetében az összeköttetések kapacitása 2014-ben 30 % volt, ami nagyobb a 2020-ra meghatározott célnál (20). 2014-ben operatív szakaszba lépett a cseh-szlovák-magyar-román piac összekapcsolása, aminek eredményeként nőtt a HUPX likviditása és csökkent az árvolatilitás. Az 5. ábra összefoglalja a Magyarország szomszédos országokkal lebonyolított villamosenergia-forgalmának 2014-es adatait. 5. ábra Magyarország villamosenergia-forgalma a szomszédos országokkal Forrás: A magyar villamosenergia-rendszer adatai (Mavir, 2014)

2.6.2. A MAGYARORSZÁGI VILLAMOSENERGIA-PIAC TERVEZETT FEJLŐDÉSÉNEK LEÍRÁSA

(50) A Mavir által kiadott, a (20) preambulumbekezdésben említett tanulmány (21) alapján 2025 és 2030 között a jelenlegi szénbázisú erőműpark majdnem egésze megszűnik és Magyarország földgáztüzelésű erőműparkjának beépített kapacitása 1 GW-tal csökkenni fog. Összevetve ezt a csúcsigény növekedésére vonatkozó előrejelzésekkel, a hazai villamosenergia-termelők rendelkezésre álló termelési kapacitása 2021-re várhatóan a csúcsterhelés alá esik. Következésképpen az átvitelirendszer-irányító becslése szerint a magyar piacon 2026-ig legalább 5,3 GW és az előrejelzési időszak végéig, vagyis 2031-ig 7 GW további új villamosenergia-termelési kapacitásra lesz szükség. Ez az alábbi 6. ábráról is kiderül, amely azt mutatja, hogy az egyre növekvő csúcsterhelésen felül is jelentős beépített kapacitásra lesz szükség. Magyarország a 2017. január 16-i beadványában kifejtette, hogy erre azért van szükség, hogy az ENTSO-E átvitelirendszer-irányítói iparági gyakorlatainak megfelelő szintű fennmaradó kapacitást biztosítani tudják. A fennmaradó kapacitás a megbízhatóan rendelkezésre álló hazai kapacitás plusz a nemzeti termelőkapacitás plusz a csúcsterhelés, valamint a rendszerszolgáltatási tartalék közötti különbséget jelenti. A fennmaradó kapacitás a nemzeti termelőkapacitás rendszerben maradt része, amely tervezett export, váratlan terhelésváltozások, rendszerszolgáltatási tartalék, valamint valamely referenciaponton bekövetkező, nem tervezett üzemszünetek fedezésére szolgál. 6. ábra További kapacitásigény a magyarországi villamosenergia-ágazatban Forrás: A magyar villamosenergia-rendszer közép- és hosszú távú forrásoldali kapacitásfejlesztése (Mavir, 2016)

(51) Magyarország kijelenti, hogy annak ellenére, hogy állítólag viszonylag nagy új termelési kapacitásokra van szükség, a Platts Powervision adatai azt sugallják, hogy ténylegesen csak viszonylag kevés új kapacitás létesül, ahogy azt a 2. táblázat mutatja. Magyarország azt is ismerteti, hogy a Platts-adatok szerint a hulladékból energiát előállító 44 MW-os erőmű az egyetlen, amely jelenleg építés alatt áll Magyarországon. Magyarország kifejti továbbá, hogy bár vannak befektetői tervek nagyobb (gáztüzelésű) erőművek építésére, azonban e projektek egyike sem tekinthető megerősítettnek, mivel a befektetőknél még nem merültek fel jelentős, vissza nem téríthető költségek, mint például az építési költségek. Ez jelezné az amelletti elkötelezettséget, hogy a befektető valóban megvalósítja a projektet. 2. táblázat A magyarországi villamosenergia-ágazatban építendő új kapacitások Plant Plant Type Primary Fuel Nameplate MW Online Year Status Dunaujvaros Chp Waste Biomass 44 2016 Under Constr Szeged Ccgt CC/Cogen Natural Gas 460 2017 Advan Develop Szeged Ccgt CC/Cogen Natural Gas 460 2017 Advan Develop Csepel III CC/Cogen Natural Gas 430 2018 Advan Develop Tolna Wind Wind 260 2018 Early Develop Gyor Region Wind Wind 300 2019 Early Develop Szazhalombatta — Dunai Refinery CC Natural Gas 860 2020 Advan Develop Almasfuzito Coal Coal Generic 435 2020 Proposed Source: Platts Powervision, data accurate as of September 2015.

2.7. AZ ELJÁRÁS ELINDÍTÁSA MELLETT SZÓLÓ OKOK

(52) 2015 májusában Magyarország a jogbiztonság érdekében értesítette a Bizottságot arról, hogy a paksi üzem területén két új atomreaktor megépítésébe tervez beruházni, és azt állította, hogy az intézkedés nem tekinthető állami támogatásnak, mivel az állam észszerű haszonra törekvő piaci befektetőként jár el. Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság aggályait fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a rendelkezésére álló információk alapján az intézkedés az EUMSZ 107. cikke értelmében vett állami támogatást tartalmaz. A Bizottság különösen azzal kapcsolatban adott hangot súlyos kétségeinek, hogy az intézkedés a Paks II-t szelektív előnyben részesítheti, mivel Magyarország az értesítési szakaszban az állami támogatás egyéb elemeinek meglétével kapcsolatban nem emelt kifogást.

(53) A Bizottság kétségei a piacgazdasági szereplő teszt eredményeiből fakadnak, amely azt vizsgálja, hogy egy piaci befektető a projektbe ugyanazon feltételek mellett fektetett-e volna be, mint az állami befektető az állami beruházási döntés meghozatala idején (22). A piacgazdasági szereplő tesztet az ítélkezési gyakorlat is elismeri (23).

(54) Hivatalosan a piacgazdasági szereplő teszt azt hivatott indokolni, hogy a beruházás elvárt belső megtérülési rátája (IRR) nagyobb-e a beruházás tárgyát képező vállalkozás súlyozott átlagos tőkeköltségének (WACC) tisztán piaci alapú referenciaértékénél (24). Bár Magyarország becslései szerint a projekt belső megtérülési rátája a WACC tisztán piaci alapú referenciaértékénél nagyobb, a Bizottság kétségbe vonta, hogy a WACC nagyobbnak tekinthető.

(55) Az állami támogatás fennállásával kapcsolatos kételyek ismeretében a Bizottság tovább vizsgálta annak kérdését, hogy az esetleges állami támogatási intézkedéseket a belső piaccal összeegyeztethetőnek lehet-e tekinteni. Tekintettel azonban arra, hogy a magyar hatóságok szerint az intézkedés mentes az állami támogatástól, a magyar hatóságok az előzetes szakaszban nem indokolták meg, hogy az intézkedést miért kellene a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinteni. A Bizottság azzal kapcsolatban is kételyeinek adott hangot, hogy az intézkedés nem esik a Bizottság közleménye – Iránymutatás a 2014–2020 közötti időszakban nyújtott környezetvédelmi és energetikai állami támogatásokról című dokumentum (25) hatálya alá, mivel az iránymutatás nem terjed ki a nukleáris energia és a radioaktív hulladék területén hozott intézkedésekre. Bár a Bizottság megállapította, hogy a bejelentett intézkedés értékelésére egyéb iránymutatás nem vonatkozik, a Bizottság azt is megállapította, hogy közvetlenül az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján is összeegyeztethetőnek nyilváníthat valamely intézkedést, ha az intézkedés célja közös érdeket szolgáló célkitűzés elérése, az intézkedés szükséges és arányos, valamint a közös célkitűzés megvalósítása tekintetében kifejtett pozitív hatások ellensúlyozzák a versenyre és a kereskedelemre gyakorolt negatív hatásokat.

(56) A Bizottság kételyeinek adott hangot azzal kapcsolatban, hogy az intézkedés arányosnak tekinthető-e, azaz hogy az intézkedés a közös célkitűzés elérése érdekében a további villamosenergia-termelő egységek sikeres kivitelezését lehetővé tevő szükséges, minimális szintű beruházási támogatásra korlátozódott-e. A kedvezményezett termelési eszközökhöz jut hozzá anélkül, hogy ki lenne téve a költségek refinanszírozásához kapcsolódó bármilyen különösebb kockázatnak, szemben más piaci szereplőkkel. A Bizottság nem kapott bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy Magyarország hogyan kívánja megakadályozni ezt a túlkompenzációt.

(57) A Bizottság hangsúlyozta, hogy Magyarország villamosenergia-termelési piacát viszonylag magas piaci koncentráció jellemzi, a hazai termelés kb. 50 %-át adó, jelenleg működő Paksi Atomerőművel. Új kapacitás hiányában a Paksi Atomerőmű és a Paks II által termelt villamos energia valószínűleg a kínálati piac még nagyobb részét tenné ki, ami torzító hatással lehet a magyar villamosenergia-piacra. Magyarország nem szolgált a Bizottság részére részletes bizonyítékokkal arra vonatkozóan, hogy hogyan kívánja biztosítani a meglévő és az új termelési eszközök folyamatos, független üzemeltetését.

(58) Végezetül a Bizottság azt is megjegyezte, hogy a magyarországi villamosenergia-piac sajátosságai következtében a Paks II működése bizonyos likviditási kockázatot is okozhat a nagykereskedelmi piacon azáltal, hogy korlátozza a piacon a villamosenergia-ellátási ajánlatok számát. Az új reaktorok által termelt villamos energia piacon történő értékesítésének módja jelentősen érintheti a likviditást, belépési akadályok keletkezhetnek, és csökkenhet a verseny a piac különböző szintjein. Magyarország nem adott részletes magyarázatot arra, hogy a Paks II hogyan fogja értékesíteni a villamos energiát, és hogy hogyan fogják biztosítani a piac likviditását.

(59) A Bizottság ezért kétségeinek adott hangot azzal kapcsolatban, hogy az intézkedés az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősül-e.

(60) Elegendő bizonyíték hiányában a Bizottság azzal kapcsolatban sem tudott következtetéseket levonni, hogy ezek az intézkedések a 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethetők-e a belső piaccal. Továbbá az eljárás megindításáról szóló határozatban megfogalmazott kételyek alapján, és mivel Magyarország akkor még nem nyújtott be az összeegyeztethetőséget alátámasztó érveket, a Bizottság a verseny torzulásával kapcsolatos aggályokat fogalmazott meg, és rámutatott arra, hogy a Paks II esetleges túlkompenzációban részesült.

(61) Az (56) preambulumbekezdésben az arányossággal kapcsolatban megfogalmazott kétségeket illetően a Bizottság megvizsgálta, hogy a Paks II a támogatás eredményeként az állam részére osztalék formájában ki nem fizetett nyereséget be tudja-e fektetni annak érdekében, hogy további termelési eszközöket fejlesszen vagy vásároljon, és így erősítse piaci helyzetét.

(62) Az (56) preambulumbekezdésben az arányossággal kapcsolatban megfogalmazott kétségeket illetően a Bizottság Magyarország osztalékokkal kapcsolatos tervezett politikáját is vizsgálta, különösen azt, hogy Magyarország igényt tart-e az osztalékra (saját belátása szerint, a Paks II által elért nyereség függvényében), vagy inkább hagyja, hogy a nyereséggel a Paks II rendelkezzen. A Bizottság attól tartott, hogy a Paks II a nyereségét arra használhatja fel, hogy további termelési eszközöket fejlesszen vagy vásároljon, és így tovább torzítsa a versenyt.

(63) Az (57) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a magyar villamosenergia-termelési piac viszonylag magas koncentrációja miatt, és mivel a jelenlegi Paksi Atomerőmű (MVM Csoport) biztosítja a hazai termelés mintegy 50 %-át, a Bizottság aggályokat fogalmazott meg azzal kapcsolatban, hogy a Paksi Atomerőmű és a Paks II külön-külön fog-e működni, és így függetlennek és össze nem kapcsoltnak tekinthetők-e. Nem volt elegendő a Bizottság számára az a tény, hogy a Paks II jelenleg jogilag az MVM Csoporttól függetlenül működik, mivel a Bizottság a bejelentési szakaszban semmilyen információt nem kapott azzal kapcsolatban, hogy a Paksi Atomerőmű és a Paks II jogi és szerkezeti értelemben a továbbiakban is teljesen elkülönülve fog-e működni. Ilyen pontosításra azért is szükség van, hogy minimálisra csökkenjen a piaci koncentráció további növekedésének kockázata.

(64) A 2.6. szakaszban kifejtettek szerint továbbá a magyarországi nagykereskedelmi villamosenergia-ágazatban a legáltalánosabb ügyleteket kétoldalú villamosenergia-adásvételi megállapodások útján kötik, és a Magyar Szervezett Villamosenergia-piac Zrt. (HUPX) még nem váltott ki megfelelő szintű likviditást. Mivel a magyar bejelentés nem utalt a Paks II-ből származó villamos energia várható értékesítési módjaira, a Bizottság megvizsgálta a Paks II által a nagykereskedelmi villamosenergia-ágazatban jelenleg érvényes likviditási szintekre gyakorolt hatást.

(65) A piaci likviditással kapcsolatos, az (58) preambulumbekezdésben ismertetett kétségeket illetően a Bizottság azt kívánta biztosítani, hogy a piacon villamosenergia-ellátási ajánlatok széles köre álljon rendelkezésre, különös tekintettel arra, hogy az MVM Partner a villamosenergia nagykereskedelmi piacán erőfölénnyel rendelkezik (26). A Bizottságot aggasztotta, hogy a likviditási szintet jelentősen befolyásolhatják, és hogy az értékesítési versenytársak költségei emelkedni fognak, ha korlátozzák valamely jelentős inputhoz való versenyképes hozzáférésüket (inputkizárás). Ez akkor fordulhat elő, ha a Paks II által termelt villamos energiát elsősorban hosszú távú szerződések útján, csak bizonyos szolgáltatók részére értékesítik, így a Paks II villamosenergia-termelési piacon érvényes piaci ereje a kiskereskedelmi piacon is megmutatkozik.

(66) A Bizottság ezért további információt kért a Paks II villamosenergia-kereskedési stratégiájával kapcsolatban, különös tekintettel arra, hogy azt a szokásos piaci ár elve jellemzi-e, azaz hogy a villamos energiát tőzsdén vagy bármely egyéb átlátható kereskedési platformon kínálja-e.

3. A MAGYAR KORMÁNY ÁLLÁSPONTJA

3.1. MAGYARORSZÁG ÁLLÁSPONTJA A TÁMOGATÁS MEGLÉTÉVEL KAPCSOLATBAN

3.1.1. GAZDASÁGI ELŐNY

(67) Magyarország azt állítja a bejelentésben, hogy a beruházás nem képez az EUMSZ 107. cikke értelmében vett állami támogatást, mivel nem nyújt gazdasági előnyt a Paks II-nek. Magyarország ezt az állítását arra alapozza, hogy a Paks II-vel kapcsolatos beruházás megfelel a piacgazdasági szereplő tesztjének [lásd az (53) és az (54) preambulumbekezdést].

(68) Magyarország különösen azzal érvelt, hogy a piacgazdasági szereplő tesztje két módon is teljesül (27). Először is a projekt súlyozott átlagos tőkeköltsége (WACC) a belső megtérülési rátánál alacsonyabb. A második érv az volt, hogy az energiatermelés teljes költsége (LCOE) kellően alacsony ahhoz, hogy az atomenergia az egyéb villamosenergia-termelési technológiákkal szemben versenyképes legyen, és hogy az érvényes villamosenergia-árak mellett észszerű megtérülést biztosítson (28).

(69) Magyarország álláspontjának alátámasztására a következő tanulmányokat és alátámasztó dokumentumokat nyújtotta be: a) A piacgazdasági befektető elvét alátámasztó elemzés („MEIP-tanulmány”, 2015. február 18.); b) A Paks II. Atomerőmű projekt gazdasági elemzése („Gazdasági tanulmány”, 2015. október 8.) (29); c) A Bizottság előzetes elemzésére vonatkozó, az állami támogatásokért felelős főigazgató-helyettesnek küldött levelek (pontosító levelek) — Első levél („Első pontosító levél”, 2015. október 16.), — Második levél („Második pontosító levél”, 2015. október 29.); d) Az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos beadványok (Válasz az eljárás megindításáról szóló határozatra) — Az állami támogatásokért felelős főigazgató-helyettesnek az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozat 2015. december 3-i közzétételét követően küldött levél („Az eljárás megindításáról szóló határozat tudomásul vételéről szóló levél”), — Magyarország beadványa a Bizottság részére, 2016. január 29. („Az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos beadvány”); e) A magyar kormány válasza harmadik feleknek az állami támogatási eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeire, 2016. április 7. („A harmadik felek észrevételeire adott válasz”); f) A 2016. március 18-i információkérésre adott válasz, 2016. április 21. („További pontosítás”).

(70) A magyar kormány továbbá a projekt belső megtérülési rátáinak kiszámításához használt pénzügyi modellt is benyújtotta. A modell két változatát nyújtották be a Bizottsághoz: a) Eredeti változat, 2015. március 16. („Előzetes pénzügyi modell”); b) Végleges változat, 2015. október 16. („Pénzügyi modell”).

(71) A „További pontosítás” kivételével a (69) preambulumbekezdésben felsorolt dokumentumok – eltérő részletességgel ugyan, de – a WACC és az IRR kiszámítására vonatkoznak. A projekt belső megtérülési rátáját a pénzügyi modell (30) segítségével számították ki. Az LCOE megközelítést a Gazdasági tanulmány és a „További pontosítás” dokumentum tárgyalja [lásd a (69) preambulumbekezdést].

(72) A Magyarország által végzett elemzéseket illetően a (69)(c)–(69)(f) preambulumbekezdésben felsorolt dokumentumok a MEIP-tanulmány és később a gazdasági tanulmány keretében megadott számadatok frissítését tartalmazzák. Kiemelendő, hogy egyes frissítések az EPC-szerződés 2014. december 9-i aláírása, azaz az eredeti beruházási döntés után keletkeztek.

(73) Az eljárás megindításáról szóló határozat részletesen értékeli Magyarországnak minden egyes kulcsfontosságú kérdéssel kapcsolatos álláspontját, amelyet az eljárás megindításáról szóló határozat keltéig a beadványaiban megfogalmazott (31). Az e szakasz fennmaradó része áttekintést ad Magyarországnak az eljárás megindításáról szóló határozat közzétételét követően felmerült kulcsfontosságú kérdésekkel kapcsolatos álláspontjáról. A WACC és az IRR alkalmazásával, illetve az LCOE-vel külön részek foglalkoznak.

3.1.1.1. Magyarország álláspontja a súlyozott átlagos tőkeköltséggel (WACC) kapcsolatban

(74) Az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszában Magyarország megismételte a korábbi beadványaiban szereplő, 6,2–7,7 % közötti becsült WACC-tartományt. Magyarország továbbá elismételte a pontosító levelekben ismertetett korábbi érveit, és megjegyezte, hogy az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság nem foglalkozott ezekkel az érvekkel.

3.1.1.2. Magyarország álláspontja a belső megtérülési rátával (IRR) kapcsolatban

(75) Ez a szakasz Magyarországnak az IRR kiszámításával kapcsolatos álláspontját vizsgálja, amelynek során a pénzügyi modellt alkalmazta a projekt jövőbeli szabad pénzforgalmának kiszámítására, és belső megtérülési rátájának meghatározására. A pénzügyi modell fő elemei a következők: 1. a villamosenergia-árak hosszú távú előrejelzései, valamint 2. az atomerőműre vonatkozó működési feltételezések.

A. A villamosenergia-árak előrejelzései

(76) A magyar kormány által alkalmazott ár-előrejelzéseket az eljárás megindításáról szóló határozat vizsgálta. Az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszában Magyarország bírálta a Bizottságot, amiért csak egy ár-előrejelzési görbét alkalmazott (a Nemzetközi Energiaügynökség 2014-es „A világ energetikai kilátásai” (IEA WEO 2014) című kiadványa alapján) a projekt belső megtérülési rátájának kiszámításához (32). Különösen arra mutatott rá, hogy a gazdasági tanulmány keretében benyújtott összes ár-előrejelzést fel kell használni a belső megtérülési ráta értékeléséhez.

B. Működési feltételezések

(77) A pénzügyi modellel kapcsolatos működési feltételezéseket és a belső megtérülési ráta számításait a Paks II szakmai csapata szolgáltatta. Bár eredetileg a működési feltételezések alátámasztására nem nyújtottak be semmiféle adatot, Magyarország később, a Bizottság információkérésére adott válaszul háttérinformációkat nyújtott ezekhez a feltételezésekhez. E tekintetben kiemelt fontosságú beadvány az eljárás megindításáról szóló határozatot követő információkérésre és a harmadik felek észrevételeire adott válaszul benyújtott „További pontosítás”.

C. A projekt belső megtérülési rátája

(78) Az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszában Magyarország megismételte a projekt belső megtérülési rátájára vonatkozó korábbi számításainak 8,6–12,0 % közötti eredményeit.

(79) Magyarország az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszában bírálta a Bizottságnak az esetleges késedelemnek a projekt belső megtérülési rátájára gyakorolt hatásával kapcsolatos értékelését (5 éves késedelem esetében 0,9 %-os csökkenés). Az adat kiszámítása a működési időszak során bekövetkező késések feltételezésével történt. Magyarország azonban azt állította, hogy a kivitelezési időszakban bekövetkező késedelem növeli a projekt belső megtérülési rátáját, ugyanis a költségek keletkezésében is késedelem következne be.

3.1.1.3. Magyarország álláspontja az energiatermelés teljes költségével (LCOE) kapcsolatban

(80) Ez a szakasz azt vizsgálja, hogy mi Magyarország álláspontja a Paks II teljes energiatermelési költségével kapcsolatban (33).

A. A gazdasági tanulmány

(81) Magyarország a gazdasági tanulmányban azt állította, hogy a Paks II teljes energiatermelési költsége (LCOE) kellően alacsony ahhoz, hogy az egyéb termelési technológiákkal versenyezhessen. A tanulmány az LCOE-re három becslést nyújtott be egy magyarországi nukleáris projektre vonatkozóan. Az első becslés (70 EUR/MWh) 7 %-os leszámítolási kamatlábon alapult (ami az ugyanebben a gazdasági tanulmányban becsült WACC felső határának felel meg), és egy 2015-ös OECD/IEA/NEA kiadványból származik, amelynek címe „Projected Costs of Generating Electricity” (A villamos energia termelésének tervezett költségei, a továbbiakban: a 2015-ös OECD/IEA/NEA tanulmány (34)). A második LCOE-becslés 50–63 EUR/MWh volt, és Aszódi et al. (2014) tanulmányán alapult, amely az orosz hitel 4–5 %-os tartományba eső kamatlábán alapuló leszámítolási kamatlábat alkalmaz (35). A harmadik, 58–120 EUR/MWh (2013-as reálárakon) becsült LCOE-t különböző nemzetközi ügynökségek által közzétett adatokon alapuló referenciaérték-elemzés útján számították ki, ami az LCOE lehetséges tartományát adja meg (36). A tanulmány megállapította, hogy egy magyar atomerőmű esetében az LCOE az 50,5–57,4 EUR/MWh tartományba esik (2013-as reálárakon), l ahol az ugyanabban a gazdasági tanulmányban ismertetett WACC-tartomány két végpontjával egyenlő kamatláb (6,2 %, illetve 7,0 %) alapján két végeredményt számítottak ki (37). Az ugyanabból a gazdasági tanulmányból származó jövőbeli villamosenergia-árakkal összevetve lehet azzal érvelni, hogy a magyar atomerőmű-projekt nyereséges, és mint olyan, Magyarország azt állítja, hogy egy magánbefektető a projekt megvalósítását észszerűnek tartaná.

B. További pontosítások

(82) A Bizottság azon kérdésére válaszolva, hogy a gazdasági tanulmány végkövetkeztetésében foglalt, 50,5–57,4 EUR/MWh közötti LCOE-tartományt hogyan lehet összeegyeztetni az OECD/IEA/NEA tanulmányban foglalt 89–94 USD/MWh tartománnyal, Magyarország a „További pontosítások” című dokumentumban kifejtette, hogy az eltérés a gazdasági tanulmányban és az OECD/IEA/NEA tanulmányban alkalmazott igen eltérő feltételezésekből, pl. az atomerőművekre vonatkozó feltételezett kapacitástényezőnél (85 % kontra 92 %) és az üzembe helyezés időpontjainál (2020 kontra 2025) tapasztalható különbségből következik.

3.2. MAGYARORSZÁG ÁLLÁSPONTJA AZ INTÉZKEDÉSNEK A BELSŐ PIACCAL VALÓ ESETLEGES ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGÉVEL KAPCSOLATBAN

(83) Bár az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszában Magyarország hangsúlyozta, hogy az intézkedés állami támogatást nem tartalmaz, nyújtott be a Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban megfogalmazott, az intézkedés belső piaccal való esetleges összeegyeztethetőségével kapcsolatos aggályaira vonatkozó észrevételeket arra az esetre, ha a Bizottság arra a következtetésre jutna, hogy fennáll állami támogatás.

3.2.1. A KÖZÖS ÉRDEKET SZOLGÁLÓ CÉLKITŰZÉSSEL KAPCSOLATOS ÁLLÁSPONT

(84) Az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszában Magyarország számos szakpolitikai megfontolást vázolt fel, amelyeket a közös érdeket szolgáló célkitűzés meghatározásához szükségesnek tartott a következők alapján: a) Magyarország energiapolitikája; b) Az Euratom-Szerződés (38) célkitűzései; c) A jövőbeni beépített kapacitás hiányosságai; d) Az energiaforrások diverzifikációja; e) Dekarbonizáció; f) Munkahelyteremtés; g) Megfizethetőség.

(85) Magyarország hangsúlyozta, hogy az EUMSZ 194. cikkének (2) bekezdése alapján minden tagállam szuverén joga, hogy döntsön saját energiaszerkezetéről, majd hivatkozik saját, 2030-ig érvényes Nemzeti Energiastratégiájára [lásd a (20) preambulumbekezdést], amely az ország középtávú energiastratégiájaként az atomenergia-szén-megújuló energia útvonalat határozza meg.

(86) Magyarország hivatkozott továbbá az Euratom-Szerződés 2. cikkének c) pontjára, amely kimondja, hogy az Euratom Közösség elősegíti a beruházásokat, és biztosítja az Euratom Közösségben az atomenergia alkalmazásának fejlesztéséhez szükséges alapvető létesítmények megteremtését. Magyarország hangsúlyozza, hogy az Euratom-Szerződés valamennyi aláíró tagállam számára kötelező érvényű rendelkezéseit az Unió közös célkitűzéseként kell értelmezni.

(87) Magyarország ezen kívül azt is kifejti, hogy az átvitelirendszer-irányító a villamosenergia-kereslet terén 2030-ig mintegy 4 %-os várható növekedést jelzett előre, amelynek oka elsősorban a magyar közlekedés, ipar és fűtési rendszerek javasolt villamosítása. Az átvitelirendszer-irányító ugyanezen tanulmánya azt is megállapítja, hogy Magyarország meglévő régebbi szén- és földgáz-erőművei közül sok egyre inkább elavult, és 2030-ig várhatóan le is áll. A tanulmány azt is megállapította, hogy az újonnan beépített kapacitásokból ugyanezen határidőn belül nagyon keveset tudnak majd üzembe helyezni. Ennek következtében előreláthatóan 32 %-kal csökken a meglévő kapacitás, és Magyarország azt állítja, hogy a Paks II megépítése célirányos választ jelent a jövőbeli termelési kapacitásban beálló, előrejelzett hiányra.

(88) Magyarország azt is hangsúlyozza, hogy a 28 uniós tagállami átlagnál nagyobb mértékben függ az import gáztól. A Magyarországon felhasznált gáz 95 %-a importált, főként Oroszországból érkezik. Magyarország azt állítja, hogy ha energiaszerkezetében nem szerepelne az atomenergia, jelentősen növekedne az olajtól vagy gáztól való függése. Ez különösen a Paksi Atomerőmű jelenleg működő blokkjainak leállítását követően lenne érvényes, ahol a további villamosenergia-termelő blokkoknak kellene felhasználniuk ezeket az üzemanyagokat arra, hogy áthidalják az (50) preambulumbekezdésben ismertetett teljes nemzeti beépített kapacitásban a jövőben mutatkozó hiányt. Következésképpen Magyarország úgy véli, hogy az intézkedés hozzájárul az energiaszerkezetében található üzemanyagforrások diverzitásához és az ország energiaellátásának biztonságához.

(89) Magyarország azt állítja, hogy a projekt hozzájárul az Uniónak az üvegházhatást okozó gázok csökkentésére irányuló 2020-as célkitűzéseihez, mivel az atommaghasadás alacsony széntartalmú energiaforrásnak minősül. A magyar hatóságok azzal érvelnek, hogy az ország topográfiája és földrajzi elhelyezkedése nem teszi lehetővég a tengeri szélerőművek vagy vízerőművek létesítését. A fennmaradó megújuló villamosenergia-termelési lehetőségek közé tartozik a szárazföldi szélenergia, napenergia és a biomassza, e technológiák bevetése azonban nem elegendő a jövőbeli termelési kapacitásban várhatóan beálló, az (50) preambulumbekezdésben említett hiány fedezésére, ha nincs előirányozva a további villamosenergia-termelés atomenergiából történő fedezése. Következésképpen Magyarország azt állítja, hogy a projekt a dekarbonizációs célkitűzés elérésére törekszik.

(90) A magyar hatóságok szerint a projekt (a kivitelezés alatt és után) jelentős munkahelyteremtő hatással fog járni. Ez különösen a Paks II Atomerőmű földrajzi elhelyezkedése miatt lenne fontos, amely egy NUTS II. régióban található, ahol az egy főre jutó GDP az EU-átlag 45 %-ánál is kevesebb. Magyarország ezért úgy ítéli meg, hogy a projekt megvalósítása több ágazatban is a növekedés és a jelentős munkahelyteremtés célkitűzésének eléréséhez járul hozzá.

(91) Végezetül Magyarország azt állítja, hogy az új, nukleáris termelőkapacitásba történő beruházás közvetlenül alacsonyabb ipari és fogyasztói villamosenergia-árakhoz vezet, ami összhangban áll a szolgáltatások megfizethetőségére irányuló uniós célkitűzéssel. Magyarország azt is állítja, hogy szintén a megfizethetőségre vonatkozó érvet támasztja alá az a tény, hogy a Paks II az üzemeltetése során nem részesülhet támogatásban.

3.2.2. AZ INTÉZKEDÉS SZÜKSÉGESSÉGÉVEL KAPCSOLATOS ÁLLÁSPONT

(92) A Magyarországot érintő, egyre növekvő villamosenergia-termelési hiány ismeretében Magyarország kifejtette, hogy a villamosenergia-termelési kapacitásba történő jelentős összegű beruházás szükséges, és a beruházás összegének nagyobbnak kell lennie a jelenleg kivitelezés vagy fejlesztés alatt álló projekteknél.

(93) Ezen okokból Magyarország megbízta a Nera Economic Consultingot, hogy elemezze Magyarország és a szomszédos országok villamosenergia-piacát, valamint a Paks II projekt piacának meghatározását, amint az megkezdi működését („a NERA-tanulmány”). A tanulmány szerint a magyarországi piaci feltételek alapján a Paks II új, 5. és 6. blokkjának megépítése kereskedelmi szempontból előnyösebb lehet más energiatermelési beruházásoknál, mint például a nyílt ciklusú gázturbinák (OCGT) és a kombinált ciklusú gázturbinák (CCGT) által nyújtott hasonló kapacitás. Magyarország megállapítja, hogy nincs olyan lehetséges alternatíva, amely megfelelne a szakpolitikai célkitűzéseknek.

3.2.3. AZ INTÉZKEDÉS ARÁNYOSSÁGÁVAL KAPCSOLATOS ÁLLÁSPONT

(94) Magyarország megismétli, hogy a Paks II. atomerőműben történő beruházásból teljes megtérülésre számít, tőkefelértékelődésből és osztalékokból egyaránt.

(95) Magyarország továbbá 2016. július 28-i beadványában – bár továbbra is fenntartja, hogy a projekt nem jár állami támogatással, és összhangban áll a piacgazdasági befektető elvével – további tájékoztatást nyújtott az eljárás megindításáról szóló határozat 3.3.6. szakaszában az arányossággal kapcsolatban megfogalmazott aggályokra, arra az esetre, ha a Bizottság megállapítaná, hogy a bejelentett projekt állami támogatást tartalmaz.

(96) Magyarország a beadványában azt állítja, hogy a Paks II az erőmű 5. és 6. blokkjának tevékenységéből származó nyereséget kizárólag az alábbi célokra használja fel: a) A Paks II projekt, amelynek meghatározása: két új, VVER típusú atomerőművi blokk fejlesztése, megépítése, üzembe helyezése, üzemeltetése és karbantartása, felújítása, hulladékgazdálkodása és üzemen kívül helyezése (5. és 6. reaktor, Paks, Magyarország). A nyereség nem használható fel olyan tevékenységekkel kapcsolatos beruházások finanszírozására, amelyek nem tartoznak az előbbiekben meghatározott projekt alkalmazási körébe. b) A nyereség magyar állam részére történő kifizetése (például osztalék útján).

(97) Magyarország azt is megerősítette, hogy a Paks II tartózkodik attól, hogy a Paks II saját kapacitásának vagy élettartamának bővítésébe, valamint további villamosenergia-termelési kapacitás beépítésébe ruházzon be, kivéve a Paks II 5. és 6. reaktorának kapacitását. Ilyen jellegű új beruházás esetén Magyarország bejelenti azt a Bizottságnak külön állami támogatási jóváhagyás céljából.

3.2.4. AZ INTÉZKEDÉS BELSŐ PIACRA GYAKOROLT HATÁSÁVAL KAPCSOLATOS ÁLLÁSPONT

(98) A magyar hatóságok előterjesztették, hogy még ha elő is fordul versenytorzító hatás, az arra az időszakra korlátozódik, amelynek során átfedésbe kerül a Paksi Atomerőmű meglévő reaktorainak fokozatos leállítása és a Paks II két új reaktorának üzembe helyezése. Magyarország észszerűtlennek tartja azt a feltételezést, hogy a Paksi Atomerőmű élettartama meghaladhatja az 50 évet, ezért az átfedés időtartama igen rövid lenne.

(99) Magyarország véleménye szerint továbbá az átfedési időszak szükséges és észszerű, figyelembe véve annak fontosságát, hogy a Paks II már üzemképes legyen akkor, amikor a Paksi Atomerőmű kibővített élettartamának végéhez közelít, a Paks II fejlesztése és üzembe helyezése ráadásul késedelmet szenvedhet az új atomerőmű üzembe helyezésével járó műszaki összetettség, valamint a felek hibáján kívüli külső tényezők (pl. jogszabályok, biztonsági előírások, szabályozási környezet változása) miatt. Magyarország azt is állította, hogy a Paks II tervezett építési idejéhez képest egyes, III. és III+. generációs VVER-technológiával felszerelt blokkok késedelmet szenvedtek vagy várhatóan késedelmet fognak szenvedni; lásd az alábbi 3. táblázatot. 3. táblázat VVER III. és III+ generációs blokkok felhalmozott építési késedelme Üzem (ország) Késedelmek (év) Státus Kudankulam – 1 (India) +5,8 befejezve Kudankulam – 2 (India) +7,0 folyamatban Novovoronyezs II.-1 (Oroszország) +1,5 befejezve Novovoronyezs II.-2 (Oroszország) +2,5 folyamatban Leningrád II.-1 (Oroszország) +2,0 folyamatban Leningrád II.-2 (Oroszország) +2,5 folyamatban Forrás: Magyar hatóságok

(100) Magyarország azt is kiemeli, hogy a Paksi Atomerőműnek és a Paks II két új reaktorának más-más entitás a tulajdonosa és üzemeltetője, és hogy az MVM Csoport semmilyen kapcsolatban nem áll a Paks II projekttel vagy a Paks II-vel. Magyarország azt állítja továbbá, hogy még ha készülnének is a Paks II és az MVM Csoport közötti összefonódásra, arra összefonódás-ellenőrzési szabályok vonatkoznának.

(101) Magyarország szerint az, hogy mindkét társaság állami tulajdonban van, első látásra nem kérdőjelezi meg kereskedelmi függetlenségüket. Sőt, bizonyított a két társaság egymástól való függetlensége, mivel mindkét társaság önálló döntéshozatali jogkörrel rendelkezik.

(102) Magyarország az alábbiak alapján fenntartja, hogy az MVM Csoport és a Paks II önálló és független társaságok: a) A társaságokat eltérő kormányzati szervek irányítják (az MVM Csoportot a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt-n keresztül a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium, míg a Paks II-t a Miniszterelnökség irányítja); b) Az egyes társaságok irányító testületében nincs megosztott vagy közös vezetőség; c) Léteznek olyan garanciák, amelyek azt biztosítják, hogy az üzleti szempontból érzékeny és bizalmas információkat a társaságok egymással ne osszák meg; d) Az egyes társaságok külön-külön döntéshozatali jogkörrel rendelkeznek, amelyek egymástól elkülönültek.

(103) Magyarország kifogásolja a Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatban foglalt, az MVM Csoport magyar villamosenergia-piaci részesedésének kiszámítására vonatkozó megállapításait. Magyarország azt állítja, hogy a piaci részesedést nem a magyar piacon jelen lévő egyéb termelőkkel való összehasonlítás alapján vizsgálták, és hogy az MVM Csoport piaci részesedését kizárólag a hazai termelésű villamos energia szempontjából számították ki, az exportot nem vették figyelembe.

(104) A NERA-tanulmány alapján Magyarország azt állítja, hogy a verseny esetleges torzulását a magyar államnál nagyobb piaci kontextusban kell értelmezni. A NERA-tanulmány piaci értékelésében az alábbi inputokat veszi figyelembe: a) Meglévő termelési kapacitások és műszaki képességek (pl. hatékonyság, induló költségek); b) A termelési kapacitás vállalt bővítései (pl. épülő üzem és új megújuló energiaforrások); c) A meglévő blokkok vállalt üzemen kívül helyezése (pl. a nagy tüzelőberendezésekről szóló irányelv miatt); d) Rendszerösszekötő kapacitások; e) Generátor-üzemanyag, CO2, valamint változó működési és karbantartási költségek; f) Állandó működési és karbantartási költségek, amelyek valamely blokk leállása esetén megszűnnének; g) Az új piacra lépés költségei.

(105) Az arra vonatkozó érv, hogy a piacot miért kell Magyarországnál nagyobbnak tekinteni, azon a tényen alapul, hogy a szomszédos országokból importált villamos energia 2014-ben a magyar villamosenergia-fogyasztás 31,4 %-át tette ki. Magyarország azzal is érvel, hogy a szomszédos országokkal való fokozott összeköttetés tovább fog erősödni olyan új rendszerösszekötők eredményeként, amelyek 2016 és 2021 között kezdenek el üzemelni Szlovákia (2 × 400 kV és 1 × 400 kV) és Szlovénia (1 × 400 kV) között. 2017. január 16-i beadványában Magyarország részletesebb tájékoztatást nyújtott a határokon átnyúló vezetékekkel kapcsolatos jövőbeli projektekről, amely szerint 2029-ig Szlovákiával egy újabb, 2 × 400 kV-os rendszerösszekötő, 2030-ig pedig Romániával egy 1 × 400 kV-os rendszerösszekötő épül meg. Az import és export tekintetében várható teljes rendszerösszekötő kapacitás a 4. és az 5. táblázatban található. 4. táblázat Az ENTSO-E előrejelzései a magyarországi importtal kapcsolatos beépített rendszerösszekötő kapacitás tekintetében Austria Slovakia Romania Croatia Serbia Ukraine (*2) Slovenia (*3) Total 2015 600 800 1 000 1 200 1 000 450 0 5 050 2016 720 1 040 1 080 1 360 920 450 400 5 970 2017 840 1 280 1 160 1 520 840 450 800 6 890 2018 960 1 520 1 240 1 680 760 450 1 200 7 810 2019 1 080 1 760 1 320 1 840 680 450 1 600 8 730 2020 1 200 2 000 1 400 2 000 600 450 2 000 9 650 2021 1 200 2 000 1 400 2 000 600 450 2 000 9 650 … 2030 1 200 2 000 1 400 2 000 600 450 2 000 9 650 5. táblázat Az ENTSO-E előrejelzései a magyarországi exporttal kapcsolatos beépített rendszerösszekötő kapacitás tekintetében Austria Slovakia Romania Croatia Serbia Ukraine (*4) Slovenia (*5) Total 2015 600 800 1 000 1 200 1 000 450 0 5 050 2016 640 1 040 1 060 1 360 920 450 340 5 810 2017 680 1 280 1 120 1 520 840 450 680 6 570 2018 720 1 520 1 180 1 680 760 450 1 020 7 330 2019 760 1 760 1 240 1 840 680 450 1 360 8 090 2020 800 2 000 1 300 2 000 600 450 1 700 8 850 2021 800 2 000 1 300 2 000 600 450 1 700 8 850 … 2030 800 2 000 1 300 2 000 600 450 1 700 8 850

(106) A tanulmány azt is megállapította, hogy Szlovákiával, a Cseh Köztársasággal és Romániával sikeresen összekapcsolták az energiaellátási piacokat, továbbá hivatkozott az ENTSO-E 2015 októberében közzétett javaslataira, amely Magyarországot az egységes közép- és kelet-európai koordinált kapacitási régió részének tekinti több olyan országgal együtt, amellyel még nem kötött összekapcsolási megállapodást, mind például Ausztria, Németország és Lengyelország (39). Magyarország azt állítja, hogy más tagállamokhoz képest a magyar villamosenergia-piac az Európai Unión belül már most nagy mértékben integrált, ahol a rendszerösszekötő kapacitás a teljes beépített hazai kapacitás mintegy 75 százalékát teszi ki, azaz nagyjából 8-szorosa a 2020-ig és 5-szöröse a 2030-ig az uniós tagállamok által elérendő célnak. Magyarország szerint ez elegendő ok arra, hogy a verseny esetleges torzulásait tágabban értelmezzék.

(107) Ami az új technológiák telepítését illeti mind az alaphelyzeti forgatókönyvben és a Paks II hiánya esetén, a NERA-tanulmány szerint a CCGT-k és az OCGT-k jelenthetik a belépő technológiákat, mivel a tanulmány azt feltételezi, hogy az egyéb technológiák – mint például a megújuló energiák, szén és az atomenergia – be- és kilépése valószínűleg nem pusztán gazdasági alapon történik, a következő okokból: a) A megújuló üzemmel kapcsolatos jelenlegi és korábbi piacralépési döntések kiemelten a kormány támogatási programjaitól függnek, nem pedig a piaci áraktól. Ennek megfelelően az alapvető piaci tényezőket szimuláló modellek nem képesek meghatározni, hogy a megújuló üzem a gyakorlatban belépne-e a piacra vagy kilépne onnan. b) Az éghajlatváltozással kapcsolatos aggályok miatt a kibocsátáscsökkentés nélküli, új építésű szén- és lignitüzemek telepítése az EU-ban ma már igen vitatott kérdés, és több projektet támadtak meg hatósági vagy a bírósági eljárások keretében. Ezért nem egyértelmű, hogy az új építésű projektek az EU-ban milyen mértékben valósíthatók meg. c) Az EU-ban új építésű atomerőművek fejlesztése szintén olyan energiastratégia függvénye, amely az atomenergiát is magában foglalja, továbbá a tervezési és engedélyezési eljárás során jelentős kormányzati és szabályozási szerepvállalást igényel. Az atomerőművek esetében a tervezés és fejlesztés lényegesen komolyabb vállalkozás, mint a kombinált ciklusú gázturbinák (CCGT-k) és a nyílt ciklusú gázturbinák (OCGT-k) esetében, az eredmények pedig sokkal inkább függnek a nemzeti szakpolitikáktól és a szabályozói mérlegeléstől. Ezért feltételezhető, hogy nem épülnek új atomerőművek, kivéve azokat az országokat, amelyek már eleve atomenergia-barát politikákkal rendelkeznek, és csupán olyan aktív projektek esetében, amelyek vagy már kivitelezés alatt állnak, és/vagy létezik érvényes EPC-szerződés.

(108) A NERA-tanulmány azt mutatja, hogy az alaphelyzeti forgatókönyv esetében (a Paks II megépítése) az alábbi következtetéseket lehet levonni: a) A magyarországi villamosenergia-kereslet várhatóan jelentős mértékben nőni fog 2040-ig; b) Magyarországon jelenleg kínálati hiány tapasztalható, ezért jelentős mennyiségű villamosenergia-importra szorul. Ez a hiány 2015 és 2025 között tovább bővül; c) Bár a Paks II 2025-ben megkezdi működését, Magyarország a Paksi Atomerőmű jelenleg működő blokkjaival való átfedés időszakában még nettó importőr lesz, majd újra egyre nagyobb mértékben fog függeni a behozataltól; d) A megújuló források aránya Magyarországon az alaphelyzeti forgatókönyv első éveiben az ENTSO-E előrejelzései alapján nőni fog, és eléri a Magyarország által a Nemzeti Megújuló Energia Hasznosítási Cselekvési Tervben elfogadott, a villamosenergia-fogyasztás 10,9 %-ának megfelelő 2020-as célt. 7. ábra Előrejelzett termelés technológia szerinti lebontásban és nemzeti kereslet 2040-ig (alaphelyzeti forgatókönyv) Forrás: NERA-tanulmány

(109) A fenti (93) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően a NERA tanulmány megismétli, hogy a Paks II megépítésének hiányában az egyéb villamosenergia-termelési beruházásokkal szemben Magyarország piaci körülményei alapján kereskedelmi szempontból előnyösebb hasonló kapacitást az OCGT-k és a CCGT-k biztosítanák. A NERA tanulmány szerint ha Magyarországon a Paks II üzem kapacitását új gázalapú kapacitás váltja fel, a modellezési időszak során a gázalapú összehasonlító forgatókönyv szerint Magyarország még ekkor is nagymértékben függ a villamosenergia-importtól (lásd a 8. ábrát). 8. ábra Előrejelzett termelés technológia szerinti lebontásban és nemzeti kereslet 2040-ig (összehasonlító forgatókönyv) Forrás: NERA-tanulmány

(110) Magyarország továbbá azt állítja, hogy a szomszédos országok és Magyarország piaci árai közötti erős konvergencia miatt a versenytársak valószínűleg azzal tudják fedezni kockázataikat, hogy a szomszédos piacokon folytatnak villamosenergia-kereskedést, és így nem kell közvetlenül kereskedniük magyarországi villamos energiával. Magyarország azt állítja a NERA tanulmány modellezése alapján, hogy az alapterhelési villamos energia ára a regionális piacon az összehasonlító forgatókönyvben is változatlan lenne (lásd a 9. ábrát). 9. ábra A magyar alapterhelési árak közötti különbség az alaphelyzeti és az összehasonlító forgatókönyvben Forrás: NERA-tanulmány

(111) Magyarország hangsúlyozza, hogy a Paks II lehetséges hatásait tágabb piaci összefüggésben vizsgálta. Magyarország a NERA tanulmány alapján úgy érvel, hogy mivel Szlovákia a legkisebb olyan szomszédos piac, amellyel Magyarország piaca jelenleg össze van kapcsolva, a Paks II lehetséges hatásait leginkább ott lehetne érezni. Magyarország szerint a Paks II piaci jelenléte ezen az összekapcsolt piacon 2040-ig mintegy 20 %-os szinten maradna.

(112) A NERA tanulmány egy lehetséges tágabb összekapcsolt piacot (Magyarország + Szlovákia + Románia) is figyelembe vesz, azzal érvelve, hogy ezek azokat a közvetlen szomszédos piacok, amelyekkel Magyarország piaca jelenleg össze van kapcsolva. Ennek alapján Magyarország azt állítja, hogy Magyarország + Szlovákia + Románia összekapcsolt piacán még az MVM Csoport és a Paks II együttes (10 és 20 % közötti) piaci részesedése is jóval azon küszöb alatt maradna, amely az erőfölény lehetőségét jelentheti (lásd a 10. ábrát). 10. ábra Az MVM Csoport és a Paks II együttes piaci részesedése termelés szerint (MWh) a Magyarország + Szlovákia + Románia piacon Forrás: NERA-tanulmány

(113) Magyarország továbbá azt is kiemeli, hogy az ármeghatározó technológiák nyáron és télen egyaránt a lignit- és széntüzelésű erőművek lennének, amelyek határköltségei a Paks II-nél magasabbak, ami azt jelenti, hogy a Paks II várhatóan még a Paksi Atomerőmű és a Paks II közötti átfedés időszakában is árkövető lenne, nem pedig ármeghatározó, amikor annak valószínűsége, hogy az atomenergia legyen az ármeghatározó technológia, minden esetben 5 % alatt marad (lásd a 11. ábrát). 11. ábra Ármeghatározó üzemanyag a magyar villamosenergia-piacon Forrás: NERA-tanulmány

(114) Magyarország az Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozat (144) preambulumbekezdésében foglalt megállapításaival szemben azt is állítja, hogy a Paks II atomerőmű a villamosenergia-ellátási ajánlatok számának korlátozásával semmiféle nagykereskedelmi piaci likviditási kockázatot nem fog okozni. Magyarország azt állítja, hogy különálló villamosenergia-termelő egységként az új erőmű fokozza a villamosenergia-termelési kínálat likviditását és sokféleségét. Magyarország azt is megjegyzi, hogy a Paks II jelenleg nem rendelkezik olyan ügyfélbázissal, amelynek piaci kereskedésen kívül, közvetlenül értékesíthetne villamos energiát.

(115) Magyarország a verseny esetleges torzulásával kapcsolatban az Egyesült Királyság által a Hinkley Point C-ügyben (40) benyújtott érvekre támaszkodik, és azt állítja, hogy ezek az érvek a Paks II-re is vonatkoznak. A szóban forgó érvek az alábbiak: a) Az intézkedés fenntartja a kedvezményezett kitettségét a piaci erőknek, és ösztönzi azt, hogy versenyezzen a nagykereskedelmi villamosenergia-piacon. Magyarország fenntartja ezt az érvet, és hozzáteszi, hogy különbözeti szerződések (Contract for Differences, CfD) formájában nem kínál működési támogatást; b) Az intézkedésnek nem lenne jelentős hatása az határkeresztező áramlásokra és a szomszédos országokkal közös rendszerösszekötőkbe való befektetés ösztönzésére. Magyarország megismétli, hogy a magyar villamosenergia-piac már eleve kellően összekapcsolt piac, és jelenleg négy rendszerösszekötő projekt áll fejlesztés alatt; c) Az intézkedés nem lenne hatással a Magyarország és az Egyesült Királysággal jelenleg rendszerösszekötőkön keresztül összekapcsolt szomszédos piacok közötti árkülönbségekre.

(116) Magyarország továbbá 2016. július 28-i beadványában kiegészítő tájékoztatást nyújtott a Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozat 3.3.7. szakaszában felvetett, az intézkedés belső piacra gyakorolt esetleges versenytorzító hatásának átfogó mérlegelésére vonatkozó aggályaival kapcsolatban, arra az esetre, ha a Bizottság azt állapítaná meg, hogy az intézkedés állami támogatást foglal magában.

(117) E beadványában Magyarország azt állítja, hogy a Paks II, annak jogutódai és leányvállalatai jogi és szerkezeti szempontból egyaránt teljes mértékben elkülönülnek egymástól, az összefonódásokról szóló bizottsági közlemény (41) 52. és 53. pontja értelmében önálló döntéshozatali hatáskörrel rendelkeznek, továbbá fenntartásuk, irányításuk és működésük az MVM Csoporttól és annak vállalkozásaitól, jogutódjaitól és leányvállalataitól, valamint villamos energia termelése, nagy- és kiskereskedelme terén aktív egyéb állami irányítású vállalatoktól függetlenül és elkülönülten történik.

(118) Ezenkívül a Paks II-ből származó villamos energia értékesítését illetően Magyarország ugyanebben a beadványában rámutat, hogy a Paks II villamosenergia-kereskedési stratégiája a szokásos piaci áron alapuló nyereség-optimalizáló stratégia, amelyet átlátható kereskedési platformon vagy tőzsdén tett ajánlatok révén kötött kereskedelmi értékesítési megállapodásokon keresztül valósítanak meg. Magyarország azt is állítja, hogy a Paks II által termelt villamos energia (a Paks II saját fogyasztásának kivételével) kereskedési stratégiáját az alábbiak alapján kell kidolgozni: a) 1. szint: A Paks II az általa megtermelt összes villamos energia legalább 30 %-át a Magyar Szervezett Villamosenergia-piac Zrt. (HUPX) másnapi, napon belüli és határidős piacain értékesíti. Egyéb hasonló villamosenergia-tőzsdéket is igénybe lehet venni, de ehhez a Bizottság szolgálatainak beleegyezésére vagy hozzájárulására van szükség, amelyet a magyar hatóságok által megküldött kérelemtől számított két héten belül kell engedélyezniük vagy elutasítaniuk. b) 2. szint: A Paks II által megtermelt összes villamos energia fennmaradó részét a Paks II objektív, átlátható és megkülönböztetéstől mentes feltételek mellett, aukciók útján értékesíti. Ezen aukciók feltételeit a magyar energiaipari szabályozó határozza meg, az MVM Partnerre vonatkozóan az aukcióra meghatározott követelményekhez hasonlóan [(a magyarországi szabályozó 741/2011. sz. határozata)]. Magyarország megerősíti, hogy a magyar energetikai szabályozó hatóság felügyeli ezen aukciók lefolytatását. Magyarország azt is megerősítette, hogy a 2. szinthez kapcsolódó aukciós platformot a Paks II fogja üzemeltetni, és biztosítani kell azt is, hogy az ajánlatok minden engedéllyel rendelkező vagy bejegyzett kereskedők számára ugyanolyan piaci feltételek mellett álljon rendelkezésre. Magyarország vállalja, hogy az ajánlattételi rendszer ellenőrizhető és átlátható legyen, és hogy semmilyen módon ne korlátozzák a megvásárolt villamos energia végső felhasználását.

3.3. A MAGYARORSZÁG ÁLTAL AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZATRA ADOTT VÁLASZUL BENYÚJTOTT TOVÁBBI ÉSZREVÉTELEK

(119) Magyarország szerint amennyiben a projekt az Euratom-Szerződés (pl. a 41. cikk és a II. melléklet, az 52–66. cikk és a 103. cikk) hatálya alá tartozik, Magyarország kormánya úgy gondolja, hogy az EUMSZ-ben és különösen az EUMSZ 107. és 108. cikkében található, állami támogatásokra vonatkozó szabályok a szóban forgó projektre nem alkalmazandók. Magyarország azt állítja, hogy az Euratom-Szerződés az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel összevetve lex specialis. Ezért amennyiben a hatásköröknek az Euratom-Szerződés szerinti gyakorlását az EUMSZ-ből eredő hatáskörök gyakorlása megakadályozná, az Euratom-Szerződés rendelkezései érvényesülnek. Ezen állítás alátámasztására Magyarország a Kernkraftwerke Lippe-Ems GmbH-ügyben hozott bizottsági határozatra (42) támaszkodik.

(120) Magyarország megjegyzi, hogy bár az Euratom-Szerződés az állami támogatásokkal kapcsolatban nem fogalmaz meg konkrét szabályokat, az Euratom-Szerződés 6. cikkének d) pontja és 70. cikke azt jelzi, hogy az állami támogatások esetében nincs érvényben általános tilalom, és hogy bizonyos esetekben ösztönzik a tagállami támogatásokat.

(121) Magyarország hangsúlyozza, hogy az atomenergia-iparban a projekt finanszírozása az Euratom-Szerződés 43. cikke értelmében bejelentésköteles. Magyarország továbbá azzal érvel, hogy a Bizottság 1209/2000/EK rendelete (43) szerint a finanszírozási módszerekre vonatkozó adatokat az adott tagállamnak minden egyes új projektnél meg kell adnia. Magyarország azt állítja, hogy az Euratom-Szerződés 41. és 43. cikke értelmében minden szükséges információt megadott, és mivel az üzemanyag-ellátásról szóló megállapodást (44) 2015 áprilisában az Euratom Ellátási Ügynökség jóváhagyta, Magyarország szerint a Bizottság így már nem állíthatja azt, hogy a projekt finanszírozása jogellenes.

(122) Magyarország az Euratom-Szerződést az ESZAK-Szerződéshez hasonlítja, mivel mindkettő ágazati jellegű, és azzal érvel, hogy az ESZAK-Szerződés messzeható tilalmat tartalmaz az állami támogatásokkal kapcsolatban, amelyet a gyakorlatban az ESZAK-Szerződés 67. és 95. cikke révén hangoltak össze az EUMSZ 107. cikkével. Magyarország azt állítja, hogy az EUMSZ állami támogatásokkal kapcsolatos szabályainak alkalmazásával a Bizottság félreértelmezné az állami támogatásokra vonatkozó konkrét rendelkezéseket nem tartalmazó Euratom-Szerződés megszövegezőinek szabályozási célját.

(123) Magyarország továbbá azt is megjegyzi, hogy a Bizottság az Unióban egy atomerőmű megépítésébe történő sajáttőke-befektetés esetében még Flamanville vagy Hanhikivi esetében sem végzett állami támogatásra vonatkozó vizsgálatot. Magyarország szerint a Hinkley Point C-n történt beruházás csak azért tartozott az állami támogatások ellenőrzésének hatálya alá, mert a többi európai beruházástól eltérő, sajátos pénzügyi jellemzőkkel bírt (mint például az állami hitelgarancia és a különbözeti szerződés).

4. AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

4.1. A TÁMOGATÁS MEGLÉTÉRE VONATKOZÓ ÉSZREVÉTELEK

(124) A Bizottsághoz az alábbi harmadik felektől beérkezett észrevételek az intézkedések meglétére vonatkozó számszerű információkat és elemzést tartalmaztak: — Jávor Benedek, az Európai Parlament magyar képviselőjének beadványa („A Jávor-beadvány”), — A Greenpeace beadványa („A GP beadványa”), amely tartalmazza gazdasági tanácsadói, a Candole Partners által készített tanulmányt („Candole-tanulmány”) (45), — Az EnergiaKlub beadványa („EK-beadvány”), amely tartalmaz egy, Felsmann Balázs által készített tanulmányt („Felsmann-tanulmány”) (46).

Jávor Benedek beadványa

(125) Jávor Benedek beadványa a tulajdonosi költségekre összpontosít, amelyek az EPC-szerződésben (lásd e határozat 2.5.2. szakaszát) nem szereplő költségek, és állítása szerint előfordulhat, hogy e költségeket erősen alábecsülték. A beadvány különösen az alábbi állításokat tartalmazza: a) Mivel a Paks II EPC-szerződése a „Leningradszkaja terv (47)” alapján készült, indokolt azt hinni, hogy a biztonsági rendszerbe történő további beruházásokra lesz szükség, amely legalább 1 milliárd EUR-ba kerülne. b) A közvetlen hideg vizes hűtőrendszer nem elegendő ahhoz, hogy forró nyári napokon a Paksi Atomerőmű és a Paks II párhuzamos működése esetén lehűtse a vizet. Ez pedig extra terhet róna a környezetre, és egy hatékonyabb hűtőtorony-alapú hűtőrendszerbe történő beruházást igényelne, ami körülbelül 40 %-kal drágább, mint a közvetlen hűtőrendszer. c) A Központi Nukleáris Pénzügyi Alapban letétbe helyezendő összeg valószínűleg nem lesz elegendő a radioaktív hulladék tárolására és az üzemen kívül helyezésre. Főként az átmeneti tárolás, a nukleáris hulladék végleges tárolása és az erőmű üzemen kívül helyezése legalább 150 millió EUR-ba, 1,54 milliárd EUR-ba, illetve 1,734 milliárd EUR-ba kerülne. d) Az új atomerőművi blokkok integrációjához szükséges hálózatmodernizálás – beleértve a 400 kV-os vezetékrendszerbe és a 120 kV-os kiegészítő nagyfeszültségű vezetékbe történő beruházásokat – akár 1,6 milliárd EUR-ba kerülhet. e) A jelenlegi hálózati szabályokhoz való igazodáshoz szükséges beruházások – szivattyús-tározós erőmű és a biztonsági tartalékot biztosító, a törvény értelmében legalább a legnagyobb nemzeti villamosenergia-termelő blokkal egyenértékű kiegészítő villamosenergia-termelő blokkok formájában – 1,2 milliárd EUR-ba kerülnének. f) Ha a rendszer egyensúlyának érdekében csökkenteni kell a két szomszédos atomerőmű egyikének működését, az abból adódó veszteség összességében 1,2 milliárd EUR körüli pénzügyi veszteséggel járna. g) Az EPC-szerződésben nem szereplő adók és illetékek összesen további 1,8 milliárd EUR-t tehetnek ki.

(126) A beadvány szerint a (125) preambulumbekezdésben felsorolt költségtételeket hozzá kell adni a projekt költségeihez, ami viszont jelentős mértékben csökkenti a projekt belső megtérülési rátáját. A beadvány arra is rámutat, hogy a késedelmek és az üzem lerövidült élettartama tovább csökkentheti a projekt belső megtérülési rátáját.

A Candole-tanulmány

(127) A Candole-tanulmány a gazdasági tanulmányban foglalt feltételezésekkel és információkkal dolgozik, és ezek alapján vizsgálja a Paks II projekt életképességét. A tanulmány azt állítja, hogy a gazdasági tanulmányban foglalt ár-előrejelzések túlzottan optimisták, és hogy realistább ár-előrejelzésekkel a projekt még akkor is veszteséges lenne, ha a gazdasági tanulmány működési feltételezéseit elfogadják.

(128) Ennek a pontnak a szemléltetésére a Candole-tanulmány saját hosszú távú villamosenergiaár-előrejelzéseket készített. A hosszú távú villamosenergia-árak előrejelzését a Nemzetközi Energiaügynökség 2015-ös, „A világ energetikai kilátásai” (IEA WEO 2015) című kiadványában foglalt, a szén, az olaj és a földgáz árainak előrejelzései alapján készítette el, és különböző generátor-típusokra is kiszámította a termelés határköltségét (48). Ezen kívül külön előrejelzéseket is készített az IEA WEO 2015-ös kiadványban vizsgált különböző forgatókönyvekre: i. „Új politikák forgatókönyve”: az energiapiacokat érintő, a legkésőbb az IEA WEO 2015-ös kiadvány nyomdába kerülése előtti néhány hónapban elfogadott szakpolitikák és végrehajtási intézkedések, továbbá a vonatkozó megfogalmazott szakpolitikai szándékok, ii. „Jelenlegi politikák forgatókönyve”: a legkésőbb a Candole-tanulmány nyomdába kerülése előtti néhány hónapban törvénybe foglalt szakpolitikák, valamint iii. „Az alacsony olajárak forgatókönyve”, amely (az alacsonyabb olajárakból eredő) tartósan alacsonyabb áraknak az energiarendszerre gyakorolt hatásait vizsgálja (49). Az alábbi grafikon szemlélteti a mindhárom forgatókönyvre vonatkozóan származtatott hosszú távú villamosenergiaár-előrejelzéseket. 12. ábra A villamosenergia-árak hosszú távú előrejelzéseit mutató görbék (EUR/MWh) Forrás: Candole Partners

(129) Az ábra azt mutatja, hogy a „Jelenlegi politikák forgatókönyve” némileg magasabb jövőbeni árakat állapít meg a villamos energiára vonatkozóan, míg „Az alacsony olajárak forgatókönyve” lényegesen alacsonyabb jövőbeli villamosenergia-árakat tartalmaz, mint a központi „Új politikák forgatókönyve”, amelyet Magyarország is használt a beadványaiban.

(130) A 12 található előrejelzések mellett a Candole-tanulmány az IEA WEO 2015-ös kiadványban szereplő „Alacsony olajárak forgatókönyvén” alapuló hosszú távú villamosenergiaár-előrejelzéseket összeveti a német és a magyar villamosenergia-tőzsdén (2016 februárjától) jegyzett határidős szerződésekkel. Ezek a görbék az alábbi 13 szerepelnek. 13. ábra A villamosenergia-árak hosszú távú előrejelzéseit mutató görbék (EUR/MWh) Forrás: Candole Partners

(131) Az ábra rámutat arra, hogy 2022-ig – amikor a német-osztrák szerződések megkötésére sor kerülhet – a német határidős szerződések árai az IEA WEO 2015 „Alacsony olajárak forgatókönyvének” ár-előrejelzései alatt maradnak. Ugyanez igaz a magyar tőzsde határidős szerződéseire, amelyekkel 2019-ig lehet kereskedni (50).

(132) Ezen megfontolások alapján a Candole-tanulmány azt állítja, hogy a gazdasági tanulmányban foglalt hosszú távú villamosenergiaár-előrejelzések alapján a Paks II még akkor is veszteséges lenne, ha elfogadnák a gazdasági tanulmány működési feltételezéseit (51).

Az EK-beadvány

(133) Az EK-beadvány az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozat lehetséges hiányosságait, valamint a magyar gazdasági tanulmány problémás pontjait vizsgálja. A beadvány a projektet érintő esetleges kockázatokra is rámutat. A Felsmann-tanulmányt is tartalmazza, amely a Paks II projekt életképességének számszerű elemzése. A tanulmány a Paks II projekt nettó jelenértékét a jelenlegi Paksi Atomerőmű működési költségeinek segítségével számítja ki, és azt állapítja meg, hogy a figyelembe vett forgatókönyvek többségénél a projekt veszteséges lenne.

(134) Az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban az EK-beadvány rámutat arra, hogy egyes költségelemek kimaradtak az eljárás megindításáról szóló határozatban ismertetett értékelésből, vagy azokat nem teljességükben vették figyelembe. Azt állítja például, hogy nem világos, hogy az EPC-szerződésben foglalt összeg milyen mértékben tartalmazta a nukleáris biztonság rendkívüli költségeit, a Paks II két új reaktorának a rendszerbe történő integrálásához szükséges hálózatfejlesztés vagy a megfelelő hűtőrendszer költségeit. A beadvány azzal kapcsolatban is fogalmaz meg kétségeket, hogy az előzetes tanulmányok, engedélyek, kommunikáció költségeit pontosan tüntették-e fel.

(135) A beadvány azt is megfogalmazza, hogy a hulladék és az üzemen kívül helyezés 2,1-2,7 EUR/MWh költségeit vélhetően alábecsülték, mivel ez az összeg a jelenlegi Paksi Atomerőmű esetében 4,5 EUR/MWh. Hangsúlyozza továbbá, hogy a projekt a jövőben milyen negatív hatással lesz a központi kormányzati költségvetésekre, amely állítása szerint ütközik az Unió statisztikai elszámolási rendszerre és adósságnövelésre vonatkozó szabályával (52). A beadvány végül rámutat a korrupció kockázatára, amely elsősorban a projekt méretéből, valamint a szolgáltató és tulajdonos információs előnyéből fakad (53).

(136) A Magyarország által készített gazdasági tanulmánnyal kapcsolatban a beadvány megkérdőjelezi a számítások során alkalmazott magas (92 %-os) kihasználtságot – különösen a Paksi Atomerőmű és a Paks II párhuzamos üzemeltetése során –, alacsony keresletű időszakok során, valamint a tanulmányban alkalmazott ár-előrejelzések érvényességét.

(137) A projekttel kapcsolatos különböző kockázatokkal kapcsolatban az EK-beadvány hangsúlyozza a projekt késedelmeinek és a költségtúllépéseknek a lehetséges hatásait, valamint a projekt élettartama során szükségessé váló további állami támogatásokat.

(138) A Paks II projekt életképességével kapcsolatos aggályainak alátámasztására az EK-beadvány a Felsmann-tanulmányra hivatkozik. A tanulmány a Paks II projekt nettó jelenértékét a jelenlegi Paksi Atomerőmű működési költségei alapján (amelyek az üzem középtávú nagyjavítását is magukban foglalják), valamint a kihasználtsági rátára vonatkozó alternatív számadatok (azaz 75 %, 85 % és 92 %) alapján, nyilvánosan hozzáférhető nemzetközi forrásokon alapuló villamosenergiaár-előrejelzésekkel (pl. az amerikai Energy Information Administration és az Egyesült Királyság-beli National Grid) számítja ki. A tanulmány megállapítja, hogy a vizsgált esetek többségében a projekt veszteséges lenne, ami valószínűsíti az állami támogatás meglétét.

Ausztria kormánya

(139) Ausztria előadja, hogy „a szennyező fizet” elv alapján vállalandó összes kapcsolódó költség következtében az atomerőművek építése és üzemeltetése veszteséges. Ausztria szerint Magyarországnak a Paks II-vel kapcsolatos beruházásai esetében nem teljesül a piacgazdasági befektető elve. Ausztria azt állítja, hogy nincs bizonyíték arra, hogy a Magyarország által a Bizottsághoz benyújtott gazdasági tanulmányokat kellő gondossággal készítették el, vagy hogy a számításoknál „a szennyező fizet” elvének megfelelően az összes lehetséges költséget figyelembe vették.

(140) Ausztria azt is állítja, hogy az állami támogatás meglétének egyéb feltételei is teljesülnek.

A támogatás meglétére vonatkozó egyéb beadványok

(141) A Paks II azzal érvelt, hogy az eljárás megindításáról szóló határozat helytelenül egyetlen ár-előrejelzési görbét alkalmazott, különösen a projekt hosszú élettartamát figyelembe véve. Észrevételeiben azt is megjegyezte, hogy a Bizottság helytelenül alkalmazta a jelenlegi Paksi Atomerőmű működési és fenntartási költségeit a III+ generációs 5. és 6. blokk működési és fenntartási költségeinek igazolására. A Paks II hangsúlyozza továbbá, hogy bár az eredeti beruházási döntés az EPC-szerződés aláírásakor született, és hogy e kötelezettségvállalás csak a fejlesztési szakasz kiadásaira vonatkozott, mivel a Paks II-nek a kivitelezési szakasz kiadásaira vonatkozó végleges kötelezettségvállalására egy adott jövőbeli időpontban fog sor kerülni. A Paks II azt állítja, hogy e jövőbeli időpontig – ha külső piaci változások következtében módosul a projekt gazdaságossága – a társaság dönthet úgy, hogy nem valósítja meg a projektet, bár ennek valószínűsége igen kicsi. A Paks II a Rothschild & Co által a magyar kormány részére készített jelentésre („a Rothschild-tanulmány”) (54) is hivatkozik, amely megállapította, hogy a belső megtérülési ráta akár a 12 %-ot is elérheti, ami jelentősen magasabb a Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban hivatkozott 6,7–9 %-os tartománynál. Végezetül a Paks II megjegyzi, hogy a Bizottság által számított WACC és IRR-tartományok átfedésben vannak egymással, tehát a projekt várhatóan megfelelő megtérülést biztosít.

(142) Az Enersense Group azt állítja, hogy a Bizottság által alkalmazott WACC-képlet nem pontos, mivel a Bizottság annak meghatározásához túlzottan konzervatív tényezőket vett figyelembe. Véleménye szerint a MEIP-értékelés WACC-eleméhez alkalmazandó megfelelő idegentőke-költség adózás előtt 4,5 % vagy adózás után 3,6 %, idővel kisebb tervezett kiigazításokkal. Az Enersense azt állítja, hogy mivel az orosz kivitelező biztosítja a szerződéses ár finanszírozásának mintegy 80 %-át, a beruházás megtérülését 80 %-os tőkeáttétel alapján kellene meghatározni, ami – más atomerőművekkel összhangban – tükrözi a beruházás finanszírozási forrásait. Az Enersense Group szerint 11 %-os sajáttőke-költség és 3,6 %-os adózás utáni idegentőke-költség feltételezése és a tőkeáttétel alapján 80 %-os csökkentés alkalmazása esetén a WACC eredménye 5,1 %. Továbbá azzal érvel, hogy ez 6,2 %-ra emelkedne, ha 65 %-os tőkeáttételen alapuló csökkentést alkalmaznának. Következtetésként megjegyzi, hogy a beruházás megtérülése piaci alapú idegentőke-költség és tőkeáttételi tényező kiválasztása esetén jelentősen javulhat.

(143) Az érdekelt felek további érveket is előterjesztettek, amelyek szerint a WACC jelentősen csökkenni fog, amint az üzem csatlakozik a hálózathoz, miközben nő a vállalat értéke. Ezért az üzem részeit vagy egészét a jelenleg működő atomerőművekhez hasonló áron lehetne értékesíteni. Megfogalmazódott az az érv, hogy a Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatban ismertetett számításai nem tükrözik ezt a beruházási rugalmasságot.

(144) A Bizottság annak fontosságával kapcsolatban is kapott érveket, hogy a meglévő villamosenergia-termelő kapacitási portfólió jelentős változásainak összefüggésében teljeskörűen értékelje és vegye figyelembe az atomenergiának a nemzeti energiaszerkezetből való kizárásával járó alternatív költségeket. Ezen észrevételek szerint a „beruházás megtérülésével” vagy a „diszkontált cash-flow-val” kapcsolatos modellek mellett azt is figyelembe kell venni, hogy a Paks II projekt egy meglévő ágazatban megvalósuló jelentős beruházás, amely valódi értéket képvisel, nem csupán egy portfólióberuházási lehetőség vagy rövid távú spekuláció. Az érvelés szerint ezeket a jellemzőket a Bizottságnak a projekt életképességével kapcsolatos számításaiban is meg kell jeleníteni.

(145) Több észrevétel hivatkozik a Rothschild-tanulmányban megfogalmazott következtetésre, amely szerint a projekt csak piaci alapon lehet életképes, még ha ezt igen pesszimista feltételezések alapján támasztják is alá. Egyesek azt is állítják, hogy a jövőbeli villamosenergia-árakra vonatkozó legfontosabb feltételezések meglehetősen visszafogottak, és hogy az árak 2025 után várhatóan emelkedni fognak. Ennek alapján a Paks II nem részesülne előnyben.

(146) Egyes észrevételek szerint az a tény, hogy a projekt kivitelezése kulcsrakész alapon, EPC-szerződés útján zajlik, bármely piacgazdasági befektető számára vonzóvá tenné azt, ezért Magyarország szintén piaci alapú feltételek mellett fog beruházni.

4.2. AZ INTÉZKEDÉSNEK A BELSŐ PIACCAL VALÓ ESETLEGES ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGÉVEL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEK

4.2.1. A KÖZÖS ÉRDEKET SZOLGÁLÓ CÉLKITŰZÉSSEL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEK

(147) Ausztria, az IG Windkraft, az Oekostorm AG és más harmadik felek azt állítják, hogy új atomerőművek kivitelezése és üzemeltetése az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdésében foglalt elvek alapján nem összeegyeztethető a belső piaccal. Az atomenergia nem a villamosenergia-termelést szolgáló új, innovatív vagy fenntartható technológia, amely hozzájárulna az Unió azon céljának eléréséhez, hogy növeljék a megújuló technológiákkal megtermelt villamos energia arányát. Ezért a projektnek a piaci érettség eléréséig nem kellene ideiglenes támogatásban részesülnie.

(148) Ausztria azt állítja, hogy az Euratom-Szerződés 2. cikkének c) pontja és 40. cikke nem teszi lehetővé, hogy az új nukleáris beruházások támogatása közös érdeket szolgáló célkitűzésnek minősüljön, mivel az EUMSZ 107. cikkének (3) értelmében vett közös érdek az Euratom-Szerződésben nem értelmezhető. E célkitűzés ráadásul ütközne az Unió EUMSZ szerinti egyéb célkitűzéseivel, mint például a 191. cikk szerinti elővigyázatosság elve, valamint a Horizont 2020 program szerinti fenntarthatósági elv (55).

(149) A projekt több beadvány szerint is hozzájárul a nukleáris létesítmények telepítésének európai szintű célkitűzéséhez, valamint a nukleáris kutatáshoz, amely célkitűzéseket az Euratom-Szerződés szintén elismer.

(150) Több észrevétel azzal érvel, hogy a Bizottságnak a beruházást indokolttá tevő közös uniós célkitűzésként kellene elismernie, hogy a nukleáris energia tiszta, alacsony széntartalmú energiaforrás.

(151) Egyes észrevételek az EUMSZ 194. cikkének (2) bekezdésére hivatkoznak, amely lehetővé teszi a tagállamok számára energiatermelési szerkezetük meghatározását. Az észrevételek rámutatnak, hogy Magyarország tervezett energiatermelési szerkezete a Nemzeti Energiastratégia része, és az atomenergia-szén-zöld energia útvonalat követi. Ennek alapján a beruházás indokolható.

(152) A Bizottság olyan észrevételeket is kapott, amelyek rámutattak, hogy a nukleáris energia rendkívül hosszú távú, biztonságos és megbízható energiaforrást jelent az Unió energiatermelési szerkezetében. Ezen észrevételek szerint a nukleáris forrásokból termelt villamos energia – jellemzően nagy, 85–90 % közötti kapacitási szinten – jelentős mértékben hozzájárulhat az ellátás hosszú távú biztonságához. Egyéb érdekelt felek azt állították, hogy a jövőbeli beépített kapacitásban a Paksi Atomerőmű meglévő reaktorainak fokozatos leállítása miatt várhatóan 2030-ig bekövetkező jelentős hiány, valamint a villamosenergia-importtól való függés következtében a projekt ideális megoldás lehet a magyarországi ellátás biztonságának biztosítása, valamint az üzemanyag-függés csökkentése érdekében.

(153) Olyan érveket is benyújtottak a Bizottságnak, amelyek szerint a projekt megvalósítása főként a munkahelyteremtés révén hozzájárul a régió növekedéséhez. Egyes észrevételek továbbá arra mutatnak rá, hogy az Unióban mindenfajta méretű társaság számára komoly lehetőséget jelent a projekt megvalósításában való részvétel, ami így fellendíti a kereskedelmi ellátási láncot. Ezek az észrevételek arra utalnak, hogy ez a tervezett növekedés olyan közös érdek, amely a projekt megvalósítását indokolttá teszi.

4.2.2. AZ INTÉZKEDÉS MEGFELELŐSÉGÉVEL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEK

(154) Az IG Windkraft és az Energiaklub szerint a projekt költségeiből kifolyólag – főként ha azokat összevetjük a jövőbeli beépített kapacitásban jelentkező villamosenergia-hiányt célzó lehetséges alternatívákkal – az intézkedés nem megfelelő. Hasonló összegű támogatással éves szinten sokkal nagyobb mennyiségű villamos energiát lehetne termelni más villamosenergia-forrásokba, például megújuló technológiákba történő beruházásokkal.

4.2.3. AZ INTÉZKEDÉS SZÜKSÉGESSÉGÉVEL ÉS AZ ÖSZTÖNZŐ HATÁSSAL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEK

(155) Ausztria azt állítja, hogy a Bizottság tévesen határozta meg az érintett piacot – azaz a magyarországi nukleárisenergia-piacot – annak értékelése céljából, hogy fennáll-e piaci hiányosság. Ausztria szerint a helyesen meghatározott érintett piac az Unió liberalizált belső villamosenergia-piaca. Ausztria továbbá azt állítja, hogy a villamos energia belső piacán nincs piaci hiányosság a villamosenergia-termelés és -ellátás terén. Épp ellenkezőleg: részben az elegendő termelési kapacitásnak köszönhetően csökkennének a villamosenergia-árak. Magyarországnak ráadásul jó a szomszédos tagállamok hálózataival való összeköttetése.

(156) Ausztria és az IG Windkraft azt állítja, hogy amennyiben Magyarország ellátásbiztonsági problémával találná szembe magát, nem a nukleáris erőművek jelentik erre a megoldást. Érvelésük szerint megfelelőbb lenne kisebb, decentralizált egységekben termelt környezetbarátabb, rugalmasabb és olcsóbb energiaforrások használata. Ausztria továbbá azt is állítja, hogy az atomerőművek a hűtési előírások miatt jobban ki vannak téve a hőhullámoknak, és hogy a tagállamok szinte 100 %-ban függnek az importált uránérctől.

(157) A harmadik felek azt is állították, hogy a piac a villamosenergia-termelés ágazatában saját maga is megoldja az új termelési kapacitások építését. Az a tény, hogy Magyarország függ a villamosenergia-importtól, önmagában nem jelent piaci hiányosságot, és főként nem olyat, amelyre egy új atomerőmű jelentené a megoldást. A benyújtott észrevételek azt mutatják, hogy olcsóbb villamos energia más tagállamokból történő behozatala a működő piac szokásos és elfogadható hatása, nem pedig piaci hiányosság. Ez csupán az áruknak a legalacsonyabb piaci áron történő beszerzésének képességét jelzi. A kapott észrevételek szerint a villamos energia árát több tényező határozza meg, a nyersanyagárakat, valamint a kínálatot és keresletet is beleértve. Kiváltképp Európában a csökkenő villamosenergia-árak krónikus termelési túlkapacitásra adott válaszreakciót jelentenék. Mivel ezt a hatékonyan működő piacra adott reakciónak lehet tekinteni, új nukleáris kapacitás építésének megindoklására nem állja meg a helyét az az érv, hogy a villamos energia piaci árának az import eredményeként bekövetkező csökkenése piaci hiányosságot jelent.

(158) A kapott észrevételek szerint még ha volna is piaci hiányosság a villamosenergia-termelési ágazatban, Magyarországnak akkor is érdemes lenne átlátható és diszkriminációmentes módon egyéb opciókat is mérlegelnie.

(159) Egyéb észrevételek arra utalnak, hogy bár az atomenergiába történő beruházások kihívásai jól ismertek – a jelentős kezdeti tőkebefektetést, valamint a lakossági és politikai támogatás szükségességét is beleértve –, e nehézségek felismerése nem jelent egyet annak megállapításával, hogy a nukleáris energia fejlesztése piaci hiányossággal társul. Ugyanezen észrevétel kiemeli, hogy míg a Bizottság a Hinkley Point C esetében piaci hiányosságot állapított meg, nem feltételezhető, hogy a nukleáris beruházásokat kizárólag támogatási rendszerek útján lehet megvalósítani, vagy hogy megalapozottan feltételezhető egyfajta általános nukleáris piaci hiányosság.

4.2.4. AZ INTÉZKEDÉS ARÁNYOSSÁGÁVAL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEK

(160) Ausztria azt állította, hogy az állami támogatás összegét mindig a szükséges minimumra kell korlátozni. Ebben az esetben, ahol a javasolt projekt kivitelezésére pályázati felhívás nélkül kerül sor, nem lehet megállapítani, hogy a projekt teljes költsége a szükséges minimális összegre korlátozódik-e.

(161) Az Energiaklub azt állítja, hogy a magyar hatóságok nem vizsgálták meg a projekt teljesíthetőségét biztosító pénzügyi támogatás minimális szintjét. A magyar hatóságok ehelyett a teljes projekt finanszírozására törekedtek, valószínűleg a működési költségek finanszírozását is beleértve. Az Energiaklub azt is hangsúlyozza, hogy a Magyarország által végzett számítások alapján az állami támogatás nem csupán a beruházás megvalósítására korlátozódik, hanem a projekt működésére is fordítják azt, ami a Paks II esetében túlkompenzálást eredményezhet.

4.2.5. AZ INTÉZKEDÉS BELSŐ PIACRA GYAKOROLT HATÁSÁVAL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEK

(162) Ausztria azt állítja, hogy az olyan technológia esetében nyújtott állami támogatás, amely önmagában a villamos energia liberalizált belső piacán nem nyereséges, a verseny túlzott mértékű torzulását eredményezi. Ezen túlmenően megakadályozhatja az új, fenntartható és költséghatékonyabb piaci szereplők piacra lépését, vagy e piaci szereplőket kiszoríthatja a piacról. Ausztria érvelése szerint az atomerőművek létesítése magas alapterhelési kapacitás fedezésére szolgál, és e kapacitás elsőbbséget élvez a hálózathoz való csatlakozás esetén, mivel az atomerőművek kapacitása csak kismértékben változtatható. Az atomerőművek építési és üzemen kívül helyezési költségei igen magasak, működési költségeik azonban alacsonyak, ezért szerepelhetnek az érdemi sorrendben.

(163) Az osztrák hatóságok és az IG Windkraft azt állítják, hogy az új atomerőművek építése a paksi erőművek üzemeltetőit jelentős piaci erővel ruházza fel, mivel fokozza a piaci koncentrációt, és vélhetően az EUMSZ 102. cikke szerinti erőfölénnyel való visszaéléshez vezet.

(164) Az MVM Csoport és a Paks II azt állítja, hogy miután az MVM Csoport a Paks II részvényeinek 100 %-át eladta az államnak, a két társaság egymástól teljesen függetlenné vált. Hangsúlyozzák, hogy az MVM Csoport sem közvetlen, sem más módon nem befolyásolja a Paks II irányítását és üzemeltetését. Azt is kiemelik, hogy az MVM Csoport és a Paks II más versenytársakhoz hasonlóan két különálló villamosenergia-termelő vállalat, ezért nincs ok azt feltételezni, hogy a tevékenységeiket összehangolják, vagy hogy a két társaság összefonódik. Az MVM Csoport továbbá azzal is érvel, hogy saját stratégiája olyan lehetséges beruházásokat is tartalmaz, amelyek a jövőben a Paks II-vel versenyezhetnek.

(165) A Paks II szerint a projekt célja, hogy a Paksi Atomerőmű jelenlegi négy blokkjának helyettesítő kapacitásául szolgáljon. E jelenlegi blokkok várhatóan a 2030-as évek közepére fokozatosan megszűnnek, míg az új, 5. és 6. blokk (a Paks II projekt) csak a 2020-as évek közepén kezdené meg működését. A Paks II azt állítja, hogy ezért a piaci részesedés értékelése, és a piaci erőfölényre vonatkozó állítások megalapozatlanok, és ebben az időpontban nem vehetők figyelembe.

(166) Több érdekelt fél hangsúlyozta, hogy a vizsgálandó energiapiac az adott állam területénél nagyobb, ahol számos nemzetközi versenytárs található, figyelembe véve Magyarország jelentős villamosenergia-importját és a szomszédos országokkal való rendkívül jó összeköttetését.

(167) Egyes felek kifejezetten azt állítják, hogy a projekt a regionális villamosenergia-piacokra, például a német piacra lefelé irányuló hatást gyakorolhat, ahol az éves alapterhelési ár 2025-re várhatóan akár 0,6 %-kal, 2030-ra 1,1 %-kal, 2040-re pedig akár 1,2 %-kal csökkenhet. Másrészt egyes felek azt is állítják, hogy a németországi megújuló létesítmények a Paks II új reaktorai következtében alacsonyabb bevételeket termelnének, és emelkednének az adófizetőket a megújuló villamos energiára irányuló német támogatási programok finanszírozása miatt sújtó terhek, ugyanakkor a „szürke villamos energia” szolgáltatói 2030-ig akár 1,02 %-os megtakarítást érhetnek el.

4.3. AZ ÉRDEKELT FELEK ÁLTAL FELVETETT EGYÉB ÉSZREVÉTELEK

(168) Több észrevétel hangsúlyozza, hogy a projekt részleteit nem teljes egészében osztották meg a magyar közvéleménnyel. Azt is állítják, hogy a Paks II-vel kapcsolatos döntés műszaki szempontból nem indokolható, mivel nem végeztek előzetes vizsgálatokat arra vonatkozóan, hogy az energiahatékonysági intézkedésekbe és megújuló energiaforrásokba történő, ugyanilyen léptékű beruházások hogyan tudnák elősegíteni az ellátás biztonságát. Ezek az észrevételek ezért arra mutatnak rá, hogy a nyilvánosság és a szakma bevonásának hiánya miatt a projektet nem lenne szabad megvalósítani.

(169) Bizonyos beadványok az atomerőművek jelentette potenciális veszélyre h