(24)

Az Unióban Bulgária rendelkezik a legnagyobb szén-dioxid-intenzitású gazdasággal: üvegházhatásúgáz-intenzitása több mint négyszerese az uniós átlagnak. Bulgária energiaszerkezetében a fosszilis tüzelőanyagok aránya jelenleg 61,5 %, az atomenergiáé 24 %, a megújuló energiaforrásoké pedig 14,5 % (ez alacsonyabb, mint a 19 %-os uniós átlag). Az ország 2022. áprilisig nagymértékben függött Oroszországtól a földgáz tekintetében (18). 2020-ban a földgáz 75 %-át Oroszországból importálták, ami meghaladja a 43,2 %-os uniós átlagot. A földgáz energiaszerkezetben való részesedése azonban csak 13,9 %-ot tett ki, ami alacsonyabb a 24,4 %-os uniós átlagnál. Az ipar továbbra is a legnagyobb gázfogyasztó, 40 %-os részesedéssel, beleértve a nem energetikai célú felhasználásokat is, míg a villamosenergia-ágazat részesedése 2010 óta 30 %-ról 2019-re 25 %-ra csökkent. A távfűtés földgázra támaszkodik, kevés fejlesztési mozgástérrel, mivel a távfűtési rendszerek nem válthatók ki alternatív forrásokkal. Míg a helyreállítási és rezilienciaépítési terv foglalkozik a geotermikus energiában rejlő fűtési lehetőségekkel, további beruházásokat lehetne előirányozni a nagy teljesítményű hőszivattyúk telepítésének támogatására. A széntüzelésű villamosenergia-termelést teljes mértékben ellátja a belföldi lignitkitermelés, és Bulgária korlátozott mennyiségű szenet importál Oroszországból ipari felhasználásra (0,56 millió tonna, ami a teljes szénimport 85 %-át teszi ki). Bulgária Oroszországtól függ viszont a nyersolaj tekintetében (nyersolajának 63 %-a Oroszországból származik (19), ami jelentősen meghaladja a 26 %-os uniós átlagot), és finomított olajtermékeinek 22 %-át is Oroszországból importálja (ez a 35 %-os uniós átlag alatt van). Összességében az olaj csak 23,9 %-os arányt képviselt Bulgária energiaszerkezetében 2020-ban, ami alacsonyabb a 32,7 %-os uniós átlagnál. A bolgár helyreállítási és rezilienciaépítési terv tartalmazza a klímasemlegességi ütemterv elfogadását. Ez magában foglalja a szén és a lignit legkésőbb 2038-ig történő fokozatos kivezetésére irányuló lépéseket, valamint a megújuló energiaforrások elterjedésének felgyorsítását célzó jelentős beruházásokat és reformokat, ugyanakkor további erőfeszítésekre lesz szükség az éghajlat-politikai és energetikai átállás célkitűzéseinek eléréséhez. A megújuló energiaforrások tekintetében Bulgária kötelezettséget vállalt arra, hogy legalább 3 500 MW új, megújuló energiaforrásokból (szél- és napenergiából) származó kapacitást hoz létre, és megteremti a műszaki feltételeket ahhoz, hogy 2026-ig további 4 500 MW-ot integráljanak a villamosenergia-rendszerbe. Emellett a terv tartalmaz egy olyan reformot, amely megszünteti a megújuló hidrogéntechnológiák és értékláncok fejlesztésének fő akadályait, valamint magában foglal a megújuló hidrogén és a fenntartható biogáz előállítására irányuló kísérleti projektek kidolgozásának támogatására irányuló beruházásokat. A tervek között szerepelnek olyan intézkedések is, amelyek segítik a háztartásokat napenergiával működő melegvíz- és fotovoltaikus rendszerek telepítésében. A terv meghatározza az energiaszegénység fogalmát is. Megjegyzendő, hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére, valamint a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság növelésére vonatkozó törekvések további fokozására lesz szükség ahhoz, hogy Bulgária megfeleljen az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomag célkitűzéseinek.