A TANÁCS (KKBP) 2016/51 HATÁROZATA

(2016. január 18.)

a biológiai- és toxinfegyver-tilalmi egyezménynek a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia keretében történő támogatásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 26. cikke (2) bekezdésére és 31. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1) E határozat – a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia egyes elemeinek azonnali és gyakorlati alkalmazása érdekében, a 2006/184/KKBP és a 2008/858/KKBP együttes fellépések, valamint a 2012/421/KKBP tanácsi határozat sikeres végrehajtására építve – operatív szakpolitikai eszközként szolgál arra, hogy további előrelépés történjen a 2011/429/KKBP határozat célkitűzéseinek elérése terén, és különösen összpontosít azokra a szempontokra, amelyekkel kapcsolatban a hetedik felülvizsgálati konferencián – amint azt a záróokmány tükrözi – konszenzus jött létre.

Ezt a határozatot az alábbi elvek vezérlik:

c)

mérhető eredménymutatók meghatározása a tevékenységek megkezdése előtt, beleértve a figyelemfelkeltő és oktatási programok hatásával kapcsolatos mutatókat is minden olyan esetben, amikor ez lehetséges;

(2) Az Európai Unió az EU-stratégia intézkedéseinek megfelelő, alábbi projekteket támogatja:

A fenti projektek részletes leírása a mellékletben található.

2. cikk

(1) E határozat végrehajtásáért az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) felel.

(2) Az 1. cikkben említett tevékenységek technikai végrehajtására a Leszerelési Ügyek Hivatala kap megbízást. A Leszerelési Ügyek Hivatala e feladatát a főképviselő irányítása mellett végzi. A főképviselő ebből a célból megköti a szükséges megállapodásokat a Leszerelési Ügyek Hivatalával.

3. cikk

(1) Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek végrehajtását szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 2 340 000 EUR.

(2) Az (1) bekezdésben meghatározott összegből finanszírozott kiadásokat az Unió általános költségvetésére alkalmazandó eljárások és szabályok szerint kell kezelni.

(3) A Bizottság felügyeli az (1) bekezdésben említett kiadások megfelelő kezelését. Ebből a célból a Bizottság finanszírozási megállapodást köt a Leszerelési Ügyek Hivatalával. A megállapodásban rendelkezni kell arról, hogy a hozzájárulás nagyságának megfelelő mértékben a Leszerelési Ügyek Hivatalának biztosítania kell az uniós hozzájárulás láthatóságát.

(4) A Bizottság törekszik arra, hogy e határozat hatálybalépését követően a (3) bekezdésben említett finanszírozási megállapodást mielőbb megkösse. A Bizottság tájékoztatja a Tanácsot az ezen eljárás során felmerülő nehézségekről és a finanszírozási megállapodás megkötésének időpontjáról.

4. cikk

A főképviselő a Leszerelési Ügyek Hivatala által készített rendszeres beszámolók alapján jelentést tesz a Tanácsnak e határozat végrehajtásáról. Ezek a jelentések képezik a Tanács által végzett értékelés alapját. A Bizottság tájékoztatást nyújt az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek pénzügyi vonatkozásairól.

5. cikk

(1) Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

(2) Ez a határozat 36 hónappal a 3. cikk (3) bekezdésében említett finanszírozási megállapodás megkötésének időpontját követően hatályát veszti, illetve hat hónappal az elfogadásának az időpontját követően abban az esetben, ha eddig az időpontig nem kerül sor finanszírozási megállapodás megkötésére.

(1) 15708/03 tanácsi dokumentum. A Hivatalos Lapban még nem tették közzé, de a következő címen érhető el: http://register.consilium.europa.eu

(2) HL L 65., 2006.3.7., 51. o.

(3) HL C 57., 2006.3.9., 1. o.

(4) HL L 302., 2008.11.13., 29. o.

(5) A Tanács 2011/429/KKBP határozata (2011. július 18.) a bakteriológiai (biológiai) és toxinfegyverek fejlesztésének, gyártásának és tárolásának eltiltásáról és megsemmisítéséről szóló egyezmény (BTWC) részes államainak hetedik felülvizsgálati konferenciáján képviselendő európai uniós álláspontról (HL L 188., 2011.7.19., 42. o.).

(6) A Tanács 2012/421/KKBP határozata (2012. július 23.) a biológiai- és toxinfegyver-tilalmi egyezménynek a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia keretében történő támogatásáról (HL L 196., 2012.7.24., 61. o.).

MELLÉKLET

1. PROJEKTEK

1.1. 1. projekt: Az egyezmény egyetemessé tételének támogatása

1.1.1. A projekt célja

Előmozdítani az egyezményhez való egyetemes csatlakozást az egyezményben nem részes államok ösztönzése révén annak érdekében, hogy jobban megértsék az egyezményhez való csatlakozás előnyeit és nagyobb mértékben vegyenek részt az egyezmény ülésein és egyéb tevékenységeiben. Ez a projekt támogatni fogja a hetedik felülvizsgálati konferencián az egyezmény egyetemessé tétele tekintetében elfogadott határozatok és ajánlások végrehajtását.

1.1.2. A projekt várt eredményei

a) az egyezményhez csatlakozó országok számának növekedése valamennyi földrajzi régióban;

b) a megfelelő nemzeti hatóságok – ide értve a parlamenti képviselőket is – körében az egyezmény nagyobb fokú megértése és/vagy az egyezményt érintő, fokozott szubregionális kapcsolatépítés az egyezményhez való csatlakozás és az egyezmény végrehajtásának előmozdítása érdekében;

c) azon államok számának növekedése, amelyek kötelezettséget vállaltak arra, hogy csatlakoznak az egyezményhez és lépéseket tesznek ennek érdekében;

d) azon államok számának növekedése, amelyek az egyezménynek nem részes felei, de részt vesznek annak tevékenységeiben és ülésein;

e) az egyezmény önkéntes alkalmazása az ahhoz való csatlakozást megelőzően.

1.1.3. A projekt leírása

Az egyezmény felülvizsgálati konferenciáin rendszeresen elhangzott, hogy nagy jelentőséggel bír az egyezmény részes államai számának növelése. Ugyanakkor még mindig nem részese az egyezménynek 24 állam, melyek többsége Afrikában és a csendes-óceáni térségben található. E projekt ezért olyan egyedi programokat foglal magában, amelyek ezeket az államokat célozzák. A tervek szerint a programok végrehajtása szoros együttműködésben történne más érintett szereplőkkel, többek között a Vegyifegyver-tilalmi Szervezettel (OPCW), az Egyesült Nemzetek Szervezetének Biztonsági Tanácsa (ENSZ BT) által elfogadott 1540. sz. határozattal létrehozott bizottsággal, a CBRN kiválósági központokkal és civil társadalmi szervezetekkel (pl. a VERTIC és a Biztonságpolitikai Kutatóintézet) annak érdekében, hogy folyamatos munkakapcsolat alakuljon ki az érintett regionális és szubregionális szervezetekkel, szükség esetén testre szabott információs anyagokat lehessen biztosítani, és közvetlenül lehessen kapcsolatba lépni az érintett régió államaival.

Egyes országokban az egyetemessé tételt célzó tevékenységekre is sor kerül majd az egyezmény nem részes államainak kérésére, kezdve azokkal, melyek közel vannak az egyezményi tagsághoz. Ezek a tevékenységek a korábbi regionális szakmai találkozókon folytatott eszmecserékre és azok eredményeire épülnének, és azt a célt szolgálnák, hogy ezeket átültessék a nemzeti viszonyokba és a nemzeti körülményekhez igazítsák. Részüket képezné az egyetemessé tételt célzó munkaterv kidolgozása minden egyes érintett állam tekintetében, a nemzeti érdekelt felek bevonásával. Ha lehetséges és indokolt, e látogatások a már folyamatban lévő, szoros együttműködést folytató és hasonló nemzeti sajátosságokkal bíró államok együttes tevékenységeként is megvalósíthatók. A tevékenységek a következő kiemelt területekre fognak irányulni: az egyezményhez való csatlakozás előnyeiről szóló tájékoztató anyagok biztosítása, a nemzeti érdekelt felek – köztük a parlamenti képviselők és más politikai döntéshozók – tájékozottságának növelése, nemzeti koordináció kialakítása, valamint a legfontosabb személyek támogatása abban, hogy részt vegyenek az egyezmény ülésein vagy más releváns eseményeken.

1.2. 2. projekt: Együttműködés nem kormányzati szereplőkkel a tudomány és a technológia területén

1.2.1. A projekt célja

A nyolcadik felülvizsgálati konferencia előkészítésének érdekében fokozni szükséges az együttműködést az egyezménnyel kapcsolatos folyamat és a nem kormányzati szereplők – például a tudományos közösség és az ipar – között, mégpedig tudományos és technológiai kérdésekkel, valamint a biológiai biztonsággal és biológiai védelemmel foglalkozó regionális szakmai találkozók szervezése révén. Ebben a projektben továbbá közvetlenül részt vennének a fejlődő országok tudományos, illetve biológiai biztonsággal foglalkozó szakemberei annak érdekében, hogy növekedjen az egyezmény ismertsége, létrejöjjenek az egyezmény hatékonyabb végrehajtásához szükséges kapacitások, valamint hogy elő lehessen mozdítani a békés célú nemzetközi együttműködést.

1.2.2. A projekt várt eredményei

a) a tudományos közösség és az ipar képviselői körében az egyezmény és a kapcsolódó kérdések ismertségének növekedése, továbbá a tudományos közösség, valamint a nemzeti és regionális tudományos, szakmai és ipari szövetségek nagyobb mértékű részvétele az egyezmény végrehajtásában;

b) a nemzeti szakpolitikai döntéshozók és tisztviselők körében annak átfogóbb és mélyebb megértése, hogy a tudományos és technológiai kérdések nagy jelentőséggel bírnak az egyezmény végrehajtása szempontjából;

c) konstruktív javaslatok megfogalmazása az egyezmény üléseinek a tudománnyal és technológiával kapcsolatos állandó napirendi pontjára vonatkozóan, valamint a nyolcadik felülvizsgálati konferenciára arra vonatkozóan, hogy miként lehetne megerősíteni az egyezmény szempontjából releváns tudományos és technológiai fejlemények nyomon követését;

d) fokozott együttműködés a tudományos közösség, a tudományos körök, a kutatószervezetek, a szakmai szervezetek, az ipar és a szabályozási hatóságok, valamint a szakpolitikai döntéshozók között nemzeti és regionális szinten, továbbá nagyobb mértékű hozzájárulás az egyezmény szempontjából releváns tudományos és technológiai fejlemények nyomon követéséhez;

e) a kapcsolódások erősödése más többoldalú és regionális kezdeményezésekkel a tudomány és a technológia területén; valamint

f) fokozott nemzetközi együttműködés olyan tudományos és technológiai kérdésekben, amelyek segíthetik a fejlődő országok kapacitásépítését az egyezmény és különösen annak VII. és X. cikke szempontjából fontos területeken, ilyen például a járványok kitörésének megelőzése, kimutatása, és diagnosztizálása, a védőoltások, a terápiás módszerek, az analitikai módszerek, a felkészültség és a reagálás.

1.2.3. A projekt leírása és végrehajtása

Legfeljebb öt szakmai találkozó szervezésére kerülne sor globális és regionális tudományos szervezetekkel, az iparral (releváns globális vagy regionális iparági szövetségek és szakmai szervezetek képviselői, például a biológiai biztonsággal foglalkozó szervezetek i), valamint tudományos szakértőkkel együttműködésben; ezek a szakmai találkozók a tudománnyal és technológiával kapcsolatos állandó napirendi pont keretében meghatározott témákra, valamint a tudománynak és technológiának a biológiai biztonságra és a biológiai védelemre gyakorolt hatására összpontosítanának, továbbá ösztönöznék egy regionális párbeszéd kialakulását ezekről a kérdésekről, miközben javítanák a tudományos és a szakmai közösségek tájékozottságát a régiókban. E szakmai találkozók összehívására – adott esetben – releváns tudományos vagy biológiai biztonsággal foglalkozó konferenciákkal párhuzamosan fog sor kerülni, hogy a tájékoztatási lehetőségeket maximalizálni, a költségeket pedig minimalizálni lehessen. A szakmai találkozók során kulcsfontosságú lesz a fejlődő országok tudományos és szabályozási szakembereinek aktív részvétele, amihez pénzügyi támogatást kell majd nyújtani. Emellett annak érdekében, hogy biztosítható legyen az érdekelt felek további közreműködése, kis összegű támogatásokban kell részesíteni őket ahhoz, hogy a szakmai találkozókat követően kutatást folytassanak az ott megvitatott témákról és eredményeiket publikálják.

E projekt fenntarthatóságával a szakmai találkozók résztvevői közül kikerülő szakértőkből létrehozandó virtuális hálózat fog foglalkozni. Ezeket a szakértőket az egyezmény ülésein részt vevő nemzeti delegációk soraiba is fel lehet venni, és hozzájárulhatnak a tudományos és technológiai fejlődés nyomon követéséhez.

1.3. 3. projekt: Az egyezmény végrehajtását szolgáló kapacitásfejlesztés

1.3.1. A projekt célja

A hetedik felülvizsgálati konferencia megerősítette, hogy a szükséges nemzeti intézkedések életbe léptetése és végrehajtása növelné az egyezmény hatékonyságát. A konferencia felkérte a részes államokat, hogy fogadjanak el olyan jogalkotási, közigazgatási, igazságügyi és egyéb – az ismeretterjesztésre és magatartási kódexek kidolgozására is kiterjedő – intézkedéseket, amelyek az egyezmény fokozott belföldi végrehajtását, valamint a mikrobiális vagy egyéb biológiai hatóanyagok vagy toxinok biztonságát és védelmét biztosítják. A 2008/858/KKBP együttes fellépés és a 2012/421/KKBP tanácsi határozat végrehajtása során szerzett tapasztalatok alapján a nemzeti végrehajtásra irányuló kibővített segítségnyújtási programok megvalósítására fog sor kerülni legfeljebb nyolc ország tekintetében.

1.3.2. A projekt várt eredményei

a) olyan megfelelő – büntető anyagi jogi rendelkezéseket is magukban foglaló – jogalkotási vagy közigazgatási intézkedések elfogadása, amelyek az egyezményben meghatározott, majd a hetedik felülvizsgálati konferencián részletesen kidolgozott tilalmak és megelőző intézkedések teljes körére kiterjednek;

b) hatékony végrehajtás és érvényesítés az egyezmény megsértésének megelőzése és az egyezmény megsértése esetén történő szankciók kiszabása érdekében;

c) a hatékony végrehajtás előmozdítása érdekében jobb koordináció és kapcsolatépítés az egyezménnyel kapcsolatos folyamatban részt vevő valamennyi érdekelt fél között, a nemzeti és regionális biológiai biztonsági szervezeteket, a parlamenti képviselőket és a magánszektort is ideértve;

d) figyelemfelkeltő programok, magatartási kódexek, valamint biológiai biztonsági és biológiai védelmi szabványok előmozdítása;

e) a szükséges információk összeállítására és a bizalomépítő intézkedésekről szóló beszámolók éves benyújtására szolgáló nemzeti mechanizmusok létrehozása vagy fejlesztése;

f) a bizalomépítő intézkedésekre vonatkozó rendszeres információcserében részt vevő részes államok számának növekedése és a benyújtott információk minőségének javulása;

g) a bizalomépítő intézkedésekről szóló beszámolókat elektronikus úton benyújtó részes államok számának növekedése;

h) az egyezmény keretében a tudomány és a technológia fejlődésének nyomon követésében aktívan részt vevő részes államok számának növekedése;

i) az országok közötti tudományos együttműködés erősödése az egyezmény szempontjából releváns területeken; valamint

j) az ilyen programokban részt vevő fejlődő országok tudományos szakembereinek műszaki kompetenciájának javulása és ismereteinek bővülése.

1.3.3. A projekt leírása

Minden program körülbelül 12 hónapig fog tartani, és abban részt fognak venni a kedvezményezett országokban működő uniós küldöttségek és CBRN kiválósági központok, valamint – adott esetben – a leszereléssel foglalkozó regionális ENSZ-kirendeltségek, és a következőkből fog állni:

a) egy első nemzeti szakmai találkozó, amelyen az összes érdekelt belföldi szervezet és érdekelt fél képviselteti magát, és amelynek célja az egyezmény bemutatása, elkötelezett és megbízható helyi partnerek beazonosítása, valamint a szükségletek és prioritások előzetes felmérése;

b) a bizalomépítő intézkedésekre vonatkozó meglévő iránymutatás és a nemzeti végrehajtási útmutató használata, valamint megfelelő tájékoztatás vagy e-képzés az egyezmény kapcsolattartói számára az elektronikus platform használatának módjáról, amikor ez utóbbi már működik;

c) strukturált, a kedvezményezett országra szabott cselekvési terv kidolgozása; ez a terv a segítséget nyújtók által a program időtartama alatt tett látogatásokat és/vagy általuk szervezett szakmai találkozókat, valamint az uniós tagállamokban vagy máshol nyújtott képzéseket tartalmazna;

d) a cselekvési terv végrehajtása, és ezen belül a segítséget nyújtók által az adott támogatási tevékenységek elvégzése (pl. jogszabályok szövegezése, biológiai biztonsági és biológiai védelmi képzés, a kettős felhasználású termékek exportjának ellenőrzésére irányuló képzés, a bizalomépítő intézkedések előkészítése és benyújtása, rendőri képzés, ismeretterjesztés a tudományos szakemberek körében, vészhelyzeti reagálási tervezés stb.); valamint

e) összegző szakmai találkozó a tevékenységek befejezését követően, amelyen rendszerszintű összegzésre kerül sor, a különböző szervezetek beszámolnak a tevékenységükről és az elért eredményekről, valamint felmérik, hogy szükség van-e újabb segítségnyújtásra vagy annak folytatására.

A hatékony és eredményes segítségnyújtás biztosítása érdekében uniós szakmai találkozó szervezése a kedvezményezett országokat e projekt keretében segítő uniós szakértők részére, melyen megvitatják a legjobb gyakorlatokat és a segítségnyújtási tevékenységek megfelelő előkészítését.

1.4. 4. projekt: Az ülésszakközi munkaprogramnak, valamint a nyolcadik felülvizsgálati konferencia előkészítésének a támogatása

1.4.1. A projekt célja

E program középpontjában az egyezmény részes államainak mobilizálása áll arra, hogy aktívan részt vegyenek a nyolcadik felülvizsgálati konferencián, mégpedig regionális/szubregionális szakmai találkozók szervezésével, valamint lehetőségek biztosításával a 2012–2015-ös időszakra vonatkozó ülésszakközi munkaprogram legfontosabb témáinak mérlegelésére és megvitatására.

Gyakorlati támogatást is magában foglal olyan témákra vonatkozóan, amelyek megvitatására az ülésszakközi munkaprogram keretében sor került, mint például a VII. cikk és a kölcsönös értékelési mechanizmus koncepciója.

1.4.2. A projekt várt eredményei

a) az egyezmény és a 2016-ban tartandó nyolcadik felülvizsgálati konferencia, valamint a konferencia által az egyezmény jövőbeli alakulásában játszott szerep ismertségének a növekedése;

b) átfogó és régiókon átívelő párbeszéd a nyolcadik felülvizsgálati konferencián megvizsgálandó kérdésekről;

c) számos új, a nyolcadik felülvizsgálati konferenciát követően megvalósítandó kezdeményezésre vonatkozó javaslat kidolgozása, valamint széles körű támogatás létrejötte ezeknek a nyolcadik felülvizsgálati konferencián való elfogadásához;

d) az egyezmény keretében a kölcsönös értékelési mechanizmus koncepciója részletes kidolgozásának folytatása. Támogatás nyújtható például egy vagy több ilyen tevékenység harmadik országokban történő megszervezéséhez és a koncepció relevanciájával kapcsolatos hasznos tanulságok levonásához; valamint

e) az ebolajárvány nyugat-afrikai kitörése kapcsán levont olyan tanulságok beazonosítása, amelyek relevánsak az egyezmény VII. és X. cikkének végrehajtása szempontjából.

1.4.3. A projekt leírása

Számos regionális vagy szubregionális szakmai találkozóra kerül majd sor a 2012–2015-ös időszakra vonatkozó ülésszakközi munkaprogram témáinak megvitatására, valamint a következő felülvizsgálati konferencia elnökének segítése érdekében a nyolcadik felülvizsgálati konferencia előtt és alatt, figyelemmel az egyezmény jövőbeli alakulására, és azt a célt szem előtt tartva, hogy e találkozók elősegítsék egy egységes megközelítés kialakítását regionális/szubregionális alapon, mégpedig az előrelépésre irányuló javaslatok megvitatása révén. Ezekre a szakmai találkozókra sor kerülhet a tudományos és technológiai kérdésekkel foglalkozó szakmai találkozókkal párhuzamosan, hogy a lehető legnagyobb mértékben ki lehessen aknázni az erőforrásokat és a szakemberek szakértelmét, és hogy a lehető legnagyobb mértékben ösztönözni lehessen a párbeszédet és az együttműködést a tudományos szakemberek – intézményi hovatartozásuktól függetlenül – és a szakpolitikai döntéshozók között. Amennyiben szükséges, Genfben is lesz rendezvény. Ezért e szakmai találkozók szervezésekor célul kell kitűzni tudományos szakembereknek, valamint iparági és szakmai szervezetek képviselőinek a részvételét is. Ez ösztönzőleg hatna arra, hogy létrejöjjön a részes államok azon széles köre, amely támogatja az egyezmény fokozatos megerősítését. A szakmai találkozókhoz támogatói program kapcsolódna, amely lehetővé tenné, hogy a fejlődő részes államok képviselői is részt vegyenek a szakmai találkozókon és a nyolcadik felülvizsgálati konferencián. Ezzel kapcsolatban meg lehetne vizsgálni, hogyan lehetne elősegíteni a kapcsolatteremtést a támogatott résztvevők és az uniós tagállamok küldöttségeinek tagjai között az egyezménnyel kapcsolatos ülések során.

A nyugat-afrikai ebolajárvány során szerzett bőséges tapasztalatok figyelembevételével hasznos lenne megvizsgálni, hogy miként lehetne operatívvá tenni az egyezmény VII. cikkét. Sor fog kerülni a levont tanulságok tanulmányozására, amelynek középpontjában a járvány kitörésének következményei és a járványra történt nemzetközi reagálás áll majd az egyezmény VII. cikkének végrehajtásához kapcsolódóan, de az kiterjed majd a X. cikk relevanciájával összefüggő szempontokra is a tudományos együttműködés, valamint a terápiás módszerek és oltóanyagok kifejlesztése tekintetében. Erről jelentés fog készülni, amelyet a részes államok a nyolcadik felülvizsgálati konferencia előkészítésének keretében fognak megvizsgálni.

A kölcsönös értékelési mechanizmus keretében sor kerül majd legalább egy értékelésre az érdekelt részes államok között annak érdekében, hogy növekedjen a koncepció támogatottsága és részletesebben meg lehessen vizsgálni a koncepció relevanciáját. Az értékelés a 2013-ban Franciaországban és a 2015-ben a Benelux államokban elvégzett értékelésre fog épülni, és annak eredményeként, a nyolcadik felülvizsgálati konferencia előtt a részes államok által megvizsgálandó jelentés fog készülni. Tanulmány fog készülni arról is, hogy miként lehetne hatékonyabbá tenni az egyezmény V. cikkének a részes államok közötti konzultációra vonatkozó rendelkezéseit.

1.5. 5. projekt: Az ENSZ főtitkára által létrehozott mechanizmus támogatása

1.5.1. A projekt célja

Támogatni az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkára által, a biológiai- és toxinfegyverek feltételezett használatának kivizsgálására irányuló mechanizmus erősítését.

1.5.2. A projekt várt eredményei

A mechanizmus készültségének megerősödése, többek között a 2013-as szíriai ENSZ vizsgálati misszió tanulságaira épülő tevékenységek végrehajtása:

a) a képzett szakértők jegyzékének bővülése (alap- és szakosított képzési rendezvények – várhatóan három tanfolyam);

b) a mechanizmus érdekelt felei alakuló ülésének összehívása (egy ülés): az ülés szervezeten belüli és szervezetek közötti együttműködési mechanizmusként szolgál, olyan esetekben is, amikor nem kerül sor a mechanizmus aktiválására, a mechanizmus rendszeres értékelése és további erősítése érdekében;

c) szervezetek közötti képzési rendezvények: az ENSZ és más nemzetközi szervezetek által közösen szervezett képzések a meglévő erőforrások hasznosítása és jobb koordinálása, valamint a legjobb gyakorlatok megosztása céljából, hogy maximalizálni lehessen a hatékonyságot és el lehessen kerülni az erőfeszítések megkettőzését (várhatóan két képzési rendezvény).

1.5.3. A projekt leírása

A mechanizmus szakértői jegyzékében szereplő szakértők részére kínált rendszeres alap- és szakosított képzésekhez nyújtott támogatás folytatásán túlmenően több olyan, a mechanizmushoz kapcsolódó rendezvényre is sor kerül majd, amely fontos tevékenységnek tekinthető e projekt keretében. Különösen fontosak e tekintetben azok a tevékenységek, amelyek célja a többek között az ENSZ szíriai misszióját követően levont, fent említett tanulságok gyakorlati átültetése, és amelyek ezáltal hosszú távon erősítik a mechanizmust.

1.6. 6. projekt: A figyelemfelkeltést, az oktatást és a szerepvállalás növelését szolgáló eszközök

1.6.1. A projekt célja

Kidolgozni olyan konkrét és gyakorlati eszközöket, anyagokat és módszereket, amelyek a fenti projektekben leírt tevékenységek elvégzését lehetővé teszik. Ezek az eszközök a felhasználók számára megfelelő formátumban állnak majd rendelkezésre, többek között nyomtatott változatban, valamint általában az Egyesült Nemzetek Szervezetének összes hivatalos nyelvére le kell majd fordítani őket. Előmozdítani a korábbi uniós fellépések során kidolgozott eszközök, vagyis a bizalomépítő intézkedésekre vonatkozó iránymutatás és a nemzeti végrehajtási útmutató használatát.

1.6.2. A projekt várt eredményei

a) a fent leírt projektek támogatása;

b) a tájékozottság növekedése a diákok és tanáraik körében a biológiai fegyverekkel kapcsolatos kérdések, a felelősségteljes tudományos kutatói magatartás és az etikai kérdések tekintetében;

c) az egyezményre, valamint a biológiával való potenciális visszaéléssel kapcsolatos tágabb kérdésekre vonatkozó tájékoztató anyagok széles körű elterjedése.

1.6.3. A projekt leírása

Néhány tevékenység már most beazonosítható, míg mások a projekt végrehajtásakor születnek. Az első csoportba tartozik például az internetes alapú oktatási források és oktatási segédanyagok kidolgozása egyetemi hallgatók és/vagy biológiát tanuló középiskolai diákok és tanáraik számára. Ebben az esetben fontos lesz az olyan módszerek hasznosítása, mint az aktív tanulás és a vegyes módszerű tanulás, csakúgy mint az olyan, már meglévő kezdeményezésekkel való koordináció, mint például a Bradfordi Egyetem által más partnerekkel együttműködésben végzett munka. Az egyezmény honlapjának és az egyezmény keretében készített anyagoknak, illetve korábbi tanácsi határozatok lefordítása szintén beazonosítható és szükséges feladat.

2. ELJÁRÁSI ASPEKTUSOK, KOORDINÁCIÓ

A projektek végrehajtását az irányítóbizottság fogja kezdeményezni az együttműködési eljárások és módozatok meghatározása céljából. Az irányítóbizottság rendszeres jelleggel, legalább hathavonta egyszer áttekinti a projektek végrehajtását, az ülésekhez elektronikus kommunikációs eszközöket is felhasznál.

Az irányítóbizottságot a főképviselőnek, valamint a Leszerelési Ügyek Hivatalának/az egyezmény végrehajtást támogató egységének a képviselői alkotják.

Az európai uniós tagsággal nem rendelkező részes államoknak az e határozat szerinti segítségnyújtás és együttműködés iránti kérelmüket a Leszerelési Ügyek Hivatalának/az egyezmény végrehajtást támogató egységének a részére kell benyújtaniuk. A Leszerelési Ügyek Hivatala/az egyezmény végrehajtást támogató egysége áttekinti és értékeli a kérelmeket, és adott esetben ajánlásokat terjeszt az irányítóbizottság elé. Az irányítóbizottság megvizsgálja a segítségnyújtás iránti kérelmeket, valamint a cselekvési terveket és végrehajtásukat. A kedvezményezett országokra vonatkozó végső döntést a főképviselő hozza meg az irányítóbizottságban folytatott megbeszélések eredményét figyelembe véve, saját javaslata alapján és a Tanács illetékes munkacsoportjaival konzultálva.

A kedvezményezett országoknak az Unió által kezdeményezett tevékenységekben való határozott szerepvállalását, valamint e tevékenységek fenntarthatóságát biztosítandó, a kiválasztott kedvezményezettek – amennyiben lehetséges és helyénvaló – felkérést fognak kapni a cselekvési tervek elkészítésére, amelyek meghatározzák a (többek között nemzeti forrásokból) finanszírozott tevékenységek végrehajtásának menetrendjét, a projekt hatályát és időtartamát, valamint a fő érdekelt feleket. A Leszerelési Ügyek Hivatala/az egyezmény végrehajtást támogató egysége vagy – adott esetben – az uniós tagállamok közreműködnek a cselekvési tervek elkészítésében. A projekteket a cselekvési terveknek megfelelően kell végrehajtani.

3. JELENTÉSTÉTEL ÉS ÉRTÉKELÉS

A Leszerelési Ügyek Hivatala/az egyezmény végrehajtást támogató egysége a projektek végrehajtása terén elért eredményekről hathavonta jelentést nyújt be a főképviselőnek. Ezenfelül a létrehozott cselekvési tervek keretében a kedvezményezett országok javára végzett egyedi segítségnyújtási tevékenységekről jelentést kell benyújtania. Az elért eredmények értékelése, valamint a projektek általános értékelése és a lehetséges követő intézkedések meghatározása céljából a jelentéseket a Tanács illetékes munkacsoportjának továbbítani fogják.

Amikor csak lehetséges, az egyezmény részes államai tájékoztatást fognak kapni a projektek végrehajtásáról, többek között elektronikus eszközök útján. A kedvezményezett országokkal szemben elvárás, hogy az egyezménnyel kapcsolatos üléseken beszámoljanak a javukra megvalósított tevékenységek menetéről és eredményéről, kellő hangsúlyt helyezve az EU által nyújtott támogatásra.

4. UNIÓS TAGÁLLAMOK SZAKÉRTŐINEK RÉSZVÉTELE

A határozat sikeres végrehajtásához szükség van arra, hogy uniós tagállami szakértők aktívan részt vegyenek a folyamatban. Javasolt, hogy a Leszerelési Ügyek Hivatala/az egyezmény végrehajtást támogató egysége vegye igénybe ezeket a szakértőket. A projektek végrehajtásával kapcsolatos kiküldetési költségeiket e határozat fedezi.

A tervezett segítségnyújtási látogatások (pl. jogi segítségnyújtás vagy a bizalomépítő intézkedésekkel kapcsolatos segítségnyújtás) tekintetében várhatóan az lesz az általános gyakorlat, hogy azokat legfeljebb három szakértőből álló csoportok végzik majd, időtartamuk pedig legfeljebb öt nap lesz.

A kedvezményezett országokat e projekt keretében segítő uniós szakértők részére a hatékony és eredményes segítségnyújtás biztosítása érdekében szakmai találkozó szervezésére fog sor kerülni, melyen megvitatják a legjobb gyakorlatokat és a segítségnyújtási tevékenységek megfelelő előkészítését, valamint segítségnyújtási anyagokat – például előadásokat és publikációkat – állítanak össze.

5. IDŐTARTAM

A projektek végrehajtásának becsült teljes időtartama 36 hónap.

6. KEDVEZMÉNYEZETTEK

Az 1. projekt kedvezményezettjei az egyezmény nem részes államai (aláíró és nem aláíró államok egyaránt) az egyetemessé tételt célzó tevékenységek tekintetében, beleértve adott esetben a magánszektort, a tudományos köröket és a nem kormányzati szereplőket is.

A 2. projekt kedvezményezettjei részes államok, amelyek segítséget fognak kapni a tudományos és technológiai fejlődés egyezményt érintő hatásainak felméréséhez, a tudományos közösség képviselői, nemzetközi, regionális és nemzeti tudományos szervezetek, tudományos körök és iparágak.

A 3. projekt kedvezményezettjei a kapacitásépítési tevékenységek tekintetében az egyezmény részes államai, különös figyelmet fordítva azokra az államokra, amelyek a közelmúltban csatlakoztak az egyezményhez, míg a X. cikket érintő tevékenységek tekintetében a kedvezményezettek kutatók, tudományos konferenciák és intézmények.

A 4. projekt kedvezményezettjei a részes államok; különösen az egyezménnyel kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó tisztviselők, például a nemzeti kapcsolattartóként kijelölt és a genfi állandó képviseleteken dolgozó tisztviselők, a szakmai találkozókra meghívott, valamint a kölcsönös értékelési mechanizmusban való részvételre felkért szakértők, továbbá azok a szakértők, akik közreműködnek az V. és a VII. cikkre vonatkozó tanulmányok elkészítésében.

Az 5. projekt kedvezményezettjei az ENSZ főtitkára által létrehozott mechanizmus szakértői névjegyzékében szereplő szakértők, a mechanizmussal kapcsolatos képzések és rendezvények résztvevői, valamint az érdekelt felek üléseinek résztvevői.

A 6. projekt kedvezményezettjei lesznek azok, akik a megfelelő anyagokat elkészítik, illetve felhasználják, például a diákok és a tanárok, az iparág képviselői és a nem kormányzati szereplők.

7. HARMADIK FELEK KÉPVISELŐI

A regionális szerepvállalásnak, valamint a projektek fenntarthatóságának az előmozdítása érdekében ez a határozat nem uniós, többek között regionális és más érintett nemzetközi szervezeteket képviselő szakértők részvételét is finanszírozza. A finanszírozás ki fog terjedni a Leszerelési Ügyek Hivatalának/az egyezmény végrehajtást támogató egységének az egyezménnyel kapcsolatos szakmai találkozókon és üléseken való részvételére. Az egyezmény ülései elnökének részvétele eseti alapon finanszírozható.

8. VÉGREHAJTÓ SZERV – SZEMÉLYZETI KÉRDÉSEK

Tekintve, hogy a Leszerelési Ügyek Hivatalának az e határozatban előirányzott tevékenységei a költségvetésen kívül esnek, további személyzetre lesz szükség.

9. AZ EU LÁTHATÓSÁGA

A Leszerelési Ügyek Hivatalának meg kell tennie minden megfelelő intézkedést annak közismertté tétele érdekében, hogy az Európai Unió a szóban forgó fellépés finanszírozója. Ezek az intézkedések az Európai Bizottság által kidolgozott és közzétett, az Európai Unió külső tevékenységére vonatkozó kommunikációs és láthatósági kézikönyvvel összhangban kerülnek végrehajtásra. A Leszerelési Ügyek Hivatala ezáltal biztosítani fogja az uniós hozzájárulás láthatóságát megfelelő imázs építés és tájékoztatás útján, hangsúlyozva az Unió szerepét, biztosítva az uniós intézkedések átláthatóságát, és növelve a határozat okainak, a határozathoz nyújtott uniós támogatásnak és e támogatás eredményeinek az ismertségét. A projekt keretében készült anyagokon jól látható helyen fel kell tüntetni az Unió zászlaját, a zászló helyes használatára és reprodukciójára vonatkozó uniós iránymutatásoknak megfelelően.