1.

A II–V. rész helyébe a következő szöveg lép: „II. RÉSZ Az I. részben említett minimális minőségi követelmények Durumbúza Közönséges búza Árpa Kukorica Cirok A. Maximális nedvességtartalom 14,5 % 14,5 % 14,5 % 13,5 % 13,5 % B. A kifogástalan minőségű alapgabonafélén kívüli összetevők maximális százalékos aránya 12 % 12 % 12 % 12 % 12 % 1. Tört szemek 6 % 5 % 5 % 5 % 5 % 2. Szemszennyeződések 8,5 % 7 % 12 % 5 % 5 % 2.1. Foltos szemektől eltérő szennyeződés 5 % 7 % 12 % 5 % 5 % a) zsugorodott szemek X X X N.A. N.A. b) egyéb gabonafélék 3 % X 5 % X X c) kártevők által károsított szemek X X X X X d) elszíneződött csírájú szemek X X N.A. N.A. N.A. e) szárítás során túlhevített szemek 0,50 % 0,50 % 3 % 0,50 % 0,50 % 2.2. Foltos szemek 3,5 % N.A. N.A. N.A. N.A. 3. Csírázott szemek 4 % 4 % 6 % 6 % 6 % 4. Idegenanyag-tartalom: 4,5 % (1) 3 % 3 % 3 % 3 % ebből: a) idegen magvak: – káros 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % – egyéb X X X X X b) károsodott szemek: – spontán hőtermelődés vagy szárítás közbeni túlhevítés folytán károsodott szemek 0,05 % 0,05 % X X X – fuzáriumos szemek 1,5 % X X X X – egyéb X X X X X c) tényleges idegen anyag X X X X X d) pelyva (kukorica esetében csutkadarabok) X X X X X e) anyarozs 0,05 % 0,05 % N.A. N.A. N.A. f) üszöggel fertőzött szemek X X N.A. N.A. N.A. g) állati eredetű szennyeződések X X X X X C. Lisztes – akár csak részben nem üveges – szemek maximális százalékos aránya 27 % N.A. N.A. N.A. N.A. D. Maximális tannintartalom (2) N.A. N.A. N.A. N.A. 1 % E. Minimális fajlagos tömeg (kg/hl) 78 73 62 N.A N.A. F. Minimális fehérjetartalom (2) 11,5 % 10,5 % N.A. N.A. N.A. G. Esésszám másodpercben (Hagberg-féle) 220 220 N.A. N.A. N.A. H. Minimális Zeleny-féle szedimentációs érték (ml) N.A. 22 N.A N.A N.A »X«: olyan előírt elemzés, amelyre ugyan külön határérték nem vonatkozik, de az adott tartalom a táblázat 2. és 4. pontjában megállapított határértékbe beleszámít. »N.A.«: nem alkalamazandó, mivel nincs szükség elemzésre. A kifogástalan minőségű alapgabonafélén kívüli összetevők e melléklet III. részében vannak meghatározva. Az alapgabonafélék és egyéb gabonafélék károsodott, illetve üszöggel fertőzött szemeit akkor is az »idegenanyag-tartalom« kategóriába kell sorolni, ha kimutathatók rajtuk más kategóriákba tartozó hibák. III. RÉSZ 1. A KIFOGÁSTALAN MINŐSÉGŰ ALAPGABONAFÉLÉN KÍVÜLI ANYAGOK MEGHATÁROZÁSA 1.1. Tört szemek A durumbúza, a közönséges búza és az árpa esetében az EN 15587 szabvány szerinti, tört szemre vonatkozó meghatározás alkalmazandó. A kukorica esetében a tört szem olyan szemdarabokat vagy szemeket jelent, amelyek a 4,5 mm-es környílású rostán átmennek. A cirok esetében a tört szem olyan szemdarabokat vagy szemeket jelent, amelyek az 1,8 mm-es környílású rostán átmennek. 1.2. Szemszennyeződések a) Zsugorodott szemek A durumbúza, a közönséges búza és az árpa esetében az EN 15587 szabvány szerinti, zsugorodott szemre vonatkozó meghatározás alkalmazandó. Az Észtországból, Lettországból, Finnországból és Svédországból származó árpa esetében azonban a zsugorodott szem a legalább 64 kilogramm/hektoliter fajlagos tömegű, e tagállamokban intervencióra felkínált olyan szemeket jelent, amelyek az e mellékletben említett összes egyéb anyag mintájának eltávolítása után átmennek a 2,0 mm-es hasítéknyílású rostán. A kukorica és a cirok esetében nincs zsugorodott szem. b) Egyéb gabonafélék A durumbúza, a közönséges búza és az árpa esetében az EN 15587 szabvány szerinti, egyéb gabonafélékre vonatkozó meghatározás alkalmazandó. A kukorica és a cirok esetében az egyéb gabonaféle minden olyan kultúrgabona szemét jelenti, amely nem tartozik a mintavétellel vizsgált magfajtához. c) Kártevők által károsított szemek A durumbúza, a közönséges búza és az árpa esetében az EN 15587 szabvány szerinti, a kártevők által károsított szemre vonatkozó meghatározás alkalmazandó. A kukorica és a cirok esetében kártevők által károsított szemnek számít minden, rovar, rágcsáló, atka vagy más gabonakártevő által okozott kár látható nyomát viselő szem. d) Elszíneződött csírájú szemek A durumbúza és a közönséges búza esetében az EN 15587 szabvány szerinti meghatározás alkalmazandó. Az árpa, a kukorica és a cirok esetében nincs elszíneződött csírájú szem. e) Szárítás során túlhevített szemek A durumbúza, a közönséges búza és az árpa esetében az EN 15587 szabvány szerinti, a szárítás során túlhevített szemre vonatkozó meghatározás alkalmazandó. A kukorica és a cirok esetében szárítás során túlhevített szemnek tekintendő az olyan szem, amelyen külső égésnyomok láthatók, de amely nem károsodott szem. f) Üszöggel fertőzött szemek A durumbúza esetében az EN 15587 szabvány szerinti meghatározás alkalmazandó. A közönséges búza, az árpa, a kukorica és a cirok esetében nincs üszöggel fertőzött szem. 1.3. Csírázott szemek A durumbúza, a közönséges búza és az árpa esetében az EN 15587 szabvány szerinti, a csírázott szemre vonatkozó meghatározás alkalmazandó. A kukorica és a cirok esetében csírázott szemek azok, amelyeken a gyököcske vagy a csírarügy szabad szemmel jól látható. A csírázottszem-tartalmat azonban az adott minta általános megjelenésének figyelembevételével kell értékelni. Csak az olyan szem tekintendő csírázott szemnek, amelynél a csíra olyan, tisztán látható változáson ment keresztül, amelynek alapján a csírázott szem könnyen megkülönböztethető a normális szemtől. 1.4. Idegenanyag-tartalom a) Idegen magvak A durumbúza, a közönséges búza és az árpa esetében az EN 15587 szabvány szerinti, az idegen magvakra vonatkozó meghatározás alkalmazandó. A kukorica és a cirok esetében idegen magvak a gabonaféléktől eltérő kultúr- vagy nem kultúrnövények magvai. Az idegen magvak közé tartoznak a hasznosítás szempontjából értéktelen magvak, a takarmányozásra felhasználható – gabonaféléktől eltérő – magvak és a káros magvak. Káros magvaknak tekintendők az emberek és az állatok számára mérgező magvak, a gabona őrlését hátráltató vagy nehezítő magvak, valamint a gabonafélék feldolgozásával készülő termékek minőségét befolyásoló magvak. b) Károsodott szemek A durumbúza, a közönséges búza és az árpa esetében az EN 15587 szabvány szerinti, a károsodott szemre vonatkozó meghatározás alkalmazandó. A kukorica és a cirok esetében a károsodott szemek olyan szemek, amelyek rothadás, penész- (ideértve a fuzáriózist is) vagy baktériumfertőzés hatására vagy egyéb hatásra állati takarmányozásra alkalmatlanná váltak. A károsodott szemekhez tartoznak a spontán hőtermelődés vagy szárítás közbeni túlhevítés folytán károsodott szemek; ezek olyan teljesen kifejlett szemek, amelyeknek a héja szürkésbarna és fekete közötti színűvé, a magbelsője keresztmetszete pedig sárgásszürke és barnásfekete közötti színűvé vált. A durumbúza, a közönséges búza és az árpa esetében az EN 15587 szabvány szerinti, a károsodott szemre vonatkozó meghatározás magában foglalja a fuzáriumos szem meghatározását is. c) Tényleges idegen anyag A durumbúza, a közönséges búza és az árpa esetében az EN 15587 szabvány szerinti, tényleges idegen anyagra vonatkozó meghatározás alkalmazandó. A kukorica és a cirok esetében tényleges idegen anyagnak tekintendők a minta összetevői közül mindazok, amelyek az 1 mm-es hasítéknyílású rostán átesnek, kivéve az élő és elpusztult rovarokat. d) Pelyva (kukorica esetében: csutkadarabok) e) Anyarozs f) Üszöggel fertőzött szemek A durumbúza és a közönséges búza esetében az EN 15587 szabvány szerinti meghatározás alkalmazandó. Az árpa, a kukorica és a cirok esetében nincs üszöggel fertőzött szem. g) Állati eredetű szennyeződések 1.5. Élő kártevők 1.6. Lisztes szemek A durumbúza esetében azok a szemek minősülnek lisztesnek, amelyeknek a magbelsője nem tekinthető teljesen üvegesnek. A lisztes szemekre vonatkozó meghatározást az EN 15585 szabvány is tartalmazza. 2. A GABONAFÉLÉK EGYES TÍPUSAINÁL A SZENNYEZŐDÉSEK MEGHATÁROZÁSAKOR FIGYELEMBE VEENDŐ SPECIÁLIS TÉNYEZŐK 2.1. Durumbúza Szemszennyeződésnek tekintendők a zsugorodott szemek, az egyéb gabonafélék szemei, a kártevők által károsított szemek, az elszíneződött csírájú szemek, a foltos szemek és a szárítás során túlhevített szemek. Az idegenanyag-tartalom közé tartoznak az idegen magvak, a károsodott szemek (beleértve a fuzáriumos szemeket is), a tényleges idegen anyagok, a pelyva, az anyarozs, az üszöggel fertőzött szemek és az állati eredetű szennyeződések. 2.2. Közönséges búza Szemszennyeződésnek tekintendők a zsugorodott szemek, az egyéb gabonafélék szemei, a kártevők által károsított szemek, az elszíneződött csírájú szemek (csak 8 % felett) és a szárítás során túlhevített szemek. Az idegenanyag-tartalom közé tartoznak az idegen magvak, a károsodott szemek (beleértve a fuzáriumos szemeket is), a tényleges idegen anyagok, a pelyva, az anyarozs, az üszöggel fertőzött szemek és az állati eredetű szennyeződések. 2.3. Árpa A szemszennyeződések közé tartoznak a zsugorodott szemek, az egyéb gabonafélék szemei, a kártevők által károsított szemek és a szárítás során túlhevített szemek. Az idegenanyag-tartalom közé tartoznak az idegen magvak, a károsodott szemek (beleértve a fuzáriumos szemeket is), a tényleges idegen anyagok, a pelyva és az állati eredetű szennyeződések. 2.4. Kukorica A szemszennyeződések közé tartoznak az egyéb gabonafélék szemei, a kártevők által károsított szemek és a szárítás során túlhevített szemek. Az idegenanyag-tartalom közé tartoznak az idegen magvak, a károsodott szemek (beleértve a fuzáriumos szemeket is), a tényleges idegen anyagok, a csutkadarabok és az állati eredetű szennyeződések. 2.5. Cirok A szemszennyeződések közé tartoznak az egyéb gabonafélék szemei, a kártevők által károsított szemek és a szárítás során túlhevített szemek. Az idegenanyag-tartalom közé tartoznak az idegen magvak, a károsodott szemek (beleértve a fuzáriumos szemeket is), a tényleges idegen anyagok, a pelyva és az állati eredetű szennyeződések. IV. RÉSZ Módszerek az intervencióra felkínált vagy annak tárgyát képező gabona minőségének meghatározásához Az intervencióra felkínált gabona minőségének meghatározása a 7. cikk szerint a következő módszerekkel történik: a) a kifogástalan minőségű alapgabonafélén kívüli anyagok meghatározására szolgáló referencia-módszer, amely a következőket foglalja magában: — az EN 15587 szabvány a közönséges búza, a durumbúza és az árpa esetében, — az e melléklet V. részében említett módszer a kukorica és a cirok esetében; b) a nedvességtartalom meghatározására szolgáló referencia-módszer, amely a következőket foglalja magában: — az EN ISO 6540 szabvány a kukorica esetében, — az EN ISO 712 szabvány a kukoricától eltérő gabonafélék esetében, vagy — infravörös technológián alapuló módszer. Vita esetén a kukorica esetében az EN ISO 6540 szabvány, a kukoricától eltérő egyéb gabonafélék esetében pedig az EN ISO 712 szabvány az irányadó. c) a cirok tannintartalmának meghatározására szolgáló, az ISO 9648 szabvány szerinti referencia-módszer; d) a közönséges búzából nyert tészta nem ragadós mivoltának és gépi feldolgozhatóságának meghatározására szolgáló, e melléklet VII. része szerinti referencia-módszer; e) az őrölt durumbúza és közönséges búza fehérjetartalmának meghatározására szolgáló referencia-módszer, amely a következőket foglalja magában: — az EN ISO 20483 szabvány, vagy — a CEN ISO/TS 16634-2 szabvány. Vita esetén kizárólag az EN ISO 20483 szabvány eredményei az irányadók. f) az őrölt közönséges búza Zeleny-indexe meghatározására szolgáló, EN ISO 5529 szabvány szerinti módszer; g) a Hagberg-esésszám (amiláz-aktivitási teszt) meghatározására szolgáló, EN ISO 3093 szabvány szerinti módszer; h) a durumbúza üveges jellege veszteségrátájának meghatározására szolgáló, EN 15585 szabvány szerinti referencia-módszer; i) a fajlagos tömeg meghatározására szolgáló, EN ISO 7971/3 szabvány szerinti referencia-módszer; j) a mikotoxin-szint meghatározására szolgáló, az 1881/2006/EK rendelet mellékletében említett és a 401/2006/EK bizottsági rendelet (3) I. és II. mellékletében rögzített mintavételi módszerek és elemzési referencia-módszerek. V. RÉSZ Referencia-módszer a kifogástalan minőségű alapgabonafélén kívüli anyagok meghatározásához a kukorica és a cirok esetében 1. A kukorica esetében egy 500 grammos, illetve a cirok esetében egy 250 grammos átlagmintát fél percen át ráznak egy 1,0 mm-es hasítéknyílású rostában. Ellenőrizni kell, hogy a rostált részben van-e élő kártevő vagy elpusztult rovar. Csipesz vagy szaruspatula alkalmazásával el kell távolítani az 1,0 mm-es hasítéknyílású rostán fennmaradó anyagokból a köveket, a homokot, a szalmatöredékeket és az egyéb tényleges idegen anyagokat. Az így eltávolított idegen anyagokat hozzá kell adni az 1,0 mm-es hasítéknyílású rostán átmenő anyagokhoz, és tömegüket együtt kell lemérni. Az 1,0 mm-es hasítéknyílású rostán fennmaradó anyagból szeparátor segítségével kukorica esetében 100–200 grammos mintát, cirok esetében pedig 25–50 grammos mintát kell venni. E részminta tömegét le kell mérni. A mintát vékony rétegben szét kell teríteni az asztalon. Csipesszel vagy szaruspatulával el kell távolítani az egyéb gabonaféléket, a kártevők által károsított szemeket, a szárítás során túlhevített szemeket, a csírázott szemeket, az idegen magvakat, a károsodott szemeket, a pelyvát és az állati eredetű szennyeződéseket. A cirok esetében a pelyvás szemekről el kell távolítani a pelyvát, mivel a pelyva az idegenanyag-tartalom részét képezi. A szemeket ezután állapotuk szerint osztályozzák. A minden szennyezéstől mentes részmintát 30 másodpercen keresztül rostálják a kukorica esetében egy 4,5 mm-es nyílásméretű, a cirok esetében pedig 1,8 mm-es környílású rostán. Azt az anyagot, amely ezen a rostán átmegy, zsugorodott szemeknek tekintik. 2. A kifogástalan minőségű alapgabonaféléktől eltérő anyagok azon csoportjainak tömegét, amelyeket az 1. pontban említett módszer szerint elkülönítettek, rendkívül alaposan, 0,01 gramm pontossággal le kell mérni, és százalékos arányuk szerint szét kell osztani az átlagmintában. Az elemzési jelentés során bevitt adatoknak 0,1 százalék pontosságúaknak kell lenniük. Az élő kártevők jelenlétét fel kell tüntetni. Általános szabályként minden egyes mintát kétszer kell elemezni. A fent említett anyagok összességét tekintve a két elemzés nem különbözhet egymástól 10 %-nál nagyobb mértékben. 3. Az 1. és a 2. pontban említett műveletek során alkalmazandó készülékek az alábbiak: a) mintaszeparátor, például egy kúp alakú vagy barázdált eszköz; b) 0,01 gramm mérési pontosságú (vagyis 0,001 gramm leolvasási pontosságú) precíziós vagy analitikai mérleg; c) 1,0 mm-es hasítéknyílású rosta, valamint 1,8, illetve 4,5 mm-es környílású rosta. A rosták rázóasztalra szerelhetők. A rostáknak meg kell felelniük az ISO 5223 szabványnak.