6.

A IX. melléklet a következő V. fejezettel egészül ki: „V. FEJEZET ELKÜLÖNÍTÉSI MÓDSZEREK 1. szakasz Általános rendelkezések 1. Az elkülönítési módszer során keletkező anyagokat csak abban a tagállamban lehet használni vagy ártalmatlanítani, melynek illetékes hatósága engedélyezte az alkalmazott elkülönítési módszert. 2. Egy adott tagállam illetékes hatósága a hatósági ellenőrzések eredményeit az új elkülönítési módszer bevezetésének megkönnyítése érdekében kérésre egy másik tagállam illetékes hatóságának rendelkezésére bocsátja, amennyiben az adott tagállamban először alkalmaznak elkülönítési módszert. 2. szakasz Módszer A. A gazdaságban elhullott sertések és a sertésfélékből származó bizonyos egyéb anyagok aerob körülmények között történő érlelése és tárolása, majd elégetése vagy együttégetése. 1. Érintett tagállamok A gazdaságban elhullott sertések és a sertésfélékből származó bizonyos egyéb anyagok aerob körülmények között történő érlelése és tárolása, majd elégetése vagy együttégetése Franciaországban, Írországban, Lettországban, Portugáliában és az Egyesült Királyságban alkalmazható. Az érintett tagállam illetékes hatóságának gondoskodnia kell arról, hogy az aerob körülmények között történő érlelést és tárolást követően az anyagokat begyűjtsék és az adott tagállam területén ártalmatlanítsák. 2. Kiindulási anyagok Ehhez az eljáráshoz kizárólag a sertésfélékből származó következő anyagok használhatók: a) az 1069/2009/EK rendelet 9. cikke f) pontjának i–iii. alpontjában említett, 2. kategóriába tartozó anyagok; b) az 1069/2009/EK rendelet 10. cikkének h) pontjában említett, 3. kategóriába tartozó anyagok. Ez a módszer kizárólag az ugyanabból a gazdaságból származó sertésfélék ártalmatlanítására szolgál, feltéve, hogy az adott gazdaságban nem vezettek be korlátozásokat a sertésféléket érintő valamely súlyos és fertőző betegség feltételezett vagy megerősített kitörése kapcsán. E módszer nem alkalmazható sem az említett betegségekben elhullott, sem a járványvédelmi okokból leölt állatok, sem az ilyen állatok részeinek esetében. 3. Módszer 3.1. Általános elvek A módszer egy, az illetékes hatóság által engedélyezett folyamatban áll. A telephelyet az Unió környezetvédelmi jogszabályainak megfelelően kell kialakítani a szagkibocsátás, valamint a talaj-, illetve a felszín alatti vizek szennyezésének megelőzése érdekében. Az üzemeltető köteles: a) megelőző intézkedésekkel megakadályozni az állatok bejutását, és a kártevők elleni dokumentált védekezési tervet kidolgozni; b) a betegségek elterjedését megelőző eljárásokat kidolgozni; c) a használt fűrészpor zárt rendszerből való kijutását megelőző eljárásokat kidolgozni. A folyamatot olyan zárt rendszerben kell elvégezni, amely vízálló padlóval és szilárd falakkal határolt cellákból áll. A keletkező szennyvizet össze kell gyűjteni; a cellákhoz folyadékelvezetőt kell kötni, amelyhez 6 mm-es lyukméretű rács is tartozik, a szilárd részek visszatartására. A cellák méretét és számát az 1069/2009/EK rendelet 29. cikkének (1)–(3) bekezdésében említett, állandó írásos eljárásban meghatározott állománypusztulási ráta szerint kell kialakítani, úgy, hogy a létesítmény a gazdaságban legalább egy nyolchónapos időszak alatt elhullott haszonállatokat be tudja fogadni. 3.2. Fázisok 3.2.1. Töltési és tárolási fázis Az elhullott sertéseket és a sertésfélékből származó egyéb anyagokat egyenként fűrészporral kell borítani, és rétegekben egymásra helyezni, míg a cella meg nem telik. Először a padlót legalább 30 cm vastagon fűrészporral kell borítani. Erre kell elhelyezni a tetemeket és a sertésfélékből származó egyéb anyagokat, és a tetemekből és egyéb anyagokból álló minden egyes réteget legalább 30 cm vastagon fűrészporral kell borítani. A személyzet nem léphet rá a tárolt anyagra. 3.2.2. Érlelési fázis Amint a cella megtelt, és a hőmérséklet emelkedése lehetővé teszi a lágyszövetek bomlását, kezdetét veszi az érlelési fázis, amelynek legalább 3 hónapig kell tartania. Az üzemeltetőnek a töltési és tárolási fázis végén, valamint a teljes érlelési fázisban folyamatosan figyelemmel kell kísérnie az egyes cellák hőmérsékletét, minden cellában a legfelső réteg felszíne alatt 40–60 cm-rel elhelyezett hőmérséklet-érzékelők segítségével. Az elektronikus műszerekkel mért és leolvasott hőmérsékletértékeket az üzemeltetőnek fel kell jegyeznie. A töltési és tárolási fázis végén a hőmérsékletértékek jelzik, hogy a rétegek elrendezése megfelelő módon történt-e. A hőmérsékletet automatikus adatrögzítő berendezéssel kell mérni. A cél három egymást követő napon az 55 °C elérése – ha ez sikerült, az annak a jele, hogy elindult az érlelési folyamat, hatékony a rétegek elrendezése, és kezdetét vette az érlelési fázis. Az üzemeltetőnek naponta egyszer ellenőriznie kell a hőmérsékletet, és a leolvasott értékektől függően a következő intézkedéseket kell tennie: a) amennyiben a hőmérséklet három egymást követő napon legalább 55 °C, a három egymást követő hónapig tartó érlelési fázis után le lehet bontani a rétegeket, illetve későbbi eltávolításukig tovább is lehet tárolni azokat a helyszínen; b) amennyiben az 55 °C-os hőmérsékletet nem sikerült három egymást követő napon elérni, az üzemeltetőnek az 1069/2009/EK rendelet 29. cikkének (1)–(3) bekezdésében említett, állandó írásos eljárásban meghatározott intézkedéseket kell meghoznia; szükség esetén az illetékes hatóság leállíthatja a feldolgozási folyamatot, és az anyagot a fent említett rendelet 13. cikkének megfelelően ártalmatlanítani kell. Az illetékes hatóság a tárolási fázis időtartamát korlátozhatja. 3.2.3. Szállítás és égetés vagy együttégetés Az érlelési fázis során keletkező anyagoknak az engedélyezett hulladékégető vagy hulladék-együttégető műbe történő szállítására az 1069/2009/EK rendelet vagy a 2008/98/EK irányelvben említett ellenőrzések vonatkoznak. B. Ártalmatlanítást megelőző hidrolízis 1. Érintett tagállamok Az ártalmatlanítást megelőző hidrolízises eljárás Írországban, Spanyolországban, Lettországban, Portugáliában és az Egyesült Királyságban alkalmazható. A hidrolízist követően az engedélyező illetékes hatóságnak biztosítania kell, hogy ugyanaz a fent említett tagállam végezze az anyagok összegyűjtését és ártalmatlanítását. 2. Kiindulási anyagok Ehhez az eljáráshoz kizárólag a sertésfélékből származó következő anyagok használhatók: a) az 1069/2009/EK rendelet 9. cikke f) pontjának i–iii. alpontjában említett, 2. kategóriába tartozó anyagok; b) az említett rendelet 10. cikkének h) pontjában említett, 3. kategóriába tartozó anyagok. Ez a módszer kizárólag az ugyanabból a gazdaságból származó sertésfélék ártalmatlanítására szolgál, feltéve, hogy az adott gazdaságban nem vezettek be tilalmat a sertésféléket érintő valamely súlyos és fertőző betegség feltételezett vagy megerősített kitörése kapcsán, valamint a járványvédelmi okokból leölt állatok ártalmatlanítására. 3. Módszer Az ártalmatlanítást megelőző hidrolízis ideiglenes helyszíni tárolásnak tekinthető. A következő előírásoknak megfelelően kell végezni: a) Az abban a gazdaságban való összegyűjtést követően, amely számára az illetékes hatóság engedélyezte a feldolgozási módszer alkalmazását a gazdaság állatállomány-sűrűségének, a valószínűsíthető állománypusztulási rátájának és a potenciális köz- és állat-egészségügyi kockázatoknak a vizsgálata alapján, az állati melléktermékeket a b) pontnak megfelelően kialakított tárolóba (»tároló«) kell tenni, amelyet a c), illetve d) pont szerinti, erre kijelölt helyen kell elhelyezni (»kijelölt hely«). b) A tárolónak az alábbi tulajdonságokkal kell rendelkeznie: i. lezárható; ii. vízálló, szivárgásmentes és légmentesen zárt; iii. korróziógátló bevonattal rendelkezik; iv. olyan berendezéssel van ellátva, amellyel a kibocsátásokat az e) pontnak megfelelően ellenőrizni lehet. c) A tárolót egy, a gazdaságtól fizikailag elkülönített, külön erre a célra kijelölt helyen kell elhelyezni. Ehhez a helyhez az anyagok szállítása céljából és a gyűjtőjárművek számára külön utaknak kell vezetniük. d) A tárolót és a kijelölt helyet az Unió környezetvédelmi jogszabályainak megfelelően kell megépíteni, illetve kialakítani a szagkibocsátás, valamint a talaj-, illetve a felszín alatti vizek szennyezésének megelőzése érdekében. e) A tárolóhoz egy, a gáznemű kibocsátásokat elvezető csövet kell kapcsolni, melyet megfelelő szűrőkkel kell ellátni az emberre és állatokra átvihető betegségek terjedésének megakadályozása érdekében. f) A tárolót a hidrolízis-eljárás idejére legalább három hónapig le kell zárni oly módon, hogy engedély nélkül ne lehessen felnyitni. g) Az üzemeltetőnek eljárásokat kell kidolgoznia annak megelőzésére, hogy az emberre vagy állatokra átvihető betegségek a személyzet mozgásával elterjedjenek. h) Az üzemeltető köteles: i. madarak, rágcsálók, rovarok és egyéb élősködők elleni megelőző intézkedéseket hozni; ii. kártevők elleni dokumentált védekezési programot bevezetni. i) Az üzemeltetőnek a következőkről kell nyilvántartást vezetnie: i. minden olyan alkalom, amikor az anyagokat a tárolóba helyezik; ii. minden olyan alkalom, amikor a hidrolizált anyagot kiveszik a tárolóból. j) Az üzemeltetőnek rendszeresen ki kell ürítenie a tárolót a következők ellenőrzése céljából: i. korróziómentesség; ii. folyékony anyagok esetleges talajba szivárgásának ellenőrzése és megelőzése. k) A hidrolízist követően az anyagokat az 1069/2009/EK rendelet 13. cikke a), b), c) pontjának vagy e) pontja i. alpontjának megfelelően, illetve 3. kategóriába tartozó anyagok esetében az 1069/2009/EK rendelet 14. cikkének megfelelően kell összegyűjteni, felhasználni és ártalmatlanítani. l) A feldolgozást szakaszos rendszerben kell végezni. m) A hidrolizált anyagok minden egyéb kezelése vagy felhasználása – beleértve a földeken történő felhasználást is – tilos.”