A Tanács 79/65/EGK rendelete

(1965. június 15.)

az Európai Gazdasági Közösségben működő mezőgazdasági üzemek jövedelmére és üzleti tevékenységére vonatkozó számviteli adatok gyűjtésére szolgáló hálózat létrehozásáról

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI KÖZÖSSÉG TANÁCSA,

tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 43. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére [1],

mivel a közös agrárpolitika fejlődése megköveteli, hogy objektív és lényegi információk álljanak rendelkezésre a különböző kategóriákba tartozó mezőgazdasági üzemek jövedelméről, valamint az azokba a kategóriákba tartozó üzemek üzleti tevékenységéről, amelyek a Közösség szintjén megkülönböztetett figyelmet igényelnek;

mivel a mezőgazdasági üzemek könyvelése jelenti az alapvető információforrást a mezőgazdasági üzemek jövedelmének bármilyen értékeléséhez vagy üzleti tevékenységük tanulmányozásához;

mivel az összegyűjtött adatokat a közös előírásoknak megfelelően, kifejezetten erre a célra, kiválasztott mezőgazdasági üzemektől kell beszerezni, és azoknak ellenőrizhető tényeken kell alapulniuk; mivel ezeknek az adatoknak tükrözniük kell az érintett üzemek műszaki, gazdasági és szociális helyzetét, egyedi üzemektől kell származniuk, a lehető legrövidebb időn belül rendelkezésre kell állniuk, egységes fogalmi meghatározásokon kell alapulniuk, egységes formában kell jelenteni őket, valamint a Bizottság által minden esetben és teljes részletességgel felhasználhatónak kell lenniük;

mivel e célkitűzéseket csak a mezőgazdasági számviteli adatok összegyűjtésére szolgáló közösségi hálózaton keresztül lehet elérni, amely a tagállamokban található, az érintett felek bizalmát élvező és önkéntes részvételükön alapuló, mezőgazdasági könyvelőirodákon alapszik;

mivel a mezőgazdasági számviteli adatok összegyűjtésére szolgáló közösségi hálózat létrehozására irányuló munka annyira összetett, mind a Közösség, mind a tagállamok szintjén, hogy a számviteli rendszer felállítását fokozatosan kell végrehajtani, ami azzal jár, hogy az első néhány évben az adatfelvételi terület nem lesz teljes körű;

mivel a mezőgazdasági üzemek kiválasztásában, valamint az összegyűjtött adatok elemzésében és értékelésében más forrásokból származó adatokra szükséges hivatkozni;

mivel a gazdálkodók számára biztosítékot kell adni arra vonatkozóan, hogy könyvelési adataikat, illetve az e rendelet végrehajtása során beszerzett egyéb egyedi vonatkozású adataikat nem használják fel adóztatási célokra, valamint a közösségi mezőgazdasági számviteli információs hálózatban foglalkoztatott, vagy korábban ott foglalkoztatott személyek azokat nem hozzák nyilvánosságra;

mivel annak érdekében, hogy a Bizottság meggyőződhessen az összegyűjtött adatok tárgyilagosságáról és lényegességéről, a Bizottságnak olyan helyzetben kell lennie, hogy beszerezhessen minden szükséges adatot arról, hogy a mezőgazdasági üzemek kiválasztásával megbízott testületek, valamint a közösségi mezőgazdasági számviteli információs hálózat munkájában részt vevő könyvelőirodák milyen módon teljesítik feladataikat, és ha szükséges, az illetékes nemzeti hatóságok támogatásával szakértőket küldhessen ki a helyszínre;

mivel a meghozandó rendelkezések alkalmazásának elősegítése érdekében olyan eljárást kell kidolgozni, amely lehetővé teszi, hogy a tagállamok és a Bizottság egy közösségi bizottság keretében szorosan együttműködhessenek;

mivel a közösségi mezőgazdasági számviteli információs hálózat néhány éves működése után a Bizottság abban a helyzetben lesz, hogy jelentést készíthet az addigi tapasztalatokról, és javaslatot tehet az e rendeletben szükséges módosításokra,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. FEJEZET Mezőgazdasági számviteli információs hálózat létrehozása az Európai Gazdasági Közösségben

1. cikk

(1) A közös agrárpolitika szükségleteinek kielégítése céljából közösségi mezőgazdasági számviteli információs hálózatot, a továbbiakban: információs hálózatot kell kialakítani.

(2) Az információs hálózat létrehozásának célja olyan számviteli adatok összegyűjtése, amelyek célja:

a) a 4. cikk szerint az adatfelvételi területhez tartozó mezőgazdasági üzemek jövedelmének évente történő meghatározása; és

b) a mezőgazdasági üzemek üzleti tevékenységeinek elemzése.

(3) Az e rendelet rendelkezései szerint gyűjtött adatok elsődlegesen a Bizottság által a Tanács számára készített, a közösségi mezőgazdaság és az agrárpiacok helyzetéről szóló éves jelentés alapjául szolgálnak.

2. cikk

E rendelet alkalmazásában:

a) üzemvezető: a mezőgazdasági üzem mindennapos működtetéséért felelős természetes személy;

b) mezőgazdaságiüzem-osztály: a 4. cikk (3) bekezdésének a) pontjában felsorolt kritériumok szerint ugyanolyan jellemzőkkel rendelkező mezőgazdasági üzemek csoportja;

c) adatszolgáltató üzem: minden olyan mezőgazdasági üzem, amely az információs hálózat céljaira adatot szolgáltat;

d) körzet: egy tagállam területét jelenti, vagy annak egy részét, amelyet a kiválasztott és az adatszolgáltató üzemekre tekintettel lehatároltak; a körzetek felsorolását a rendelethez csatolt melléklet tartalmazza;

e) számviteli adatok: egy mezőgazdasági üzemre vonatkozó műszaki, pénzügyi vagy gazdasági adatokat jelentik, amelyek a számviteli év folyamán a könyvelésben szisztematikusan és rendszeresen lekönyvelt tételekből származnak.

II. FEJEZET A mezőgazdasági üzemek jövedelmének meghatározása

3. cikk

E fejezet rendelkezései a mezőgazdasági üzemek jövedelmének évente történő meghatározásához szükséges számviteli adatok összegyűjtésére vonatkoznak.

4. cikk

(1) Az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett adatfelvételi terület azokat a mezőgazdasági üzemeket érinti:

- amelyek piacorientált gazdaságként működnek, és

- ahol az üzemvezető főfoglalkozásban dolgozik.

(2) a) Az e rendelet hatálybalépésétől számított első három év folyamán az adatfelvételi területhez tartozó, az (1) bekezdésben említett mezőgazdasági üzemek közül csak az öt hektárnál nagyobb földterülettel rendelkező mezőgazdasági üzemek adatai kerülnek összegyűjtésre.

Ez a területi korlátozás ugyanakkor nem vonatkozik azokra a gazdaságokra, amelyek termelésének több mint a felét a következő termékek egyike vagy közülük több teszi ki: bor, gyümölcs, zöldségfélék, olajbogyó.

Ebben az időszakban az adatszolgáltató üzemek száma tízezer lesz.

b) Ezen időszak vége előtt a Tanács a Bizottság javaslata alapján eljárva minősített többséggel meghatározza az adatszolgáltató üzemek számát a következő évekre nézve, és előír egy menetrendet az adatfelvétel fokozatos kiterjesztésére vonatkozóan azért, hogy az adatfelvétel az adatfelvételi terület azon mezőgazdasági üzemeire is kiterjedjen, amelyek az első három év során abból kimaradtak.

(3) Egy mezőgazdasági üzem az (1) és a (2) bekezdés szerinti adatszolgáltató üzemnek minősül, ha eleget tesz a következő feltételeknek:

a) a gazdaságnak rendelkeznie kell a saját körzete jellemzőivel a következők vonatkozásában:

- a mezőgazdasági tevékenység jellege,

- a terület,

- a foglalkoztatott munkaerő (létszám és jellege),

- a területhasználat jogcíme;

b) a gazdaságot működtető mezőgazdasági termelőknek képesnek és hajlandónak kell lenniük a gazdaság könyvelésének vezetésére, és hozzá kell járulniuk, hogy a gazdaság számviteli adataihoz a Bizottság hozzáférjen;

c) a gazdaság termelési feltételei, és annak elhelyezkedése a piacok vonatkozásában olyan legyen, ami az érintett körzet esetében általánosnak minősül.

(4) Az e cikk végrehajtásával kapcsolatos részletes szabályokat, különösen az adatszolgáltató üzemek körzetenkénti számának meghatározását, a 19. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően fogadják el.

5. cikk

(1) E rendelet hatálybalépését követő három hónapon belül minden tagállam, minden körzetében egy bizottságot állít fel, amely a továbbiakban körzeti bizottság megnevezéssel szerepel.

(2) A körzeti bizottságnak legfeljebb 12 tagja lehet, akik:

- a közigazgatási hatóságokat,

- a mezőgazdasági üzemeket,

- a mezőgazdasági könyvelőirodákat, továbbá

- amennyiben a körzetben vannak ilyenek és együttműködésük szükséges, az agrártudománnyal, az agrároktatással és -szaktanácsadással, agrárstatisztikával és agrárhitelekkel foglalkozó testületeket

képviselik.

(3) A körzeti bizottság elnökét a tagállam jelöli ki a bizottság tagjai közül.

A körzeti bizottság egyhangúlag hoz határozatot; azokban a kérdésekben, amelyekben nem tudnak egyhangúlag határozni, a döntést a tagállam által kijelölt hatóság hozza meg.

A körzeti bizottság igénybe veheti szakértők segítségét.

(4) A körzeti bizottság feladatai:

a) a körzetben található mezőgazdasági üzemek osztályainak meghatározása, és a mezőgazdasági üzemek számszerű megoszlásának megállapítása a különféle osztályok között. Ennek elvégzése során elsődlegesen a rendelkezésre álló statisztikákra támaszkodik;

b) az adatszolgáltató üzemek osztályonkénti számának meghatározása, figyelembe véve az a) pontban említett megoszlási mintát, az egy körzetbe tartozó adatszolgáltató mezőgazdasági üzemeknek a 4. cikk (4) bekezdése szerint meghatározott számát, valamint az egyes kategóriák megfelelő mértékű képviseletének szükségességét;

c) az adatszolgáltató mezőgazdasági üzemek kiválasztása, tekintettel a 4. cikk (3) bekezdésének rendelkezéseire, valamint e bekezdés a) és b) pontja szerint meghozott döntésekre;

d) a kiválasztott mezőgazdasági üzemek listájának összeállítása, amely minden üzemnél feltünteti:

- a kiválasztását és az adott osztályba történő besorolását alátámasztó jellemzőket,

- a 8. cikk rendelkezései szerint kijelölt könyvelőirodát,

és e lista elküldése a 6. cikk rendelkezései szerinti kapcsolattartó irodához.

(5) Az e cikk végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat a 19. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően fogadják el.

6. cikk

(1) E rendelet hatálybalépését követő két hónapon belül minden tagállam kijelöl egy kapcsolattartó irodát.

(2) A kapcsolattartó iroda feladatai:

- a körzeti bizottságok és a könyvelőirodák tájékoztatása a rájuk vonatkozó részletes végrehajtási szabályokról, annak biztosítása érdekében, hogy e szabályok alkalmazása egységes módon történjen,

- a mezőgazdasági üzemek adatszolgáltatási űrlapjainak kitöltését elvégezni képes és hajlandó könyvelőirodák listájának összeállítása a 9. és a 14. cikkben említett szerződések feltételei szerint, és e lista megküldése a Bizottság számára,

- az adatszolgáltató üzemek listáinak továbbítása a Bizottság felé, amelyeket a körzeti bizottságok állítottak össze az 5. cikk (4) bekezdésének rendelkezései szerint, azt követően, hogy ellenőrizték, hogy a listákat megfelelően állították-e össze,

- a könyvelőirodák által megküldött adatszolgáltatási űrlapok összegyűjtése, és annak ellenőrzése, hogy azokat megfelelően töltötték-e ki,

- a megfelelően kitöltött mezőgazdasági adatszolgáltatási űrlapok továbbítása a Bizottság felé,

- a 16. cikkben említett esetben a körzeti bizottságoktól és a könyvelőirodáktól érkezett információkérés továbbítása a Bizottság felé, valamint a vonatkozó válaszok továbbítása.

(3) Az e cikk végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat a 19. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően fogadják el.

7. cikk

(1) Minden adatszolgáltató mezőgazdasági üzem egy egyedi és névtelen adatszolgáltatási űrlap kitöltésére kötelezett.

(2) Az egyes adatszolgáltatási űrlapokban szereplő számviteli adatoknak olyannak kell lenniük, hogy lehetővé váljon:

- az adatszolgáltató üzem jellemzése termelési tényezőinek fő elemei alapján,

- a mezőgazdasági üzem különböző jövedelem fajtáinak felbecslése,

- szúrópróbaszerű ellenőrzésekkel az adott információk valódiságának ellenőrzése.

(3) A mezőgazdasági adatszolgáltatási űrlapokon feltüntetendő számviteli adatok típusát, valamint az adatok sorrendiségét, illetve a vonatkozó meghatározásokat és útmutatásokat a 19. cikkben meghatározott eljárás szerint határozzák meg.

8. cikk

Az a gazdálkodó, akinek a gazdaságát beválasztják az adatszolgáltatást végző mezőgazdasági üzemek közé, a kapcsolattartó iroda által e célra összeállított listából kiválaszt egy könyvelőirodát, amely hajlandó kitölteni gazdaságának adatszolgáltatási űrlapját a 9. cikkben meghatározott szerződés feltételei szerint.

9. cikk

(1) A tagállam felügyelete alatt a tagállam által kijelölt illetékes hatóság évente szerződést köt a 8. cikk szerint kiválasztott valamennyi könyvelőirodával. E szerződés keretében a könyvelőiroda vállalja, hogy átalánydíj ellenében kitölti a mezőgazdasági adatszolgáltatási űrlapokat a 7. cikk rendelkezéseivel megegyező módon.

(2) E szerződés feltételeit, amelyeknek minden tagállamban egységesnek kell lenniük, a 19. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően határozzák meg.

A kiegészítő feltételeket, amelyeket a tagállamok e szerződésbe belefoglalhatnak, ugyanennek az eljárásnak a szabályai szerint határozzák meg.

(3) Ahol a könyvelőiroda feladatait egy közigazgatási hivatal látja el, azt a közigazgatásban szokásos módon értesítik a feladatairól.

III. FEJEZET Számviteli adatok gyűjtése a mezőgazdasági üzemek üzleti tevékenységének elemzéséhez

10. cikk

E fejezet rendelkezései a mezőgazdasági üzemek üzleti tevékenységének elemzése céljából folytatott adatgyűjtésre vonatkoznak.

11. cikk

A 19. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően meghatározzák:

- az 1. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett elemzés tárgyát,

- az adatszolgáltató üzemek kiválasztására és számuk meghatározására vonatkozó részletes szabályokat, amelyeket az egyes elemzések célkitűzéseinek megfelelően állapítanak meg.

12. cikk

(1) Minden adatszolgáltató mezőgazdasági üzem, amelyet a 11. cikk második francia bekezdése szerint választottak ki, egyedi és névtelen adatszolgáltatási űrlap kitöltésére kötelezett. Ez az adatszolgáltatási űrlap tartalmazza a 7. cikk (2) bekezdésében előírt számviteli adatokat, és minden olyan további könyvelési tételt és adatot, amelyre az egyes elemzések elvégzéséhez szükség lehet.

(2) Az egyedi mezőgazdasági adatszolgáltatási űrlapokon feltüntetendő adatok típusát, valamint az adatok sorrendiségét, illetve a vonatkozó meghatározásokat és útmutatásokat a 19. cikkben meghatározott eljárás szerint határozzák meg.

(3) Az egyedi adatszolgáltatási űrlapok kitöltését különböző könyvelőirodák végzik, amelyeket a 13. cikknek megfelelően választanak ki.

13. cikk

Az a gazdálkodó, akinek a gazdaságát kiválasztották a 11. cikk második francia bekezdésének megfelelően, a kapcsolattartó iroda által e célra összeállított listából kiválaszt egy könyvelőirodát, amely hajlandó a gazdaságára vonatkozó egyedi adatszolgáltatási űrlapot kitölteni a 14. cikkben meghatározott szerződés feltételei szerint.

14. cikk

(1) A tagállam felügyelete alatt a tagállam által kijelölt illetékes hatóság évente szerződést köt a 13. cikk szerint kiválasztott valamennyi könyvelőirodával. E szerződés keretében a könyvelőiroda vállalja, hogy átalánydíj ellenében kitölti az egyedi mezőgazdasági adatszolgáltatási űrlapokat a 12. cikk rendelkezéseivel megegyező módon.

(2) E szerződés feltételeit, amelyeknek minden tagállamban egységesnek kell lenniük, a 19. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően határozzák meg.

A kiegészítő feltételeket, amelyeket a tagállamok e szerződésbe belefoglalhatnak, ugyanennek az eljárásnak a szabályai szerint határozzák meg.

(3) Ahol a könyvelőiroda feladatait egy közigazgatási hivatal látja el, azt a közigazgatásban szokásos módon értesítik a feladatairól.

IV. FEJEZET Általános rendelkezések

15. cikk

(1) Bármely egyedi számviteli adat, vagy egyéb, e rendelet végrehajtása során megszerzett egyedi vonatkozású információ adózási célra történő felhasználása tilos.

(2) Az információs hálózatban foglalkoztatott vagy korábban foglalkoztatott személy nem hozhat nyilvánosságra olyan egyedi számviteli adatokat, vagy egyéb egyedi információt, amely feladatainak végzése során vagy azzal kapcsolatosan jutott a tudomására.

(3) A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket, hogy a (2) bekezdés rendelkezéseinek megszegőit megbüntessék.

16. cikk

(1) A körzeti bizottságok és a könyvelőirodák kötelezve vannak, hogy, saját felelősségi körükön belül, ellássák a Bizottságot minden olyan információval, amit ez utóbbi kér tőlük e rendelet végrehajtása során végzett feladataikhoz kapcsolódóan.

Az információ iránti igényeket és az azokra adott válaszokat, írásban a kapcsolattartó iroda keresztül továbbítják.

(2) Ha a szolgáltatott információ nem megfelelő, vagy az információ nem érkezik meg időben, a Bizottság, a kapcsolattartó irodával együttműködve, szakértőket küldhet ki a helyszínre.

17. cikk

Felállításra kerül a mezőgazdasági számviteli információs hálózat közösségi bizottsága, amely a továbbiakban közösségi bizottság megnevezéssel szerepel.

18. cikk

(1) A közösségi bizottság a tagállamok és a Bizottság képviselőiből áll. Az egyes tagállamokat a közösségi bizottságban legfeljebb öt tisztviselő képviselheti.

A közösségi bizottság elnöke a Bizottság képviselője.

(2) Abban az esetben, ha a 19. cikkben meghatározott eljárást alkalmazzák, a tagállamok szavazatait a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdése szerint súlyozzák. Az elnök nem szavaz.

19. cikk

(1) Abban az esetben, ha az e cikkben meghatározott eljárást kell alkalmazni, az ügyeket az elnök terjeszti a közösségi bizottság elé, akár saját kezdeményezésére, akár valamely tagállam képviselőjének kérésére.

(2) A Bizottság képviselője tervezetet terjeszt elő az elfogadandó intézkedésekről. A közösségi bizottság véleményezi az előterjesztett intézkedéseket az elnök által, az ügy sürgősségének megfelelően meghatározott határidőn belül. A közösségi bizottság tizenkét szavazatos többség esetén nyilvánít véleményt.

(2) (3) A Bizottság elfogadja az intézkedéseket, amelyek azonnal hatályossá válnak. Ha azonban ezek az intézkedések nincsenek összhangban a közösségi bizottság véleményével, akkor ezt a Bizottság haladéktalanul közli a Tanáccsal. Ebben az esetben a Bizottság elhalaszthatja az általa elfogadott intézkedések alkalmazását a közlés időpontjától számított legfeljebb egy hónapig.

A Tanács egy hónapon belül minősített többséggel ettől eltérő határozatot hozhat.

20. cikk

(1) A közösségi bizottsággal konzultálni kell:

a) annak ellenőrzése céljából, hogy az adatszolgáltató üzemeknek az 5. cikk szerinti kiválasztása a 4. cikk rendelkezéseivel összhangban történik-e;

b) az információs hálózat által szolgáltatott számviteli adatok elemzése és kiértékelése céljából különös tekintettel többek között, a könyvelésből és általában a statisztikákból, valamint a nemzeti számlákból származó adatokra.

(2) A közösségi bizottság bármely egyéb kérdést megvizsgálhat, amelyet a közösségi bizottság elnöke akár saját kezdeményezésére, akár valamely tagállam képviselőjének kérésére előterjeszt.

A közösségi bizottságot rendszeresen tájékoztatni kell az információs hálózat munkájáról.

21. cikk

A közösségi bizottság üléseit az elnök hívja össze.

A közösségi bizottság titkársági teendőit a Bizottság látja el.

A közösségi bizottság maga alakítja ki saját eljárási szabályzatát.

22. cikk

(1) Azokat a pénzügyi eszközöket, amelyek az információs hálózat olyan költségeinek fedezésére szolgálnak, amelyek a könyvelőirodáknak a 9. és a 14. cikkben említett feladataik elvégzése esetén járó átalánydíjakkal kapcsolatosak, a közösségi költségvetés a Bizottság fejezet alatt tartalmazza.

(2) A körzeti bizottságok és a kapcsolattartó irodák felállításának és működésének költségeit a közösségi költségvetés nem tartalmazza.

23. cikk

1970. január 1-jéig a Bizottság átfogó jelentést terjeszt a Tanács elé az információs hálózat működéséről, az e rendelet módosítására vonatkozó bármely javaslattal együtt.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 1965. június 15-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. Couve De Murville

[1] HL 157., 1963.10.30., 2653/63. o.

--------------------------------------------------

MELLÉKLET

A 2. cikk d) pontjában említett körzetek listája

NÉMETORSZÁG | 1.Schleswig-Holstein2.Niedersachsen3.Nordrhein-Westfalen4.Hessen5.Rheinland-Pfalz6.Baden-Württemberg7.Bayern8.Saarland9.Hamburg10.Bremen11.Berlin |

FRANCIAORSZÁG | 1.Nord, Picardie2.Basse-Normandie, Haute-Normandie3.Bretagne, Pays de la Loire, Poitou-Charente4.Centre, Région parisienne5.Franche-Comté, Champagne, Bourgogne6.Lorraine, Alsace7.Limousin, Auvergne8.Rhône-Alpes9.Aquitaine, Midi-Pyrénées10.Languedoc, Provence-Côte d'Azur-Corse |

OLASZORSZÁG | 1.Piemonte, Valle d'Aosta2.Lombardia3.Veneto, Trentino-Alto Adige, Friuli-Venezia Giulia4.Liguria5.Emilia-Romagna6.Toscana7.Umbria, Marche8.Lazio, Abruzzi9.Campania, Calabria, Molise10.Puglia, Basilicata11.Sicilia12.Sardegna |

BELGIUM | Egyetlen körzetet alkot |

LUXEMBURG | Egyetlen körzetet alkot |

HOLLANDIA | Egyetlen körzetet alkot |

--------------------------------------------------