61.

A fenti okok miatt a Bizottság úgy véli, hogy jóllehet a 2016. július 27-i ajánlásában megfogalmazott bizonyos kérdésekkel kapcsolatban tettek intézkedéseket, a fontos kérdések továbbra is megoldatlanok, és időközben új aggályok is felmerültek. A Bizottságnak ezért az az álláspontja, hogy továbbra is fennáll a jogállamiságot érintő rendszerszerű fenyegetés Lengyelországban, amit a 2016. július 27-i ajánlásában bemutatott. Különös tekintettel az alábbiakra: (1) Az Alkotmánybíróság összetétele tekintetében: a 2015. december 3-i és 9-i határozatait még mindig nem hajtották végre; ennek következtében az a három bíró, akiket Szejm 7. ciklusa 2015. októberében törvényesen jelölt, nem léphetett hivatalba az Alkotmánybíróságon. A megoldás minden, csak nem küszöbönálló, mivel 2016. novemberben és decemberben (70) elfogadott három új törvény előírja, hogy a Szejm 8. ciklusa által érvényes jogalap nélkül jelölt három bírót lépjen hivatalba. Emellett a Szejm 7. ciklusa 2015. októberében törvényesen jelölt három bíró hiánya, együtt a továbbra is magas részvételi követelményekkel, több alkalommal fenyegette az Alkotmánybíróság hatékonyságát, mert hiányzott a határozatképességhez szükséges többség a Nagykamara vagy a bírák teljes ülése általi határozathozatal során. (2) A határozatok kihirdetése tekintetében: az Alkotmánybíróság 2016. március 9-i határozatát még mindig nem hirdették ki a Hivatalos Lapban. Emellett a lengyel kormány megtagadja az Alkotmánybíróságról szóló 2016. július 22-i törvényre vonatkozó 2016. augusztus 11-i határozat és az ezen napot követően meghozott valamennyi más határozat kihirdetését, köztük az Alkotmánybíróság elnöki tisztségére történő jelöltállításról szóló 2016. július 22-i törvény rendelkezéseit érintő 2016. november 7-i határozatot. Ennek következtében továbbra is fennáll a bizonytalanság, hogy az Alkotmánybíróságnak milyen jogi alapon kell eljárnia és mi a határozatai joghatása. A Bizottság megjegyzi, hogy a szervezeti és eljárási törvény tartalmaz egy rendelkezést, amely jogot ad az Alkotmánybíróság elnökének a határozatok kihirdetésének elrendelésére (71). Ugyanakkor a végrehajtási törvény mégis kizárja az Alkotmánybíróság által meghozott bizonyos határozatok kihirdetését, beleértve a fent hivatkozott határozatokat (72). (3) Ami az alkotmányos felülvizsgálat hatékonyságát illeti, a Bizottság szerint még akkor is, ha megállapíthatók bizonyos javulások a 2016. július 22-i törvényhez képest, a 2016. decemberben elfogadott három új törvény több olyan rendelkezést tartalmaz, amelyek nem tartják tiszteletben az Alkotmánybíróság korábbi határozatait, és további aggályokat vetettek fel azokon kívül, amiket a 2016. július 27-i ajánlás már azonosított. (4) Ezek az új aggályok különösen a fegyelmi eljárásra, az idő előtti visszavonulásra, az Alkotmánybíróság bíráival szembeni újkövetelményekre, az Alkotmánybíróság belső szervezetének jelentős megváltoztatására, az Alkotmánybíróság elnöki és elnökhelyettes tisztségére történő jelöltállítási folyamatra, továbbá az Alkotmánybíróság eljáró elnökének kinevezésére vonatkoznak. (5) A Bizottság úgy véli, hogy különösen az Alkotmánybíróság eljáró elnökének kinevezésére és az elnöki tisztségre történő jelölési folyamatra vonatkozó rendelkezések, továbbá a Szejm 7. ciklusa által megválasztott bírák felesketésének megtagadása, miközben lehetővé teszik a Szejm 8. ciklusa által érvényes jogalap nélkül jelölt három bíró hivatalba lépését, együttese hatása súlyosan fenyegeti az Alkotmánybíróság legitimitását és ebből következően az alkotmányos felülvizsgálat hatékonyságát. Ezen túlmenően, mindaddig, amíg a Szejm 7. ciklusa által 2015. októberében törvényesen jelölt három bíró nem léphet a bírói hivatalába az Alkotmánybíróságon, a Bizottság úgy véli, hogy az Alkotmánybíróság új elnökének választási folyamata alapvetően jogellenes, (6) A Bizottság megjegyzi azt is, hogy e három törvény elfogadásának az időzítése és számos kulcsfontosságú rendelkezés tekintetében a megfelelő átmeneti idő hiánya megvonja az Alkotmánybíróságtól a lehetőséget, hogy felülvizsgálja azok alkotmányosságát a hatálybalépésük előtt. (7) Ezen túlmenően: továbbra is előfordulnak a lengyel hatóságoknak az Alkotmánybíróság legitimitását aláásó cselekményei és nyilatkozatai, beleértve az Alkotmánybíróság elnöke elleni bűnügyi nyomozás megindítását. A Bizottság emlékeztet az állami szervek közötti lojális együttműködés elvére, amit a Velencei Bizottság is kiemelt, és ami a jogállamiság által vezérelt demokratikus állam alkotmányos előfeltétele.