Az Európai Központi Bank iránymutatása

(2002. december 5.)

a Központi Bankok Európai Rendszerében a számvitel és számviteli beszámoló jogi keretéről

(EKB/2002/10)

(2003/131/EK)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányára és különösen annak 12.1. cikkére, 14.3. cikkére és 26.4. cikkére,

tekintettel az Európai Központi Bank (EKB) Általános Tanácsának az Alapokmány 47.2. cikkének második és harmadik francia bekezdése szerinti közreműködésére,

mivel:

(1) A Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) az Alapokmány 15. cikke értelmében beszámolási kötelezettséggel tartozik.

(2) Az Alapokmány 26.3. cikkének megfelelően az EKB Igazgatósága elemzési és működtetési célokból összeállítja a KBER összevont (konszolidált) mérlegét.

(3) Az Alapokmány 26.4. cikkének megfelelően az EKB Kormányzótanácsa megállapítja a részt vevő tagállamok nemzeti központi bankjai (NKB-i) által végzett műveletek számvitelének egységesítéséhez szükséges szabályokat az Alapokmány 26. cikkének alkalmazása érdekében.

(4) Az 1999. december 15-én és 2000. december 14-én módosított, a Központi Bankok Európai Rendszerében a számvitel jogi keretéről szóló, 1998. december 1-jei 2000/18/EKB iránymutatás [1] átmeneti szabályainak értelmében 1999. január 1-jével át kellett értékelni az 1998. december 31-i üzletzáráskor fennálló összes eszközt és forrást. Az 1999. január 1-jén vagy azt megelőzően keletkezett nem realizált nyereséget el kellett különíteni az 1999. január 1-je után esetlegesen keletkezett nem realizált értékelési nyereségtől, és azt a nemzeti központi bankoknál kellett tartani. Az átmeneti időszak kezdetén az EKB és az NKB-k által az 1999. január 1-jei nyitómérlegben alkalmazott piaci árak és árfolyamok voltak az új átlagköltségek. Az ajánlás szerint az 1999. január 1-jén vagy azt megelőzően keletkezett nem realizált nyereség nem minősült feloszthatónak az átmeneti időszakban, ilyen nyereség kizárólag az átmeneti időszak kezdetét követően létrejött ügyletek esetében volt realizálható/felosztható. A nemzeti központi bankokból az EKB-ba történő eszközátadás következtében a deviza- és aranyárfolyamok, valamint az egyéb árfolyamok különbözetei realizált nyereségnek, illetve veszteségnek minősültek.

(5) A forgalomban lévő euro-bankjegyekre, az euro-bankjegyek euro-rendszerbeli elosztásából eredő euro-rendszerbeli nettó követelések/kötelezettségek ellentételezésére, valamint a monetáris jövedelemre vonatkozó adatszolgáltatást egységesíteni kell az NKB-k közzétett éves mérlegeiben, eredménykimutatásaiban és a kiegészítő mellékletében. Az egységesítendő tételeket csillag jelöli a IV., a VIII. és a IX. mellékletben.

(6) Az Európai Monetáris Intézet (EMI) által végzett előkészítő munka kellő figyelmet kapott.

(7) Az EKB/2000/18 iránymutatás tartalma jelentősen módosul. Az érthetőség kedvéért indokolt azt egységes szöveggé átdolgozni.

(8) Az EKB nagy hangsúlyt fektet a KBER keretszabályainak fokozott átláthatóságára, annak ellenére, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés alapján nem áll fenn ilyen irányú kötelezettsége. E megközelítésnek megfelelően az EKB úgy határozott, hogy közzéteszi ezt az iránymutatást.

(9) Az Alapokmány 12.1. cikkével és 14.3. cikkével összhangban az EKB iránymutatásai a közösségi jog szerves részét képezik,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYMUTATÁST:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Fogalommeghatározások

(1) Ezen iránymutatás alkalmazásában:

"bankjegyelosztási kulcs" : az EKB-nak az összes euro-bankjegy-kibocsátásból való részesedésének figyelembevételéből és a tőkejegyzési kulcsnak az NKB-k ilyen összkibocsátásban fennálló részesedésére történő alkalmazásából eredő százalékarány, az euro-bankjegyek kibocsátásáról szóló, 2001. december 6-i EKB/2001/15 határozat [2]szerint,

"összevonás (konszolidáció)" : az a számviteli folyamat, amelynek során több különálló jogi személy pénzügyi adatait olyan módon összesítik, mintha egyetlen jogi személyről lenne szó,

"a KBER számviteli céljai" : amelyeket követve az EKB az Alapokmány 15. és 26. cikkével összhangban elkészíti az I. mellékletben felsorolt pénzügyi kimutatásokat,

"nemzeti központi bankok" (NKB-k) : a részt vevő tagállamok nemzeti központi bankjai,

"részt vevő tagállamok" : azok a tagállamok, amelyek bevezették az eurót az Európai Közösséget létrehozó szerződéssel összhangban,

"nem részt vevő tagállamok" : azok a tagállamok, amelyek nem vezették be az eurót a Szerződéssel összhangban,

"euro-rendszer" : az NKB-k és az EKB,

"átmeneti időszak" : az 1999. január 1-jén kezdődő és 2001. december 31-én záruló időszak,

"a negyedévi átértékelés napja" : a negyedév utolsó naptári napja.

(2) Az ebben az iránymutatásban használt szakkifejezések további meghatározását a II. mellékletben levő glosszárium tartalmazza.

2. cikk

Hatály

(1) Az ezen iránymutatásban megállapított szabályokat az EKB-ra és - a KBER számviteli és beszámolási céljai érdekében - az NKB-kra kell alkalmazni.

(2) Ezen iránymutatás alkalmazási köre a KBER Alapokmánya által előírt számviteli rendszerre korlátozódik, ezért nem állapít meg kötelező szabályokat az NKB-k nemzeti jelentéseire és számvitelére vonatkozóan. A KBER és a nemzeti rendszerek közötti összhang és összehasonlíthatóság érdekében azonban ajánlott, hogy az NKB-k a lehető legnagyobb mértékben kövessék az ezen iránymutatásban megállapított szabályokat nemzeti jelentéseikben és számviteli rendszerükben.

3. cikk

Számviteli alapelvek

Az alkalmazandó számviteli alapelvek a következők:

a) gazdasági valódiság és átláthatóság: a számviteli módszereknek és a pénzügyi jelentéseknek a valós gazdasági helyzetet kell tükrözniük, átláthatónak kell lenniük, és eleget kell tenniük az érthetőség, a relevancia, a megbízhatóság és az összehasonlíthatóság minőségi követelményének. Az egyes ügyleteket azok tartalma és a gazdasági valódiság elve alapján kell elszámolni, és nem csupán a jogi forma szem előtt tartásával;

b) prudens működés: az eszközök és források értékelése, valamint a bevételek elszámolása a prudens működés elvén alapul. Ezen iránymutatás alkalmazásában ez azt jelenti, hogy a nem realizált nyereség nem számolható el bevételként az eredménykimutatásban, hanem közvetlenül egy átértékelési számlára kell nyilvántartani A prudens működés elve ugyanakkor nem engedi meg rejtett tartalékok képzését vagy a tételek szándékosan téves beállítását a mérlegben és az eredménykimutatásban;

c) mérlegfordulónapot követő események: az eszközöket és forrásokat korrigálni kell az éves mérleg fordulónapja és a pénzügyi kimutatások megfelelő testületek általi jóváhagyásának napja között bekövetkező gazdasági események hatásaival, amennyiben azok kihathatnak az eszközök és források mérlegfordulónap szerinti állapotára. Nem szükséges az eszközök és források kiigazítása, ha a mérleg fordulónapja után bekövetkező események nem hatnak ki az eszközök és források mérlegfordulónap szerinti állapotára, azonban közölni kell minden olyan lényeges eseményt, amelynek elhagyása befolyásolhatná a pénzügyi kimutatások felhasználóit a megfelelő értékelésben és döntéshozatalban;

d) lényegesség elve: a számviteli szabályoktól való eltérések, az egyes NKB-k és az EKB eredménykimutatására kiható eltéréseket is beleértve, csak abban az esetben engedhetők meg, ha azok általános összefüggésben és a jelentést készítő intézmény pénzügyi elszámolásának kellő mérlegelése alapján nem minősülnek lényegesnek;

e) a vállalkozás folyamatosságának elve: az elszámolásokat a vállalkozás folyamatosságának elve alapján kell végezni;

f) az időbeli elhatárolás elve: a bevételeket és a kiadásokat abban a számviteli időszakban kell elszámolni, amelynek során azokra szert tettek, vagy azok ténylegesen felmerültek, és nem a kézhezvétel vagy a kifizetés időpontja szerint;

g) a következetesség és az összehasonlíthatóság elve: a mérleg értékelésére és a bevételek elszámolására vonatkozó követelményeket következetesen, az egységesség és a folytonosság elvének megfelelően kell alkalmazni a KBER-en belül annak érdekében, hogy a számviteli beszámolók adatai összehasonlíthatóak legyenek.

4. cikk

Az eszközök és források kimutatása

A jelentést készítő jogi személy mérlegében csak abban az esetben kell kimutatni valamely pénzügyi vagy egyéb eszközt, illetve forrást, ha:

a) feltételezhető, hogy az eszközhöz vagy forráshoz kapcsolódó jövőbeni gazdasági haszon befolyik a jelentést készítő jogi személyhez, illetve kiadásra kerül onnan;

b) lényegében az eszközhöz vagy forráshoz kapcsolódó összes kockázat és előny a jelentést készítő jogi személyt illeti; valamint

c) az eszköz költsége vagy a jelentést készítő jogi személy számára képviselt értéke, illetve a kötelezettség mértéke megbízhatóan mérhető.

5. cikk

Az elszámolásközpontú és a közgazdasági szempontú megközelítés

(1) 2006. december 31-éig az elszámolásközpontú megközelítést kell követni az euro-rendszer számviteli rendszerében történő nyilvántartáshoz.

(2) 2007. január 1-jétől a III. mellékletben meghatározottak szerinti közgazdasági szempontú megközelítést kell követni a devizaügyletek és a devizában denominált időbeli elhatárolások adatainak az euro-rendszer számviteli rendszerében történő nyilvántartásához. Az értékpapírügyletek nyilvántartása továbbra is végezhető az elszámolásközpontú megközelítés szerint.

(3) Az (1) bekezdéstől eltérően az NKB-k 2007. január 1. előtt is követhetik a közgazdasági szempontú megközelítést.

(4) Az euro-rendszer számviteli beszámolási céljából készített napi pénzügyi jelentés részeként közölt adatok az "Egyéb eszközök" és az "Egyéb források" között szereplő tételeken kívüli mérlegtételekkel kapcsolatos pénzmozgásokat tükrözik, a negyedév végi és az év végi számviteli módosítások nélkül.

II. FEJEZET

A MÉRLEG TARTALMA ÉS ÉRTÉKELÉSÉNEK SZABÁLYAI

6. cikk

A mérleg tartalma

Az EKB/NKB-k által a KBER szerinti számviteli beszámoló céljából készített mérleg összetétele a IV. mellékletben közölt struktúrára épül.

7. cikk

A mérlegtételek értékelésének szabályai

(1) A mérleg értékeléséhez az érvényes piaci árfolyamokat és árakat kell használni, kivéve, ha a IV. melléklet másként nem rendelkezik.

(2) Az arany, a devizaeszközök, az értékpapírok és a pénzügyi instrumentumok (mérlegtételként, illetve mérlegen kívüli tételként történő) átértékelése a negyedévi átértékelés napjával történik a piaci középárfolyamok és középárak szerint. Ez nem zárja ki, hogy az EKB és az NKB-k belső célokra gyakrabban is átértékeljék portfóliójukat, feltéve, hogy a negyedév során kizárólag beszerzési értéken alapuló adatokat jelentenek be.

(3) Az arany esetében nincs megkülönböztetés az ár és devizaárfolyam szerinti átértékelési különbözetek között, hanem elegendő egyetlen átértékelési különbözetet elszámolni az arany meghatározott egységnyi tömegének euro-ban kifejezett árfolyama alapján, a negyedévi átértékelés napján érvényes EUR/USD átváltási árfolyam szerint. Deviza esetében (a mérlegen belüli és a mérlegen kívüli ügyleteket egyaránt beleértve) az átértékelés devizanemenként külön-külön, értékpapír esetén pedig kód szerint (ISIN-szám/típus) történik, az "Egyéb pénzügyi eszközök" tételben szereplő értékpapírok kivételével, amelyeket külön állományként kell kezelni.

(4) Az év végi eredménykimutatásba átvezetett nem realizált veszteség kivételével az átértékelési tételeket vissza kell vezetni a következő negyedév végén; a negyedév során az egyes ügyleteket beszerzési áron, illetve árfolyamon kell jelenteni.

8. cikk

Visszavásárlási megállapodások

(1) A visszavásárlási megállapodás alapján végrehajtott penziós ügyletet biztosítékkal fedezett fogadott betétként kell nyilvántartani a mérleg forrásoldalán, míg a biztosítékul adott tétel a mérleg eszközoldalán marad. A visszavásárlási megállapodás alapján visszavásárolandó eladott értékpapírt úgy kell kezelni a visszavásárlásra kötelezett EKB/NKB elszámolásában, mintha az adott eszköz továbbra is azon portfólió részét képezné, amelyből eladták.

(2) A visszavásárlási megállapodás alapján végrehajtott penziós ügyletet biztosítékkal fedezett kihelyezett hitelként, a kölcsön összegében kell nyilvántartani a mérleg eszközoldalán. A visszavásárlási megállapodás keretében szerzett értékpapír nem értékelhető át, és az abból keletkező nyereség vagy veszteség nem vezethető át a kölcsönadó fél eredménykimutatásába.

(3) A devizában denominált értékpapírt magában foglaló penziós ügylet nem érinti a devizapozíció átlagköltségét.

(4) Értékpapírkölcsön-ügylet esetén az értékpapír az átadó fél mérlegében marad. Az ilyen ügyletet a visszavásárlási műveletekhez hasonlóan kell elszámolni. Amennyiben azonban a kölcsönvett értékpapír az év végén nincs az EKB (vagy a kölcsönvevő NKB) birtokában, a kölcsönvevő félnek céltartalékot kell képeznie a veszteségre, ha az ügylet alapjául szolgáló értékpapír piaci értéke emelkedett a kölcsönügyletről szóló szerződés kelte óta, és az értékpapírt a források között kell kimutatni (az értékpapírok visszaadásának kötelezettsége miatt), amennyiben a kölcsönvevő fél azt időközben eladta.

(5) A fedezeti biztosítékkal ellátott aranyügyletet visszavásárlási megállapodásként kell kezelni. Az ilyen fedezeti biztosítékkal ellátott ügylettel kapcsolatos aranyforgalmat nem kell nyilvántartani a pénzügyi kimutatásokban, és az ügylet azonnali és határidős árfolyama közötti különbözetet az időbeli elhatárolás elve alapján kell kezelni.

(6) Az automatizált értékpapírkölcsönügylet-program (ASLP) keretében végrehajtott penziós ügyletet (az értékpapír-kölcsönügyletet is beleértve) csak akkor kell nyilvántartani a mérleg megfelelő részében, ha a biztosíték szolgáltatására a művelet teljes futamideje alatt készpénzben kerül sor.

9. cikk

Tulajdoni részesedést megtestesítő forgalomképes instrumentumok

(1) Ez a cikk a tulajdoni részesedést megtestesítő forgalomképes instrumentumok (részvények és részvényalapok) esetében alkalmazandó, akár közvetlenül egy NKB vagy az EKB, akár pedig ügynök hajtja végre az ügyletet, kivéve a nyugdíjalapokkal, egyéb részesedésekkel, leányvállalatokba történő befektetésekkel, jelentős érdekeltségekkel vagy befektetett pénzügyi eszközökkel kapcsolatos tevékenységeket.

(2) A tulajdoni részesedést megtestesítő devizában denominált instrumentumok nem képezik a teljes devizapozíció részét, hanem egy külön devizaállomány részét alkotják. A kapcsolt devizanyereség és -veszteség kiszámítására a nettó átlagköltség módszere vagy az átlagköltség módszere az ajánlott.

(3) A tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumok kezelésére ajánlott szabályok a következők:

a) a tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumok állományának átértékelése a 7. cikk (2) bekezdésével összhangban történik. Az átértékelésre tételenként kerül sor. Részvényalap esetén az átértékelés nem részesedésenként külön-külön, hanem a nettó elszámolás elve alapján történik. A különböző részvények, illetve a különböző részvényalapok között nem megengedett a nettó elszámolás;

b) az egyes ügyleteket beszerzési áron kell nyilvántartani a mérlegben;

c) az ügynöki jutalékot vagy beszerzési költségként, az eszköz beszerzési árának részeként, vagy pedig ráfordításként, az eredménykimutatásban kell nyilvántartani;

d) a megvásárolt osztalék összegét a tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentum költsége tartalmazza. Attól a naptól, amelyet követően az osztalék joga nem száll át automatikusan az eladóról a vevőre, a megvásárolt osztalék összege külön tételként kezelhető, amíg az osztalékot ki nem fizetik;

e) az esedékes, de még ki nem fizetett osztalékot az időszak végén nem kell elhatárolni, mivel a tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentum piaci ára, az osztalékszelvény nélkül jegyzett részesedési jogokat kivéve, már tükrözi azt;

f) a részvényesi opciót a kibocsátást követően külön eszközként kell kezelni. A bekerülési értéket a részesedési jogok múltbeli átlagköltsége, az új részesedési jogok kötési árfolyama, valamint a múltbeli és az új részesedési jogok aránya alapján kell kiszámítani. Más módszer szerint a jogosultság ára a jogosultság piaci értékén, a részesedési jog múltbeli átlagköltségén, valamint a részesedési jog jogosultsági jegyzés előtti piaci árán alapul. A részvényesi opciót az euro-rendszer számviteli szabályainak megfelelően kell kezelni.

10. cikk

Bankjegyek

Az NKB-k mérlegében szereplő "forgalomban lévő bankjegyek" tétel a következő két tényező eredménye:

a) a forgalomban lévő euro-bankjegyek kiigazítás nélküli összege, amelyet a következő két módszer egyikével kell kiszámítani:

A. módszer: BC = BP - BD - S

B. módszer: BC = BI - BR

ahol:

BC = a "forgalomban lévő euro-bankjegyek" összege

BP = az előállított vagy a nyomdától vagy más NKB-tól kapott euro-bankjegyek értéke

BD = a megsemmisített euro-bankjegyek értéke

BI = a forgalomba hozott euro-bankjegyek értéke

BR = a visszaérkezett euro-bankjegyek értéke

S = a raktáron lévő/trezorban őrzött euro-bankjegyek értéke;

b) növelve/csökkentve a bankjegyelosztási kulcs alkalmazásából eredő kiigazítások összegével.

III. FEJEZET

BEVÉTELEK ELSZÁMOLÁSA

11. cikk

Bevételek elszámolása

(1) A bevételeket a következő szabályok szerint kell megállapítani:

a) a realizált nyereséget és a realizált veszteséget az eredménykimutatásban kell kimutatni;

b) a nem realizált nyereség nem számolható el bevételként, hanem közvetlenül egy átértékelési számlára kell vezetni;

c) a nem realizált veszteséget át kell vezetni az eredménykimutatásba, amennyiben meghaladja a megfelelő átértékelési számlán előzőleg feltüntetett átértékelési nyereséget;

d) az eredménykimutatásba átvezetett nem realizált veszteség a következő években nem vezethető vissza új nem realizált nyereséggel szemben;

e) az értékpapírok, pénznemek vagy aranyállományok nem realizált vesztesége nem számolható el nettó módszerrel más értékpapírok, pénznemek vagy aranyállományok nem realizált nyereségével szemben.

(2) A kibocsátott és a megvásárolt értékpapírokon keletkező ázsiót, illetve diszázsiót a kamatbevétel részeként kell kiszámítani és szerepeltetni, amortizációját pedig a lejáratig hátralévő futamidő alatt kell leírni a lineáris módszer vagy a belső megtérülési ráta (IRR) módszere alapján. Kötelező azonban az IRR módszerét használni olyan diszkont értékpapír esetében, amelynek a bekerülésekor a lejáratig hátralévő futamideje egy évnél hosszabb.

(3) A pénzügyi eszközökre és forrásokra képzett időbeli elhatárolásokat (pl. fizetendő kamat és az amortizációval csökkentett felár/diszázsió) legalább negyedévenként kell kiszámítani és nyilvántartani/elkönyvelni. Az egyéb tételekre képzett időbeli elhatárolásokat legalább évente kell kiszámítani és nyilvántartani/könyvelni.

(4) Az EKB/NKB-k gyakrabban is kiszámíthatják az időbeli elhatárolásokat, ha az adott negyedévben csak beszerzési értéken szereplő adatokat jelentenek.

(5) A devizában denominált időbeli elhatárolásokat a negyedéves időszak végén érvényes piaci középárfolyamon kell átszámítani, és ugyanazon az árfolyamon kell visszavezetni.

(6) Az időbeli elhatárolások év közben történő kiszámításakor általában a helyi gyakorlat alkalmazható (azaz a számítás az adott negyedév utolsó munkanapjáig vagy utolsó naptári napjáig terjedő időszakra vonatkozik). Az év végén azonban kötelező a negyedév utolsó naptári napját (azaz december 31-ét) használni referencianapként.

(7) Csak az adott devizanem állományában változást előidéző ügyletek eredményezhetnek realizált devizanyereséget vagy -veszteséget.

12. cikk

Beszerzési érték

(1) A beszerzési értéket a következő általános szabályok szerint kell meghatározni:

a) arany, devizaeszközök és értékpapír esetében az átlagköltség módszerét naponta kell használni az eladott tételek bekerülési költségének kiszámításához, tekintetbe véve a devizaárfolyam és/vagy az áringadozások hatását;

b) az eszköz/forrás átlagköltségen alapuló árát/árfolyamát az év végén csökkenteni/növelni kell az eredménykimutatásba átvezetett nem realizált veszteséggel;

c) kamatszelvényes értékpapír bekerülésekor a megvásárolt vételárban megfizetett kamatot önálló tételként kell kezelni. Devizában denominált értékpapír esetén a vételárban megfizetett kamat az adott devizaállomány részét képezi, de az átlagár meghatározása érdekében nem számítható bele az eszköz költségébe vagy árába.

(2) Az értékpapírra a következő különös szabályokat kell alkalmazni:

a) az egyes ügyleteket beszerzési értéken kell nyilvántartani, és nettó áron kell elkönyvelni a számlákon;

b) a letéti és a kezelési díj, a folyószámla-vezetési díj és az egyéb közvetett költségek nem tekinthetők beszerzési értéknek, és az eredménykimutatásban kell elszámolni azokat. A letéti és a kezelési díj, a folyószámla-vezetési díj és az egyéb közvetett költségek nem kezelhetők egy adott eszköz átlagos bekerülési értékének részeként;

c) a bevételeket bruttó összegben kell nyilvántartani, és a visszatérítendő forrásadót és egyéb adókat külön kell elszámolni;

d) az értékpapír átlagos bekerülési költségének kiszámítása érdekében vagy i. minden aznap kötött vételi ügylet költségét hozzá kell adni az előző napi állományhoz, és új súlyozott átlagárfolyamot kell kiszámítani az aznapi eladások figyelembevétele előtt; vagy pedig ii. az egyes értékpapírvételeket és -eladásokat kell figyelembe venni aznapi előfordulásuk sorrendjében, a módosított átlagárfolyam kiszámítása céljából.

(3) Az aranyra és a devizára alkalmazandó különös szabályok a következők:

a) azokat a devizaügyleteket, amelyek nem idéznek elő változást az adott devizanem állományában, a kötés vagy az elszámolás napján érvényes devizaárfolyam szerint kell átváltani euróra, és az ilyen ügyletek nem hatnak ki az adott állomány bekerülési költségére;

b) azokat a devizaügyleteket, amelyek változást idéznek elő az adott devizanem állományában, a kötés vagy az elszámolás napján érvényes devizaárfolyam szerint kell átváltani euróra;

c) a tényleges készpénzbevételeket és -kiadásokat az elszámolás napján érvényes devizapiaci középárfolyamon kell átváltani;

d) az aznapi nettó deviza- és aranyvásárlásokat a megfelelő devizanemek, illetve az arany aznapi átlagos bekerülési költsége alapján hozzá kell adni az előző napi állományhoz, hogy ki lehessen számítani a deviza, illetve az arany új súlyozott átlagárfolyamát. Nettó eladás esetén a realizált nyereség vagy veszteség az adott deviza- vagy aranyállomány előző napi átlagköltségén alapul, és így az átlagköltség változatlan marad. A napi beáramlás és kiáramlás közötti átlagos devizaárfolyam-, illetve aranyár-különbözet realizált nyereséget vagy veszteséget eredményez. Amikor egy deviza- vagy aranypozíció tekintetében nettó kötelezettség áll fenn, a fent említett módszer fordítottját kell alkalmazni. Így a nettó eladás a kötelezettség átlagköltségére hat ki, míg a nettó vétel csökkenti a pozíciót a deviza, illetve az arany érvényes súlyozott átlagárfolyamának megfelelően;

e) a devizaügyletek költségét és az egyéb általános költségeket az eredménykimutatásban kell elszámolni.

IV. FEJEZET

A MÉRLEGEN KÍVÜLI PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOKRA VONATKOZÓ SZÁMVITELI SZABÁLYOK

13. cikk

Általános szabályok

(1) A devizanyereség vagy -veszteség kiszámításakor a nettó devizapozíció részét képezik a határidős devizaügyletek, a devizaswapügyletek határidős oldalai, valamint minden olyan devizaügylet, amely magában foglalja egy adott devizanemnek egy másikra történő jövőbeni átváltását.

(2) A kamatswapügyleteket, a tőzsdei határidős ügyleteket, a kamatláb-megállapodásokat és az egyéb kamatlábügyleteket tételenként kell elszámolni és átértékelni. Ezeket az ügyleteket a mérlegtételektől elkülönítve kell kezelni.

(3) A mérlegen kívüli pénzügyi instrumentumokból eredő nyereséget és veszteséget a mérlegen belüli pénzügyi instrumentumokhoz hasonló módon kell elszámolni és kezelni.

14. cikk

Határidős devizaügylet

(1) A határidős vételt és eladást az üzletkötés napjától az elszámolás napjáig mérlegen kívüli tételként kell nyilvántartani a határidős ügylet azonnali árfolyamán. Az eladási ügyletek nyereségét és veszteségét a devizapozíciónak a kötés napja utáni második vagy harmadik munkanapra érvényes átlagköltsége alapján kell kiszámítani, a vételek és eladások napi nettósításával összhangban. A nyereséget és veszteséget az elszámolás napjáig nem realizáltnak kell tekinteni, és a 11. cikk (1) bekezdésével összhangban kell kezelni.

(2) Az azonnali és a határidős árfolyam közötti különbözetet mind vétel, mind eladás esetén fizetendő vagy kapott kamatként kell kezelni az időbeli elhatárolás elve alapján.

(3) Az elszámolás napjával a mérlegen kívüli tételeket vissza kell vezetni, és az átértékelési számlán esetleg mutatkozó egyenleget az eredménykimutatásban kell kimutatni a negyedév végén.

(4) A devizapozíció átlagköltségét a határidős vételi ügylet az üzletkötés napja utáni második vagy harmadik munkanapon érinti, függően az azonnali ügyletek spot vételi árfolyamán történő elszámolásával kapcsolatos piaci szokásoktól.

(5) A határidős pozíciókat az ugyanazon devizanem azonnali pozíciójával együtt kell értékelni, kiegyenlítve egy adott devizanem pozíciójában esetleg felmerülő különbözeteket. Az átértékelési számlán nyilvántartott előző átértékelési nyereséget meghaladó nettó veszteség egyenlegét az eredménykimutatásban kell elszámolni; a nettó nyereséget mutató egyenleget az átértékelési számlán kell jóváírni.

15. cikk

Devizaswapügylet

(1) Az azonnali vételi és eladási ügyleteket az elszámolás napjával kell mérlegtételként nyilvántartásba venni.

(2) A határidős eladási és vételi ügyleteket az üzletkötés napjától az elszámolás napjáig mérlegen kívüli tételként kell nyilvántartani a határidős ügyletek azonnali árfolyamán.

(3) Az eladási ügyleteket az ügylet azonnali árfolyamán kell nyilvántartásba venni; ezért nem keletkezik rajtuk nyereség vagy veszteség.

(4) Az azonnali és a határidős árfolyam közötti különbözetet mind vétel, mind eladás esetén fizetendő vagy kapott kamatként kell kezelni az időbeli elhatárolás elve alapján.

(5) Az elszámolás napjával a mérlegen kívüli tételeket vissza kell vezetni.

(6) A devizapozíció átlagköltsége nem változik.

(7) A határidős pozíciót az azonnali pozícióval együtt kell értékelni.

16. cikk

Tőzsdei határidős kamatlábügylet

(1) A tőzsdei határidős kamatlábügyletet az üzletkötés napjával mérlegen kívüli tételként kell nyilvántartásba venni.

(2) Az alapletétet készpénzletét esetén külön eszközként kell nyilvántartani. Értékpapírletét esetén a kezdeti letét változatlan marad a mérlegben.

(3) A változó letét napi változásait külön számlán kell nyilvántartani a mérlegben eszközként vagy forrásként, függően a határidős kötés árfolyamának alakulásától. Ugyanez az eljárás alkalmazandó a nyitott pozíció lezárásának napján. Ezt követően a külön számlát azonnal meg kell szüntetni, és az ügylet teljes eredményét nyereségként, illetve veszteségként kell nyilvántartani, függetlenül attól, hogy sor kerül-e a leszállításra. Ha sor kerül a leszállításra, a vételt, illetve az eladást piaci áron kell elkönyvelni.

(4) A díjakat az eredménykimutatásban kell elszámolni.

(5) Az euróra történő átváltás, ha szükséges, a pozíció lezárásának napjával, az aznapi piaci áron történik. A devizabefolyás módosítja az adott devizapozíció lezárási napi átlagköltségét.

(6) A napi átértékelés miatt a nyereséget és veszteséget meghatározott különszámlákon kell nyilvántartani. Az eszközoldalon lévő különszámla veszteséget, míg a forrásoldalon lévő különszámla nyereséget jelent. A nem realizált veszteséget az eredménykimutatás terhére kell elszámolni, és ugyanezt az összeget jóvá kell írni egy forrásszámlán az egyéb források között.

(7) Az év végén az eredménykimutatásba átvezetett nem realizált veszteség nem vezethető vissza a következő évek nem realizált nyereségeivel szemben, kivéve, ha az ügyletet lezárják vagy megszüntetik. Nyereség esetén a tételt egy függőszámla terhére kell elszámolni, és az átértékelési számlán kell jóváírni az egyéb eszközök között.

17. cikk

Kamatswapügylet

(1) A kamatswapügyletet az üzletkötés napjával mérlegen kívüli tételként kell nyilvántartásba venni.

(2) A kapott vagy fizetett kamatok folyó tételeit az időbeli elhatárolás elve alapján kell elszámolni. Az egyes kamatswapügyleteken belül megengedett a kamatfizetések nettó elszámolása.

(3) A devizapozíció átlagköltségére abban az esetben hat ki az adott devizanemben kötött kamatswapügylet, ha a befolyt és a kifizetett összeg között különbözet mutatkozik. A bevételt eredményező egyenlegnek a deviza átlagköltségére gyakorolt hatását a fizetés esedékessé válásának napjával kell elszámolni.

(4) Minden kamatswapügyletet a piaci értékhez kell értékelni és, ha szükséges, az azonnali devizaárfolyamon euróra átszámítani. Az év végén az eredménykimutatásba átvezetett nem realizált veszteség nem vezethető vissza a következő évek nem realizált nyereségeivel szemben, kivéve, ha az ügyletet lezárják vagy megszüntetik. A nem realizált átértékelési nyereséget az átértékelési számlán kell jóváírni.

(5) A díjakat az eredménykimutatásban kell elszámolni.

18. cikk

Határidős kamatláb-megállapodás

(1) A határidős kamatláb-megállapodást az üzletkötés napjával mérlegen kívüli tételként kell nyilvántartásba venni.

(2) Az elszámolás napján az egyik fél által a másiknak fizetendő kompenzációt az elszámolás napjával kell elkönyvelni az eredménykimutatásban. A kifizetések nyilvántartása nem az időbeli elhatárolás elve alapján történik.

(3) A devizában fennálló kamatláb-megállapodás kihat az adott devizapozíció átlagköltségére a kompenzációs kifizetésben. A kompenzációs kifizetést az elszámolás napján érvényes azonnali árfolyamon kell átváltani euróra. A bevételt eredményező fizetési egyenleg a deviza átlagköltségére a fizetés esedékessé válásának napján gyakorol hatást.

(4) Minden kamatláb-megállapodást a piaci értékhez kell értékelni, és ha szükséges, az azonnali devizaárfolyamon kell átváltani euróra. Az év végén az eredménykimutatásba átvezetett nem realizált veszteség nem vezethető vissza a következő évek nem realizált nyereségeivel szemben, kivéve, ha a számlát lezárják vagy megszüntetik. A nem realizált átértékelési nyereséget az átértékelési számlán kell jóváírni.

(5) A díjakat az eredménykimutatásban kell elszámolni.

19. cikk

Határidős értékpapírügyletek

A határidős értékpapírügyleteket a következő két módszer egyikével összhangban kell elszámolni:

A. módszer:

a) a határidős értékpapírügyletet az üzletkötés napjától az elszámolás napjáig mérlegen kívüli tételként kell nyilvántartani a határidős ügylet határidős árfolyamán;

b) az ügylet nem hat ki az adott értékpapír állományának átlagköltségére az elszámolásig; a határidős ügyletek nyereségre és veszteségre gyakorolt hatását az elszámolás napjával kell kiszámítani;

c) az elszámolás napjával a mérlegen kívüli tételt vissza kell vezetni, és az átértékelési számla egyenlegét - ha van ilyen - az eredménykimutatásban kell jóváírni. A megvásárolt értékpapírt a lejárat napján érvényes azonnali árfolyamon (tényleges piaci ár) kell elszámolni, míg az eredeti határidős árfolyamhoz képest mutatkozó különbözetet realizált nyereségként vagy veszteségként kell elszámolni;

d) devizában denominált értékpapír esetén az ügylet nem hat ki a nettó devizapozíció átlagköltségére, ha az EKB/NKB-k már rendelkezik (rendelkeznek) pozícióval az adott devizanemben. Amennyiben a határidős ügylet keretében vásárolt kötvény olyan devizanemre szól, amelyben az EKB/NKB-k nem rendelkezik (nem rendelkeznek) pozícióval, és ezért meg kell vennie a szükséges devizát, a devizavétel szabályairól szóló 12. cikk (3) bekezdésének d) pontját kell alkalmazni;

e) a határidős pozíciókat elkülönítve kell értékelni az ügylet hátralévő futamidejére vonatkozó határidős piaci árfolyamhoz viszonyítva. Az év végi átértékelési veszteséget az eredménykimutatás terhére kell elszámolni, az átértékelési nyereséget pedig az átértékelési számlán kell jóváírni. Az év végén az eredménykimutatásban kimutatott nem realizált veszteség nem vezethető vissza a következő évek nem realizált nyereségeivel szemben, kivéve, ha a számlát lezárják vagy megszüntetik.

B. módszer:

a) a határidős értékpapírügyletet az üzletkötés napjától az elszámolás napjáig mérlegen kívüli tételként kell nyilvántartani, a határidős ügylet határidős árán. Az elszámolás napjával a mérlegen kívüli tételeket vissza kell vezetni;

b) a negyedév végén az értékpapír átértékelése a mérlegből következő és az ugyanazon értékpapír mérlegen kívüli tételként nyilvántartott eladásának eredményeképpen létrejövő nettó pozíció alapján történik. Az átértékelés összege megegyezik e nettó pozíció átértékelési árfolyamon számított értékének és ugyanezen pozíciónak a mérlegpozíció átlagköltsége szerint számított értékének a különbözetével. A negyedév végén a határidős vásárlásokat a 7. cikkben leírt átértékelési folyamatnak kell alávetni. Az átértékelés eredménye megegyezik a vásárlási kötelezettségvállalások azonnali ára és átlagos költsége közötti különbözettel;

c) a határidős eladás eredményét abban a pénzügyi évben kell nyilvántartani, amelyben a kötelezettségvállalás történt. Ennek az eredménynek meg kell egyeznie a kezdő határidős ár és a mérlegpozíció átlagköltsége (vagy amennyiben a mérlegpozíció nem elegendő, a mérlegen kívüli vásárlási kötelezettségvállalások átlagköltsége) között az eladás napján fennálló különbözettel.

V. FEJEZET

BESZÁMOLÁSI KÖTELEZETTSÉGEK

20. cikk

A beszámoló formátuma

(1) Az NKB-k az euro-rendszer szerinti számviteli beszámolás céljából az EKB-hoz nyújtják be az adataikat, a Kormányzótanács által elfogadott követelményekkel összhangban.

(2) Az euro-rendszer szerinti beszámoló formátumának összhangban kell lennie ezzel az iránymutatással, és magában kell foglalnia a IV. mellékletben meghatározott valamennyi tételt. A különböző mérlegformátumokban feltüntetendő tételek tartalma szintén szerepel a IV. mellékletben.

(3) A különféle közzétett pénzügyi kimutatások formátumát a következő mellékletek állapítják meg:

a) az euro-rendszer szerinti közzétett összevont (konszolidált) heti pénzügyi kimutatás negyedév végi adatközléshez az V. mellékletben található;

b) az euro-rendszer szerinti közzétett összevont (konszolidált) heti pénzügyi kimutatás negyedév folyamán történő adatközléshez a VI. mellékletben található;

c) az euro-rendszer szerinti összevont (konszolidált) éves mérleg a VII. mellékletben található.

VI. FEJEZET

KÖZZÉTETT ÉVES MÉRLEG ÉS EREDMÉNYKIMUTATÁS

21. cikk

Közzétett mérleg és eredménykimutatás

Az NKB-k részére ajánlott, hogy a közzétett éves mérleget és eredménykimutatást a VIII. és a IX. melléklettel összhangban fogadják el.

VII. FEJEZET

AZ ÖSSZEVONÁS (KONSZOLIDÁCIÓ) SZABÁLYAI

22. cikk

Az összevonás (konszolidáció) általános szabályai

(1) Az euro-rendszer szerinti összevont (konszolidált) mérleg tartalmazza az EKB és az NKB-k összes mérlegtételét.

(2) Az euro-rendszer szerinti összevont (konszolidált) mérleget az EKB készíti, szem előtt tartva az egységes számviteli elvek és technikák szükségességét, az euro-rendszerbeli pénzügyi időszakok egységességének szükségességét, valamint az euro-rendszerbeli ügyletekből és pozíciókból eredő összevonási (konszolidációs) kiigazításokat, továbbá figyelembe véve az euro-rendszer összetételében bekövetkező változásokat.

(3) Az egyes mérlegtételeket, az NBK-k és az EKB euro-rendszerbeli mérlegeinek kivételével, összesíteni kell az összevonás céljából.

(4) Az összevonás (konszolidáció) folyamán az NKB-k és az EKB harmadik felekkel szemben fennálló mérlegeit bruttó alapon kell nyilvántartani.

(5) Az NKB-k és az EKB euro-rendszerbeli mérlegeit a IV. mellékletben leírtak szerint kell kimutatni az EKB és az NKB-k mérlegeiben.

(6) Az összevonás (konszolidáció) folyamán biztosítani kell a jelentések egymás közötti összhangját. Valamennyi euro-rendszer szerinti pénzügyi kimutatásnak azonos alapon kell készülnie, ugyanazon összevonási (konszolidációs) módszerek és eljárások alkalmazásával.

VIII. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

23. cikk

A szabályok továbbfejlesztése, alkalmazása és értelmezése

(1) A számvitellel és monetáris jövedelemmel foglalkozó bizottság (AMICO) az Igazgatóság útján tanácsokat ad a Kormányzótanács részére a KBER számviteli és beszámolási szabályainak fejlesztéséről, alkalmazásáról és bevezetéséről.

(2) Ezen iránymutatás értelmezése során figyelembe kell venni az előkészítő munkálatokat, a közösségi jog által egységesített számviteli elveket és az általánosan elfogadott nemzetközi számviteli standardokat.

24. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2000/18/EKB iránymutatás hatályát veszti. A hatályon kívül helyezett iránymutatásra történő utalásokat erre az iránymutatásra történő utalásként kell értelmezni.

25. cikk

Záró rendelkezések

(1) Ez az iránymutatás 2003. január 1-jén lép hatályba.

(2) Az előző bekezdés sérelme nélkül ezt az iránymutatást az euro-rendszer szerinti, 2002. december 31-i összevont (konszolidált) éves jelentés formátumára, valamint az NKB-k 2002. december 31-i éves mérlegeinek ajánlott formátumára is alkalmazni kell, azzal a kikötéssel, hogy a 2002. december 31-én még forgalomban lévő nemzeti bankjegyeket a "forgalomban lévő bankjegyek" mérlegsorban kell kimutatni. Továbbá alkalmazni kell ezt az iránymutatást a forgalomban lévő euro-bankjegyekkel, az euro-bankjegyek euro-rendszerbeli elosztásából eredő nettó euro-rendszerbeli követelések/kötelezettségek ellentételezésével, valamint a monetáris jövedelemmel kapcsolatos adatközlés szabályaira is.

(3) Ezen iránymutatásnak az NKB-k a címzettjei.

Ezt az iránymutatást az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2002. december 5-én.

az EKB Kormányzótanácsa nevében

az elnök

Willem F. Duisenberg

[1] HL L 33., 2001.2.2., 21. o.

[2] HL L 337., 2001.12.20., 52. o.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

EURO-RENDSZER SZERINTI PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK

A beszámoló típusa | Belső/közzétett | A jogi követelmény forrása | A beszámoló célja |

1Euro-rendszer szerinti napi pénzügyi kimutatás | Belső | Nincs | Főként likviditáskezelés céljából (az Alapokmány 12.1. cikkének végrehajtása céljából) A napi pénzügyi kimutatás adatainak egy része a monetáris jövedelem kiszámításához szükséges |

2Összetevőire bontott heti pénzügyi kimutatás | Belső | Nincs | Az euro-rendszer szerinti összevont heti pénzügyi kimutatás elkészítésének alapja |

3Euro-rendszer szerinti összevont heti pénzügyi kimutatás | Közzétett | Az Alapokmány 15.2. cikke | Összevont pénzügyi jelentés monetáris és gazdasági elemzési célokra (az euro-rendszer szerinti összevont heti pénzügyi kimutatás a jelentés napján érvényes napi pénzügyi kimutatás alapján készül) |

4Euro-rendszer szerinti havi és negyedévi pénzügyi információk | Közzétett és belső | Statisztikai rendeletek, amelyek alapján a monetáris pénzügyi intézmények benyújtják az adataikat | Statisztikai elemzés |

5Euro-rendszer szerinti összevont éves mérleg | Közzétett | Az Alapokmány 26.3. cikke | Összevont mérleg, elemzési és működtetési célokra |

6Összetevőire bontott napi TARGET-mozgások és -mérlegek a KBER részére | Belső | Nincs | A KBER TARGET-ügyleteinek áttekintése |

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

GLOSSZÁRIUM

Amortizáció : az ázsió vagy diszázsió számlaegyenlegének vagy az eszközök értékének adott időszak alatti szisztematikus csökkentése.

Átértékelési számlák : olyan mérlegszámlák, amelyek egy eszköz vagy forrás kiigazított bekerülési költsége és egy meghatározott időszak végén fennálló piaci árfolyamának értékelése közötti különbözet nyilvántartására szolgálnak, amikor eszköz esetében az utóbbi magasabb, mint az előbbi, illetve forrás esetében az utóbbi alacsonyabb, mint az előbbi. Az átértékelési számlák tartalmazzák az árfolyamjegyzések és/vagy a piaci árfolyamok különbözeteit is.

Automatizált értékpapír-kölcsönügylet program (ASLP) : a repó- és a fordított repóügyleteket egyesítő olyan pénzügyi művelet, ahol az általános biztosítékkal szemben egyedi biztosítékot nyújtanak. Az ilyen hitelnyújtási és hitelfelvételi ügyletek eredményeképpen a két ügylet különböző repóárfolyama bevételt keletkeztet (margint fizetnek). A műveletet végre lehet hajtani nem ügynök-alapú program alapján (ahol a programot kínáló bank a műveletben részt vevő végső ügyfél) vagy ügynök-alapú programként (ahol a programot kínáló bank kizárólag ügynökként jár el, és a művelet végső ügyfele az az intézmény, amellyel az értékpapír-kölcsönügyleteket valójában elvégzik).

Ázsió : az értékpapír névértéke és árfolyama közötti különbözet, amikor az árfolyam magasabb a névértéknél.

Belső megtérülési ráta (IRR — Internal Rate of Return) : azt a leszámítolási rátát jelenti, amelyen az értékpapír számviteli értéke megegyezik a jövőbeni cash flow jelenértékével.

Beszerzési ár/árfolyam : a folyamatos vagy súlyozott átlagolási módszer, amelynek során minden egyes vétel költségét hozzá kell adni a meglévő könyvértékhez egy új, nettó súlyozott átlagköltség kiszámítása céljából.

Beszerzési költségek : olyan költségek, amelyekről megállapítható, hogy az adott ügylethez kapcsolódnak.

Céltartalék : olyan összeg, amelyet a vállalkozás a nyereség vagy veszteség összegének megállapítása előtt elkülönít egyes olyan ismert vagy előre látható kötelezettségekre, illetve kockázatokra, amelyek költsége nem határozható meg pontosan (lásd: Tartalék). A jövőbeni kötelezettségekre és ráfordításokra képzett céltartalék nem használható fel eszközérték kiigazítására.

Devizapiaci középárfolyam : az EKB által 14 óra 15 perckor megállapított napi összehangolt árfolyam, amelynek felhasználására a negyedévi átértékelési eljárás céljából kerül sor.

Devizapozíció : egy adott pénznemben fennálló nettó pozíció. E meghatározás alkalmazásában a különleges lehívási jog (SDR) külön pénznemnek tekintendő.

Devizaswapügylet : melynek során a felek azonnali vételi/eladási ügyletet kötnek devizára egy másik deviza ellenében (rövid oldal), és egyidejűleg határidős eladási/vételi ügyletet kötnek azonos összegben ugyanarra a devizára a másik deviza ellenében (hosszú oldal).

Diszkont : az értékpapír névértéke és árfolyama közötti különbözet, amikor az árfolyam alacsonyabb a névértéknél.

Diszkont értékpapír : olyan eszköz, amely nem kamatozik, és amelynek megtérülése a tőke felértékelődéséből származik, mivel az eszköz kibocsátására, illetve megvásárlására névérték alatt kerül sor.

Eladási és visszavásárlási megállapodás (fordított repó) : olyan szerződés, amelynek értelmében a készpénz birtokosa megállapodik valamely eszköz vételéről, és egyidejűleg megállapodik arról is, hogy kívánatra megállapodás szerinti áron, meghatározott idő múlva vagy meghatározott esemény bekövetkeztével újra eladja azt. A repóügylet során esetenként harmadik fél útján kerül sor a megállapodása (háromszereplős repó).

Elszámolás : olyan eljárás, amely során két vagy több fél között fennálló, pénzeszközök vagy egyéb eszközök átadására vonatkozó kötelezettségek teljesítésére kerül sor. Az euro-rendszeren belüli ügyletek esetében az elszámolás az euro-rendszerbeli ügyletek során keletkező nettó egyenleg felszámolását jelenti, és eszközátadást tesz szükségessé.

Elszámolásközpontú megközelítés : olyan számviteli megközelítés, amelynek keretében az egyes számviteli események nyilvántartásba vételére az elszámolás napjával kerül sor.

Elszámolás napja : az a nap, amelyen az érték végső és visszavonhatatlan átadása elszámolásra kerül az elszámolást végző adott intézmény könyveiben. Időpontját tekintve az elszámolásra sor kerülhet azonnal (valós idejű elszámolás), aznap (nap végi elszámolás) vagy a kötelezettségvállalás napját követő, megállapodás szerinti napon.

Eszközök : a vállalkozás által ellenőrzött, múltbeli eseményekből származó vagyon, amelytől a vállalkozás jövőbeni gazdasági haszon elérését várja.

Határidős devizaügylet : olyan szerződés, amelynek során a felek egy külföldi pénznemben kifejezett összegnek egy másik pénznem, általában hazai pénznem ellenében történő eladásáról állapodnak meg egy adott napon, és az összeget egy meghatározott későbbi, a szerződés napját követő két munkanapon túli napon kell rendelkezésre bocsátani, meghatározott áron. Ez a határidős devizaárfolyam az érvényes azonnali árfolyamot, plusz/mínusz a megállapodás szerinti felárat/diszkontot tartalmazza.

Határidős értékpapírügylet : olyan, tőzsdén kívüli szerződés, amelyben a felek a szerződés napján megállapodnak egy kamatozó pénzügyi instrumentum (általában kötvény vagy kötelezvény) meghatározott jövőbeni napon, meghatározott áron történő vételéről vagy eladásáról.

Határidős kamatláb-megállapodás : olyan szerződés, amelynek során két fél megállapodik egy kamatlábban, mely alapján egy meghatározott lejáratú eszmei betét után egy meghatározott jövőbeni napon kamatot kell fizetnie. Az elszámolás napján az egyik fél kompenzációt fizet a másiknak a szerződés szerinti kamatláb és az elszámolás napján érvényes piaci kamatláb különbözetétől függően.

(Keresztdevizás) kamatswapügylet : szerződéses megállapodás arról, hogy a felek időszakos kamatfizetéseknek megfelelő pénzáramlást cserélnek egymással, egyetlen vagy két különböző devizanemben.

Kötelezettség : a vállalkozás múltbeli eseményekből származó jelenlegi kötelezettségei, amelyek teljesítése várhatóan gazdasági hasznot megtestesítő vagyon kiáramlását eredményezi a vállalkozásnál.

Közgazdasági szempontú megközelítés : olyan számviteli szemlélet, amely szerint az ügyletet az üzletkötés napjával kell nyilvántartásba venni.

Lejárat napja : az a nap, amelyen a névérték/tőkeérték teljes összegében esedékes, és azt a tulajdonos részére ki kell fizetni.

Lineáris értékcsökkenési leírási módszer : egy adott időszak értékcsökkenésének időarányos meghatározása, amelynek során az eszköz becsült maradványértékkel csökkentett értéke elosztásra kerül az eszköz becsült hasznos élettartamával.

Nem realizált nyereség/veszteség : az eszközök kiigazított bekerülési költségeihez képest történő átértékeléséből eredő nyereség/veszteség.

Nemzetközi értékpapír-azonosító szám (ISIN) : a megfelelő illetékes kibocsátó szerv által kiadott szám.

Nettó ár : árengedmény és felhalmozódott kamat nélkül számított beszerzési ár, amely ugyanakkor magában foglalja az ár részét képező beszerzési értéket.

Összeköttetést biztosító rendszer - Interlinking : az a technikai infrastruktúra, továbbá azok az informatikai alkalmazások és azok az eljárások, amelyek az egyes nemzeti valós idejű bruttó elszámolási rendszerekben (VIBER-ekben) és az EKB fizetési mechanizmusában (EPM) bevezetésre, illetve átvételre kerültek a határokon átnyúló pénzmozgások TARGET rendszerben történő feldolgozása céljából.

Pénzügyi eszköz : olyan eszköz, amely lehet: i. készpénz; vagy ii. szerződéses jog más vállalkozás által szolgáltatott készpénzre vagy egyéb pénzügyi instrumentumra; vagy iii. szerződéses jog pénzügyi instrumentumok más vállalkozással potenciálisan kedvező feltételek mellett történő cseréjére; vagy iv. egy másik vállalkozás által kibocsátott, tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentum.

Pénzügyi kötelezettség : jogi kötelezettség készpénz vagy egyéb pénzügyi instrumentum más vállalkozás részére történő szolgáltatására vagy pénzügyi instrumentumok más vállalkozással potenciálisan kedvezőtlen feltételek mellett történő cseréjére.

Piaci ár: arany, devizaeszköz vagy értékpapír szervezett piacon (pl. tőzsdén) : vagy nem szervezett piacon (pl. tőzsdén kívül) jegyzett árfolyama, általában felhalmozott kamat nélkül.

Piaci középár : az értékpapír vételi és eladási árfolyamának középértéke, amely elismert piacvezetőknek vagy tőzsdéknek a szokásos piaci nagyságrendnek megfelelő ügyletekre vonatkozó jegyzésein alapul, és amelynek felhasználására a negyedévi átértékelési eljárás céljából kerül sor.

Realizált nyereség/veszteség : valamely mérlegtétel eladási ára és módosított beszerzési értéke közötti különbözet.

TARGET : transzeuro-pai automatizált valós idejű bruttó elszámolású rendszer, amely az egyes NKB-k valós idejű bruttó elszámolási rendszeréből (VIBER-rendszeréből), az európai fizetési mechanizmusból (EPM) és az interlinkingből áll.

Tartalék : a felosztható nyereségből elkülönített olyan összeg, amelyet nem a fordulónapon ismert konkrét kötelezettség, függő tartozás vagy előre látható eszközérték-csökkenés fedezetére szánnak.

Tőzsdei határidős kamatlábügylet : tőzsdén forgalmazott határidős ügylet. E szerződésben a felek a kötés napján megállapodnak egy kamatozó pénzügyi instrumentum (pl. kötvény) jövőbeni napon, meghatározott áron történő vételéről, illetve eladásáról. Általában nem kerül sor az értékpapír tényleges leszállítására; a szerződés általában a megállapodás szerinti lejárat előtt lezárásra kerül.

Tranzakciós ár : olyan ár, amelyben a felek a szerződéskötéskor megállapodnak.

Tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentum : osztalékjogosult értékpapírok (társasági részesedések és részvényalapba történő befektetést tanúsító értékpapírok).

Visszavásárlási és egyéb fedezet melletti ügylet : olyan ügylet, amikor a központi bank visszavásárlási megállapodás alapján eszközt vesz (aktív repó), elad (passzív repó), vagy biztosíték ellenében hitelműveletet hajt végre.

--------------------------------------------------

III. MELLÉKLET

A KÖZGAZDASÁGI SZEMPONTÚ MEGKÖZELÍTÉS LEÍRÁSA

1. Az üzletkötés napjával történő elszámolás i. devizaügyletek és ii. értékpapír vétele és eladása esetén (hagyományos megközelítés)

Az egyes ügyleteket az üzletkötés napjával mérlegen kívüli számlán kell nyilvántartásba venni. Az elszámolás napjával a mérlegen kívüli könyvelési tételeket vissza kell vezetni, és az ügyleteket mérlegszámlán kell elkönyvelni.

Az ügylet az üzletkötés napján hat ki a devizapozícióra és/vagy az értékpapír-pozícióra. Ennek következtében a nettó eladásból származó realizált nyereséget és veszteséget szintén az üzletkötés napjával kell kiszámítani és elkönyvelni. A nettó devizavásárlások az adott devizaállomány átlagköltségére, illetve az értékpapír-vásárlások az adott értékpapír átlagárára az üzletkötés napján hatnak ki.

2. A felhalmozódott kamat napi könyvelése a felárral vagy a diszkonttal együtt

A devizában denominált pénzügyi instrumentumokhoz kapcsolódó felhalmozódott kamatot, felárat, illetve diszkontot naponta kell kiszámítani és elkönyvelni, függetlenül a tényleges pénzforgalomtól. Ez azt jelenti, hogy a devizapozíció a felhalmozódott kamat elkönyvelésével egyidejűleg változik, és nem a kamat tényleges befolyásának, illetve kifizetésének időpontjában [1].

1 (az üzletkötés napjával történő elszámolás):

Az üzletkötés napjával történő elszámolás két különféle módszerrel végezhető:

- "hagyományos megközelítés", és

- "alternatív megközelítés".

Az "alternatív megközelítés" jellemzői a következők: ellentétben a "hagyományos megközelítéssel", a megkötött, de később teljesített ügyletek mérlegen kívüli tételként való könyvelése nem naponta történik. A realizált bevételek kimutatására és (devizavásárlás esetén) az új átlagárfolyam, valamint (értékpapír-vásárlás esetén) az átlagár kiszámítására az elszámolás napján kerül sor [2].

Egy adott évben megkötött olyan ügyletben, amely csak egy azt követő évben jár le, a bevételek megállapítása a "hagyományos megközelítés" szerint történik. Ez azt jelenti, hogy az eladások realizált hatásai az eredménykimutatásra abban az évben hatnak ki, amelyben az ügyletről szóló megállapodást kötötték, és a vásárlások abban az évben módosítják az állomány átlagos árfolyamait/árait, amelyben az ügyletről szóló megállapodást kötötték. Azonban nincs szükség mérlegen kívüli tételekre.

A következő táblázat az egyes devizaügyletekre és értékpapírokra kidolgozott két módszer fő jellemzőit mutatja be:

AZ ÜZLETKÖTÉS NAPJÁVAL TÖRTÉNŐ ELSZÁMOLÁS |

Hagyományos megközelítés | Alternatív megközelítés |

Azonnali devizaügyletek (FX)- kezelésük az év során

A devizavásárlást az üzletkötés napjával mérlegen kívüli tételként kell elkönyvelni, és az ügylet attól a naptól hat ki a devizapozíció átlagköltségére | A devizavásárlást az elszámolás napjával mérlegtételként kell elkönyvelni, és az ügylet attól a naptól hat ki a devizapozíció átlagköltségére |

Az eladásból származó nyereséget/veszteséget az üzletkötés napjával kell realizáltnak tekinteni. Az elszámolás napjával a mérlegen kívüli tételeket vissza kell vezetni, és az ügyletet fel kell venni a mérlegbe | Az eladásból származó nyereséget/veszteséget az elszámolás napjával kell realizáltnak tekinteni. Az üzletkötés napjával nem kerül sor mérlegtétel felvételére |

Határidős devizaügyletek - kezelésük az év során

Ezeket az ügyleteket szintén az azonnali ügyletekkel kapcsolatban fentebb leírt módon kell kezelni, azaz nyilvántartásuk az ügylet azonnali árfolyamán történik | A devizavásárlást az azonnali szállítás időpontjával, mérlegen kívül kell elkönyvelni, és az ügylet attól a naptól, az ügylet azonnali árfolyamán hat ki a devizapozíció átlagköltségére A devizaeladást az azonnali szállítás időpontjával mérlegen kívül kell elkönyvelni. A nyereségeket és veszteségeket az azonnali szállítás időpontjával kell realizáltnak tekinteni Az elszámolás napjával a mérlegen kívüli tételeket vissza kell vezetni, és az ügyletet fel kell venni a mérlegbe Az ügyletek év végi kezelése tekintetében lásd az alábbi "A pénzügyi éven átnyúló azonnali és határidős devizaügyletek" rovatot |

Azonnali és határidős devizaügyletek, amelyek az egyik évben (első év) kezdődnek, míg az azonnali szállítás időpontja a következő évre (következő év) esik

Nincs szükség különleges szabályokra, mivel az ügyleteket az üzletkötés napjával kell elkönyvelni, továbbá a nyereségeket és veszteségeket is ugyanezzel a nappal kell elszámolni | A hagyományos módszer szerint kezelendők: A devizaeladást az első évben mérlegen kívül kell elkönyvelni annak érdekében, hogy abban a pénzügyi évben lehessen beszámolni a devizaügylet eredményeként realizált nyereségről/veszteségről, amelyben az ügyletről szóló megállapodást kötöttékA devizavételt az első évben mérlegen kívül kell elkönyvelni, és az ügylet attól a naptól hat ki a devizapozíció átlagköltségéreAz egyes devizaállományok év végi átértékelése során figyelembe kell venni azokat a nettó vételeket/eladásokat, amelyek azonnali szállítási napja a következő pénzügyi évre esik |

Tőzsdei határidős kamatlábügyletek

A devizában denominált változó letétek devizapozícióra gyakorolt hatását napi alapon (előfordulásuk időpontjában) kell elszámolni. A nyereséget és veszteséget szintén napi alapon kell realizáltnak tekinteni | A "hagyományos megközelítés" esetében leírtakkal azonos módszer |

Értékpapírügyletek - és kezelésük az év során

A vásárlásokat és eladásokat az üzletkötés napjával kell elszámolni mérlegen kívül. A nyereség/veszteség elszámolása is ugyanezzel a nappal történik, és az árfolyam az üzletkötés napján módosul. Az elszámolás napjával a mérlegen kívüli tételeket vissza kell vezetni, és az ügyletet fel kell venni a mérlegbe (vagyis az ilyen ügyleteket az azonnali devizaügyletekhez hasonlóan kell kezelni) | Minden egyes ügyletet az elszámolás napjával kell nyilvántartásba venni (de lásd az alábbi, a pénzügyi év végére vonatkozó kezelési módot). Ennek következtében az ügyletnek (vétel esetén) az átlagköltségre, illetve (eladás esetén) a nyereségre/veszteségre gyakorolt hatását az elszámolás napjával kell elszámolni |

Értékpapírügyletek, amelyek az egyik évben (első év) kezdődnek, míg az azonnali szállítás időpontja a következő évre (következő év) esik

Nincs szükség különleges kezelési módra, mivel az ügyletet és következményeit az üzletkötés napjával már elkönyvelték | A realizált nyereséget és veszteséget az első évben, a pénzügyi év végén kell megállapítani (azaz ugyanúgy, mint az azonnali devizaügyletnél), a vétel kihat az átlagárfolyam számítására, és számításba kell venni az év végi átértékelés során |

2 (a felhalmozódott kamat/ázsió /diszkont napi könyvelése):

Az alábbi táblázat az időbeli elhatárolások (pl. fizetendő kamat és az értékcsökkentéssel csökkentett felár/diszkontérték) devizaállományra gyakorolt hatásának napi könyvelési módját vázolja fel:

A FELHALMOZÓDOTT KAMAT NAPI KÖNYVELÉSE (A KÖZGAZDASÁGI SZEMPONTÚ MEGKÖZELÍTÉS RÉSZEKÉNT)

A devizában denominált pénzügyi instrumentumokkal kapcsolatos időbeli elhatárolás kiszámítására és elkönyvelésére naponta kerül sor, napi középárfolyamon

A devizaállományra gyakorolt hatás

Az időbeli elhatárolások könyvelésük időpontjában hatnak ki a devizapozícióra, és visszavezetésükre később sem kerül sor. Az időbeli elhatárolást akkor kell törölni, amikor a készpénz ténylegesen befolyik, illetve kifizetésre kerül. Ezért az elszámolás napján a devizapozíció nem változik, mivel az időbeli elhatárolás már be van számítva az időszakosan átértékelt devizapozícióba

[1] Az időbeli elhatárolások elismerésének kétféle lehetséges módszere ismert. Az első módszer a "naptári napon alapuló megközelítés", amikor az időbeli elhatárolásokat naptári naponként kell nyilvántartani, függetlenül attól, hogy hétvége, munkaszüneti nap vagy munkanap van-e. A második módszer a "munkanapon alapuló megközelítés", amikor az időbeli elhatárolásokat csak munkanapokon kell elkönyvelni. Egyik módszer sem élvez elsőbbséget. Ha azonban az év utolsó napja nem munkanap, az időbeli elhatárolás kiszámításakor mindkét megközelítés szerint figyelembe kell venni ezt a napot.

[2] Határidős devizaügylet során a devizaállomány az azonnali ügylet napján változik (azaz általában két nappal az üzletkötési napot követően).

--------------------------------------------------

IV. MELLÉKLET

A MÉRLEG TARTALMA ÉS ÉRTÉKELÉSÉNEK SZABÁLYAI

ESZKÖZÖK

Mérlegtétel | A mérlegtételek tartalmának osztályozása | Az értékelés elve | Alkalmazási kör | |

| | |

1. | 1. | Aranykészletek és aranykövetelések | Fizikailag létező arany (pl. rudak, érmék, lemezek, rögök) raktáron vagy "leszállítás alatt". Aranykövetelések, mint például a látra szóló aranyszámlák, lekötött betétek, valamint a következő ügyletekből származó aranykövetelések: felértékelési és leértékelési ügyletek, valamint az arany helyével és tisztaságával kapcsolatos swapügyletek, amikor a kiadás és az átvétel között egy munkanapnál hosszabb idő telik el | Piaci érték | Kötelező |

2. | 2. | Euro-övezeten kívül honos felekkel szembeni devizában denominált követelések | Euro-övezeten kívüli felekkel szembeni devizában denominált követelések (beleértve a nemzetközi és a nemzetek feletti szervezeteket és az euro-övezeten kívüli központi bankokat) | | |

2.1. | 2.1. | Követelések a Nemzetközi Valutaalaptól (IMF) | a)Lehívási jogok a lehívható tartalék terhére (nettó)A nemzeti kvóta csökkentve az IMF rendelkezésére álló euro-egyenleggel. (Az IMF 2. számú számlája [euro-számla az igazgatási költségekre] beszámítható ebbe a pozícióba vagy az "Euro-övezeten kívüli felekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek" közé) | a)Lehívási jogok a lehívható tartalék terhére (nettó)Névérték, devizapiaci árfolyamon átszámítva | Kötelező |

b)Különleges lehívási jogok (SDR)Különleges lehívási jogok állományai (SDR) (bruttó) | b)Különleges lehívási jogok (SDR)Névérték, devizapiaci árfolyamon átszámítva | Kötelező |

c)Egyéb követelésekÁltalános hitelegyezmény (GAB), különleges kölcsönnyújtási megállapodás alapján felvett kölcsönök, betétek a szegénységet csökkentő és a növekedést segítő program (PRGF) keretében | c)Egyéb követelésekNévérték, devizapiaci árfolyamon átszámítva | Kötelező |

2.2. | 2.2. | Bankokkal szembeni számlakövetelések, értékpapír-befektetések, külső hitelek és egyéb külső eszközök | a)Euro-övezeten kívüli bankokkal szembeni számlakövetelésekFolyószámlák, lekötött betétek, látra szóló betétek, fordított repóügyletek | a)Euro-övezeten kívüli bankokkal szembeni számlakövetelésekNévérték, devizapiaci árfolyamon átszámítva | Kötelező |

b)Euro-övezeten kívüli értékpapír-befektetések (a részvényen, egyéb részesedésen és az "Egyéb pénzügyi eszközök" eszköztételben szereplő értékpapírokon kívül)Euro-övezeten kívüli felek által kibocsátott forgalomképes kötelezvények, kötvények, váltók, kamatszelvény nélküli kötvények, pénzpiaci papírok | b)Értékpapírok (forgalomképes)Piaci árak és devizaárfolyamok | Kötelező |

c)Euro-övezeten kívüli hitelek (betétek)Euro-övezeten kívüli felek részére nyújtott hitelek és általuk kibocsátott nem forgalomképes értékpapírok (a részvényen, egyéb részesedésen és az "Egyéb pénzügyi eszközök" eszköztételben szereplő értékpapírokon kívül) | c)Euro-övezeten kívüli hitelekBetétek névértéken, nem forgalomképes értékpapírok bekerülési költségen; mindkét esetben devizapiaci árfolyamon átszámítva | Kötelező |

d)Egyéb euro-övezeten kívüli eszközökEuro-övezeten kívüli bankjegyek és érmék | d)Egyéb euro-övezeten kívüli eszközökNévérték, devizapiaci árfolyamon átszámítva | Kötelező |

3. | 3. | Euro-övezetbeli felekkel szembeni devizában denominált követelések | a)ÉrtékpapírokForgalomképes kötelezvények, kötvények, váltók, kamatszelvény nélküli kötvények, pénzpiaci papírok (a részvényen, egyéb részesedésen és az "Egyéb pénzügyi eszközök" eszköztételben szereplő értékpapírokon kívül) | a)Értékpapírok (forgalomképes)Piaci árak és devizaárfolyamok | Kötelező |

b)Egyéb követelésekNem forgalomképes értékpapírok (a részvényen, egyéb részesedésen és az "Egyéb pénzügyi eszközök" eszköztételben szereplő értékpapírokon kívül), kölcsönök, betétek, fordított repóügyletek, egyéb kölcsönnyújtás | b)Egyéb követelésekBetétek névértéken, nem forgalomképes értékpapírok bekerülési költségen, mindkét esetben devizapiaci árfolyamon átszámítva | Kötelező |

4. | 4. | Euro-övezeten kívüli felekkel szembeni, euróban denominált követelések | | | |

4.1. | 4.1. | Bankokkal szembeni számlakövetelések, értékpapír-befektetések és hitelkövetelések | a)Euro-övezeten kívüli bankokkal szembeni követelésekFolyószámlák, lekötött betétek, látra szóló betétek. Az euróban demonimált értékpapírok kezelésével kapcsolatos fordított repóügyletek | a)Euro-övezeten kívüli bankokkal szembeni számlakövetelésekNévérték | Kötelező |

b)Euro-övezeten kívüli értékpapír-befektetések (a részvényen, egyéb részesedésen és az "Egyéb pénzügyi eszközök" eszköztételben szereplő értékpapírokon kívül)Euro-övezeten kívüli felek által kibocsátott forgalomképes kötelezvények, kötvények, váltók, pénzpiaci papírok | b)Értékesíthető értékpapírokPiaci ár | Kötelező |

c)Euro-övezeten kívüli felek részére nyújtott hitelekEuro-övezeten kívüli felek részére nyújtott hitelek vagy általuk kibocsátott nem forgalomképes értékpapírok | c)Euro-övezeten kívüli felek részére nyújtott hitelekBetétek névértéken, nem forgalomképes értékpapírok bekerülési költségen | Kötelező |

d)Euro-övezeten kívüli jogi személyek által kibocsátott értékpapírokNemzetek feletti vagy nemzetközi szervezetek, pl. az EBB által kibocsátott értékpapírok, függetlenül a földrajzi helytől | d)Euro-övezeten kívüli jogi személyek által kibocsátott értékpapírokPiaci ár | Kötelező |

4.2. | 4.2. | Az ERM II szerint nyújtott hitelből származó követelések | Az ERM II feltételeinek megfelelő hitelnyújtás | Névérték | Kötelező |

5. | 5. | Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált hitelnyújtás euro-övezetbeli hitelintézetek részére | Az 5.1-től 5.5-ig felsorolt tételek: az "Egységes monetáris politika az euróövezetben: Az euro-rendszer monetáris politikai eszközeinek és eljárásainak általános dokumentációja" című dokumentumban leírt megfelelő monetáris politikai eszközöknek megfelelő ügyletek | | |

5.1. | 5.1. | Elsődleges refinanszírozó műveletek | Likviditás nyújtása céljából heti gyakorisággal végrehajtott rendszeres penziós ügyletek, általában kétheti lejárattal | Névérték vagy (repó) bekerülési költség | Kötelező |

5.2. | 5.2. | Hosszabb lejáratú refinanszírozó műveletek | Likviditás nyújtása céljából havi gyakorisággal végrehajtott rendszeres penziós ügyletek, általában háromhavi lejárattal | Névérték vagy (repó) bekerülési költség | Kötelező |

5.3. | 5.3. | Finomszabályozó penziós műveletek | Eseti alapon finomszabályozás céljából végrehajtott penziós ügyletek | Névérték vagy (repó) bekerülési költség | Kötelező |

5.4. | 5.4. | Strukturális penziós műveletek | Az euro-rendszer pénzügyi szektorral szembeni strukturális pozíciójának kiigazítása céljából végrehajtott penziós ügyletek | Névérték vagy (repó) bekerülési költség | Kötelező |

5.5. | 5.5. | Aktív oldali rendelkezésre állás | Látra szóló betétek likviditás céljára, jegybankképes eszközök ellenében, előre meghatározott kamatlábbal (lejáratkor egy összegben visszafizetendő) | Névérték vagy (repó) bekerülési költség | Kötelező |

5.6. | 5.6. | Pótfedezeti felhívással kapcsolatos hitelek | Hitelintézetnek nyújtott kiegészítő hitel, amely ugyanezen hitelintézetek által más hitellel kapcsolatban benyújtott fedezeti eszközök értéknövekedéséből ered | Névérték vagy bekerülési költség | Kötelező |

6. | 6. | Euro-övezetbeli hitelintézetekkel szembeni egyéb, euróban denominált követelések | Folyószámlák, lekötött betétek, látra szóló betétek, az "Euro-övezetbeli felek által kibocsátott, euróban denominált értékpapírok" (beleértve az euro-övezeten belüli korábbi devizatartalékok átalakításából eredő ügyleteket) eszköztételben szereplő értékpapír-állományok kezelésével kapcsolatos visszavásárlási megállapodások és egyéb követelések. Euro-övezetbeli nem hazai hitelintézeteknél fenntartott levelezőbanki számlák. Az euro-rendszer monetáris politikai működésén kívül eső egyéb követelések és műveletek. Az NKB által az eurórendszerhez történő csatlakozás előtt megkezdett monetáris politikai műveletekből származó követelések | Névérték vagy bekerülési költség | Kötelező |

7. | 7. | Euro-övezetbeli felek által kibocsátott, euróban denominált értékpapírok | Forgalomképes értékpapírok (monetáris politikai célokkal kapcsolatos vagy azokra alkalmas értékpapírok a részvényen, egyéb részesedésen és az "Egyéb pénzügyi eszközök" eszköztételben szereplő értékpapírokon kívül): kötelezvények, kötvények, váltók, kamatszelvény nélküli kötvények, közvetlenül birtokolt, euróban denominált pénzpiaci papírok (beleértve az EMU előtti időszakból származó állampapírokat); finomszabályozás céljából vásárolt EKB-adósságpapírok | Piaci ár | Kötelező |

8. | 8. | Euróban denominált államadósság | Az EMU előtti időszakból származó követelések az állammal szemben (nem forgalomképes értékpapírok, hitelek) | Betétek/hitelek névértéken, nem értékesíthető értékpapírok bekerülési költségen | Kötelező |

- | 9. | Euro-rendszerbeli követelések+ | | | |

- | 9.1. | Részesedés az EKB-ban+ | Csak NKB-mérlegtétel - Az egyes NKB-k részesedései az EKB-ban a Szerződés és a megfelelő tőkejegyzési kulcs szerint, valamint az Alapokmány 49.2. cikkének megfelelő hozzájárulások mértékében | Bekerülési költség | Kötelező |

- | 9.2. | A devizatartalék-átadás mértékének megfelelő követelések+ | Csak NKB-mérlegtétel - Euróban denominált követelés az EKB-val szemben, a devizatartalékoknak a Szerződés szerinti kezdeti (és kiegészítő) átadásából eredően | Névérték (az elengedéssel csökkentve) | Kötelező |

- | 9.3. | EKB-adósságpapírok kibocsátásának biztosítékául szolgáló saját váltókkal kapcsolatos követelések+ | Csak EKB-mérlegtétel. Az NKB-k által az EKB-adósságpapírokkal kapcsolatos viszonossági fizetési megállapodások alapján kibocsátott saját váltók | Névérték | Kötelező |

- | 9.4. | Az euro-rendszeren belüli euróbankjegy-elosztással kapcsolatos nettó követelések+ | Az NKB-k esetében: a bankjegyelosztási kulcs alkalmazásával kapcsolatos nettó követelés (beleértve az EKB bankjegykibocsátásával kapcsolatos euro-rendszerbeli egyenleget), a kompenzációs összeg és az annak ellentételezéseként szolgáló könyvelési tétel, a részt vevő tagállamok nemzeti központi bankjai monetáris jövedelmeinek a 2002. pénzügyi évtől történő felosztásáról szóló, 2001/16/EKB határozatban meghatározottak szerint. Az EKB esetében: az euro-bankjegyek kibocsátásáról szóló, 2001. december 6-i 2001/15/EKB határozatszerinti EKB-banjegykibocsátással kapcsolatos követelések | Névérték | Kötelező |

- | 9.5. | Egyéb euro-rendszerbeli követelések (nettó)+ | a)Az NKB-k TARGET-számláinak és levelezőbanki számláinak egyenlegéből származó nettó követelések, azaz a követelések és a kötelezettségek nettó egyenlege (lásd az "Egyéb euro-rendszerbeli kötelezettségek [nettó]" tételt a forrásoldalon) | a)Névérték | Kötelező |

b)Az összevonásra és az újrafelosztásra kerülő monetáris jövedelem közötti különbözetből eredő követelések. Kizárólag a monetáris jövedelmek év végi elkönyvelése és a minden év januárjának utolsó munkanapján esedékes elszámolása közötti időszakra vonatkozik | b)Névérték | Kötelező |

c)Egyéb esetlegesen felmerülő euro-rendszerbeli követelések, beleértve az EKB euro-bankjegyekből eredő bevételének év közben történő felosztását az NKB-k között | c)Névérték | Kötelező |

9. | 10. | Elszámolás alatt álló tételek | Elszámolási számlaegyenlegek (követelések), beleértve a fizetésre bemutatott csekkek elszámolásával kapcsolatos időeltolódást | Névérték | Kötelező |

9. | 11. | Egyéb eszközök | | | |

9. | 11.1. | Euro-övezetbeli érmék | Euróérmék, ha nem NKB a törvényes kibocsátójuk | Névérték | Kötelező |

9. | 11.2. | Tárgyi eszközök és immateriális javak | Földterület és épületek, bútor és berendezés (beleértve a számítástechnikai eszközöket), szoftver | Bekerülési költség levonva az értékcsökkenést | Ajánlott |

Az értékcsökkenési leírás kulcsa: számítógépek és az azokhoz tartozó hardver/szoftver, továbbá gépjárművek:4 évberendezés, bútor és üzemi felszerelés:10 évépület és tőkésített (főbb) karbantartási költségek:25 év | |

A kiadások tőkésítése: értékhatár fölött (HÉA nélkül számított 10000 euró alatti összeg esetén: nincs tőkésítés) | |

9. | 11.3. | Egyéb pénzügyi eszközök | Tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumok, egyéb részesedések és leányvállalatokba történő befektetések. Nyugdíjalapokkal és végkielégítési programokkal kapcsolatos befektetési portfóliók. Jogszabályban foglalt követelmények alapján tartott értékpapírok és az NKB-k által saját számlára, meghatározott céllal végrehajtott befektetési tevékenységek, mint például a saját tőkének megfelelő, előirányzott eszközállomány kezelése, valamint a tartós befektetésként tartott, előirányzott eszközállomány kezelése (befektetett pénzügyi eszközök). Repó-megállapodások hitelintézetekkel az ebben a tételben szereplő értékpapír-állomány kezelésére | a)Tulajdoni részesedést megtestesítő forgalomképes instrumentumokPiaci érték | Ajánlott |

b)Egyéb részesedések és nem likvid részvényekBekerülési költsé | Ajánlott |

c)Befektetések leányvállalatokba vagy jelentős befektetetés a vállalati tőkébeNettó eszközérték | Ajánlott |

d)Értékpapírok (forgalomképes)Piaci érték | Ajánlott |

e)Nem értékesíthető értékpapírokBekerülési költség | Ajánlott |

f)Befektetett pénzügyi eszközökBekerülési költség | Ajánlott |

Az ázsiót /diszkontot le kell írni. A tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumokra vonatkozó részletes szabályokat ezen iránymutatás 9. cikke állapítja meg | |

9. | 11.4. | Mérlegen kívüli pénzügyi instrumentumok átértékelési különbözete | Határidős devizaügyletek, devizaswapügyletek, tőzsdei határidős kamatlábügyletek, pénzügyi swapok és kamatláb-megállapodások értékelési eredményei | A határidős és az azonnali árfolyam közötti nettó különbözet, devizapiaci árfolyamon | Kötelező |

9. | 11.5. | Aktív időbeli elhatárolások | Bevétel, amely nem a jelentés készítése szerinti időszakban esedékes, de arra vonatkozik. Aktív időbeli elhatárolások és kifizetett felhalmozódott kamatok | Névérték, devizapiaci árfolyamon átszámítva | Kötelező |

9. | 11.6. | Vegyes tételek | Előlegek, hitelek és egyéb kisebb tételek. Függő átértékelési számlák (csak év közben mérlegtétel: év közben történő átértékelések napjával elszámolt nem realizált veszteségek, amelyeket nem fedeznek a megfelelő újraértékelési számlák az "Átértékelési számlák" tételben a forrásoldalon). Hitelkezelés megbízásos alapon. Ügyfelek aranyletéteivel kapcsolatos befektetések. Nemzeti (euro-övezeti) pénznem megfelelő címletű érmékben | Névérték/bekerülési költség | Ajánlott |

Függő átértékelési számlaAz átlagköltség és a piaci érték közötti átértékelési különbözet, devizapiaci árfolyamon átszámítva | Függő átértékelési számla:kötelező |

Ügyfelek aranyletéteivel kapcsolatos befektetésekPiaci érték | Ügyfelek aranyletéteivel kapcsolatos befektetések:kötelező |

- | 12. | Mérleg szerinti veszteség | | Névérték | Kötelező |

Mérlegtétel | A mérlegtételek tartalmának osztályozása | Az értékelés elve | Alkalmazási kör | |

| | |

1. | 1. | Forgalomban lévő bankjegyek | Euro-bankjegyek, növelve/csökkentve a bankjegyelosztási kulcs alkalmazásával kapcsolatos kiigazításokkal | Névérték | Kötelező |

2. | 2. | Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált kötelezettségek euro-övezetbeli hitelintézetekkel szemben | A 2.1., 2.2., 2.3. és 2.5. tétel: euróbetétek az "Egységes monetáris politika az euróövezetben: Az euro-rendszer monetáris politikai eszközeinek és eljárásainak általános dokumentációja" című dokumentumban leírtaknak megfelelően | | |

2.1. | 2.1. | Folyószámlák (beleértve a kötelező tartalékot) | Olyan hitelintézetek eurószámlái, amelyek szerepelnek az Alapokmány szerint tartalékképzésre kötelezett pénzügyi szervezetek felsorolásában. Ez a tétel elsősorban a kötelező tartalékok könyvelésére szolgáló számlákat tartalmazza | Névérték | Kötelező |

2.2. | 2.2. | Betéti rendelkezésre állás | Látra szóló betétek, előre meghatározott kamatlábbal (jegybanki rendelkezésre állás) | Névérték | Kötelező |

2.3. | 2.3. | Lekötött betétek | Betétgyűjtés a finomszabályozó műveletekkel kapcsolatos likviditás elvonása céljából | Névérték | Kötelező |

2.4. | 2.4. | Finomszabályozó repó- és swapműveletek | Monetáris politikával kapcsolatos ügyletek a likviditás elvonása céljából | Névérték vagy (repó) bekerülési költség | Kötelező |

2.5. | 2.5. | Pótfedezeti felhívással kapcsolatos betétek | Hitelintézetek betétei, amelyek az ugyanezen hitelintézeteknek nyújtott hitelekkel kapcsolatos fedezeti eszközök értékének csökkenéséből erednek | Névérték | Kötelező |

3. | 3. | Euro-övezetbeli hitelintézetekkel szembeni egyéb, euróban denominált kötelezettségek | Egyidejűleg végrehajtott fordított repóügyletekkel kapcsolatos repóügyletek az "Euro-övezetbeli felek által kibocsátott, euróban denominált értékpapírok" eszköztétel alatt szereplő értékpapír-állomány kezelésére. Az euro-rendszer monetáris politikai működésén kívül eső egyéb műveletek. A hitelintézetek folyószámláitól eltérő egyéb számlái | Névérték vagy (repó) bekerülési költség | Kötelező |

4. | 4. | Kibocsátott adósságpapírok | Csak az EKB mérlegének része (az NKB-k esetében csak átmeneti mérlegtétel). Az "Egységes monetáris politika az euróövezetben: Az euro-rendszer monetáris politikai eszközeinek és eljárásainak általános dokumentációja" című dokumentumban leírtaknak megfelelő adósságpapírok. Likviditás elvonása céljából kibocsátott diszkont papír | Névérték | Kötelező |

5. | 5. | Egyéb euro-övezetbeli felekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek | | | |

5.1. | 5.1. | Az állammal szemben fennálló kötelezettségek | Folyószámlák, lekötött betétek, látra szóló betétek | Névérték | Kötelező |

5.2. | 5.2. | Egyéb kötelezettségek | Alkalmazottak, vállalatok, ügyfelek (beleértve azokat a pénzügyi szervezeteket, amelyek mentesek a tartalékképzési kötelezettség alól - lásd a 2.1. tételt a forrásoldalon) stb. lekötött betétei, látra szóló betétei | Névérték | Kötelező |

6. | 6. | Euro-övezeten kívüli felekkel szembeni eurókötelezettségek | Más bankok, központi bankok, nemzetközi/nemzetek feletti szervezetek (beleértve az Európai Közösségek Bizottságát) folyószámlái, lekötött betétei, látra szóló betétei (beleértve a fizetés céljából fenntartott számlákat és a tartalékkezelés céljából fenntartott számlákat); egyéb betétesek folyószámlái. Egyidejűleg végrehajtott fordított repóügyletekkel kapcsolatos repóügyletek euróban denominált értékpapírok kezelése céljából. A nem részt vevő NKB-k TARGET-számláinak egyenlege | Névérték vagy (repó) szerzési költség | Kötelező |

7. | 7. | Euro-övezetbeli felekkel szembeni, devizában denominált kötelezettségek | Folyószámlák, repóügyletek szerinti kötelezettségek; általában devizaeszközt vagy aranyat felhasználó befektetési ügyletek | Névérték, devizapiaci árfolyamon átszámítva | Kötelező |

8. | 8. | Euro-övezeten kívüli felekkel szembeni, devizában denominált kötelezettségek | | | |

8.1. | 8.1. | Betétek, egyenlegek és egyéb kötelezettségek | Folyószámlák. Repóügyletek szerinti kötelezettségek; általában devizaeszközt vagy aranyat felhasználó befektetési ügyletek | Névérték, devizapiaci árfolyamon átszámítva | Kötelező |

8.2. | 8.2. | Az ERM II alapján felvett hitelből származó kötelezettségek | Az ERM II feltételeinek megfelelő hitelfelvétel | Névérték, devizapiaci árfolyamon átszámítva | Kötelező |

9. | 9. | Az IMF által kiosztott különleges lehívási jogok ellentételezése | SDR-ben denominált tétel, amely az adott ország/NKB részére eredetileg kiosztott különleges lehívási jogok (SDR) összegét mutatja | Névérték, piaci árfolyamon átszámítva | Kötelező |

- | 10. | Euro-rendszerbeli kötelezettségek+ | | | |

- | 10.1. | A devizatartalék-átadás mértékének megfelelő kötelezettségek+ | Csak EKB-mérlegtétel (euróban) | Névérték | Kötelező |

- | 10.2. | EKB-adósságpapírok kibocsátásának biztosítékául szolgáló saját váltókkal kapcsolatos kötelezettségek+ | Csak NKB-mérlegtétel. Az EKB-adósságpapírokkal kapcsolatos viszonossági megállapodás alapján az EKB részére kibocsátott saját váltók | Névérték | Kötelező |

- | 10.3. | Az euro-rendszerbeli euro-bankjegy-elosztással kapcsolatos nettó kötelezettségek+ | Csak NKB-mérlegtétel. Az NKB-k esetében: a bankjegyelosztási kulcs alkalmazásával kapcsolatos nettó kötelezettség, azaz beleértve az EKB bankjegykibocsátásával kapcsolatos euro-rendszerbeli egyenlegeket, a kompenzációs összeget és az annak ellentételezéseként szolgáló könyvelési tételt, a részt vevő tagállamok nemzeti központi bankjai monetáris jövedelmeinek a 2002. pénzügyi évtől történő felosztásáról szóló, 2001/16/EKB határozatbanmeghatározottak szerint | Névérték | Kötelező |

- | 10.4. | Egyéb euro-rendszerbeli kötelezettségek (nettó)+ | a)Az NKB-k TARGET-számláinak és levelezőbanki számláinak egyenlegéből származó nettó kötelezettségek, azaz a követelések és a kötelezettségek nettó egyenlege (lásd az "Egyéb euro-rendszerbeli követelések [nettó]" eszköztételt) | a)Névérték | Kötelező |

b)Az összevonásra és az újrafelosztásra kerülő monetáris jövedelem közötti különbözetből eredő kötelezettségek. Kizárólag a monetáris jövedelmek év végi elkönyvelése és a minden év januárjának utolsó munkanapján esedékes elszámolása közötti időszakra vonatkozik | b)Névérték | Kötelező |

c)Egyéb esetlegesen felmerülő euro-rendszerbeli kötelezettségek, beleértve az EKB euro-bankjegyekből eredő bevételének év közben történő felosztását az NKB-k között | c)Névérték | Kötelező |

10. | 11. | Elszámolás alatt álló tételek | Elszámolási számlaegyenlegek (kötelezettségek), beleértve a folyamatban levő zsíróátutalásokat | Névérték | Kötelező |

10. | 12. | Egyéb források | | | |

10. | 12.1. | Mérlegen kívüli pénzügyi instrumentumok átértékelési különbözete | Határidős devizaügyletek, devizaswapügyletek, tőzsdei határidős kamatlábügyletek, pénzügyi swapügyletek és kamatláb-megállapodások értékelési eredményei | A határidős és az azonnali árfolyam közötti nettó pozíció, devizapiaci árfolyamon | Kötelező |

10. | 12.2. | Passzív időbeli elhatárolások | Jövőbeni időszakban esedékes költség, amely a tárgyidőszakra vonatkozik. A tárgyidőszakban kapott bevétel, amely jövőbeni időszakra vonatkozik | Névérték, devizapiaci árfolyamon átszámítva | Kötelező |

10. | 12.3. | Vegyes tételek | Adószámlák (függőszámlák). (Deviza-) hitellel vagy garanciával fedezett számlák. Egyidejűleg végrehajtott fordított repóügyletekkel kapcsolatos repóügyletek hitelintézetekkel, az "Egyéb pénzügyi eszközök" eszköztétel alatt szereplő értékpapír-portfólió kezelésére. Kötelező betétek a tartalékok kivételével. Egyéb kisebb tételek. Jelenlegi nettó bevétel (nettó felhalmozott nyereség), az előző évi nyereség (felosztás előtt). Források kezelése megbízásos alapon. Ügyfelek aranyletétei. Forgalomban lévő érmék, ha az egyik NKB a törvényes kibocsátó. Nemzeti (euro-övezeti) valutaegységekben denominált forgalomban levő bankjegyek, amelyek már nem minősülnek törvényes fizetőeszköznek, de még forgalomban vannak, feltéve, hogy nem a "Céltartalékok" sorban szerepelnek a forrásoldalon | Névérték vagy (repó) bekerülési költség | Ajánlott |

Ügyfelek aranyletéteiPiaci érték | Ügyfelek aranyletétei:kötelező |

10. | 13. | Céltartalékok | Nyugdíjakra, deviza- és egyéb piaci árfolyamkockázatra (pl. várható [jövőbeni] kiadások), valamint olyan megfelelő címletű nemzeti (euro-övezeti) valutaegységre képzett céltartalékok, amely már nem minősül törvényes fizetőeszköznek, de még forgalomban van, feltéve, hogy az érintett bankjegyek nem az "Egyéb kötelezettségek/Vegyes tételek" sorban szerepelnek a forrásoldalon. Az egyes NKB-k általi, az Alapokmány 49.2. cikkének megfelelő, az EKB részére történő hozzájárulást össze kell vonni az eszközoldalon a 9.1. tételben+ szereplő megfelelő összegekkel | Bekerülési költség/névérték | Ajánlott |

11. | 14. | Átértékelési számlák | Árfolyammozgásokkal kapcsolatos átértékelési számlák (arany, mindenfajta euróban denominált értékpapír, mindenfajta devizában denominált értékpapír, valamint kamatlábkockázattal járó származékos ügyletek piaci értékelési különbözeteinek könyvelésére); devizaárfolyam mozgásával kapcsolatos átértékelési számlák (mindenfajta nettó devizapozíció, beleértve a devizaswapügyletet, a határidős devizaügyletet és a különleges lehívási jogot [SDR-t]). Az egyes NKB-k általi, az Alapokmány 49.2. cikkének megfelelő, az EKB részére történő hozzájárulást össze kell vonni az eszközoldalon a 9.1. tételben+ szereplő megfelelő összegekkel | Az átlagköltség és a piaci érték közötti átértékelési különbözet, devizapiaci árfolyamon átszámítva | Kötelező |

12. | 15. | Saját tőke | | | |

12. | 15.1. | Tőke | Befizetett tőke. (Az EKB tőkéjét össze kell vonni a részt vevő NKB-k tőkerészesedéseivel) | Névérték | Kötelező |

12. | 15.2 | Tartalékok | Jogszabály által előírt és egyéb tartalékok. Az egyes NKB általi, az Alapokmány 49.2. cikkének megfelelő, az EKB részére történő hozzájárulásokat össze kell vonni az eszközoldalon a 9.1. tételben+ szereplő megfelelő összegekkel | Névérték | Kötelező |

10. | 16. | Mérleg szerinti nyereség | | Névérték | Kötelező |

--------------------------------------------------

V. MELLÉKLET

Euro-rendszer szerinti összevont (konszolidált) heti pénzügyi kimutatás: a negyedéves kimutatás közzétételéhez használandó formátum

Egységesítendő tétel. Lásd ezen iránymutatás (5) preambulumbekezdését.

(millió EUR) |

Eszközök | Egyenleg (…-i állapot) | Különbség az előző héthez képest az alábbiak eredményeképpen: |

| | | ügyletek | átértékelés |

1. | Aranykészletek és aranykövetelések | | |

2. | Euro-övezeten kívüli felekkel szembeni, devizában denominált követelések | | | |

2.1. | Követelések a Nemzetközi Valutaalaptól (IMF) | | | |

2.2. | Bankokkal szembeni számlakövetelések, értékpapír-befektetések, euro-övezeten kívüli hitelek és egyéb euro-övezeten kívüli eszközök | | | |

3. | Euro-övezetbeli felekkel szembeni, devizában denominált követelések | | | |

4. | Euro-övezeten kívüli felekkel szembeni, euróban denominált követelések | | | |

4.1. | Bankokkal szembeni számlakövetelések, értékpapír-befektetések és hitelkövetelések | | | |

4.2 | Az ERM II alapján nyújtott hitelből származó követelések | | | |

5. | Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált hitelnyújtás euro-övezetbeli hitelintézetek részére | | | |

5.1. | Elsődleges refinanszírozó műveletek | | | |

5.2. | Hosszabb távú refinanszírozó műveletek | | | |

5.3. | Finomszabályozó repó- és swapműveletek | | | |

5.4. | Strukturális repó- és swapműveletek | | | |

5.5. | Aktív oldali rendelkezésre állás | | | |

5.6. | Pótfedezeti felhívással kapcsolatos hitelek | | | |

6. | Euro-övezetbeli hitelintézetekkel szembeni egyéb, euróban denominált követelések | | | |

7. | Euro-övezetbeli felek által kibocsátott, euróban denominált értékpapírok | | | |

8. | Euróban denominált államadósság | | | |

9. | Egyéb eszközök | | | |

Eszközök összesen | | | |

Források | Egyenleg (…-i állapot) | Különbség az előző héthez képest az alábbiak eredményeképpen: |

| | | ügyletek | átértékelés |

1. | Forgalomban lévő bankjegyek | | |

2. | Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált kötelezettségek euro-övezetbeli hitelintézetekkel szemben | | | |

2.1. | Folyószámlák (beleértve a kötelező tartalékot) | | | |

2.2. | Betéti rendelkezésre állás | | | |

2.3. | Lekötött betétek | | | |

2.4. | Finomszabályozó repó- és swapműveletek | | | |

2.5. | Pótfedezeti felhívással kapcsolatos betétek | | | |

3. | Euro-övezetbeli hitelintézetekkel szembeni egyéb, euróban denominált kötelezettségek | | | |

4. | Kibocsátott adósságpapírok | | | |

5. | Egyéb euro-övezetbeli felekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek | | | |

5.1. | Az állammal szemben fennálló kötelezettségek | | | |

5.2. | Egyéb kötelezettségek | | | |

6. | Euro-övezeten kívüli felekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek | | | |

7. | Euro-övezetbeli felekkel szembeni, devizában denominált kötelezettségek | | | |

8. | Euro-övezeten kívüli felekkel szembeni, devizában denominált kötelezettségek | | | |

8.1. | Betétek, egyenlegek és egyéb kötelezettségek | | | |

8.2. | Az ERM II szerinti hitelből származó kötelezettségek | | | |

9. | Az IMF által elosztott különleges lehívási jogok ellentételezése | | | |

10. | Egyéb kötelezettségek | | | |

11. | Átértékelési számlák | | | |

12. | Saját tőke | | | |

Források összesen | | | |

--------------------------------------------------

VI. MELLÉKLET

Euro-rendszer szerinti összevont (konszolidált) heti pénzügyi kimutatás: a negyedéves kimutatás közzétételéhez használandó formátum

Előfordulhat, hogy a kerekítés miatt a végösszegek nem felelnek meg a részeredmények összegeinek.

(millió EUR) |

Eszközök | Egyenleg (…-i állapot) | Különbség az előző héthez képest az ügyleteknek megfelelően |

| |

1. | Aranykészletek és aranykövetelések |

2. | Euro-övezeten kívüli felekkel szembeni, devizában denominált követelések | |

2.1. | Követelések a Nemzetközi Valutaalaptól (IMF) | |

2.2. | Bankokkal szembeni számlakövetelések, értékpapír-befektetések, euro-övezeten kívüli hitelek és egyéb euro-övezeten kívüli eszközök | |

3. | Euro-övezetbeli felekkel szembeni, devizában denominált követelések | |

4. | Euro-övezeten kívüli felekkel szembeni, euróban denominált követelések | |

4.1. | Bankokkal szembeni számlakövetelések, értékpapír-befektetések és hitelkövetelések | |

4.2. | Az ERM II alapján nyújtott hitelből származó követelések | |

5. | Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált hitelnyújtás euro-övezetbeli hitelintézetek részére | |

5.1. | Elsődleges refinanszírozó műveletek | |

5.2. | Hosszabb lejáratú refinanszírozó műveletek | |

5.3. | Finomszabályozó repó- és swapműveletek | |

5.4. | Strukturális repó- és swapműveletek | |

5.5. | Aktív oldali rendelkezésre állás | |

5.6. | Pótfedezeti felhívással kapcsolatos hitelek | |

6. | Euro-övezetbeli hitelintézetekkel szembeni egyéb, euróban denominált követelések | |

7. | Euro-övezetbeli felek által kibocsátott, euróban denominált értékpapírok | |

8. | Euróban denominált államadósság | |

9. | Egyéb eszközök | |

Eszközök összesen | |

Források | Egyenleg (…-i állapot) | Különbség az előző héthez képest az egyes ügyletek eredményeképpen |

| |

1. | Forgalomban lévő bankjegyek |

2. | Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált kötelezettségek euro-övezetbeli hitelintézetekkel szemben | |

2.1. | Folyószámlák (beleértve a kötelező tartalékot) | |

2.2. | Betéti rendelkezésre állás | |

2.3. | Lekötött betétek | |

2.4. | Finomszabályozó repó- és swapműveletek | |

2.5. | Pótfedezeti felhívással kapcsolatos betétek | |

3. | Euro-övezetbeli hitelintézetekkel szembeni egyéb eurókötelezettségek | |

4. | Kibocsátott adósságpapírok | |

5. | Egyéb euro-övezetbeli felekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek | |

5.1. | Az állammal szemben fennálló kötelezettségek | |

5.2. | Egyéb kötelezettségek | |

6. | Euro-övezeten kívüli felekkel szembeni eurókötelezettségek | |

7. | Euro-övezetbeli felekkel szembeni, devizában denominált kötelezettségek | |

8. | Euro-övezeten kívüli felekkel szembeni, devizában denominált kötelezettségek | |

8.1. | Betétek, egyenlegek és egyéb kötelezettségek | |

8.2. | Az ERM II szerinti felvett hitelből származó kötelezettségek | |

9. | Az IMF által elosztott különleges lehívási jogok ellentételezése | |

10. | Egyéb kötelezettségek | |

11. | Átértékelési számlák | |

12. | Saját tőke | |

Források összesen | |

--------------------------------------------------

VII. MELLÉKLET

Euro-rendszer szerinti összevont (konszolidált) éves mérleg

Előfordulhat, hogy a kerekítés miatt a végösszegek nem felelnek meg a részeredmények összegeinek.

(millió EUR) |

Eszközök | Tárgyév | Előző év |

| |

1. | Aranykészletek és aranykövetelések |

2. | Euro-övezeten kívüli felekkel szembeni, devizában denominált követelések | |

2.1. | Követelések a Nemzetközi Valutaalaptól (IMF) | |

2.2. | Bankokkal szembeni számlakövetelések, értékpapír-befektetések, euro-övezeten kívüli hitelek és egyéb euro-övezeten kívüli eszközök | |

3. | Euro-övezetbeli felekkel szembeni, devizában denominált követelések | |

4. | Euro-övezeten kívüli felekkel szembeni, euróban denominált követelések | |

4.1. | Bankokkal szembeni számlakövetelések, értékpapír-befektetések és hitelkövetelések | |

4.2. | Az ERM II alapján nyújtott hitelből származó követelések | |

5. | Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált hitelnyújtás euro-övezetbeli hitelintézetek részére | |

5.1. | Elsődleges refinanszírozó műveletek | |

5.2. | Hosszabb lejáratú refinanszírozó műveletek | |

5.3. | Finomszabályozó repó- és swapműveletek | |

5.4. | Strukturális repó- és swapműveletek | |

5.5. | Aktív oldali rendelkezésre állás | |

5.6. | Pótfedezeti felhívással kapcsolatos hitelek | |

6. | Euro-övezetbeli hitelintézetekkel szembeni egyéb, euróban denominált követelések | |

7. | Euro-övezetbeli felek által kibocsátott, euróban denominált értékpapírok | |

8. | Euróban denominált államadósság | |

9. | Egyéb eszközök | |

Eszközök összesen | |

Források | Tárgyév | Előző év |

| |

1. | Forgalomban lévő bankjegyek |

2. | Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált kötelezettségek euro-övezetbeli hitelintézetekkel szemben | |

2.1. | Folyószámlák (beleértve a kötelező tartalékot) | |

2.2. | Betéti rendelkezésre állás | |

2.3. | Lekötött betétek | |

2.4. | Finomszabályozó repó- és swapműveletek | |

2.5. | Pótfedezeti felhívással kapcsolatos betétek | |

3. | Euro-övezetbeli hitelintézetekkel szembeni egyéb eurókötelezettségek | |

4. | Kibocsátott adósságpapírok | |

5. | Egyéb euro-övezetbeli felekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek | |

5.1. | Az állammal szemben fennálló kötelezettségek | |

5.2. | Egyéb kötelezettségek | |

6. | Euro-övezeten kívüli felekkel szembeni eurókötelezettségek | |

7. | Euro-övezetbeli felekkel szembeni, devizában denominált kötelezettségek | |

8. | Euro-övezeten kívüli felekkel szembeni, devizában denominált kötelezettségek | |

8.1 | Betétek, egyenlegek és egyéb kötelezettségek | |

8.2. | Az ERM II szerinti felvett hitelből származó kötelezettségek | |

9. | Az IMF által elosztott különleges lehívási jogok ellentételezése | |

10. | Egyéb kötelezettségek | |

11. | Átértékelési számlák | |

12. | Saját tőke | |

Források összesen | |

--------------------------------------------------

VIII. MELLÉKLET

A központi bankok éves mérlege

(millió EUR) |

Eszközök | Tárgyév | Előző év |

| | |

1. | Aranykészletek és aranykövetelések |

2. | Euro-övezeten kívüli felekkel szembeni, devizában denominált követelések | | |

2.1. | Követelések a Nemzetközi Valutaalaptól (IMF) | | |

2.2. | Bankokkal szembeni számlakövetelések, értékpapír-befektetések, külső hitelek és egyéb külső eszközök | | |

3. | Euro-övezetbeli felekkel szembeni, devizában denominált követelések | | |

4. | Euro-övezeten kívüli felekkel szembeni, euróban denominált követelések | | |

4.1. | Bankokkal szembeni számlakövetelések, értékpapír-befektetések és hitelek | | |

4.2. | Az ERM II szerint nyújtott hitelből származó követelések | | |

5. | Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált hitelnyújtás euróövezetbeli hitelintézetek részére | | |

5.1. | Elsődleges refinanszírozó műveletek | | |

5.2. | Hosszabb távú refinanszírozó műveletek | | |

5.3. | Finomszabályozó repó- és swapműveletek | | |

5.4. | Strukturális repó- és swapműveletek | | |

5.5. | Aktív oldali rendelkezésre állás | | |

5.6. | Pótfedezeti felhívással kapcsolatos hitelek | | |

6. | Euro-övezetbeli hitelintézetekkel szembeni egyéb, euróban denominált követelések | | |

7. | Euro-övezetbeli felek által kibocsátott, euróban denominált értékpapírok | | |

8. | Euróban denominált államadósság | | |

9. | Euro-rendszerbeli követelések | | |

9.1. | Részesedés az EKB-ban | | |

9.2. | A devizatartalék-átadás mértékének megfelelő követelések | | |

9.3. | EKB-adósságpapírok kibocsátásának biztosítékául szolgáló saját váltókkal kapcsolatos követelések | | |

9.4. | Az euro-rendszerbeli euro-bankjegy-elosztással kapcsolatos nettó követelések | | |

9.5. | Egyéb euro-rendszerbeli követelések (nettó) | | |

| 10. | Elszámolás alatt álló tételek | |

11. | Egyéb eszközök | | |

11.1. | Euro-övezetbeli érmék | | |

11.2. | Tárgyi eszközök és immateriális javak | | |

11.3. | Egyéb pénzügyi eszközök | | |

11.4. | Mérlegen kívüli pénzügyi instrumentumok átértékelési különbözete | | |

11.5. | Aktív időbeli elhatárolások | | |

11.6. | Vegyes tételek | | |

12. | Mérleg szerinti veszteség | | |

Eszközök összesen | | |

Források | Tárgyév | Előző év |

| |

1. | Forgalomban lévő bankjegyek |

2. | Monetáris politikai műveletekkel kapcsolatos, euróban denominált kötelezettségek euro-övezetbeli hitelintézetekkel szemben | |

2.1. | Folyószámlák (beleértve a kötelező tartalékot) | |

2.2. | Betéti rendelkezésre állás | |

2.3. | Lekötött betétek | |

2.4. | Finomszabályozó repó- és swapműveletek | |

2.5. | Pótfedezeti felhívással kapcsolatos betétek | |

3. | Euro-övezetbeli hitelintézetekkel szembeni egyéb, euróban denominált kötelezettségek | |

4. | Kibocsátott adósságpapírok | |

5. | Egyéb euro-övezetbeli felekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek | |

5.1. | Az állammal szemben fennálló kötelezettségek | |

5.2. | Egyéb kötelezettségek | |

6. | Euro-övezeten kívüli felekkel szembeni, euróban denominált kötelezettségek | |

7. | Euro-övezetbeli felekkel szembeni, devizában denominált kötelezettségek | |

8. | Euro-övezeten kívüli felekkel szembeni, devizában denominált kötelezettségek | |

8.1. | Betétek, egyenlegek és egyéb kötelezettségek | |

8.2. | Az ERM II szerint felvett hitelből származó kötelezettségek | |

9. | Az IMF által elosztott különleges lehívási jogok ellentételezése | |

10. | Euro-rendszerbeli kötelezettségek | |

10.1. | A devizatartalék-átadás mértékének megfelelő kötelezettségek | |

10.2. | EKB-adósságpapírok kibocsátásának biztosítékául szolgáló saját váltókkal kapcsolatos kötelezettségek | |

10.3. | Az euro-rendszerbeli euro-bankjegy-elosztással kapcsolatos nettó kötelezettségek | |

10.4. | Egyéb euro-rendszerbeli kötelezettségek (nettó) | |

11. | Elszámolás alatt álló tételek | |

12. | Egyéb kötelezettségek | |

12.1. | Mérlegen kívüli pénzügyi instrumentumok átértékelési különbözete | |

12.2. | Passzív időbeli elhatárolások | |

12.3. | Vegyes tételek | |

13. | Céltartalékok | |

14. | Átértékelési számlák | |

15. | Saját tőke | |

15.1. | Tőke | |

15.2. | Tartalékok | |

16. | Mérleg szerinti nyereség | |

Források összesen | |

--------------------------------------------------

IX. MELLÉKLET

A központi bank közzétett eredménykimutatása [2]

(millió EUR) |

A …évi december 31-ével záruló év eredménykimutatása | Tárgyév | Előző év |

|

1.1. | Kamatbevétel |

1.2. | Kamatráfordítás | |

1. | Nettó kamatbevétel | |

2.1. | Pénzügyi műveletek realizált eredménye | |

2.2. | Pénzügyi eszközök és pozíciók értékvesztése | |

2.3. | Deviza- és egyéb árfolyamkockázattal kapcsolatos céltartalékképzés/céltartalék-felszabadítás | |

2. | Pénzügyi műveletek, értékvesztés és kockázati céltartalékképzés nettó eredménye | |

3.1. | Díj- és jutalékbevételek | |

3.2. | Díj- és jutalékráfordítások | |

3. | Díjakból és jutalékokból származó eredmény | |

4. | Részvényekből és részesedésekből származó bevétel | |

5. | A monetáris jövedelem összevonásából származó nettó eredmény | |

6. | Egyéb bevételek | |

Összes nettó bevétel | |

7. | Személyi jellegű ráfordítások | |

8. | Igazgatási költségek | |

9. | Tárgyi eszközök és immateriális javak értékcsökkenése | |

10. | Bankjegy-előállítási költségek | |

11. | Egyéb ráfordítások | |

12. | Társasági nyereségadó és más, eredményt terhelő adók | |

Mérleg szerinti eredmény | |

--------------------------------------------------