A Tanács 680/87/ESZAK, EGK, Euratom rendelete

(1987. február 23.)

az élet- és munkakörülmények javítására létrehozott európai alapítvány személyi állománya alkalmazási feltételeinek megállapításáról 1860/76/ESZAK, EGK, Euratom tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,

tekintettel az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért létrehozásáról szóló, 1975. március 26-i 1365/75/EGK tanácsi rendeletre [1] és különösen annak 17. cikkére,

tekintettel a legutóbb az 510/82/ESZAK, EGK, Euratom rendelettel módosított [2], az élet- és munkakörülmények javítását szolgáló, európai alapítvány személyi állománya alkalmazási feltételeinek megállapításáról szóló, 1976. június 29-i 1860/76/ESZAK, EGK, EURATOM tanácsi rendeletre [3],

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel a Tanács feladata, hogy a Bizottság javaslata szerint eljárva módosítsa az alkalmazási feltételeket;

mivel az alapítvány alkalmazottainak alkalmazási feltételeit a jelenleginél jobban össze kell hangolni az Európai Közösségek ideiglenes alkalmazottainak alkalmazási feltételeivel,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

"Határozott időre szóló szerződéseket nem lehet öt évnél hosszabb időtartamra kötni; a határozott időre szóló szerződéseket azonos feltételekkel csak egy alkalommal lehet megújítani. Minden további megújítás határozatlan időre szól."

2. cikk

"Besorolási osztály | Besorolási fokozat | Beosztás |

A | A 4 | Vezető tisztviselő |

A 5 |

A 6 | Tisztviselő |

A 7 |

A 8 | Asszisztens tisztviselő |

B | B 1 | Vezető adminisztratív asszisztens |

B 2 | Első adminisztratív, műszaki és titkársági asszisztens |

B 3 |

B 4 | Adminisztratív, műszaki és titkársági asszisztens |

B 5 |

C | C 1 | Ügyvezető titkár |

Irodavezető titkár |

C 2 | Titkár(nő)/gyors- és gépíró Titkár |

C 3 |

C 4 | Gépíró Asszisztens |

C 5 |

D | D 1 | Egységvezető |

D 2 | Szakképzett alkalmazott |

D 3 |

D 4 | Szakképzettlen alkalmazott" |

3. cikk

"Amennyiben egy alkalmazottat a korábbinál magasabb besorolási osztályba tartozó beosztásba neveznek ki, az új besorolásában a hivatalban eltöltött szolgálati ideje megfelel a megelőző besorolási osztályában elért elméleti fizetési fokozatával megegyező vagy közvetlenül azt követő elméleti fizetési fokozatnak, ezen felül az új besorolásában a megfelelő kétévenkénti bérnövekmény is megilleti.

E rendelkezés alkalmazásában valamennyi besorolási osztály a szolgálatban eltöltött hónapok száma és az elméleti illetmények alapján meghatározott elméleti fizetési fokozatokat tartalmaz, amelyekben az elméleti illetmény az adott besorolási osztályhoz rendelt kétévenkénti bérnövekmény egy huszonnegyedével növekszik. Új besorolásában az alkalmazott semmiképpen sem kaphat alacsonyabb alapilletményt, mint amennyit korábbi besorolásában kapott volna.

Amennyiben egy alkalmazottat a korábbinál magasabb besorolású beosztásba neveznek ki, nem kerülhet az adott besorolás kezdő fizetési fokozatánál alacsonyabb szintre."

4. cikk

"5a. cikk

Valamennyi alkalmazott alkalmasságáról, munkájának hatékonyságáról és a szolgálatban tanúsított magatartásáról legalább két évente egyszer értékelést kell készíteni, ahogyan azt az alapítvány személyzeti bizottságával történő egyeztetést követően és az Európai Közösségek Bizottságával egyetértésben az igazgató meghatározza."

5. cikk

"11. cikk

Amennyiben egy alkalmazottat választott közhivatalra jelöltek, az érintett személyes okokra hivatkozva legfeljebb három hónap időtartamra szabadságot kérhet.

Az igazgató mérlegeli az alkalmazott fenti hivatalba történő megválasztásának esetét. A hivatal súlyát és az azzal járó kötelezettségeket figyelembe véve az igazgató dönt, hogy az alkalmazott aktív foglalkoztatásban maradjon-e, vagy személyes okokkal indokolt szabadságot kérjen. Az utóbbi esetben a szabadság időtartama megegyezik azzal az időtartammal, amelyre az alkalmazottat megválasztották. Ha azonban az alkalmazott szerződése határozott időre szól, a személyes okokból kért szabadság időtartama nem haladhatja meg a szerződés még le nem töltött időtartamát."

6. cikk

"Amennyiben az első bekezdésben előírt orvosi vizsgálat eredményeképpen kedvezőtlen orvosi vélemény születik, az erről a véleményről az alapítvány által adott értesítést követő húsz napon belül a jelentkező kérheti, hogy az orvosi leleteit nyújtsák be véleményezésre egy három orvosból álló orvosi bizottságnak, akiket az igazgató választ ki a Közösség orvosai közül. Az orvosi bizottság meghallgatja az első, kedvezőtlen orvosi véleményért felelős orvost. A jelentkező elküldheti az orvosi bizottságnak egy általa választott orvos véleményét. Amennyiben az orvosi bizottság véleménye megerősíti az első bekezdésben előírt orvosi vizsgálat következtetéseit, a díjak és az esetleges költségek 50 %-át a jelentkező fizeti."

7. cikk

"25. cikk

Az alkalmazottak részére legfeljebb hathónapos próbaidő köthető ki.

Amennyiben a próbaidő alatt egy alkalmazott betegség vagy baleset következtében egy hónapig vagy annál hosszabb ideig nem képes kötelezettségeinek eleget tenni, az igazgató a megfelelő időtartammal meghosszabbíthatja próbaidejét.

A próbaidő letelte előtt legalább egy hónappal értékelést kell készíteni arról, hogy a szóban forgó alkalmazott képes-e a beosztásával járó feladatoknak eleget tenni, továbbá munkája hatékonyságáról és a szolgálat során tanúsított magatartásáról. Az értékelést ismertetni kell az érintett személlyel, akinek jogában áll írásban benyújtani észrevételeit. Azt a próbaidejét töltő személyt, akinek a munkája nem bizonyult megfelelőnek az adott beosztásban, el kell bocsátani.

A próbaidő során bármikor lehet értékelést készíteni a próbaidejét töltő személyről, ha munkája nyilvánvalóan nem megfelelő. Az értékelést ismertetni kell az érintett személlyel, akinek jogában áll írásban benyújtani észrevételeit. A jelentés alapján az igazgató dönthet úgy, hogy még a próbaidő eltelte előtt, egy hónapos felmondással elbocsátja a próbaidejét töltő személyt; a szolgálat időtartama azonban a rendes próbaidőt nem haladhatja meg.

Az elbocsátott próbaidejét töltő személy a letöltött próbaidő minden teljes hónapjára az alapilletmény egyharmadának megfelelő végkielégítést kap."

8. cikk

"29a. cikk

Kivételes esetben, az okokat is ismertető kérelem alapján, az igazgató engedélyezheti, hogy az alkalmazott részmunkaidőben dolgozzon, ha úgy ítéli meg, hogy ez az alapítvány érdekeinek teljes mértékben megfelel.

Az engedély megadására vonatkozó eljárás a VII. mellékletben található.

Az az alkalmazott, aki engedélyt kapott arra, hogy részmunkaidőben dolgozzon, minden hónapban a szokásos munkaidő felét köteles ledolgozni az igazgató által meghatározott módon."

9. cikk

"A fizetett betegszabadság időtartama azonban nem haladja meg a három hónapot, illetve az alkalmazott által ledolgozott időt, ha ez utóbbi hosszabb. A szabadság nem lépheti túl a szerződése időtartamát."

10. cikk

"33. cikk

Kivételes esetben az alkalmazott saját kérésére, kényszerítő személyes okok miatt fizetés nélküli szabadságot kaphat. Az ilyen jellegű szabadság időtartamát az igazgató határozza meg, amely nem haladja meg az érintett alkalmazott által már ledolgozott idő egynegyedét, illetve:

- a három hónapot, amennyiben az érintett alkalmazott kevesebb, mint négy év szolgálati idővel rendelkezik,

- a hat hónapot, minden más esetben.

A szabadság időtartama alatt szünetel az érintett alkalmazottnak a 38. és a 38a. cikkben előírt betegség- és balesetbiztosítása.

Ha azonban az érintett alkalmazott bizonyítékot szolgáltat arra vonatkozóan, hogy semmilyen más társadalmi jellegű biztosítási rendszer keretében nem tudja magát a 38. és 38a. cikkben említett kockázatok esetére biztosítani, legkésőbb a fizetés nélküli szabadsága kezdetének hónapját követő hónapban kérvényezheti, hogy a biztosítása az említett cikkel összhangban fennmaradjon, feltéve hogy szabadsága időtartama alatt a 38. és 38a. cikkben említett kockázatok fedezéséhez szükséges járulékok felét maga állja; a járulékot az alkalmazott utolsó alapilletménye alapján kell kiszámítani.

Továbbá, ha az érintett alkalmazott bizonyítja, hogy semmilyen más nyugdíjrendszer keretében nem tudja magát biztosítani, kérelmezheti, hogy fizetés nélküli szabadságának időtartama alatt is további nyugdíjhoz való jogokat szerezhessen, feltéve hogy a 41. cikk h) pontjában megállapított mérték háromszorosának megfelelő járulékot maga megfizeti; a járulékot az illető besorolásának és fizetési fokozatának megfelelő alapilletmény alapján kell kiszámítani.

A fizetés nélküli szabadság illetve a személyes okokkal indokolt szabadság a 35. cikk második bekezdésének alkalmazásában nem számítható be."

11. cikk

"34. cikk

Amennyiben az alkalmazottat katonai szolgálatra, alternatív polgári szolgálatra vagy tartalékos kiképzésre hívják be, illetve a fegyveres erőkhöz szolgálatra visszahívják, az érintett személyt "szabadság katonai szolgálat miatt" státuszba helyezik; amennyiben az érintett alkalmazott szerződése határozott időre szól, a fenti állományba vétel időtartama semmi esetre sem terjedhet túl a szerződés időtartamán.

Amennyiben az alkalmazottat katonai vagy alternatív polgári szolgálatra hívják be, további javadalmazásban nem részesül, de ezen alkalmazási feltételek alapján a magasabb szintre kerüléshez és az előléptetéshez való joga továbbra is fennmarad. Ugyancsak fennmarad az öregségi nyugdíjhoz való joga, amennyiben katonai vagy alternatív polgári szolgálatának letöltése után nyugdíjjárulékát visszamenőleg megfizeti.

Amennyiben az alkalmazottat tartalékos kiképzésre hívják be, illetve a fegyveres erőkhöz szolgálatra visszahívják, a kiképzés vagy visszahívás ideje alatt javadalmazásban továbbra is részesül, amelyet csökkenteni kell a szolgálatáért járó fizetéssel egyenlő összeggel."

12. cikk

Az alkalmazási feltételek 38. cikkében:

a) Az (1) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

"(1) Az alkalmazott, annak házastársa – ha a házastárs más jogi rendelkezés vagy szabályozás értelmében ilyen természetű és ilyen mértékű ellátásban nem részesülhet –, valamint az alkalmazottnak a IV. melléklet 7. cikke szerinti gyermekei és más eltartottjai az érintett alkalmazott szolgálati ideje, betegszabadsága, a 11. cikk szerinti személyes okokból kivett szabadsága és a 33. cikk szerinti fizetés nélküli szabadsága időtartama alatt a felmerült költségek 80 %-áig terjedő betegbiztosítással rendelkeznek, az e cikkekben meghatározott feltételekre és az V. melléklet 1. cikkében említett szabályokra is figyelemmel. Ez az arány 85 %-ra nő a következő szolgáltatások esetében: tanácsadás és beteglátogatás, műtéti beavatkozás, kórházi ápolás, gyógyszerek, röntgenvizsgálat, elemzések, laboratóriumi vizsgálatok és orvos által felírt protézisek, a műfogsor kivételével. Az említett arány 100 %-ra nő tuberkulózis, gyermekbénulás, rák, elmebetegség és minden más olyan betegség esetén, amelyet az Európai Közösségek Bizottsága hasonló súlyosságúnak ismer el, valamint megelőző szűrővizsgálatok és gyermekszülés esetén. A 100 %-os térítést azonban nem kell alkalmazni olyan foglalkozási megbetegedés vagy baleset esetén, amely a 38a. cikk alkalmazására adott okot."

b) A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

"(2) Ha valamely alkalmazott bizonyítékot szolgáltat arra vonatkozóan, hogy semmilyen más, törvény vagy rendelet által létrehozott betegségbiztosítási rendszer keretében nem tudja magát biztosítani, legkésőbb a szerződésének lejártát követő egy hónapon belül kérelmezheti, hogy biztosítása betegség esetére az (1) bekezdés első albekezdésének megfelelően továbbra is fennmaradjon, legfeljebb a szerződésének lejártát követő hat hónapon át. Az V. melléklet 1. cikkének (2) bekezdésében szereplő szabályokban említett járulékot az alkalmazott utolsó alapilletménye alapján kell kiszámítani, a járulék felének kifizetését pedig ő maga állja.

Az igazgató döntése alapján, amelyet az alapítvány által kijelölt orvossal végzett konzultációt követően hoz meg, a kérelem benyújtására rendelkezésre álló egy hónapos határidőt és az első albekezdésben meghatározott hat hónapos korlátozást nem kell alkalmazni, amennyiben az érintett személy olyan súlyos vagy elhúzódó betegségben szenved, amelyet alkalmazásának időtartama alatt szerzett, és amelyről az előző albekezdésben meghatározott hat hónapos időszak letelte előtt értesítette a Központot, feltéve hogy az érintett személy aláveti magát az alapítvány által megszervezett orvosi vizsgálatnak."

c) A (4) bekezdés a következő francia bekezdéssel egészül ki:

"– amennyiben az alkalmazott korábbi házastársa vagy olyan gyermeke, akit már nem az alkalmazott tart el vagy az a személy, aki a IV. melléklet 7. cikke (4) bekezdésének értelmében már nem tekintendő eltartott gyermeknek, bizonyítékot szolgáltat arra vonatkozóan, hogy semmilyen más betegségbiztosítási rendszer keretében nem tudja magát biztosítani, az (1) bekezdésben előírt biztosítása betegség esetére legfeljebb további egy éven át fennmaradhat, mint olyan személynek, akire a szóban forgó alkalmazott biztosítása vonatkozik; a biztosítás megléte alapján járulék nem vethető ki. Ez az egyéves időszak a házassági bontóperben hozott jogerős ítélet meghozatala napján vagy az eltartott gyermek ilyen jogállása, illetve az eltartott gyermekként kezelendő személy ilyen jogállása megszűnésének napján kezdődik."

d) A (6) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

"(6) A fenti ellátásokra jogosult személyek bejelentik a kifizetett térítések összegét, illetve azt az összeget, amelyet bármely más, törvény vagy rendelet által létrehozott betegségbiztosítási rendszer keretében igényelhetnek a maguk vagy olyan személyek számára, akikre biztosításuk vonatkozik."

13. cikk

"40. cikk

Az alkalmazottnak, az alkalmazott házastársának, eltartott gyermekeinek vagy a IV. melléklet 7. cikke értelmében más, vele egy háztartásban élő eltartottjának halála esetén az alapítvány viseli a holttestnek az alkalmazott alkalmazási helyéről a származási országába történő szállíttatása költségeit.

Ha azonban a haláleset az alkalmazott kiküldetése idején következik be, az alapítvány viseli a holttestnek a haláleset helyéről az alkalmazott származási helyére történő átszállításával kapcsolatos költségeket."

14. cikk

"2. a) Amennyiben az alkalmazási feltételek hatálya alá tartozó személy halálát, balesetből származó sérülését vagy betegségét harmadik fél okozza, a Közösségekre átszállnak az áldozatnak, illetve az áldozat jogcímén az arra jogosultaknak a harmadik féllel szemben fennálló jogai, a kereseti jogokat is ideértve, tekintettel a halált, sérülést vagy betegséget okozó esemény következtében e szabályok alapján a Közösségekre háruló kötelezettségekre.

b) Az előző bekezdésben meghatározott jogok átszállása többek között a következőkre terjed ki:

- a 30. cikkel összhangban a javadalmazás folytatólagos fizetése az érintett alkalmazott számára arra az időtartamra, amíg átmenetileg munkaképtelen,

- az alkalmazott vagy a nyugdíjra jogosult korábbi alkalmazott halálát követően a 36. cikkel összhangban végzett kifizetések,

- a 38. és a 38a. cikk, valamint az V. melléklet szerint kifizetett betegség- és balesetbiztosítással kapcsolatos ellátások,

- a 40. cikkben említetteknek megfelelően a holttest elszállításával kapcsolatos költségek kifizetése,

- súlyos betegségben, bántalomban vagy fogyatékosságban szenvedő eltartott gyermekkel kapcsolatosan a IV. melléklet 9. cikkének (2) bekezdésével és 7. cikkének (3) és (5) bekezdésével összhangban kifizetett kiegészítő családi támogatások,

- az alkalmazottat feladatai ellátásában akadályozó, tartós rokkantságot előidéző baleset vagy betegség esetén fizetett rokkantsági nyugdíj,

- túlélő hozzátartozói nyugdíj a nyugdíjra jogosult alkalmazott vagy korábbi alkalmazott, illetve házastársa halála esetén, amennyiben a házastárs nem tartozik az alkalmazottak közé,

- korra való tekintet nélkül az alkalmazott vagy korábbi alkalmazott gyermeke számára fizetett árvasági nyugdíj, amennyiben a szóban forgó személy súlyos betegsége, bántalma vagy fogyatékossága miatt eltartójának halála után nem képes magát eltartani.

c) A pusztán személyes jellegű károk tekintetében – mint például nem testi jellegű sérülés, fájdalom és szenvedés által okozott károk, illetve az elcsúfításért és a vonzó megjelenés elvesztéséért járó kártérítés – a 38a. cikk szerint nyújtott támogatáson túli kártérítési jog nem száll át a Közösségekre.

d) Az a), b) és c) bekezdés rendelkezései nem akadályozhatják meg, hogy a Közösségek közvetlenül indítsanak keresetet."

15. cikk

"Amennyiben a rokkantságot más ok idézte elő, az érintett alkalmazott utolsó alapilletménye alapján számított rokkantsági nyugdíj a szolgálatba lépésének időpontjától addig az időpontig terjedően, amikor betölti a 65 éves kort, minden év után 2 %-kal egyenlő; ez az arány 2 %-kal nő minden olyan év után, amelyben az érintett személy a VI. melléklet 10. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően figyelembe vett nyugdíjra jogosító szolgálatban állt, valamint a nyugdíjjogosultság azon összegének 25 %-ával, amelyet 60 éves korában szerzett volna meg, azzal, hogy a teljes összeg nem haladja meg utolsó alapilletményének 70 %-át."

16. cikk

"A szolgálatban vagy katonai szolgálat miatti eltávozása idején elhunyt alkalmazott özvegyének járó özvegyi nyugdíj havi összege a szóban forgó alkalmazott utolsó alapilletményének 35 %-a, és nem lehet kevesebb a VI. melléklet 5. cikkében meghatározott létminimum összegénél, sem az öregségi nyugdíj 60 %-ánál, amelyre a szóban forgó alkalmazott lett volna jogosult, ha szolgálati idejétől és korától függetlenül halála időpontjában jogosult lett volna nyugdíjra.

Ez az összeg továbbá nem lehet kevesebb, mint a szóban forgó alkalmazott utolsó alapilletményének 42 %-a abban az esetben, ha a halál a 41b. cikk második bekezdésében felsorolt körülmények miatt következett be.

Az alkalmazott megözvegyült férjére e cikk rendelkezéseit kell értelemszerűen alkalmazni."

17. cikk

Az alkalmazási feltételek 41d. cikke

1. a következő bekezdéssel egészül ki:

"(3a) Olyan korábbi alkalmazott halála esetén, akinek a 60 éves kor elérése előtt szűnt meg a szolgálati jogviszonya és akinek kérésére az öregségi nyugdíját a 60. életévének betöltését követő naptári hónap első napjáig felfüggesztették, a IV. melléklet 7. cikkének értelmében eltartott gyermekek az (1), (2) és (3) bekezdésben előírtakkal megegyező feltételek szerint árvasági nyugdíjra jogosultak."

2. a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

"(4) Amennyiben az alkalmazott házastársa – aki nem a Közösségek tisztviselője, továbbá nem az ideiglenes személyzet tagja a Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó foglalkoztatási feltételek 2. cikkének a), c) vagy d) pontja értelmében, valamint nem vonatkoznak rá ezen alkalmazási feltételek, illetve az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ alkalmazási feltételei – elhalálozik, a IV. melléklet 7. cikke értelmében az érintett alkalmazott által eltartott gyermekek az eltartott gyermekek után járó támogatás összegének kétszeresével egyenlő árvasági nyugdíjra jogosultak."

18. cikk

"41f. cikk

(1) Minden egyéb rendelkezést figyelembe véve, különösen a túlélő hozzátartozói nyugdíjra jogosultak számára fizetendő legkisebb összegre vonatkozó előírásokat, az özvegy, illetve más jogosult személy számára túlélő hozzátartozói nyugdíjként fizetendő, a családi támogatásokkal növelt, valamint adókkal és egyéb kötelező levonásokkal csökkentett teljes összeg nem haladhatja meg:

a) az aktív alkalmazásban álló, az elháríthatatlan személyes okokból fizetés nélküli szabadságon lévő, a személyes okokkal indokolt szabadságon lévő vagy a katonai szolgálat miatt szabadságon lévő alkalmazott halála esetén az alkalmazott alapilletményének – amelyet besorolása és fizetési fokozata alapján életében kapott volna –, továbbá minden egyéb őt megillető támogatás adókkal és egyéb kötelező levonásokkal csökkentett összegét;

b) az azt követő időszakra vonatkozóan, amikor az a) bekezdésben említett alkalmazott életben maradása esetén betöltötte volna 65. életévét az öregségi nyugdíj és a családi támogatások adókkal és egyéb kötelező levonásokkal csökkentett összegét, amelyre ezt követően – halála időpontjában fennálló besorolása és fizetési fokozata alapján – életben maradása esetében jogosult lett volna;

c) olyan korábbi alkalmazott halála esetén, aki öregségi nyugdíjra vagy rokkantsági nyugdíjra jogosult, azon nyugdíj összegét, amelyre életben maradása esetén jogosult lett volna, a b) pontban meghatározott támogatásokra és levonásokra is figyelemmel;

d) olyan korábbi alkalmazott halála esetén, aki 60 éves korának betöltése előtt hagyta el a szolgálatot és kérte, hogy öregségi nyugdíját a 60. életévének betöltését követő naptári hónap első napjáig függesszék fel, annak a nyugdíjnak az összegét, amelyre életben maradása esetén jogosult lett volna, a b) pontban említett támogatásokra és levonásokra is figyelemmel.

(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a súlyozásokat nem kell figyelembe venni.

(3) Az a), b), c) és d) pontban meghatározott legmagasabb összeget a túlélő hozzátartozói nyugdíjra jogosult személyek között jogosultságuk arányában kell felosztani, figyelmen kívül hagyva az (1) bekezdést.

A 41g. cikket az így felosztott összegekre kell alkalmazni."

19. cikk

"Azzal a Közösségeken kívüli vagy belüli országra meghatározott aránnyal kell ezeket súlyozni, amely országra nézve az átvevő bizonyítja, hogy ott lakóhellyel rendelkezik.

Amennyiben az átvevő olyan országban határozza meg lakóhelyét, amelyre nézve súlyozást nem határoztak meg, 100-as súlyozást kell alkalmazni."

20. cikk

Az alkalmazási feltételek 45. cikkében:

1. Az (1) bekezdés b) pontjában:

a) az utolsó mondat a következőképpen módosul: "Ez a felmondási idő három hónapnál nem lehet hosszabb, és egy hónapnál nem lehet rövidebb;"

b) a következő új mondattal egészül ki: "Amennyiben az alkalmazott szerződését megújították, a felmondási idő valamennyi letöltött teljes szolgálati jogviszonyban töltött év után legkevesebb egy hónap, figyelemmel azonban arra is, hogy a felmondási idő legalább egy hónapos, illetve legfeljebb hat hónapos lehet."

2. A (2) bekezdés b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

"b) - automatikusan annak a hónapnak az utolsó napján, amelyben a szóban forgó alkalmazott betölti 65. életévét,

- a szóban forgó alkalmazott saját kérésére annak a hónapnak az utolsó napján, amelyre nézve a kérelmet benyújtotta, amennyiben az illető legalább 60 éves, vagy 50 és 60 év közötti életkorú, és a VI. melléklet 8. cikkével összhangban megfelel az azonnali nyugdíjfizetésre vonatkozó követelményeknek."

21. cikk

"46. cikk

Az alapítvány mind a határozott, mind a határozatlan időre szóló munkaviszonyt felmondási idő nélkül felmondhatja:

a) a 25. cikkel összhangban a próbaidő alatt vagy végén;

b) ha az alkalmazott nem tesz eleget a 23. cikk (2) bekezdésének a) és d) pontjában meghatározott követelményeknek. Ha azonban az alkalmazott a 23. cikk (2) bekezdésének d) pontjában meghatározott követelményeknek nem tesz eleget, szerződését csak a 41b. cikkel összhangban lehet felmondani;

c) ha az alkalmazott fizetett betegszabadságának letelte után nem képes újból ellátni feladatait a 30. cikkben előírtak szerint. Ebben az esetben az alkalmazott minden letöltött teljes szolgálati hónap után két napi alapilletményével, továbbá az erre jutó családi támogatásokkal egyenlő támogatást kap."

22. cikk

"46a. cikk

(1) Az a korábbi alkalmazott, aki az alapítványnál fennálló szolgálati jogviszonyának megszűnése után munkanélkülivé válik, valamint:

- nem kap öregségi- vagy rokkantnyugdíjat az alapítványtól vagy az Európai Közösségektől,

- szolgálati jogviszonya nem lemondással vagy szerződésének fegyelmi okokból történő felbontásával szűnt meg,

- legalább hat hónapi szolgálati időt töltött le,

- és lakóhelye a Közösségek valamely tagállamában van,

a következő feltételek szerint havi munkanélküli segélyben részesülhet.

Amennyiben az érintett személy nemzeti támogatási rendszer szerint munkanélküli ellátásra jogosult, köteles ezt bejelenteni az alapítványnak, amely azonnal értesíti erről a Bizottságot. Ebben az esetben az ilyen ellátások összegét le kell vonni a (3) bekezdés szerint fizetett segélyből.

(2) Ahhoz, hogy egy korábbi alkalmazott ilyen munkanélküli segélyben részesülhessen:

a) kezdeményezi álláskeresőként való nyilvántartásba vételét a lakóhelye szerinti tagállam munkaügyi hivatalánál;

b) teljesíti az adott tagállamban a törvény szerinti munkanélküli ellátásban részesülő személyekre megállapított kötelezettségeket;

c) minden hónapban eljuttatja az alapítványhoz az illetékes nemzeti munkaügyi hivatal igazolását arról, eleget tett-e az a) és b) pontban említett kötelezettségeknek és feltételeknek, az alapítvány pedig azonnal továbbítja ezt az igazolást a Bizottságnak.

Betegség, baleset, szülés, rokkantság esetén vagy más hasonlónak ítélt esetben, vagy ha az ilyen jellegű kötelezettségek teljesítése tekintetében illetékes nemzeti hatóság a kötelezettség teljesítése alól felmentést adott, a Közösség abban az esetben is megadhatja, illetve tovább folyósíthatja a segélyt, ha az érintett személy a b) pontban említett nemzeti szinten előírt kötelezettségeknek nem tett eleget.

A Bizottság a szakértői bizottsági vélemény beszerzését követően megállapítja azokat a rendelkezéseket, amelyeket e bekezdés alkalmazáshoz szükségesnek vél.

(3) A munkanélküli segélyt az alkalmazott szolgálati jogviszonyának megszűnése időpontjában elért alapilletménye alapján kell meghatározni. A támogatás mértéke:

- 12 hónapos kezdeti időtartamra az alapilletmény 60 %-a,

- a 13. hónaptól a 18. hónapig az alapilletmény 45 %-a,

- a 19. hónaptól a 24. hónapig az alapilletmény 30 %-a.

Az így kiszámított összeg 30000 belga franknál nem lehet kevesebb, és 60000 belga franknál nem lehet több.

A második albekezdésben említett alsó és felső összeghatárokat a Bizottság javaslatára a Tanács évente felülvizsgálhatja.

(4) A munkanélküli segély legfeljebb a szolgálati jogviszony megszűnésének napjától számított 24 hónapon keresztül fizethető a korábbi alkalmazottnak. Ha azonban ezen időszak alatt a korábbi alkalmazott nem tesz eleget az (1) és (2) bekezdésben megállapított feltételeknek, a munkanélküli segély kifizetését felfüggesztik. A segély kifizetését abban az esetben kezdik újra, ha a szóban forgó időszak letelte előtt a korábbi alkalmazott ismét teljesíti az említett feltételeket, és nem szerzett időközben jogot nemzeti szintű munkanélküli ellátásra.

(5) Ha a korábbi alkalmazott kaphat munkanélküli segélyt, akkor jogosult a IV. melléklet 6., 7., és 8. cikkében meghatározott családi támogatásokra; a háztartási támogatás összegét a munkanélküli segély alapján kell kiszámítani a IV. melléklet 6. cikkében megállapított feltételek szerint.

A korábbi alkalmazott köteles bejelenteni, ha más forrásból ő vagy házastársa hasonló típusú támogatásban részesül; minden ilyen támogatást le kell vonni az e cikk alapján fizetett támogatásokból.

Ha a korábbi alkalmazott jogosult munkanélküli segélyre, akkor a 38. cikkben előírtak szerint járulékfizetési kötelezettség nélkül betegségbiztosításra jogosult.

(6) A munkanélküli segély és a családi támogatások tekintetében az azon tagállamra vonatkozó súlyozást kell alkalmazni, amelyre nézve a korábbi alkalmazott bizonyítja, hogy ott lakóhellyel rendelkezik. A munkanélküli segélyre mindig az utolsó éves felülvizsgálatkor megállapított súlyozást kell alkalmazni. Ezeket az összegeket a Bizottság fizeti ki, az állandó lakóhely szerinti ország pénznemében; ezeket a személyzeti szabályzat 63. cikkének második bekezdésében meghatározott árfolyamokon kell átváltani.

(7) Az alkalmazottak a munkanélküli-biztosítási rendszer finanszírozásának egyharmadához járulnak hozzá. Ezt a járulékot az érintett személy alapilletményének 0,4 %-ában állapítják meg, az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata 64. cikkében meghatározott súlyozások figyelmen kívül hagyásával. Ezt a járulékot havonta kell levonni az érintett személy illetményéből, és a fennmaradó kétharmad résszel együtt, amelyet az alapítvány fedez, egy erre a célra rendelt munkanélküli-biztosítási alapba kell befizetni. Ez az alap az alapítvány és a közösségi intézmények közös alapja, amelyek havonta, legkésőbb a javadalmazások kifizetését követő nyolc napon belül befizetik a járulékokat a Bizottságnak. Az e cikk alkalmazásából fakadó valamennyi költséget a Bizottság hagyja jóvá és fedezi, az Európai Közösségek általános költségvetésére vonatkozó költségvetési rendelet rendelkezéseivel összhangban.

(8) A munkanélkülivé vált korábbi alkalmazottnak járó munkanélküli támogatást az Európai Közösségek javára szóló adó alkalmazási feltételeinek és eljárásainak megállapításáról szóló, 260/68/EGK, Euratom, ESZAK rendeletre is figyelemmel kell kifizetni.

(9) A nemzeti jogszabályokkal összhangban eljáró, a foglalkoztatásért és munkanélküliség kezeléséért felelős nemzeti intézmények és a Bizottság hatékony módon működnek együtt annak érdekében, hogy biztosítsák e cikk helyes alkalmazását.

(10) Az e cikk alkalmazására vonatkozó részletes rendelkezéseket a személyzeti szabályzati bizottság véleményének kikérését követően a Közösségek intézményei kölcsönös egyetértéssel állapítják meg a (2) bekezdés harmadik albekezdése rendelkezéseinek sérelme nélkül.

(11) Egy évvel a fenti munkanélküli-biztosítási rendszer bevezetését követően, és ezt követően kétévente a Bizottság jelentést nyújt be a Tanácshoz a rendszer pénzügyi helyzetéről. Ettől a jelentéstől függetlenül, ha a rendszer alkalmazása úgy kívánja, a Bizottság a (7) bekezdésben meghatározott járulékok kiigazítására vonatkozóan javaslatokat nyújthat be a Tanácshoz. A Tanács e javaslatok tekintetében a (3) bekezdés harmadik albekezdésében meghatározott feltételekkel összhangban jár el."

23. cikk

Az alkalmazási feltételek 54. cikkében az azonos módon az igazgatóra és az igazgatóhelyettesre is alkalmazható cikkek felsorolása a következő cikkekkel egészül ki: 38., 38a., 39., 40., és 40a–41h.

24. cikk

(1) Az alkalmazási feltételek VII. részének címét a következő cím váltja fel: "Záró rendelkezések".

(2) "56a. cikk

Az Európai Közösségek általános költségvetéséből ezen alkalmazási feltételekben meghatározott ellátásokkal és térítésekkel azonos jellegű egyéb ellátások és térítések nem fizethetők.

Az alkalmazott azonnal az igazgató tudomására hozza, ha kettős kifizetésben részesült."

25. cikk

"4. cikk

Az egyes fokozatokhoz és szintekhez kapcsolódó havi alapilletményeket a következő táblázat tartalmazza:

Besorolás | Fokozat |

1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |

A 4 | 195848 | 206827 | 217806 | 228785 | 239764 | 250743 | 261722 | 272701 |

A 5 | 161470 | 171036 | 180602 | 190168 | 199734 | 209300 | 218866 | 228432 |

A 6 | 139537 | 147151 | 154765 | 162379 | 169993 | 177607 | 185221 | 192835 |

A 7 | 120115 | 126092 | 132069 | 138046 | 144023 | 150000 | 155977 | 161954 |

A 8 | 106232 | 110514 | 114796 | 119078 | 123360 | 127642 | 131924 | 136206 |

B 1 | 139537 | 147151 | 154765 | 162379 | 169993 | 177607 | 185221 | 192835 |

B 2 | 120903 | 126570 | 132237 | 137904 | 143571 | 149238 | 154905 | 160572 |

B 3 | 101408 | 106122 | 110836 | 115550 | 120264 | 124978 | 129692 | 134406 |

B 4 | 87711 | 91798 | 95885 | 99972 | 104059 | 108146 | 112233 | 116320 |

B 5 | 78399 | 81709 | 85019 | 88329 | 91639 | 94949 | 98259 | 101569 |

C 1 | 89462 | 93069 | 96676 | 100283 | 103890 | 107497 | 111104 | 114711 |

C 2 | 77810 | 81117 | 84424 | 87731 | 91038 | 94345 | 97652 | 100959 |

C 3 | 72586 | 75418 | 78250 | 81082 | 83914 | 86746 | 89578 | 92410 |

C 4 | 65579 | 68238 | 70897 | 73556 | 76215 | 78874 | 81533 | 84192 |

C 5 | 60479 | 62956 | 65433 | 67910 | 70387 | 72684 | 75341 | 77818 |

D 1 | 68345 | 71333 | 74321 | 77309 | 80297 | 83285 | 86273 | 89261 |

D 2 | 62319 | 64972 | 67625 | 70278 | 72931 | 75584 | 78237 | 80890 |

D 3 | 58003 | 60484 | 62965 | 65446 | 67927 | 70408 | 72889 | 75370 |

D 4 | 54688 | 56930 | 59172 | 61414 | 63656 | 65818 | 68140 | 70382" |

26. cikk

"4a. cikk

Az Európai Közösségek személyzeti szabályzata 66a. cikkének a nettó illetményekre kirótt átmeneti különadóra, a nyugdíjakra és a szolgálati viszony megszűnése esetén adható támogatásokra vonatkozó rendelkezéseit az alapítvány alkalmazottaira, az igazgatóra és az igazgató-helyettesre is azonos módon kell alkalmazni."

27. cikk

Az alkalmazási feltételek IV. mellékletének 6. cikkében:

1. az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

"(1) A háztartási támogatást az alapilletmény 5 %-ában kell rögzíteni, az Európai Közösségek tisztviselőire vonatkozó személyzeti szabályzat VII. melléklete 1. cikkének (1) bekezdésében megállapított minimumra is figyelemmel."

2. a következő új bekezdéssel egészül ki:

"(5) Amennyiben egy alkalmazott csak a (2) bekezdés b) pontja alapján jogosult háztartási támogatásra, és az alábbi 7. cikk (2) és (3) bekezdése értelmében valamennyi eltartott gyermekét törvény, bírósági rendelet vagy az illetékes közigazgatási hatóság határozata alapján nem nála, hanem egy másik személynél helyezték el, a háztartási támogatást a szóban forgó alkalmazott nevében és megbízásából e másik személy számára kell kifizetni. Amennyiben olyan eltartott gyermekekről van szó, akik elérték a nagykorúságot és szokásos lakóhelyük a másik szülőnél van, az előbbi feltételt teljesültnek kell tekinteni.

Ha azonban az alkalmazott gyermekeit több különböző személy gondozza, a háztartási támogatást annak megfelelően kell felosztani közöttük, hogy az illető személyek hány gyermek gondozását végzik.

Amennyiben az előzőek alapján az alkalmazott nevében fizetett háztartási támogatásra jogosult személy saját jogállásánál fogva is – az alapítvány alkalmazottjaként, az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ alkalmazottjaként vagy az Európai Közösségek tisztviselőjeként, illetve más alkalmazottjaként – jogosult erre a támogatásra, a két támogatás közül csak a magasabb összegűt kapja meg."

28. cikk

Az alkalmazási feltételek IV. mellékletének 7. cikkében:

1. az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

"(1) Az az alkalmazott, akinek egy vagy több eltartott gyermeke van, a (2) és (3) bekezdésnek megfelelően az Európai Közösségek tisztviselőire vonatkozó személyzeti szabályzat VII. melléklete 2. cikkének (1) bekezdésében megállapított összeggel egyenlő támogatásban részesül."

2. a következő új bekezdéssel egészül ki:

"(7) Amennyiben a (2) és (3) bekezdés értelmében eltartott gyermeket törvény, bírósági rendelet vagy az illetékes közigazgatási hatóság határozata alapján egy másik személynél helyezték el, az eltartott gyermekek után járó támogatást az alkalmazott nevében és megbízásából e másik személy számára kell kifizetni."

29. cikk

Az alkalmazási feltételek IV. mellékletének 8. cikkében:

1. az (1) bekezdésben a "minden eltartott gyermek után legfeljebb havi 1772 belga frankig" rész helyébe a következő szöveg lép: "minden eltartott gyermek után legfeljebb az Európai Közösségek tisztviselőire vonatkozó személyzeti szabályzat VII. melléklete 3. cikkének első bekezdésében meghatározott összegig."

2. a cikk a következő új bekezdéssel egészül ki:

"Amennyiben az eltartott gyermeket, aki után az oktatási támogatást fizetik, törvény, bírósági határozat vagy az illetékes közigazgatási hatóság határozata alapján egy másik személynél helyezték el, az oktatási támogatást a szóban forgó alkalmazott nevében és megbízásából ennek a másik személynek kell kifizetni. Ilyen esetben az előző bekezdésben említett legalább 50 km-es távolságot annak a személynek a lakóhelyétől kell számítani, akinél a gyermeket elhelyezték."

30. cikk

Az alkalmazási feltételek IV. mellékletében:

1. a 9a. cikk helyébe a következő szöveg lép:

"9a. cikk

Amennyiben a 6., 7. és 8. cikk alapján a családi támogatást nem az alkalmazottnak, hanem egy másik személynek fizetik, a támogatást annak az országnak a pénznemében kell kifizetni, amelyben ez a személy lakóhellyel rendelkezik, továbbá a támogatást megfelelő esetben az Európai Közösségek tisztviselőire vonatkozó személyzeti szabályzat 63. cikkének második bekezdésében meghatározott árfolyam alapján kell kiszámítani. A támogatások kiszámításánál figyelembe kell venni az adott országra megállapított súlyozást, illetve ha ilyen súlyozást nem határoztak meg, 100-as súlyozást kell alkalmazni.

Az említett családi támogatásban részesülő személyekre a 9. cikket kell alkalmazni."

2. a korábbi 9a. cikk számozása 9b. cikkre változik.

31. cikk

"9c. cikk

A C. kategóriába tartozó, másoló gépíróként, gyors- és gépíróként, telexkezelőként, gépíróként, ügyvezető titkárként, illetve irodavezető titkárként foglalkoztatott alkalmazott rögzített összegű támogatásban részesülhet.

A támogatás összege az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata VII. mellékletének 4a. cikkében meghatározott támogatás összegével egyenlő."

32. cikk

Az alkalmazási feltételek IV. melléklete 13. cikkének első francia bekezdésében az 5000 belga frank helyébe 37000 belga frank lép, a második francia bekezdésben pedig a 3000 belga frank helyébe 22000 belga frank lép.

33. cikk

Az alkalmazási feltételek IV. melléklete 15. cikkének (4) bekezdése a következőképpen módosul:

1. a második mondat a "jogosult" szó után a következő szavakkal egészül ki: "az ő számára, illetve, ha jogosult a háztartási támogatásra, felesége és más, a 7. cikk értelmében vett eltartottja számára".

2. a következő albekezdéssel egészül ki:

"Ha azonban felesége és más, a 7 cikk (2) bekezdése értelmében vett eltartottja nem élnek együtt a szóban forgó alkalmazottal annak alkalmazási helyén, az ezt alátámasztó okiratok benyújtása esetén minden naptári évben egyszer jogosultak a származási helyről az alkalmazás helyére történő utazás költségeinek megtérítésére, vagy valamely más helyre történő utazás költségeinek megtérítésére, amennyiben ez az előzőekben említett utazás költségét nem haladja meg."

34. cikk

Az alkalmazási feltételek IV. mellékletének 17. cikkében:

1. az (1) bekezdésben szereplő táblázat a következőképpen módosul:

| Háztartási támogatásra jogosult | Háztartási támogatásra nem jogosult |

1–15. nap | a 16. naptól | 1–15. napig | a 16. naptól |

Belga frank naptári naponként | Belga frank naptári naponként | Belga frank naptári naponként | Belga frank naptári naponként |

A4–A8 besorolási fokozat és B. besorolási osztály | 1817 | 824 | 1232 | 644 |

Egyéb besorolási osztály | 1648 | 768 | 1061 | 531 |

A napidíjat a Tanács által meghatározottak szerint, a Közösségek tisztviselőinek fizetendő napidíjnak megfelelően kell módosítani.

2. a (2) bekezdés a következő új ponttal egészül ki:

"c) Ha azonban az alkalmazottat egy évnél rövidebb határozott ideig alkalmazzák, vagy ha szerződése határozatlan időre szól, de az igazgató úgy tekinti, hogy egy ezzel megegyező ideig fogják alkalmazni, és az illető személy bizonyítékot szolgáltat arról, hogy nem tud korábbi lakóhelyén élni, szerződésének teljes időtartama alatt, de legfeljebb egy évig, napidíjat kap."

35. cikk

Az alkalmazási feltételek IV. mellékletének 20. cikkében:

a) Az 1. bekezdés a) pontjában szereplő táblázat helyébe a következő lép:

| "I A. + B. besorolási osztály | II C. + D. besorolási osztály |

Belgium | 2335 | 2160 |

Dánia | 2865 | 2650 |

Németország | 3205 | 2965 |

Görögország | 1650 | 1525 |

Franciaország | 2990 | 2765 |

Írország | 3060 | 2830 |

Olaszország | 2570 | 2380 |

Luxemburg | 2500 | 2315 |

Hollandia | 3060 | 2830 |

Egyesült Királyság | 4120 | 3810 |

A kiküldetésben lévő alkalmazottak napidíját a Tanács által meghatározottak szerint, a Közösségek tisztviselőinek járó napidíjnak megfelelően kell módosítani."

b) A (2) bekezdésben a "330 belga frankot, illetve 315 belga frankot" mondatrész helyébe a "25 %-ot" lép.

c) A (7) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

"A napi megélhetési támogatást minden biztosított étkezés után az I. és II. oszlopban meghatározott támogatás 16 %-ával kell csökkenteni; az I. és II. oszlopban meghatározott támogatást minden egyes napi biztosított szállás után 34 %-kal kell csökkenteni. Ha a kiküldetésben lévő alkalmazott valamennyi étkezését és szállását a Közösségek valamely intézménye, egy közösségi szerv vagy valamelyik nemzeti vagy nemzetközi szerv vagy szervezet biztosítja vagy téríti meg, a szóban forgó alkalmazott a kiküldetésekre vonatkozóan fent meghatározott napidíj helyett az I. és II. oszlopban meghatározott összegek 17 %-ának megfelelő támogatást kap."

d) A (8) bekezdést el kell hagyni.

36. cikk

"Amennyiben az alkalmazott az alapítványnál, az Európai Szakképzés-fejlesztési Központnál vagy valamely közösségi intézménynél fennálló szolgálati jogviszonyának megszűnését követően újra az alapítvány vagy valamelyik közösségi intézmény aktív alkalmazásába áll, további nyugdíjjogosultságot szerez.

Kérheti, hogy nyugdíjjogosultságának kiszámításakor az alapítványnál, az Európai Szakképzésfejlesztési Központnál vagy valamely közösségi intézménynél letöltött szolgálat teljes időtartamát vegyék figyelembe, feltéve ha évi 3,5 %-os kamatos kamattal növelt összegben visszafizet minden olyan összeget, amelyet végkielégítésként fizettek ki számára, vagy öregségi nyugdíjként kapott."

37. cikk

"(3) A (2) bekezdést kell alkalmazni arra az alkalmazottra is, akit az alkalmazási feltételek 11. cikke szerint személyes okokkal indokolt szabadsága letelte után vagy az alkalmazási feltételek 33. cikke szerint igénybe vett fizetés nélküli szabadsága letelte után állásába visszahelyeztek."

38. cikk

"13. cikk

Ha a rokkantsági bizottság úgy találja, hogy az alkalmazottra a 41b. cikk rendelkezéseit kell alkalmazni, automatikusan nyugdíjazzák annak a hónapnak az utolsó napján, amely hónapban az igazgató felismeri, hogy tartósan képtelenné vált feladatai ellátására. A rokkantsági nyugdíjra való jogosultság azt a hónapot követő hó első napján nyílik meg, amely hónapban ismertté válik, hogy a szóban forgó alkalmazott tartósan képtelenné vált feladatai ellátására."

39. cikk

"Ha az érintett személyt nem helyezik vissza állásába az alapítvány szolgálatában, akkor

- vagy a 11. cikkben meghatározott végkielégítést kapja, amelyet a ténylegesen letöltött szolgálati idő alapján kell kiszámítani,

- vagy, amennyiben betöltötte 50. életévét, illetve ennél idősebb, az alkalmazási feltételek 41a. cikkében és a mellékletében meghatározott öregségi nyugdíjban részesül."

40. cikk

Az alkalmazási feltételek VI. mellékletének 15. cikkében az "amennyiben az alkalmazott" kifejezés helyébe az "amennyiben a korábbi alkalmazott" kifejezés lép.

41. cikk

"Nem lehet kevesebb az öregségi nyugdíj 60 %-ánál, amelyre férje jogosult lett volna, ha szolgálati idejétől és korától függetlenül halála időpontjában ilyen nyugdíjra jogosult lett volna."

42. cikk

"17a. cikk

Amennyiben a korábbi alkalmazott rokkantsági nyugdíjban részesült, özvegye, feltéve hogy nyugdíjazhatóságának kezdetekor házasok voltak, és a 21. cikk rendelkezéseire is figyelemmel, a korábbi alkalmazott halála időpontjában fizetett rokkantsági nyugdíj összegének 60 %-ával egyenlő özvegyi nyugdíjra jogosult.

A legalacsonyabb özvegyi nyugdíj az utolsó alapilletmény 35 %-a; az özvegyi nyugdíj összege azonban semmi esetre sem haladhatja meg a rokkantsági nyugdíj összegét, amelyet a férj a halála időpontjában kapott."

43. cikk

Az alkalmazási feltételek VI. mellékletének 19. cikkében a "17. és 18. cikk" szavak helyébe a "17., 17a. és 18. cikk" szavak lépnek.

44. cikk

Az alkalmazási feltételek VI. mellékletének 22. cikkét el kell hagyni.

45. cikk

"23. cikk

Ha az alkalmazottak, rokkantsági vagy öregségi nyugdíjra jogosult korábbi alkalmazottak, vagy olyan korábbi alkalmazott, aki 60 éves életkorának betöltése előtt hagyta el a szervezetet és kérelmére öregségi nyugdíját a 60. életévének betöltését követő naptári hónap első napjáig felfüggesztették, holléte több mint egy éven át ismeretlen, a szóban forgó személy házastársa vagy az eltartottjainak minősülő személyek ideiglenesen túlélő hozzátartozói nyugdíjban részesülhetnek, ha arra ezen alkalmazási feltételek szerint jogosultak lennének.

Az első bekezdés rendelkezéseit kell alkalmazni azokra a személyekre, akik túlélő hozzátartozói nyugdíjban részesülő vagy arra jogosult személy eltartottjának számítanak abban az esetben, ha e személy tartózkodási helye több mint egy éven át ismeretlen.

Az első és második bekezdés szerinti ideiglenes nyugdíj akkor változtatható végleges nyugdíjjá, amikor az alkalmazott vagy nyugdíjas halála kellő bizonyítást nyer, vagy a szóban forgó személyt törvény szerint eltűntnek, halotttnak nyilvánítják."

46. cikk

"27. cikk

Az alkalmazott vagy korábbi alkalmazott elvált felesége a volt férj halála esetén az e fejezetben meghatározottak szerint túlélő hozzátartozói nyugdíjra jogosult, feltéve hogy bizonyítani tudja, hogy volt férje halálakor bírósági végzés alapján vagy a közte és volt férje között létrejött megegyezés alapján saját jogán tartásdíjra jogosult.

A túlélő hozzátartozói nyugdíj összege azonban nem haladhatja meg a volt férj halála időpontjában fizetett tartásdíj összegét, amely összeget az alkalmazási feltételek 41g. cikkével összhangban kiigazítottak.

Az elvált feleség jogosultsága megszűnik, ha volt férje halála előtt ismét férjhez megy. Amennyiben volt férje halála után megy ismét férjhez, a 26. cikk rendelkezéseit kell alkalmazni."

47. cikk

"Ha az alkalmazott elhalálozásakor egynél több elvált feleséget, vagy egy vagy több elvált feleséget és egy özvegyet hagy hátra, akik túlélő hozzátartozói nyugdíjra jogosultak, a nyugdíjat a házasságok időtartamának arányában kell felosztani közöttük. A 27. cikk második és harmadik bekezdésének rendelkezéseit kell alkalmazni."

48. cikk

Az alkalmazási feltételek VI. melléklete 38. cikkének utolsó bekezdését el kell hagyni.

49. cikk

VII. MELLÉKLET

RÉSZMUNKAIDŐ

1. cikk

A 29a. cikkben említett engedély az alkalmazott kérelmére legfeljebb egy évre bocsátható ki.

Az engedély azonban változatlan feltételek mellett megújítható. Az érintett alkalmazott legalább egy hónappal az engedély lejárta előtt kérelmezi az engedély megújítását.

2. cikk

Amennyiben a 29a. cikkben említett engedély megadásának alapjául szolgáló okok már nem állnak fenn, az igazgató egy hónapos felmondással az engedély lejárta előtt is visszavonhatja az engedélyt.

Hasonlóképpen, az igazgató az érintett alkalmazott kérelmére is visszavonhatja az engedélyt annak lejárta előtt.

3. cikk

Részmunkaidőre szóló engedélyének időtartama alatt az alkalmazott a javadalmazása 50 %-ára jogosult. Továbbra is kapja azonban az eltartott gyermekek után járó támogatás és az oktatási támogatás teljes összegét.

Az említett időszak alatt más fizetett tevékenységet nem vállalhat.

A betegségbiztosítási rendszer és a nyugdíjrendszer számára fizetendő járulékokat a teljes alapilletmény alapján kell kiszámítani.

50. cikk

Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 1987. február 23-án.

a Tanács részéről

az elnök

P. de Keersmaeker

[1] HL L 139., 1975.5.30., 1. o.

[2] HL L 64., 1982.3.8., 1. o.

[3] HL L 214., 1976.8.6., 24. o.

--------------------------------------------------