2.

A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép: „3. cikk Általános célkitűzések és alapelvek (1) Az uniós garancia csak olyan EBB-finanszírozási műveletekre vonatkozóan nyújtható, amelyek az EBB saját értékelése alapján hozzáadott értékkel rendelkeznek és az alábbi általános célkitűzések valamelyikét támogatják: a) a helyi magánszektor fejlesztése, különösen a mikro-, kis- és középvállalkozások (a továbbiakban: kkv-k) támogatása; b) a társadalmi és gazdasági infrastruktúra – többek között a közlekedési, az energia- és a környezeti infrastruktúra, valamint az információs és kommunikációs technológia – fejlesztése; c) az éghajlatváltozás mérséklése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás; d) a menekültek, a migránsok, a fogadó- és tranzitközösségek és a származási országbeli közösségek hosszú távú gazdasági rezilienciája, mint a migráció kiváltó okainak kezelésére szolgáló stratégiai intézkedés. (2) Az e határozat alapján végzett EBB-finanszírozási műveletek – amellett, hogy megőrzik az EBB beruházási bank jellegét – hozzájárulnak az általános uniós érdekekhez és különösen az EUSZ 21. cikkében meghatározott, az Unió külső tevékenységére vonatkozó alapelvekhez, valamint hozzájárulnak az olyan nemzetközi környezetvédelmi egyezmények végrehajtásához, amelyekben az Unió részes fél. Az EBB irányító szerveinek ajánlott megtennie a szükséges intézkedéseket az EBB tevékenységének olyan módon való kiigazítása érdekében, hogy az hatékony módon támogassa az Unió külső politikáit, és megfelelően teljesítse az e határozatban meghatározott követelményeket. (3) Az (1) bekezdésben meghatározott általános célkitűzések körébe tartozó területeken az országok közötti regionális integráció – így különösen az előcsatlakozási támogatásban részesülő országok és kedvezményezettek, a szomszédságpolitikai partnerországok és partnerségi országok és az Unió közötti gazdasági integráció – az EBB-finanszírozási műveletek egyik alapvető célját képezi. Az EBB az általános célkitűzések körébe tartozó területeken az Unióval való gazdasági integrációt előmozdító közvetlen külföldi befektetések támogatása formájában hajtja végre a kedvezményezett országokat célzó finanszírozási műveleteit. (4) A Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetnek a hivatalos fejlesztési támogatás kedvezményezettjeit tartalmazó jegyzéke szerinti fejlődő országokban az EBB-finanszírozási műveletek az EUMSZ 208. és 209. cikkével összhangban hozzájárulnak az Unió fejlesztési együttműködési politikájának célkitűzéseihez, különösen a szegénységnek az inkluzív növekedés és a fenntartható gazdasági, környezeti és társadalmi fejlődés útján való csökkentéséhez. (5) Annak biztosítása érdekében, hogy a magánszektor beruházásai a lehető legnagyobb mértékű fejlesztési hatással járjanak, az EBB törekszik arra, hogy hozzájáruljon a magánvállalkozások és a beruházások számára kedvező feltételek kialakításához, valamint prioritásként gondoskodik – az (1) bekezdés a) pontjának megfelelően a helyi beruházások támogatása révén – a kedvezményezett országok helyi magánszektorának, többek között a szövetkezeteknek és a szociális vállalkozásoknak az erősítéséről. Azon EBB-finanszírozási műveletek esetében, amelyek az (1) bekezdésben meghatározott általános célkitűzéseket támogatják, törekedni kell arra, hogy azok növeljék a fogadó országbeli és uniós kkv-k beruházási projektjeinek támogatását, lehetővé téve, hogy a kkv-k új beruházási projektjei forráshoz jussanak. Az EBB-finanszírozási műveleteknek lehetővé kell tenniük, hogy a jogosult országokban a kkv-k élni tudjanak többek között a piacra való belépés lehetőségével, valamint lehetővé kell tenniük a globális értékláncokba való integrálódásukat, továbbá hozzá kell járulniuk az uniós vállalatok versenyképességének fokozásához. Annak érdekében, hogy tényleges monitoring alá vonja és ténylegesen értékelje a forrásoknak az érintett kkv-k támogatására való felhasználását, az EBB alapos átvilágítást végez, és olyan megfelelő szerződéses rendelkezéseket állapít meg és tart fenn, amelyekkel általános jelentéstételi kötelezettséget ír elő mind a pénzügyi közvetítőkre, mind a végső kedvezményezettekre nézve. Az EBB törekszik arra, hogy azonosítsa a kkv-k forráshoz jutásának akadályait, és hozzájáruljon azok leküzdéséhez. Az EBB olyan pénzügyi közvetítőkkel működik együtt, amelyek képesek támogatni a művelet helyéül szolgáló országok kkv-inek egyedi szükségleteit, és amelyek teljesítik a 13. cikk követelményeit, ahogyan azokat az említett cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése alapján a megállapodásokba beillesztették. (6) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott általános célkitűzéseket támogató EBB-finanszírozási műveletekkel túlnyomórészt a közlekedés, az energetika, a környezeti infrastruktúra, az információs és kommunikációs technológia, valamint az egészségügy és az oktatás területére irányuló beruházási projekteket kell támogatni. Ide tartozik a megújuló energia előállítása és integrálása, az energiahatékonysági intézkedések, az alacsonyabb szén-dioxid-kibocsátású technológiákra és üzemanyagokra való átállást lehetővé tévő energiarendszer-átalakítás, a fenntartható energiabiztonság és energetikai infrastruktúra – beleértve a gáz kitermelését és az uniós energiapiacra szállítását, valamint a vidéki területek villamosítását szolgáló infrastruktúrát is –, továbbá a környezetvédelmi infrastruktúra, így például a vízellátás és a megfelelő higiénés körülmények biztosítása, valamint a környezetbarát infrastruktúra, továbbá a távközlési és a szélessávú hálózati infrastruktúra. (7) Az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott általános célkitűzéseket támogató EBB-finanszírozási műveletekkel olyan, az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését és az azokhoz való alkalmazkodást célzó beruházási projekteket kell támogatni, amelyek hozzájárulnak az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményének és az annak alapján létrejött Párizsi Megállapodásnak az általános céljaihoz, mindenekelőtt a megújuló energia, az energiahatékonyság és a fenntartható közlekedés terén az üvegházhatású gázok kibocsátásának megszüntetésével vagy csökkentésével és a szénlábnyom csökkentésével, vagy az éghajlatváltozás által az érzékeny országokra, ágazatokra és közösségekre gyakorolt hátrányos hatásokkal szembeni ellenálló képesség növelésével. Az éghajlat-politikai projektek támogathatósági kritériumait az EBB éghajlatváltozási stratégiája határozza meg. Annak megállapítása érdekében, hogy a projektjavaslatok optimalizálják-e az energiahatékonyság javítását, a környezeti vizsgálati eljárásban a projektek üvegházhatásúgáz-kibocsátásának és kibocsátásuk szórásának EBB által kidolgozott értékelési módszertana alapján szénlábnyom-elemzést kell végezni. E határozat időbeli hatálya alatt az EBB törekszik arra, hogy tartósan magas szinten biztosítson forrásokat az éghajlatváltozás szempontjából releváns műveletekhez, amely műveletek volumenének az EBB Unión kívüli finanszírozási műveletei összvolumenének legalább 25 %-át kell kitennie. Az EBB által e határozat szerint nyújtott finanszírozásnak összhangban kell lennie azzal a céllal, hogy 2020-ig az EBB-finanszírozási műveletek összvolumenének legalább 35 %-a az Unión kívüli feltörekvő gazdaságokban és fejlődő országokban kerüljön végrehajtásra. Az EBB-finanszírozási műveletek keretében egyebek mellett konkrét intézkedéseket kell hozni az Unió éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzéseinek elérése szempontjából káros projektek finanszírozásának fokozatos megszüntetésére, valamint a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság támogatására irányuló erőfeszítések fokozására. Az EBB külső hitelezési megbízatásán belüli finanszírozási műveletei tekintetében erősíti a projektekhez nyújtott hozzájárulásainak az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló elemeit. (8) Az (1) bekezdés d) pontjában meghatározott általános célkitűzéseket támogató EBB-finanszírozási műveletekkel a migráció kiváltó okait kezelő olyan beruházási projekteket kell támogatni, amelyek hozzájárulnak a kedvezményezett országokban a hosszú távú gazdasági rezilienciához, az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljaihoz és a fenntartható fejlődés biztosításához. Miközben biztosítják az emberi, a munkavállalói és a szociális jogok teljeskörű tiszteletben tartását, az alapvető szabadságokat és a nemek közötti egyenlőséget egy olyan, jogokon alapuló megközelítés alkalmazásával, amely felöleli az összes emberi és szociális jogot az átláthatóság, a részvétel, a megkülönböztetésmentesség és az elszámoltathatóság elvével összhangban, az EBB-finanszírozási műveleteknek a következőkre kell irányulniuk: a) a migránsok beáramlása nyomán megnövekedett infrastrukturális és kapcsolódó szolgáltatási igények közvetlen vagy közvetett kielégítése, úgy, hogy az egyúttal a helyi lakosság számára is előnyökkel járjon; b) a befogadó és menekült közösségek munkalehetőségeinek ösztönzése; c) a gazdasági integráció előmozdítása és a menekültek önellátóvá válásának lehetővé tétele; vagy d) a humanitárius tevékenységek erősítése és a tisztességes munkahelyek létrehozásának támogatása. Az EBB-finanszírozási műveleteknek a következőket kell támogatniuk: a) a magánszektor, a kkv-k és a közepes piaci tőkeértékű vállalatok, a vállalati finanszírozás és a mikrofinanszírozás területén; b) a közszektor, ideértve az önkormányzatokat és a közszektorbeli intézményeket, a jelentősen megnövekedett igények kezelésére szolgáló infrastruktúra és szolgáltatások terén, ideértve az egészségügyi ellátást és a gyermekek részére szánt külön létesítményeket, a megfelelő higiénés körülményeket és az iskolai oktatást. (9) Az (1) bekezdésben meghatározott általános célkitűzéseket támogató EBB-finanszírozási műveletekkel összefüggésben tekintetbe kell venni, hogy a nemek közötti egyenlőség egyrészt a fenntartható fejlődés megvalósításának alapvető, kulcsfontosságú kérdése, másrészt a projektek átvilágításának fontos eleme. A nemi dimenziót minden ilyen finanszírozási műveletre vonatkozóan figyelembe kell venni. Az EBB biztosítja, hogy valamennyi EBB-finanszírozási művelet összhangban legyen a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó stratégiájában és a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cselekvési tervében meghatározott vállalásokkal. (10) Az EBB törekszik annak biztosítására, hogy az általa társfinanszírozott projektekben részt vevő vállalatok betartsák a bérek átláthatóságának és a nemek közötti egyenlőségnek az elvét, valamint az egyenlő díjazás 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (*1) foglalt elvét. A projektfinanszírozással kapcsolatos döntéseiben az EBB figyelembe veszi, hogy a lehetséges kedvezményezett vállalatok milyen intézkedéseket tesznek az egyenlő díjazással és a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatban. (11) Az uniós garancia kizárólag azon EBB-finanszírozási műveleteket fedezi, amelyeket olyan jogosult országokban hajtanak végre, amelyek keretmegállapodást kötöttek az EBB-vel az ilyen műveletek végrehajtására vonatkozó jogi feltételekről, amelyek összhangban vannak az EBB környezeti és társadalompolitikai elvekről és normákról szóló nyilatkozatával, valamint környezet- és társadalompolitikai kézikönyvével. (*1) Az Európai Parlament és a Tanács 2006/54/EK irányelve (2006. július 5.) a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról (HL L 204., 2006.7.26., 23. o.).”"