(5)

Ausztria 2014. áprilisi adatszolgáltatását követően a Bizottság (Eurostat) által a 479/2009/EK rendelet 14. cikkével összhangban rendelkezésre bocsátott adatok, a 2014–2018 közötti időszakra vonatkozó stabilitási program és a Bizottság szolgálatainak 2014. tavaszi előrejelzése alapján az alábbi következtetések magalapozottak: — Az osztrák államháztartási hiány azt követően, hogy 2010-ben a GDP 4,5 %-ának megfelelő értékkel tetőzött, már 2011-re 2,5 %-ra, azaz a Szerződésben meghatározott 3 %-os referenciaérték alá csökkent. Ez az eredetileg tervezett költségvetési hatáshoz képest jelentkező javulás részben a KA Finanz „rossz bank” feltőkésítésére fordított (a GDP mintegy 0,4 %-ának megfelelő összegű) kormányzati kiadások elszámolásával függött össze. Nevezetesen e tételek a 2012. év kormányzati számláin jelentek meg, amikor a feltőkésítés hatásait a bank pénzügyi beszámolója alapján megerősítették. A hiány csökkenése kisebb mértékben a kiadásoknak a kormányzat valamennyi szintjén a vártnál alacsonyabb alakulására és a vártnál magasabb bevételeket eredményező kedvezőbb gazdasági környezetre vezethetők vissza. Ellentmondva mind a nemzeti, mind a bizottsági előrejelzéseknek, az államháztartási hiány 2012-ben is a GDP 2,6 %-a volt, azaz a GDP 3 %-a alatt maradt. Ugyanakkor a pénzügyi ágazat helyreállítása céljából kilátásba helyezett, a következő években adott esetben a GDP 3 %-a fölötti hiányt eredményező esetleges további műveletekkel kapcsolatos kockázatok miatt a Bizottság nem fogalmazott meg idejekorán ajánlást a túlzotthiány-eljárás megszüntetésére irányulóan. Ezek a kockázatok azonban csak részben igazolódtak be, és 2013-ra vonatkozóan Ausztria a GDP 1,5 %-ának megfelelő hiányról számolt be. A hiány további csökkenése nagymértékben a várakozásokat meghaladó – a GDP 0,6 %-ának megfelelő – összegű egyszeri, például a mobiltelefon-frekvencia értékesítésből származó bevételeknek köszönhető. — A 2014–2018 közötti időszakra vonatkozó, az osztrák kormány által 2014. április 29-én elfogadott stabilitási programban vázolt tervek szerint az államháztartási hiány 2014-ben a GDP 2,7 %-ára nő, majd 2015-ben a GDP 1,4 %-ának megfelelő értékre csökken. A Bizottság szolgálatainak 2014. tavaszi előrejelzése 2014-re 2,8 %-os, 2015-re 1,5 %-os GDP-arányos hiánnyal számol. Így a tervek szerint a hiány az előrejelzés távlatában a Szerződés szerinti, a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alatt marad. Annak érdekében továbbá, hogy elkerüljék a középtávú költségvetési cél eléréséhez szükséges kiigazítási pályától való tervezett jelentős mértékű eltérést, a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) keretében a kormány bejelentett egy sor pótlólagos megtakarítást és a vártnál magasabb bevételt, amelyeket a Bizottságnak küldött levelében is megerősített, és amelyeket a Bizottság a GDP 0,2 %-ának megfelelő értékűnek talált. — Az államháztartási hiány 2014-es növekedése a Hypo Alpe Adria bank értékvesztett eszközeinek felszámolására létrehozott vagyonkezelő szervezethez (Abbaueinheit) kötődik. A Hypo Alpe Adria felszámolására létrehozott struktúra hatását a kormány által kinevezett külső szakértőkből álló tanácsadó csoport legfeljebb 4 milliárd EUR-ra (a GDP 1,2 %-a) becsüli, beleértve azt a 750 millió EUR összegű tőkejuttatást is, amely 2014-ben már megvalósult. A hiánynövelő hatás végső mértéke a Hypo Alpe Adria eszközeinek független eszközminőség-elemzésétől fog függni, amelyet még az év hátralévő részében el fognak végezni azért, hogy az Eurostat értékelhesse a művelet statisztikai hatását. A rendelkezésre álló, a szakértői csoport által elvégzett értékelés kellőképpen óvatosnak tűnik, következésképp megalapozottnak tekinthető. Ugyanakkor nem zárható ki, hogy a műveletnek nagyobb hiánynövelő hatása lesz. A 2014-re vonatkozó hiány-előrejelzést övező lefelé mutató kockázatok közül ez a legjelentősebb. Ezzel együtt, és figyelembe véve a kormány által a Bizottság szolgálatainak 2014. tavaszi előrejelzése közzétételét követően bejelentett, várhatóan az államháztartási hiány további csökkenését eredményező, pótlólagos diszkrecionális intézkedéseket is, a 2014-es hiánnyal kapcsolatos kockázatok összességében kiegyensúlyozottnak tűnnek. — A strukturális – azaz a gazdasági ciklusnak megfelelően kiigazított, továbbá az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések hatásától megtisztított – államháztartási egyenleg 2011 és 2013 között a tanácsi ajánlásokkal összhangban évente átlagosan a GDP 0,7 %-ának megfelelő értékkel javult. A Bizottság szolgálatainak 2014. tavaszi előrejelzése, a 2014. április 29-én benyújtott, aktualizált költségvetésiterv-javaslatra és a kormány által 2014. május 12-én bejelentett pótlólagos intézkedésekre vonatkozó értékelése alapján a strukturális egyenleg várhatóan enyhén javulni fog 2014-ben. Ezzel összefüggésben úgy tűnik, hogy a strukturális egyenleg 2014. évi kiigazítása a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékben el fog maradni a középtávú költségvetési cél eléréséhez szükséges mértéktől, ami azt sugallja, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágának való teljes körű megfelelés érdekében – a szükséges kiigazítási pályától való jelentős eltérés kockázatának kialakulása miatt – meg kell erősíteni a költségvetési intézkedéseket. — A GDP-arányos adósságráta 2009 és 2013 között 69,2 %-ról 74,5 %-ra nőtt. Az előrejelzések szerint a bruttó államadósság 2014-ben a GDP mintegy 80 %-ának megfelelő mértékűre nő, aminek hátterében elsősorban az áll, hogy a Hypo Alpe Adria értékvesztett eszközeinek a vagyonkezelő szervezetre történő átruházásával összefüggésben felmerülő kötelezettségeket az államháztartás adósságának részeként számolták el.