Személyzeti Szabályzat

Megjegyzés

AZ I. ÉS II. RÉSZHEZ [1]

Az 1968. február 29-i 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet (Az Európai Közösségek Hivatalos Lapja L 56., 1968.3.4.) 2. és 3. cikkében megállapítottak szerint az 1968. március 5-től alkalmazandó, az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatát és az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeit [2], valamint az azon rendeletet módosító következő rendeleteket ez a szöveg foglalja egységes szerkezetbe. Az egységes szerkezetbe foglalt szöveg kizárólag tájékoztatási céllal készült, és az jogilag nem kötelező [3]. Az egyes cikkek mellett zárójelben szereplő számjegyek megfelelnek az alább felsorolt számjegyeknek, és az azokat módosító rendeletekre vonatkoznak.

(1) A 2278/69/Euratom, ESZAK, EGK rendelet (HL L 289., 1969.11.17., 1. o.)

(2) A 95/70/ESZAK, EGK, Euratom rendelet (HL L 15., 1970. 1. 21., 1. o.)

(3) A 96/70/ESZAK, EGK, Euratom rendelet (HL L 15., 1970.1.21., 4. o.)

(4) AZ 16/71/EGK, Euratom, ESZAK rendelet (HL L 5., 1971.1.7., 1. o.)

(5) A 2653/71/EGK, Euratom, ESZAK rendelet (HL L 276., 1971.12.16., 1. o.)

(6) A 2654/71/EGK, Euratom, ESZAK rendelet (HL L 276., 1971.12.16., 6. o.)

(7) Az 1369/72/Euratom, ESZAK, EGK rendelet (HL L 149., 1972.7.1., 1. o.)

(8) Az 1473/72/Euratom, ESZAK, EGK rendelet (HL L 160., 1972.7.16., 1. o.)

(9) A 2647/72/Euratom, ESZAK, EGK rendelet (HL L 283., 1972.12.20., 1. o.)

(10) Az 558/73/ESZAK, EGK, Euratom rendelet (HL L 55., 1973.2.28., 1. o.)

(11) A 2188/73/ESZAK, EGK, Euratom rendelet (HL L 223., 1973.8.11., 1. o.)

(12) A 2/74/EGK, Euratom, ESZAK rendelet (HL L 2., 1974.1.3., 1. o.)

(13) A 3191/74/EGK, Euratom, ESZAK rendelet (HL L 341., 1974.12.20., 1. o.)

(14) A 711/75/Euratom, ESZAK, EGK rendelet (HL L 71., 1975.3.20., 1. o.)

(15) Az 1009/75/Euratom, ESZAK, EGK rendelet (HL L 98., 1975.4.19., 1. o.)

(16) Az 1601/75/Euratom, ESZAK, EGK rendelet (HL L 164., 1975.6.27., 1. o.)

(17) A 2577/75/Euratom, ESZAK, EGK rendelet (HL L 263., 1975.10.11., 1. o.)

(18) A 2615/76/ESZAK, EGK, Euratom rendelet (HL L 299., 1976.10.29., 1. o.)

(19) A 3177/76/ESZAK, EGK, Euratom rendelet (HL L 359., 1976.12.30., 1. o.)

(20) A 3178/76/ESZAK, EGK, Euratom rendelet (HL L 359., 1976.12.30., 9. o.)

(21) Az 1376/77/EGK, Euratom, ESZAK rendelet (HL L 157., 1977.6.28., 1. o.)

(22) A 2687/77/EGK, Euratom, ESZAK rendelet (HL L 314., 1977.12.8., 1. o.)

(23) A 2859/77/EGK, Euratom, ESZAK rendelet (HL L 330., 1977.12.23., 1. o.)

(24) A 912/78/Euratom, ESZAK, EGK rendelet (HL L 119., 1978.5.3., 1. o.)

(25) A 914/78/Euratom, ESZAK, EGK rendelet (HL L 119., 1978.5.3., 8. o.)

(26) A 2711/78/Euratom, ESZAK, EGK rendelet (HL L 328., 1978.11.23., 1. o.)

(27) A 3084/78/Euratom, ESZAK, EGK rendelet (HL L 369., 1978.12.29., 1. o.)

(28) A 3085/78/Euratom, ESZAK, EGK rendelet (HL L 369., 1978.12.29., 6. o.)

(29) A 2955/79/ESZAK, EGK, Euratom rendelet (HL L 336., 1979.12.29., 1. o.)

(30) AZ 160/80/EGK, Euratom, ESZAK rendelet (HL L 20., 1980.1.26., 1. o.)

(31) AZ 161/80/EGK, Euratom, ESZAK rendelet (HL L 20., 1980.1.26., 5. o.)

(32) AZ 187/81/Euratom, ESZAK, EGK rendelet (HL L 21., 1981.1.24., 18. o.) és

a 397/81/Euratom, ESZAK, EGK rendelet (HL L 46., 1981.2.19., 1. o.)

(33) A 2780/81/Euratom, ESZAK, EGK rendelet (HL L 271., 1981.9.26., 1. o.)

(34) A 3821/81/Euratom, ESZAK, EGK rendelet (HL L 386., 1981.12.31., 1. o.)

(35) A 371/82/ESZAK, EGK, Euratom rendelet (HL L 47., 1982.2.19., 8. o.)

(36) A 372/82/ESZAK, EGK, Euratom rendelet (HL L 47., 1982.2.19., 13. o.)

(37) A 3139/82/ESZAK, EGK, Euratom rendelet (HL L 331., 1982.11.26., 1. o.)

(38) A 440/83/EGK, Euratom, ESZAK rendelet (HL L 53., 1983.2.26., 1. o.)

(39) Az 1819/83/EGK, Euratom, ESZAK rendelet (HL L 180., 1983.7.5., 1. o.)

(40) A 2074/83/EGK, Euratom, ESZAK rendelet (HL L 203., 1983.7.27., 1. o.)

(41) A 3647/83/EGK, Euratom, ESZAK rendelet (HL L 361., 1983.12.24., 1. o.)

(42) A 419/85/ESZAK, EGK, Euratom rendelet (HL L 51., 1985.2.21., 1. o.)

(43) A 420/85/ESZAK, EGK, Euratom rendelet (HL L 51., 1985.2.21., 6. o.)

(44) Az 1578/85/ESZAK, EGK, Euratom rendelet (HL L 154., 1985.6.13., 1. o.)

(45) Az 1915/85/ESZAK, EGK, Euratom rendelet (HL L 180., 1985.7.12., 3. o.)

(46) A 2799/85/ESZAK, EGK, Euratom rendelet (HL L 265., 1985.10.8., 1. o.)

(47) A 3580/85/ESZAK, EGK, Euratom rendelet (HL L 343., 1985.12.20., 1. o.)

(48) A 3855/86/EGK, Euratom, ESZAK rendelet (HL L 359., 1986.12.19., 1. o.)

(49) A 3856/86/EGK, Euratom, ESZAK rendelet (HL L 359., 1986.12.19., 5. o.)

(50) A 793/87/Euratom, ESZAK, EGK rendelet (HL L 79., 1987.3.21., 1. o.)

(51) A 3019/87/Euratom, ESZAK, EGK rendelet (HL L 286., 1987.10.9., 3. o.)

(52) A 3212/87/Euratom, ESZAK, EGK rendelet (HL L 307., 1987.10.29., 1. o.)

(53) A 3784/87/Euratom, ESZAK, EGK rendelet (HL L 356., 1987.12.18., 1. o.)

(54) A 2338/88/ESZAK, EGK, Euratom rendelet (HL L 204., 1988.7.29., 1. o.)

(55) A 2339/88/ESZAK, EGK, Euratom rendelet (HL L 204., 1988.7.29., 5. o.)

(56) A 3982/88/ESZAK, EGK, Euratom rendelet (HL L 354., 1988.12.22., 1. o.)

(57) A 2187/89/EGK, Euratom, ESZAK rendelet (HL L 209., 1989.7.21., 1. o.)

(58) A 3728/89/EGK, Euratom, ESZAK rendelet (HL L 364., 1989.12.14., 1. o.)

(59) A 2258/90/Euratom, ESZAK, EGK rendelet (HL L 204., 1990.8.2., 1. o.)

(60) A 3736/90/Euratom, ESZAK, EGK rendelet (HL L 360., 1990.12.22., 1. o.)

(61) A 2232/91/EGK rendelet (HL L 204., 1991.7.22., 1. o.)

(62) A 3830/91/ESZAK, EGK, Euratom rendelet (HL L 361., 1991.12.31., 1. o.)

(63) A 3831/91/ESZAK, EGK, Euratom rendelet (HL L 361., 1991.12.31., 7. o.)

(64) A 3832/91/ESZAK, EGK, Euratom rendelet (HL L 361., 1991.12.31., 9. o.)

(65) A 3833/91/ESZAK, EGK, Euratom rendelet (HL L 361., 1991.12.31., 10. o.)

(66) A 3834/91/ESZAK, EGK, Euratom rendelet (HL L 361., 1991.12.31., 13. o.)

(67) Az 571/92/EGK, Euratom, ESZAK rendelet (HL L 62., 1992.3.7., 1. o.)

(68) A 3761/92/EGK, Euratom, ESZAK rendelet (HL L 383., 1992.12.29., 1. o.)

(69) A 3947/92/EGK, Euratom, ESZAK rendelet (HL L 404., 1992.12.31., 1. o.)

(70) A 3608/93/Euratom, ESZAK, EGK rendelet (HL L 328., 1993.12.29., 1. o.)

(71) Az 1197/95/EK, Euratom, ESZAK rendelettel (HL L 119., 1995.5.30., 1. o.)

módosított 3161/94/ESZAK, EK, Euratom rendelet (HL L 335., 1994.12.23., 1. o.)

(72) A 2963/95/ESZAK, EK, Euratom rendelet (HL L 310., 1995.12.22., 1. o.)

(73) Az 1354/96/Euratom, ESZAK, EK rendelet (HL L 175., 1996.7.13., 1. o.)

(74) A 2485/96 Euratom, ESZAK, EK rendelet (HL L 338., 1996.12.28., 1. o.)

(75) A 2192/97/ESZAK, EK, Euratom rendelet (HL L 301., 1997.11.5., 5. o.)

(76) A 2591/97/ESZAK, EK, Euratom rendelet (HL L 351., 1997.12.23., 1. o.)

(77) A 781/98/EK, ESZAK, Euratom rendelet (HL L 113., 1998.4.15., 4. o.)

(78) A 2458/98/EK, ESZAK, Euratom rendelet (HL L 307., 1998.11.17., 1. o.)

(79) A 2594/98/EK, ESZAK, Euratom rendelet (HL L 325., 1998.12.3., 1. o.)

(80) A 2762/98/EK, ESZAK, Euratom rendelet (HL L 346., 1998.12.22., 1. o.)

(81) A Bizottság 1999/C 60/09 közleménye a többi intézménynek a személyzeti szabályzatban előírt összegek euróra történő átváltásáról (HL C 60., 1999.2.3., 11. o.)

(82) A 620/1999/EK, ESZAK, Euratom rendelet (HL L 78., 1999.3.24., 1. o.)

(83) Az 1238/1999/EK, ESZAK, Euratom rendelet (HL L 150., 1999. 6.17., 1. o.)

(84) A 2700/1999/EK, ESZAK, Euratom rendelet (HL L 327., 1999.12.21., 1. o.)

(85) A 212/2000/EK, ESZAK, Euratom rendelet (HL L 24., 2000.1.29., 1. o.)

(86) A 628/2000/EK, ESZAK, Euratom rendelet (HL L 76., 2000.3.25., 1. o.)

(87) A 2804/2000/EK, ESZAK, Euratom rendelet (HL L 326., 2000.12.22., 3. o.)

(88) A 2805/2000/EK, ESZAK, Euratom rendelet (HL L 326., 2000.12.22., 7. o.)

(89) Az 1986/2001/EK, ESZAK, Euratom rendelet (HL L 271., 2001.10.12., 1. o.)

(90) A 2581/2001/EK, ESZAK, Euratom rendelet (HL L 345., 2001.12.29., 1. o.)

(91) A 490/2002/EK, ESZAK, Euratom rendelet (HL L 77., 2002.3.20., 1. o.)

(92) A 2265/2002/EK, Euratom rendelet (HL L 347., 2002.12.20.,1. o.) [4]

[1] Ezt a kivonatot a Bizottság Személyzeti Szabályzati Egysége készítette. Az e kiadvánnyal kapcsolatos bármely észrevétel az ADMIN-QUICK-WAY@cec.eu.int elektronikus levélcímre küldhető.

[2] E személyzeti szabályzat és alkalmazási feltételek léptek az 1961. december 18-i 31. EGK és 11. Euratom tanácsi rendeletben (HL L 45., 1962.6.14.) megállapított az Európai Közösség és az Európai Atomenergia-közösség tisztviselőinek személyzeti szabályzata, és egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei, valamint az Európai Szén-és Acélközösség tisztviselőinek személyzeti szabályzata, és egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei helyébe.

[3] A jogi aktusok egységes szerkezetbe foglalása nem rendelkezik jogalkotási státusszal, kivéve, ha azt az azokat meghozó intézmény készítette. Mivel az e kivonatban szereplő tanácsi rendeletek egységes szerkezetbe foglalt szövegeit a Bizottság készítette, jogvita esetén az eredetileg a Hivatalos Lapban közzétett vonatkozó tanácsi rendelet(ek)re és nem erre az egységes szerkezetbe foglalt szövegre kell hivatkozni.Végül, a kivonat a legteljesebb körültekintéssel készült, abban a reményben, hogy értékes információforrás és hasznos munkaeszköz lesz.

[4] Ez a rendelet igazította ki legutoljára az Európai Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazását a személyzeti szabályzat 65. cikkével összhangban.

--------------------------------------------------

I.

Az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata

I. cím: Általános rendelkezések

II. cím: A tisztviselők jogai és kötelezettségei

III. cím: A tisztviselők előmenetele

1. fejezet: Felvétel

2. fejezet: Hivatali státusz

1. szakasz: Aktív foglalkoztatás

2. szakasz: Kirendelés

3. szakasz: Személyes okokkal indokolt szabadság

4. szakasz: Nem aktív státusz

5. szakasz: Szabadság katonai szolgálat miatt

3. fejezet: Értékelések, magasabb fizetési fokozatba lépés és előléptetés

4. fejezet: A szolgálati jogviszony megszűnése

1. szakasz: Lemondás

2. szakasz: Kötelező lemondás

3. szakasz: A szolgálat érdekében történő nyugdíjazás

4. szakasz: Elbocsátás alkalmatlanság miatt

5. szakasz: Nyugdíjazás

6. szakasz: Tiszteletbeli rang

IV. cím: A tisztviselők munkafeltételei

1. fejezet: Munkaidő

2. fejezet: Szabadság

3. fejezet: Munkaszüneti napok

V. cím: A tisztviselők javadalmazása és szociális biztonsági ellátásai

1. fejezet: Díjazás és költségtérítés

1. szakasz: Díjazás

2. szakasz: Költségtérítés

2. fejezet: Szociális biztonsági ellátások

3. fejezet: Nyugdíj

4. fejezet: Jogosulatlan kifizetések visszatérítése

5. fejezet: Jogátruházás a Közösségek javára

VI. cím: Fegyelmi intézkedések

VII. cím: Jogorvoslat

VIII. cím: A Közösségek tudományos vagy műszaki szolgálataihoz tartozó tisztviselőkre vonatkozó különös rendelkezések

VIIIA. cím: A harmadik országokban szolgálatot teljesítő tisztviselőkre vonatkozó különös és kivételes rendelkezések

IX. cím: Átmeneti és záró rendelkezések

1. fejezet: Átmeneti rendelkezések

2. fejezet: Záró rendelkezések

I. melléklet: Alapbeosztások és az azoknak megfelelő előmeneteli csoportok

A. A személyzeti szabályzat 5. cikke (4) bekezdésének megfelelő alapbeosztások és az azoknak megfelelő előmeneteli csoportok az egyes besorolási osztályokban és a nyelvi szolgálatnál

B. A személyzeti szabályzat 92. cikkének megfelelő, a Közösségek tudományos és műszaki szolgálataihoz tartozó tisztviselőinek alapbeosztásai és az azoknak megfelelő előmeneteli csoportok

II. melléklet: A személyzeti szabályzat 9. cikkében meghatározott testületek összetétele és eljárása

1. szakasz: Személyzeti bizottság

2. szakasz: Vegyesbizottság

3. szakasz: Fegyelmi tanács

4. szakasz: Rokkantsági bizottság

5. szakasz: Értékelésekért felelős bizottság

III. melléklet: Versenyvizsgák

IV. melléklet: A személyzeti szabályzat 41. és 50. cikke szerinti juttatás

IVa. melléklet: Részmunkaidős munkavégzés

V. melléklet: Szabadság

1. szakasz: Éves szabadság

2. szakasz: Külön szabadság

3. szakasz: Utazási idő

VI. melléklet: Túlmunkáért járó kompenzációs szabadság és díj

VII. melléklet: Díjazás és költségtérítés

1. szakasz: Családi támogatások

2. szakasz: Külföldi munkavégzési támogatás

2a. szakasz: Átalánytámogatás

2b. szakasz: Oktatási támogatás

3. szakasz: Költségtérítés

A. Beilleszkedési támogatás

B. Újrabeilleszkedési támogatás

C. Utazási költségek

D. Költözési költségek

E. Napidíj

F. Kiküldetési költségek

G. Átalány költségtérítés

4. szakasz: Az összegek folyósítása

VIII. melléklet: Nyugdíjrendszer

1. fejezet: Általános rendelkezések

2. fejezet: Öregségi nyugdíj és távozási díj

1. szakasz: Öregségi nyugdíj

2. szakasz: Távozási díj

3. fejezet: Rokkantsági nyugdíj

4. fejezet: Túlélő hozzátartozói nyugdíj

5. fejezet: Ideiglenes nyugdíjak

6. fejezet: Nyugdíjemelés az eltartott gyermekekre tekintettel

7. fejezet: 1. szakasz: A nyugdíjrendszer finanszírozása

2. szakasz: A nyugdíjak kiszámítása

3. szakasz: Az ellátások folyósítása

8. fejezet: Átmeneti rendelkezések

IX. melléklet: Fegyelmi eljárás

X. melléklet: A harmadik országban szolgálatot teljesítő tisztviselőkre vonatkozó különleges és kivételes rendelkezések

1. fejezet: Általános rendelkezések

2. fejezet: Kötelezettségek

3. fejezet: Munkafeltételek

4. fejezet: Javadalmazás és szociális biztonsági ellátások

1. szakasz: Díjazás és családi támogatások

2. szakasz: A költségtérítésre vonatkozó szabályok

3. szakasz: Szociális biztonsági ellátások

5. fejezet: Fegyelem

6. fejezet: Átmeneti rendelkezések

XI. melléklet: A személyzeti szabályzat 64. és 65. cikkére vonatkozó végrehajtási szabályok

1. fejezet: A díjazás éves felülvizsgálata

1. szakasz: Az éves kiigazításokat meghatározó tényezők

2. szakasz: A díjazás éves kiigazítására vonatkozó intézkedések

2. fejezet: A díjazás átmeneti kiigazítása

3. fejezet: Magas inflációs rátával rendelkező országok

4. fejezet: A súlyozás meghatározása

5. fejezet: Kivételi záradék

6. fejezet: Az Európai Közösségek Statisztikai Hivatalának szerepe és kapcsolata a tagállamok nemzeti statisztikai intézeteivel

7. fejezet: Záró rendelkezések és felülvizsgálati záradék

I. cím: Általános rendelkezések

1. cikk (21) (73)

E személyzeti szabályzat alkalmazásában "a Közösségek tisztviselője" bármely olyan személy, akit az e személyzeti szabályzat rendelkezéseinek megfelelően a Közösségek valamely intézményének állományában létrehozott beosztásba az adott intézmény kinevezésre jogosult hatósága által kibocsátott kinevezési okirattal kineveztek.

Eltérő rendelkezések hiányában e személyzeti szabályzat alkalmazásában a Gazdasági és Szociális Bizottságot, a Régiók Bizottságát és az Európai Unió ombudsmanját a Közösségek intézményének kell tekinteni.

1a. cikk (77)

(1) E személyzeti szabályzat értelmében és a meghatározott családi állapotot előíró vonatkozó rendelkezések sérelme nélkül, a tisztviselők faji, politikai, világnézeti vagy vallási meggyőződésre, nemre vagy nemi irányultságra vonatkozó közvetlen vagy közvetett megkülönböztetés nélküli egyenlő bánásmódra jogosultak.

(2) Annak érdekében, hogy a munkavégzés során a férfiak és a nők közötti teljes egyenlőséget a gyakorlatban is biztosítsák, az egyenlő bánásmód elve nem akadályozhatja azt, hogy az Európai Közösségek intézményei sajátos előnyöket biztosító intézkedéseket tartsanak fenn vagy fogadjanak el az alulreprezentált nem szakmai tevékenységének megkönnyítése érdekében, vagy abból a célból, hogy kiküszöböljék, illetve kompenzálják a szakmai előmenetelben megmutatkozó hátrányokat.

(3) Az intézmények – megállapodás útján és a Személyzeti Szabályzati Bizottsággal folytatott konzultációt követően – az e személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó területeken meghatározzák a nők és a férfiak esélyegyenlőségének elősegítésére irányuló intézkedéseket és eljárásokat, valamint elfogadják a megfelelő rendelkezéseket, nevezetesen az olyan de facto egyenlőtlenségek orvoslása érdekében, amelyek e területeken a nők esélyeit gátolják.

2. cikk (69) (73)

Minden intézmény meghatározza, hogy szervezetén belül ki gyakorolja az e személyzeti szabályzat által a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott hatáskört.

A Gazdasági és Szociális Bizottság, a Régiók Bizottsága és az Európai Unió ombudsmanja titkárságának tisztviselői tekintetében az említett bizottságok és az ombudsman eljárási szabályzata rendelkezik arról, hogy ki gyakorolja az e személyzeti szabályzat által a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott hatáskört.

A személyzet felvétele, illetve a szociális biztonsági és nyugdíjrendszerek tekintetében két vagy több intézmény az egyik intézményt, illetve egy intézményközi testületet is megbízhat a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott hatáskörök gyakorlásával.

3. cikk

A tisztviselő kinevezési okiratának tartalmaznia kell a kinevezés hatálybalépésének időpontját; ez az időpont nem előzheti meg azt az időpontot, amikor a tisztviselő megkezdi tevékenységét.

4. cikk

Kinevezésre kizárólag e személyzeti szabályzat rendelkezéseinek megfelelően, a megüresedett beosztások betöltése céljából kerülhet sor.

Az intézményekben megüresedő beosztásokról értesíteni kell az adott intézmény személyzetét, mihelyt a kinevezésre jogosult hatóság úgy dönt, hogy az üresedést be kell tölteni.

Ha az üresedés nem tölthető be áthelyezés, előléptetés, vagy belső versenyvizsga útján, a megüresedett beosztásról értesíteni kell a három Európai Közösség személyzetét.

5. cikk (8)

(1) Az e személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó beosztásokat, a vonatkozó feladatok természetére és fontosságára tekintettel négy – A., B., C., és D. – besorolási osztályba kell sorolni, rang szerint csökkenő sorrendben.

Az A. besorolási osztály az egyetemi végzettséget vagy azzal egyenértékű szakmai tapasztalatot igénylő, adminisztratív és tanácsadó feladatokat ellátó személyzetre vonatkozó nyolc besorolási fokozatot tartalmaz, amelyek rendszerint egyenként két besorolási fokozatot magukban foglaló előmeneteli csoportokból állnak.

A B. besorolási osztály a felsőbb szintű középfokú végzettséget vagy azzal egyenértékű szakmai tapasztalatot igénylő, végrehajtási feladatokat ellátó személyzetre vonatkozó öt besorolási fokozatot tartalmaz, amelyek rendszerint egyenként két besorolási osztályt magukban foglaló előmeneteli csoportokból állnak.

A C. besorolási osztály a középfokú végzettséget vagy azzal egyenértékű szakmai tapasztalatot igénylő, irodai feladatokat ellátó személyzetre vonatkozó öt besorolási fokozatot tartalmaz, amelyek rendszerint egyenként két besorolási osztályt magukban foglaló előmeneteli csoportokból állnak.

A D. besorolási osztály az adott esetben valamilyen technikai szakképzettséggel kiegészített alapfokú végzettséget igénylő, fizikai vagy karbantartó tevékenységet folytató személyzetre vonatkozó négy besorolási fokozatot tartalmaz, amelyek rendszerint egyenként két besorolási osztályt magukban foglaló előmeneteli csoportokból állnak.

Az előző rendelkezésektől eltérve azonban az e személyzeti szabályzat felülvizsgálatára vonatkozó eljárásnak megfelelően az azonos szakterülethez tartozó beosztások, a fenti besorolási osztályokba tartozó több besorolási fokozatot magukban foglaló szolgálatokká alakíthatók.

(2) A fordítói és tolmácsi beosztásokat egy nyelvi szolgálatba kell csoportosítani, amelyet az LA betűk jelölnek, és amely az A. besorolási osztály 3–8. besorolási fokozatával egyenértékű hat besorolási fokozatot tartalmaz, amelyek rendszerint két besorolási fokozatot magukban foglaló előmeneteli csoportokból állnak.

(3) Az azonos besorolási osztályba vagy azonos szolgálathoz tartozó tisztviselőkre azonos felvételi és szolgálati előmeneteli feltételek vonatkoznak.

(4) Az alapbeosztásokat és a vonatkozó előmeneteli csoportokat tartalmazó táblázatot az I. melléklet határozza meg.

E táblázatra tekintettel minden intézmény – a 10. cikkben említett személyzeti szabályzati bizottsággal folytatott konzultációt követően – meghatározza az egyes alapbeosztásokhoz kapcsolódó feladatokat és hatásköröket.

6. cikk

A költségvetés egyes intézményekre vonatkozó részéhez mellékelt beosztásjegyzék minden besorolási osztály és minden szolgálat esetében feltünteti az egyes előmeneteli csoportokon belüli besorolási osztályokban a beosztások számát.

7. cikk (8)

(1) A kinevezésre jogosult hatóság kizárólag a szolgálat érdekei szerint eljárva és állampolgárságra való tekintet nélkül kinevezéssel vagy áthelyezéssel osztja be az egyes tisztviselőket a saját besorolási osztályukon vagy szolgálatukon belüli besorolási fokozatuknak megfelelő beosztásba.

A tisztviselő kérheti az intézményen belüli áthelyezését.

(2) A tisztviselőt ideiglenesen a besorolási osztályában vagy szolgálatánál lévő olyan előmeneteli csoportba tartozó beosztás betöltésére utasíthatják, amely magasabb a saját előmeneteli csoportjánál. Az ilyen ideiglenes beosztásba helyezés negyedik hónapjának kezdetétől az érintett személyt kiegészítő juttatás illeti meg, amely a tényleges besorolási fokozata és fizetési fokozata szerinti díjazás, illetve azon díjazás közötti különbözettel egyenlő, amelyet az ideiglenesen betöltött beosztásba való kinevezés esetén e beosztásnak megfelelő előmeneteli csoport kezdő besorolási fokozata szerinti fizetési fokozatra tekintettel kapna.

Az ideiglenes kinevezés időtartama nem haladja meg az egy évet, kivéve ha a kinevezés közvetlenül vagy közvetve olyan tisztviselő helyettesítésére irányul, akit szolgálati érdekből egy másik beosztásba rendeltek ki, katonai szolgálatra hívtak be, illetve aki elhúzódó betegszabadságon van.

8. cikk

Az Európai Közösségek egy másik intézményéhez kirendelt tisztviselő hat hónap elteltével kérelmezheti az áthelyezését az adott intézményhez.

Ha a tisztviselő anyaintézménye és azon intézmény, amelyhez a tisztviselőt kirendelték, egyaránt hozzájárul az áthelyezéshez, a tisztviselőt úgy kell tekinteni, mint aki a teljes közösségbeli szolgálati előmenetele során az utóbbi intézmény alkalmazásában állt. A tisztviselő az ilyen áthelyezés következtében nem részesülhet azon pénzügyi előnyökben, amelyekben egy tisztviselő e személyzeti szabályzat értelmében a Közösségek valamelyikénél fennálló szolgálatának megszűnésekor részesülhet.

Ha a kérelemnek helyt adó határozat az anyaintézménynél betöltöttnél magasabb besorolási fokozatba helyezést is magában foglal, azt előléptetésnek kell tekinteni; ilyen határozat kizárólag a 45. cikkben meghatározott feltételeknek megfelelően hozható.

9. cikk (69)

(1) Létre kell hozni:

a) minden intézményen belül:

- egy személyzeti bizottságot, amely a különböző alkalmazási helyek szerinti részlegekbe szerveződhet,

- egy, vagy – ha a tisztviselők száma az alkalmazási helyeken szükségessé teszi – több vegyesbizottságot,

- egy, vagy – ha a tisztviselők száma az alkalmazási helyeken szükségessé teszi – több fegyelmi tanácsot,

- szükség esetén egy értékelésekért felelős bizottságot;

b) a Közösségek esetében:

- egy rokkantsági bizottságot,

amelyek ellátják az e személyzeti szabályzat által rájuk ruházott feladatokat.

(1a) E személyzeti szabályzat egyes rendelkezéseinek végrehajtására két vagy több intézmény számára közös vegyesbizottság hozható létre.

(2) A testületek összetételét és eljárását a II. melléklet rendelkezéseinek megfelelően az egyes intézmények határozzák meg.

E testületek tagjait a Közösségek Havi Személyzeti Értesítőjében fel kell sorolni.

(3) A személyzeti bizottság a személyzetet képviseli az intézménnyel szemben, valamint folyamatos kapcsolatot tart fenn az intézmény és a személyzet között. A bizottság hozzájárul a szolgálat zökkenőmentes működéséhez azáltal, hogy lehetőséget biztosít a személyzet számára a véleményének kifejtésére és érvényesítésére.

A bizottság felhívja az intézmény illetékes szerveinek figyelmét az e személyzeti szabályzat értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatos bármely általános jelentőségű kérdésre. A bizottsággal konzultáció folytatható bármely ilyen jellegű kérdésben.

A bizottság tanácsot ad az intézmény illetékes szerveinek a szolgálat szervezésével és működésével kapcsolatban, és javaslatokat tesz a személyzet munkafeltételeinek vagy általános életkörülményeinek javítására vonatkozóan.

A bizottság részt vesz az intézmény által személyzete érdekében létrehozott szociális jóléti intézmények irányításában és felügyeletében. A bizottság az intézmény beleegyezésével maga is létrehozhat ilyen szociális jóléti intézményeket.

(4) Az e személyzeti szabályzat által rájuk ruházott feladatok mellett a vegyesbizottság vagy vegyesbizottságok konzultációkat folytathatnak a kinevezésre jogosult hatósággal vagy a személyzeti bizottsággal olyan általános jellegű kérdésekről, amelyekben az utóbbiak bármelyike úgy dönt, hogy hozzájuk fordul.

(5) Az értékelésekért felelős bizottság véleményét kell kérni:

a) a próbaidő leteltét követő intézkedésekről;

b) az alkalmatlanság miatti elbocsátásokról; és

c) az intézménynél történő bármely létszámcsökkentéssel érintett tisztviselők kiválasztásáról.

A bizottság biztosítja, hogy a személyzet tagjaira vonatkozó időszakos értékelések minden intézményen belül egységes módon készüljenek.

10. cikk

Létre kell hozni egy, a Közösségek intézményeinek képviselőiből, és azok személyzeti bizottságainak azonos számú képviselőjéből álló személyzeti szabályzati bizottságot. A személyzeti szabályzati bizottság tagjainak kinevezésére irányuló eljárást az intézmények közös megegyezéssel határozzák meg.

Az e személyzeti szabályzat által ráruházott feladatok mellett a személyzeti szabályzati bizottság javaslatokat fogalmazhat meg a személyzeti szabályzat felülvizsgálatára. A Bizottság konzultál a személyzeti szabályzati bizottsággal a személyzeti szabályzat felülvizsgálatára irányuló bármely javaslattal kapcsolatban; a személyzeti szabályzati bizottság a véleményét a Bizottság által meghatározott határidőn belül közli. A személyzeti szabályzati bizottság az elnöke, valamely intézmény, vagy a személyzeti bizottság kérelmére ül össze.

A személyzeti szabályzati bizottság ülésein készült jegyzőkönyveket közölni kell a megfelelő testületekkel.

10a. cikk

Az intézmény meghatározza azon határidőket, amelyeken belül a személyzeti bizottság, a vegyesbizottság vagy a személyzeti szabályzati bizottság megadja a tőle kért véleményeket; e határidők nem lehetnek 15 munkanapnál rövidebbek. Amennyiben az előírt határidőn belül nem adnak véleményt, az intézmény meghozza saját döntését.

II. cím: A tisztviselők jogai és kötelezettségei

11. cikk

A tisztviselő feladatainak ellátása során és magatartásának meghatározásakor kizárólag a Közösségek érdekeit tartja szem előtt; az intézményén kívül egyetlen kormánytól, hatóságtól, szervezettől vagy személytől sem kérhet vagy fogadhat el utasításokat.

A tisztviselő a kinevezésre jogosult hatóság engedélye nélkül egyetlen kormánytól vagy az intézményén kívüli más helyről sem fogadhat el semmiféle elismerést, kitüntetést, kedvezményt, ajándékot vagy fizetséget, kivéve ha azzal a kinevezését megelőzően, illetve katonai vagy egyéb állampolgári kötelezettség teljesítése céljából biztosított külön szabadsága során nyújtott szolgálatait ismerik el.

12. cikk

A tisztviselőnek tartózkodnia kell minden olyan nyilvános cselekménytől, különösen a nyilvános véleménynyilvánítástól, amely rossz fényt vethet a beosztására.

A tisztviselő sem közvetlenül sem közvetve nem tarthat, illetve nem szerezhet meg olyan fajtájú vagy mértékű részesedést az intézményének hatáskörébe tartozó vagy azzal üzleti tevékenységet folytató vállalkozásokban, amely feladatainak ellátása során csorbíthatja függetlenségét.

Amennyiben a tisztviselő külső tevékenységben kíván részt venni, függetlenül attól, hogy az jövedelemszerzésre irányul-e vagy sem, illetve bármilyen, a Közösségeken kívüli megbízást kíván ellátni, ehhez be kell szereznie a kinevezésre jogosult hatóság hozzájárulását. A hozzájárulást meg kell tagadni, ha a tevékenység vagy a megbízás csorbíthatja a tisztviselő függetlenségét, illetve káros lehet a Közösségek tevékenységére.

13. cikk

Amennyiben a tisztviselő házastársa jövedelemszerző tevékenységet folytat, a tisztviselő erről köteles tájékoztatni intézményének kinevezésre jogosult hatóságát. Ha a tevékenység jellege összeférhetetlennek bizonyul a tisztviselő feladataival, és a tisztviselő nem tud kötelezettséget vállalni arra, hogy az határozott időn belül megszűnik, a kinevezésre jogosult hatóság a vegyesbizottsággal folytatott konzultációt követően határoz arról, hogy a tisztviselő továbbra is megtartsa-e beosztását, áthelyezzék egy másik beosztásba, vagy lemondásra szólítsák fel.

14. cikk

Amennyiben feladatainak ellátása során a tisztviselőnek olyan ügyben kell állást foglalnia, amelynek kezeléséhez vagy kimeneteléhez olyan személyes érdeke fűződik, amely sértené függetlenségét, erről köteles a kinevezésre jogosult hatóságot tájékoztatni.

15. cikk

Annak a tisztviselőnek, aki választással elnyerhető közhivatalra pályázik, személyes okokkal indokolt szabadságot kell kérnie; e szabadság időtartama a három hónapot nem haladhatja meg.

A kinevezésre jogosult hatóság az ilyen hivatal betöltésére megválasztott minden tisztviselő ügyét megvizsgálja. A kinevezésre jogosult hatóság – a hivatal jelentőségének, valamint a hivatalt betöltő személyre háruló feladatoknak a figyelembevételével – határoz arról, hogy a tisztviselő maradhat-e aktív alkalmazásban, vagy személyes okokkal indokolt szabadságot kell kérnie. Ez utóbbi esetben a szabadság időtartama azonos azzal az időtartammal, amelyre a tisztviselőt megválasztották.

16. cikk

A tisztviselő a szolgálati jogviszonyának megszűnését követően is köteles tisztességes és körültekintő magatartást tanúsítani bizonyos megbízatások vagy előnyök elfogadásával kapcsolatban.

Az egyes intézmények a vegyesbizottsággal folytatott konzultációt követően meghatározzák, melyek azok a beosztások, amelyeket betöltő tisztviselők a szolgálati jogviszonyuk megszűnését követő három évben csak az alábbi rendelkezésekkel összhangban végezhetnek bármely más tevékenységet, függetlenül attól, hogy az jövedelemszerzésre irányul-e vagy sem.

E három év alatt a tisztviselőnek, aki ilyen beosztást töltött be, haladéktalanul tájékoztatnia kell azt az intézményt, amelyhez a szolgálati jogviszony megszűnését megelőző három évben tartozott, azon feladatokról vagy megbízatásokról, amelyek ellátására felkérhetik.

Az intézmény a vegyesbizottsággal folytatott konzultációt követően, a tájékoztatástól számított 15 napon belül értesíti az érintett személyt, hogy megtiltja-e számára az ilyen feladatok vagy megbízatások elfogadását.

17. cikk

A tisztviselő a legnagyobb körültekintéssel jár el minden, a feladatainak ellátása során, vagy azzal összefüggésben tudomására jutott ténnyel és információval kapcsolatban; semmilyen módon sem adhat ki jogosulatlan személyeknek nyilvánosságra nem hozott dokumentumokat vagy információkat. A tisztviselőt e kötelezettség a szolgálati jogviszonyának megszűnését követően is terheli.

A tisztviselő a kinevezésre jogosult hatóság engedélye nélkül sem egyedül, sem másokkal együtt nem hozhat vagy hozathat nyilvánosságra semmilyen szöveget, amelynek tárgya a Közösségek tevékenységével kapcsolatos. Az engedély csak abban az esetben tagadható meg, ha a tervezett közzététel alkalmas arra, hogy a Közösségek érdekeit sértse.

18. cikk

A tisztviselő által feladatainak ellátása során készített valamennyi írásos anyaggal vagy más munkával kapcsolatos minden jog annak a Közösségnek a tulajdona, amelynek tevékenységéhez ezen írásos anyag vagy munka kapcsolódik.

19. cikk

A tisztviselő bírósági eljárás során a kinevezésre jogosult hatóság engedélye nélkül semmilyen alapon nem adhat ki semmilyen olyan információt, amelyről feladataival összefüggésben van tudomása. Az engedély csak akkor tagadható meg, ha a Közösségek érdekei úgy kívánják, és annak megtagadása nem jár büntetőjogi következményekkel a tisztviselőre nézve. A tisztviselőt ez a kötelezettség a szolgálati jogviszonyának megszűnését követően is terheli.

Az előző bekezdés rendelkezései nem alkalmazandók azon tisztviselőre vagy volt tisztviselőre, aki az Európai Közösségek Bírósága vagy valamely intézmény fegyelmi tanácsa előtt tesz tanúvallomást olyan ügyben, amely a három Európai Közösség valamelyikének alkalmazottját vagy volt alkalmazottját érinti.

20. cikk

A tisztviselőnek az alkalmazás helyén vagy olyan helyen kell laknia, amely nincs nagyobb távolságra az alkalmazás helyétől, mint ami feladatainak megfelelő ellátásával összeegyeztethető.

21. cikk (24)

A tisztviselő beosztásától függetlenül segíti, és tanácsaival támogatja feletteseit; a tisztviselő felelős a rábízott feladatok végrehajtásáért.

A szolgálat bármely részlegét irányító tisztviselő felelősséggel tartozik feletteseinek a ráruházott hatáskörök ellátásáért, illetve az általa adott utasítások teljesítéséért. Beosztottainak felelőssége a tisztviselőt semmiképpen sem mentesíti a tisztviselőt saját felelőssége alól.

Amennyiben a tisztviselő olyan utasítást kap, amelyet szabálytalannak tart, vagy amelynek teljesítése súlyos következményekkel járhat, arról – szükség esetén írásban – tájékoztatnia kell közvetlen felettesét. Ha felettese az utasítást írásban megerősíti, a tisztviselő köteles azt teljesíteni, kivéve ha ez a büntetőjog szabályaiba vagy a vonatkozó biztonsági előírásokba ütközik.

22. cikk

A tisztviselő kötelezhető arra, hogy egészben vagy részben térítse meg a Közösségeknek a feladatai ellátása során vagy azzal kapcsolatban súlyos kötelezettségszegéssel okozott kárt.

A kinevezésre jogosult hatóság indokolással ellátott határozatot hoz a fegyelmi ügyek vonatkozásában megállapított eljárásnak megfelelően.

Az Európai Közösségek Bírósága az e rendelkezésből eredő jogviták tekintetében teljes körű mérlegelési jogkörrel rendelkezik.

23. cikk (24)

A tisztviselőket megillető kiváltságok és mentességek biztosítása kizárólag a Közösségek érdekében történik. A kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyvre is figyelemmel a tisztviselők nem mentesülnek sem magánjellegű kötelezettségeik teljesítése, sem a hatályos jogszabályok és rendőrségi előírások betartása alól .

Az érintett tisztviselő haladéktalanul köteles tájékoztatni a kinevezésre jogosult hatóságot, ha e kiváltságok és mentességek vita tárgyát képezik.

Az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvben előírt laissez-passer az A 1 – A 4 és azokkal egyenértékű besorolási fokozatba tartozó tisztviselők számára állítható ki. Amennyiben a szolgálat érdeke úgy kívánja, e laissez-passer a kinevezésre jogosult hatóság külön határozatával olyan, más besorolási fokozatokba tartozó tisztviselők számára is kiállítható, akiknek alkalmazási helye a tagállamok területén kívül található.

24. cikk (8)

A Közösségek segítséget nyújtanak minden tisztviselőnek, különösen olyan személy elleni eljárásban, aki a tisztviselő vagy családtagjai sérelmére, a tisztviselő beosztása vagy feladatainak ellátása miatt fenyegetést, becsületsértést, rágalmazást, illetve bármely személy vagy vagyon elleni támadást követett el.

A Közösségek egyetemlegesen megtérítik a tisztviselőnek az ilyen esetben elszenvedett kárt, amennyiben azt nem a tisztviselő szándékos vagy súlyosan gondatlan magatartása okozta és az elkövetőtől nem tudott kártérítést kapni.

A Közösségek előmozdítják a tisztviselők olyan szakmai továbbképzését, amely összeegyeztethető a szolgálat megfelelő működésével, és saját érdekeiknek is megfelel.

Az ilyen szakmai továbbképzést a tisztviselők előléptetése során figyelembe kell venni.

24a. cikk (8)

A tisztviselők jogosultak az egyesülési jog gyakorlására; tagjai lehetnek különösen szakszervezeteknek vagy az európai tisztviselők szakmai szervezeteinek.

25. cikk (8)

A tisztviselők kérelemmel fordulhatnak az intézményük kinevezésre jogosult hatóságához.

Az e személyzeti szabályzat alapján egy meghatározott személyre vonatkozóan hozott minden határozatot írásban haladéktalanul közölni kell az érintett tisztviselővel. A tisztviselőt hátrányosan érintő minden határozatnak tartalmaznia kell az alapjául szolgáló indokokat.

A tisztviselők kinevezésére, beiktatására, előléptetésére, áthelyezésére, hivatali státuszának meghatározására és szolgálati jogviszonyának megszüntetésére vonatkozó határozatokat haladéktalanul ki kell függeszteni azon intézmény területén, amelyhez a tisztviselő tartozik, és közzé kell tenni a Közösségek Havi Személyzeti Értesítőjében.

26. cikk

A tisztviselő személyi aktája az alábbiakat tartalmazza:

a) a hivatali státuszára vonatkozó összes iratot, valamint az alkalmasságára, teljesítményére és magatartására vonatkozó összes értékelés;

b) a tisztviselő ezen iratokkal kapcsolatban tett valamennyi észrevétele.

Az iratokat sorrendben kell iktatni, számozni és irattározni; az a) pontban említett iratokra az intézmény nem hivatkozhat, illetve azokat nem használhatja fel a tisztviselővel szemben, ha azokról a személyi aktába való felvételük előtt a tisztviselőt nem tájékoztatták.

Valamennyi irat tisztviselővel való közlését a tisztviselő aláírásával kell igazolni, vagy annak hiányában ajánlott levél útján kell kézbesíteni.

A tisztviselő személyi aktája nem tartalmazhat hivatkozást a tisztviselő politikai, világnézeti, vagy vallási meggyőződésére.

Minden tisztviselőnek csak egyetlen személyi aktája lehet.

A tisztviselő még szolgálati jogviszonyának megszűnését követően is jogosult betekinteni a személyi aktájában lévő összes iratba.

A személyi akta bizalmasan kezelendő, és abba csak a hivatal helyiségeiben lehet betekinteni. Amennyiben azonban egy, a tisztviselőt érintő ügy kerül az Európai Közösségek Bírósága elé, akkor személyi aktáját továbbítani kell a Bíróságnak.

III. cím: A tisztviselők előmenetele

1. fejezet: Felvétel

27. cikk (77)

A felvétel során arra kell törekedni, hogy az intézmények részére olyan tisztviselők munkáját biztosítsák, akik megfelelnek az alkalmasság, a teljesítmény és a tisztesség legmagasabb követelményeinek, és akiket a Közösségek tagállamainak állampolgárai közül a lehető legszélesebb földrajzi alapon toboroztak.

A tisztviselőket faji, politikai, világnézeti vagy vallási meggyőződésen, nemen vagy nemi irányultságon alapuló megkülönböztetés, valamint családi állapotukra vagy helyzetükre való tekintet nélkül kell kiválasztani.

Semmilyen beosztás sem tartható fenn valamely tagállam állampolgárai számára.

28. cikk

Egy tisztviselő kizárólag az alábbi feltételekkel nevezhető ki:

a) a Közösségek tagállamai egyikének állampolgára – kivéve ha a kinevezésre jogosult hatóság ez alól kivételt engedélyez – és állampolgári jogai maradéktalanul megilletik;

b) a katonai szolgálatra vonatkozó jogszabályokban rá nézve előírt minden kötelezettségnek eleget tett;

c) megfelel a feladatainak ellátásához szükséges erkölcsi követelményeknek;

d) a 29. cikk (2) bekezdésére is figyelemmel, megfelelt egy, a III. melléklet rendelkezéseinek megfelelő vagy képesítéseken vagy vizsgákon, vagy mind képesítéseken mind vizsgákon alapuló versenyvizsga feltételeinek;

e) fizikailag alkalmas feladatainak ellátására; és

f) tanúbizonyságot tesz a Közösségek egyik hivatalos nyelvének alapos ismeretéről és egy további hivatalos nyelvének a feladatainak ellátásához szükséges szintű ismeretéről.

29. cikk

(1) Mielőtt egy intézmény egy üres beosztását betöltené, a kinevezésre jogosult hatóság mérlegeli, hogy:

a) a beosztás betölthető-e előléptetéssel, vagy az intézmények közötti áthelyezéssel;

b) tartsanak-e az intézményen belüli versenyvizsgát;

c) milyen áthelyezésre vonatkozó kérelmeket nyújtottak be a három Közösség többi intézményének tisztviselői;

és ezután követi a vagy képesítéseken vagy vizsgákon, vagy mind képesítéseken mind vizsgákon alapuló versenyvizsgára vonatkozó eljárást. A versenyvizsgákra vonatkozó eljárást a III. melléklet állapítja meg.

Az eljárás a jövőbeli felvétel számára történő tartalékképzés céljából is lefolytatható.

(2) A kinevezésre jogosult hatóság a versenyvizsgákra vonatkozó eljárástól eltérő eljárást fogadhat el az A 1 vagy A 2 besorolási fokozatba tartozó tisztviselők felvételére, és kivételes esetekben a különleges képesítést igénylő beosztások betöltésére.

30. cikk

A kinevezésre jogosult hatóság minden versenyvizsgához felvételi bizottságot nevez ki. E bizottság összeállítja az alkalmas pályázók listáját.

A kinevezésre jogosult hatóság dönt arról, hogy e pályázók közül melyeket nevezi ki az üres beosztásokba.

31. cikk

(1) Az így kiválasztott pályázókat az alábbiak szerint kell kinevezni:

- az A. besorolási osztályba vagy a nyelvi szolgálathoz tartozó tisztviselőket: a besorolási osztályuk vagy szolgálatuk kezdő besorolási fokozatába,

- más besorolási osztályba tartozó tisztviselőket: azon beosztás kezdő besorolási fokozatába, amelynek betöltésére felvették őket.

(2) A kinevezésre jogosult hatóság azonban az alábbi korlátozásokkal kivételt tehet az előző rendelkezések alól:

a) az A 1, A 2, A 3 és LA 3 besorolási fokozat tekintetében,

- a megüresedő beosztásokba történő kinevezések legfeljebb feléig,

- az újonnan létrehozott beosztásokba történő kinevezések legfeljebb kétharmadáig,

b) a többi besorolási fokozat tekintetében,

- megüresedő beosztásokba történő kinevezések legfeljebb egyharmadáig,

- az újonnan létrehozott beosztásokba történő kinevezések legfeljebb feléig.

E rendelkezést – az LA 3 besorolási fokozat kivételével – az egyes besorolási fokozatokban betöltendő hat beosztásból álló csoportonként kell alkalmazni.

32. cikk (8) (69)

A tisztviselőt a besorolási fokozatának első fizetési fokozatába kell felvenni.

A kinevezésre jogosult hatóság azonban az érintett személy képzettségének és különleges tapasztalatának figyelembevételével besorolási fokozatában további szolgálati idő figyelembevételét is engedélyezheti; ez nem haladhatja meg az A 1–A 4, LA 3 és az LA 4 besorolási fokozatban a 72 hónapot, illetve az egyéb besorolási fokozatokban a 48 hónapot.

Az intézmény által elfogadott besorolási kritériumoknak megfelelően besorolt ideiglenes alkalmazottak megőrzik a fizetési fokozatban e minőségükben megszerzett szolgálati idejüket, amennyiben közvetlenül az ideiglenes szolgálati időszakot követően ugyanolyan beosztású tisztviselőnek nevezik ki őket.

33. cikk (24)

A kinevezés előtt a sikeres pályázót az intézmény egyik orvosa megvizsgálja annak érdekében, hogy az intézmény meggyőződhessen arról, hogy a pályázó a 28. cikk e) pontjában előírt követelményeknek megfelel.

Ha az első bekezdésben előírt orvosi vizsgálat eredménye kedvezőtlen, a pályázó e kedvezőtlen orvosi szakvélemény intézmény által történt közlését követő 20 napon belül kérheti, hogy ügyét a kinevezésre jogosult hatóság által az intézmény orvosai köréből választott három orvosból álló orvosi bizottsághoz véleményezésére nyújtsák be. Az orvosi bizottság meghallgatja az eredeti kedvezőtlen véleményt kiadó intézményi orvost. A pályázó az orvosi bizottság elé terjesztheti az általa választott orvos véleményét. Ha az orvosi bizottság véleménye megerősíti az első bekezdésben előírt orvosi vizsgálat következtetéseit, a pályázó fizeti a díjak és a járulékos költségek 50 %-át.

34. cikk (8) (24) (69)

(1) Az A 1 és A 2 besorolási fokozatba tartozó tisztviselők kivételével a tisztviselők próbaidőt teljesítenek beiktatásuk előtt. Ezen időtartam az A. besorolási osztályba, a nyelvi szolgálatba és a B. besorolási osztályba tartozó tisztviselők esetében kilenc hónap, az egyéb tisztviselők esetében pedig hat hónap.

Ha a próbaidő során a tisztviselő feladatait betegség, az 58. cikk szerinti szülési szabadság vagy baleset miatt folyamatosan legalább egy hónapig nem tudja ellátni, a kinevezésre jogosult hatóság a tisztviselő próbaidejét a megfelelő időtartammal meghosszabbíthatja.

(2) A próbaidős tisztviselőről a próbaidő alatt bármikor készíthető értékelés, ha munkája nyilvánvalóan nem megfelelő.

Ezt az értékelést közölni kell az érintett személlyel, aki jogosult észrevételeit nyolc napon belül írásban benyújtani. Az értékelést és az észrevételeket a próbaidős tisztviselő közvetlen felettese haladéktalanul eljuttatja a kinevezésre jogosult hatóságnak, amely három héten belül beszerzi az értékelésekért felelős vegyesbizottság véleményét a meghozandó intézkedésről. A kinevezésre jogosult hatóság a próbaidős tisztviselőt egy hónapos felmondási idővel a próbaidő lejárta előtt elbocsáthatja; a szolgálati jogviszonyban eltöltött idő azonban nem haladhatja meg a próbaidő szokásos időtartamát.

A kinevezésre jogosult hatóság azonban kivételes esetben engedélyezheti a próbaidő meghosszabbítását, és a tisztviselőt másik szervezeti egységbe oszthatja be. Ez esetben az új kinevezés időtartama legalább hat hónap, a (4) bekezdésben meghatározott korlátozásokra is figyelemmel.

(3) Legkésőbb egy hónappal a próbaidő lejárta előtt értékelést kell készíteni a próbaidős tisztviselőnek a beosztásával kapcsolatos feladatok ellátására való alkalmasságáról, valamint a szolgálati jogviszonyban nyújtott teljesítményéről és magatartásáról. Ezt az értékelést közölni kell a próbaidős személlyel, aki jogosult észrevételeit nyolc napon belül írásban benyújtani.

Amennyiben az értékelés a tisztviselő elbocsátására vagy – kivételes esetben – a próbaidő meghosszabbítására vonatkozó ajánlást tartalmaz, az értékelést és az észrevételeket a próbaidős tisztviselő közvetlen felettese haladéktalanul eljuttatja a kinevezésre jogosult hatóságnak, amely három héten belül konzultál az értékelésekért felelős vegyesbizottsággal a meghozandó intézkedésről.

Azt a próbaidős tisztviselőt, akinek a munkája nem bizonyult megfelelőnek arra, hogy véglegesen beiktassák beosztásába, el kell bocsátani. A kinevezésre jogosult hatóság azonban kivételes esetben legfeljebb hat hónappal meghosszabbíthatja a próbaidőt, és adott esetben a próbaidős tisztviselőt másik szervezeti egységbe oszthatja be.

(4) A próbaidő teljes időtartama semmilyen körülmények között sem haladhatja meg a 15 hónapot.

(5) Az elbocsátott próbaidős személy – kivéve ha azonnal újra jövedelemszerző tevékenységbe kezd – háromhavi alapilletménynek megfelelő juttatásban részesül, ha több mint egy éves szolgálatot teljesített; kéthavi alapilletménynek megfelelő juttatásban részesül, ha legalább hat hónapos szolgálatot teljesített, illetve egyhavi alapilletménynek megfelelő juttatásban részesül, ha kevesebb, mint hat hónapos szolgálatot teljesített.

(6) A (2), (3), (4) és (5) bekezdés nem vonatkozik azon tisztviselőkre, akik próbaidejük vége előtt mondanak le.

2. fejezet: Hivatali státusz

35. cikk

A tisztviselőket az alábbi hivatali státuszok egyikébe kell kinevezni:

a) aktív foglalkoztatás;

b) kirendelés;

c) személyes okokkal indokolt szabadság;

d) nem aktív státusz;

e) szabadság katonai szolgálat miatt.

1. szakasz: Aktív foglalkoztatás

36. cikk

Az aktív foglalkoztatásban álló tisztviselő olyan személy, aki a IV. címben foglalt feltételeknek megfelelően ellátja az azon beosztással kapcsolatos feladatokat, amelybe kinevezték, vagy amellyel ideiglenesen megbízták.

2. szakasz: Kirendelés

37. cikk (8) (40) (69)

A kirendelt tisztviselő olyan beiktatott tisztviselő, aki(t) a kinevezésre jogosult hatóság döntése alapján:

a) a szolgálat érdekében olyan utasítást kapott:

- hogy ideiglenesen az intézményén kívüli beosztást lásson el; vagy

- hogy egy olyan személyt, aki a Közösségeket létrehozó szerződések, vagy a Közösségek egységes Tanácsát és egységes Bizottságát létrehozó szerződés által meghatározott hivatalt lát el, vagy a Közösségek egyik intézményének vagy szervének választott elnökét, illetve az Európai Parlament egyik politikai csoportjának választott elnökét ideiglenesen segítse,

- hogy ideiglenesen olyan beosztásban dolgozzon, amely szerepel a kutatási és beruházási előirányzatokból finanszírozott beosztások listáján, és amelyet a költségvetési hatóságok ideiglenesnek minősítettek.

b) saját kérése alapján:

- az Európai Közösségek valamely másik intézményének rendelkezésére bocsátottak; vagy

- a Közösség érdekeit szolgáló és a Közösség intézményeinek egyetértésével – a személyzeti szabályzati bizottsággal folytatott konzultációt követően – összeállított jegyzékben szereplő szervezet rendelkezésére bocsátottak.

A kirendelt tisztviselőt továbbra is megilleti a 38. és 39. cikk szerinti feltételeknek megfelelő minden joga, és anyaintézményének tisztviselőjeként kötelezettségei továbbra is fennállnak. A nyugdíjra vonatkozó 77. cikk harmadik bekezdésének rendelkezései értelmében azonban az első bekezdés a) pontjának második francia bekezdésében említett kirendelés során a tisztviselőre ugyanazon rendelkezések vonatkoznak, mint arra a tisztviselőre, akinek besorolási fokozata megegyezik azon beosztás besorolási fokozatával, ahová az érintett tisztviselőt kirendelték.

38. cikk (8)

A szolgálat érdekében történő kirendelésre az alábbi szabályok vonatkoznak:

a) a kirendelésről a kinevezésre jogosult hatóság az érintett tisztviselő meghallgatása után határoz;

b) a kirendelés időtartamát a kinevezésre jogosult hatóság határozza meg;

c) az érintett tisztviselő minden hatodik hónap végén kérheti a kirendelés megszüntetését;

d) a 37. cikk a) pontjának első francia bekezdése alapján kirendelt tisztviselő különbözet fizetésére jogosult, amennyiben azon beosztás teljes díjazása, ahová kirendelték, kevesebb, mint amely az anyaintézménybeli besorolási fokozata és fizetési fokozata alapján megilleti; hasonlóképpen jogosult minden olyan járulékos költség megtérítésére, amely a kirendelésével kapcsolatban merül fel;

e) a 37. cikk a) pontjának első francia bekezdése alapján kirendelt tisztviselő továbbra is olyan nyugdíjjárulékot fizet, amely az anyaintézménybeli besorolási fokozata és fizetési fokozata szerinti aktív foglalkoztatása során megállapított illetményén alapul.

f) a kirendelt tisztviselő megtartja beosztását, magasabb fizetési fokozatba lépésre való jogát és az előléptetésre való alkalmasságát;

g) kirendelésének végével a tisztviselőt haladéktalanul vissza kell helyezni az általa korábban betöltött beosztásba.

39. cikk (8) (40)

A tisztviselő saját kérésére történő kirendelésére az alábbi szabályok vonatkoznak:

a) a kirendelésről és annak időtartamáról a kinevezésre jogosult hatóság határoz;

b) az új tevékenységének megkezdésétől számított hat hónapon belül az érintett tisztviselő kérheti a kirendelés megszüntetését; ekkor azonnal vissza kell helyezni az általa korábban betöltött beosztásba;

c) e hat hónapos időszak végén más személy nevezhető ki a beosztásába;

d) a kirendelés időtartama alatt a nyugdíjjárulékokat és minden nyugdíjjogosultságot az anyaintézménybeli besorolási fokozat és fizetési fokozat szerinti aktív foglalkoztatás tekintetében megállapított illetmény alapján kell kiszámítani.

A 37. cikk (1) bekezdése b) pontja második francia bekezdésének értelmében kirendelt tisztviselő azonban, aki nyugdíjjogosultságot azon testületnél szerez, ahová kirendelték, a kirendelés idejére nem tartozik az anyaintézményénél működő nyugdíjrendszerhez.

Azon tisztviselő, aki a 37. cikk (1) bekezdése b) pontjának második francia bekezdése szerinti kirendelés alatt rokkanttá válik, valamint az ezen időszak alatt elhalálozott tisztviselő által eltartott személyek e személyzeti szabályzat alapján rokkantsági, illetve túlélő hozzátartozói nyugdíjra jogosultak, amelynek összegét csökkenteni kell azon összegekkel, amelyeket azonos jogcím alapján ugyanezen időszakra már kifizetett az a testület, amelyhez a tisztviselőt kirendelték.

E rendelkezés nem eredményezheti azt, hogy a tisztviselő vagy az általa eltartott személyek olyan teljes nyugdíjra váljanak jogosulttá, amelynek összege meghaladja az érintett személyt az e személyzeti szabályzat alapján megillető nyugdíj összegének felső határát.

e) a kirendelés lejártával a tisztviselőt vissza kell helyezni a besorolási fokozatának megfelelő első beosztásba, amely a besorolási osztályán vagy szolgálatán belül megüresedik, feltéve hogy megfelel az adott beosztásra vonatkozó követelményeknek. Amennyiben visszautasítja a felajánlott beosztást, ugyanazon feltételek mellett megtartja a visszahelyezésre vonatkozó jogát, amennyiben a besorolási fokozatának megfelelő, besorolási osztályán vagy szolgálatán belüli következő hely megüresedik; amennyiben másodszor is visszautasítja a beosztást, a vegyesbizottsággal folytatott konzultációt követően lemondásra szólítható fel. Tényleges visszahelyezéséig a tisztviselő kirendelésben marad, fizetés nélkül.

3. szakasz: Személyes okokkal indokolt szabadság

40. cikk (8) (24) (40)

(1) A beiktatott tisztviselő számára, kivételes esetben és saját kérésére, személyes okokkal indokolt fizetés nélküli szabadság engedélyezhető.

(2) A 15. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül az ilyen szabadság időtartama nem haladhatja meg az egy évet.

A szabadság további két egyéves időszakkal meghosszabbítható.

Amennyiben azonban a tisztviselő ahhoz igényli e szabadságot, hogy:

- gondoskodjon egy ötödik életévét be nem töltött és a VII. melléklet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében a tisztviselő eltartottjának minősülő gyermek neveléséről; vagy

- gondoskodjon a VII. melléklet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében a tisztviselő eltartottjának minősülő, és az intézményi orvos által elismerten súlyos szellemi vagy testi fogyatékosságban szenvedő és folyamatos gondozást vagy felügyeletet igénylő gyermek neveléséről,

a szabadság évente négy alkalommal hosszabbítható meg, feltéve hogy a fenti két francia bekezdésben említett egyik vagy másik feltétel minden hosszabbítás alkalmával továbbra is fennáll.

Amennyiben a tisztviselő azért igényli e szabadságot, hogy elkísérhesse házastársát – aki szintén a Közösségek tisztviselője vagy egyéb alkalmazottja – akinek feladatai ellátásához a szabadságot kérelmező tisztviselő alkalmazásának helyétől akkora távolságra kell berendeznie szokásos tartózkodási helyét, hogy a közös otthonuk e helyen történő kialakítása kényelmetlenséget okozna a szabadságot kérelmező tisztviselőnek feladatai ellátásában, a szabadság évente öt alkalommal hosszabbítható meg, feltéve hogy a szabadság engedélyezésének feltételei minden hosszabbítás alkalmával fennállnak. Egy tisztviselő pályafutása során csak egy alkalommal veheti igénybe a szabadság meghosszabbítására vonatkozó utóbbi rendelkezést.

(3) A szabadság alatt a tisztviselő nem jogosult a besorolási fokozatán belüli magasabb fizetési fokozatba lépésre vagy előléptetésre; tagságát a 72. és 73. cikkben meghatározott szociális biztonsági rendszerben, és a kockázatok e rendszer alapján történő fedezését fel kell függeszteni.

Azon tisztviselő azonban, aki bizonyítja, hogy más állami biztosítási rendszerben nem lehet biztosított a 72. és 73. cikkben említett kockázatokkal szemben, legkésőbb egy hónappal a személyes okokkal indokolt szabadság első hónapja után kérelmezheti, hogy továbbra is az említett cikkekkel összhangban legyen biztosítva, feltéve hogy a személyes okokkal indokolt szabadság első évére vonatkozóan viseli a 72. cikk (1) bekezdésében és a 73. cikk (1) bekezdésében említett kockázatok fedezéséhez előírt járulékköltségek felét, valamint a teljes költséget az ilyen szabadság fennmaradó része alatt; a járulékokat a tisztviselő utolsó alapilletménye alapján kell kiszámítani. Ezen túlmenően az a tisztviselő, aki bizonyítja, hogy egy másik nyugdíjrendszer alapján nem tud nyugdíjjogosultságot szerezni, kérelmezheti, hogy legfeljebb egy évre további nyugdíjjogosultságot szerezzen, feltéve hogy viseli a 83. cikk (2) bekezdésében megállapított mérték háromszorosával megegyező járulékköltséget; a járulékokat a tisztviselő besorolási fokozatának és fizetési fokozatának megfelelő alapilletmény alapján kell kiszámítani.

(4) A személyes okokkal indokolt szabadságra az alábbi szabályok vonatkoznak:

a) a személyes okokkal indokolt szabadságot az érintett tisztviselő kérésére a kinevezésre jogosult hatóság engedélyezi;

b) a meghosszabbítás iránti kérelmet a szabadság lejárta előtt két hónappal kell benyújtani;

c) a tisztviselő által betöltött beosztásba más személy nevezhető ki;

d) a szabadság lejártával a tisztviselőt vissza kell helyezni a besorolási fokozatának megfelelő első beosztásba, amely a besorolási osztályán vagy szolgálatán belül megüresedik, feltéve hogy megfelel az adott beosztás követelményeinek. Amennyiben a tisztviselő visszautasítja a felajánlott beosztást, ugyanazon feltételek mellett megtartja a visszahelyezésre vonatkozó jogát, amennyiben a besorolási fokozatának megfelelő besorolási osztályán vagy szolgálatán belüli következő hely megüresedik; amennyiben másodszor is visszautasítja a beosztást, a vegyesbizottsággal folytatott konzultációt követően lemondásra szólítható fel. Tényleges visszahelyezéséig a tisztviselő személyes okokkal indokolt fizetés nélküli szabadságon marad.

4. szakasz: Nem aktív státusz

41. cikk (8) (46) (78) (79)

(1) A nem aktív státuszú tisztviselő olyan személy, aki a beosztások számának az intézményénél történt csökkentése miatt létszám fölöttivé vált.

(2) A beosztások számának egy adott besorolási fokozatban való csökkentéséről a költségvetési eljárással összhangban a megfelelő költségvetési hatóság dönt.

A kinevezésre jogosult hatóság a vegyesbizottsággal folytatott konzultációt követően határoz arról, hogy az ilyen intézkedések milyen típusú beosztásokat érintsenek.

A kinevezésre jogosult hatóság a vegyesbizottsággal folytatott konzultációt követően összeállítja az ilyen intézkedésekkel érintett tisztviselők jegyzékét, figyelembe véve a tisztviselők alkalmasságát, teljesítményét, feladataik teljesítése során tanúsított magatartását, családi körülményeit és szolgálati idejét. Bármely tisztviselőt, aki az előző albekezdésben említett beosztást tölt be, és aki nem aktív státuszba helyezését kéri, automatikusan felvesznek e jegyzékbe.

Azon tisztviselők, akiknek a neve szerepel e jegyzékben, a kinevezésre jogosult hatóság határozata alapján nem aktív státuszba kerülnek.

(3) Amíg e státuszban van, a tisztviselő nem látja el feladatait, nem élvezi a díjazáshoz vagy a magasabb fizetési fokozatba lépéshez való jogait, de egy öt évet meg nem haladó időszakig továbbra is nyugdíjjogosultságot szerez a besorolási fokozatával és fizetési fokozatával járó illetménye alapján.

A nem aktív státuszba helyezés időpontjától számított két éven keresztül a tisztviselő elsőbbséget élvez bármely, a besorolási osztályán vagy szolgálatán belüli, a besorolási fokozatának megfelelő megüresedő vagy újonnan létrehozott beosztásba történő visszahelyezésre, feltéve hogy rendelkezik a szükséges képesítésekkel.

A nem aktív státuszba helyezett tisztviselő a IV. mellékletnek megfelelően kiszámított juttatásban részesül.

Azon jövedelmet, amit a tisztviselő ez idő alatt bármely új tevékenységből kap, le kell vonni az előző albekezdésben előírt juttatásból, amennyiben a jövedelem és a juttatás együttesen meghaladja a tisztviselő részére folyósított utolsó teljes díjazást, amelyet az azon hónap első napján alkalmazandó illetménytáblázat alapján számítanak ki, amelyre a juttatást fizetik.

A tisztviselő minden szükséges írásbeli bizonyítékot megad, és tájékoztatja az intézményt minden, a jogosultságát érintő tényről.

A negyedik albekezdésben említett juttatást és az utoljára folyósított teljes díjazást azon súlyozási tényezővel kell súlyozni, amelyet azon Közösségeken belüli ország tekintetében rögzítettek, amelyben a kedvezményezett lakóhelyének fennállását igazolja.

Amennyiben a kedvezményezett egy, a Közösségeken kívüli országban telepedik le, a súlyozás értéke 100.

A juttatást euróban kell kifejezni. A juttatást a jogosult lakóhelye szerinti ország pénznemében kell folyósítani.

Az eurótól eltérő pénznemben folyósított juttatásokat a 63. cikk második bekezdésében meghatározott átváltási árfolyamon kell kiszámítani.

(4) A juttatásra való jogosultsági időszak végén a tisztviselő köteles lemondani. A tisztviselő adott esetben a nyugdíjrendszer szerinti nyugdíjban részesülhet.

(5) Az a tisztviselő, akinek a (3) bekezdésben előírt két éves időszak lejárta előtt a besorolási fokozatának megfelelő beosztást ajánlanak fel, és azt alapos indok nélkül visszautasítja, a vegyesbizottsággal folytatott konzultációt követően megfosztható az előző rendelkezések szerinti jogaitól és lemondásra szólítható fel.

5. szakasz: Szabadság katonai szolgálat miatt

42. cikk

Az a tisztviselő, akit katonai szolgálatra vagy tartalékos gyakorlatra hívnak be, illetve akit katonai szolgálatra hívnak vissza, "szabadság katonai szolgálat miatt" különleges státuszt kap.

Az a tisztviselő, akit katonai szolgálatra hívnak be, nem részesül díjazásban, de megőrzi e személyzeti szabályzat szerinti jogát a magasabb fizetési fokozatba lépésre és az előléptetésre. A tisztviselő megőrzi jogát az öregségi nyugdíjra is, ha a katonai szolgálat befejeztével visszamenőlegesen rendezi nyugdíjjárulékait.

Az a tisztviselő, akit tartalékos gyakorlatra hívnak be, vagy katonai szolgálatra visszahívnak, a gyakorlat vagy a visszahívás időtartama alatt folyamatosan kapja díjazását, amelyet azonban a zsoldjának összegével csökkentenek.

3. fejezet: Értékelések, magasabb fizetési fokozatba lépés és előléptetés

43. cikk

A tisztviselők alkalmasságáról, teljesítményéről és feladataik teljesítése során tanúsított magatartásáról – az A 1 és A 2 besorolási fokozatba tartozók kivételével – rendszeresen, de legalább minden második évben egyszer az egyes intézmények által a 110. cikkel összhangban meghatározott feltételek szerint értékelést kell készíteni.

Az értékelést közölni kell a tisztviselővel. A tisztviselőnek jogában áll az értékeléssel kapcsolatban bármilyen, általa fontosnak tartott észrevételt tenni.

44. cikk

Az a tisztviselő, aki két évig a besorolási fokozatának valamely fizetési fokozatában volt, automatikusan azon besorolási fokozat következő fizetési fokozatába lép.

45. cikk (69)

(1) Az előléptetésről a kinevezésre jogosult hatóság határoz. Az előléptetés a tisztviselőnek azon besorolási osztály vagy szolgálat következő magasabb besorolási fokozatába történő kinevezésével történik, amelyhez a tisztviselő tartozik. Az előléptetés kizárólag olyan tisztviselők közüli választással törtéhet, akik besorolási fokozatukban egy minimális időszakot letöltöttek, az előléptetésre alkalmas tisztviselők érdemeinek összehasonlítása és a róluk szóló értékelések figyelembevétele után.

A szolgálatuk vagy besorolási osztályuk kezdő besorolási fokozatába kinevezett tisztviselők esetében ez a legrövidebb időszak a beiktatásuktól számított hat hónap; más tisztviselők esetében két év.

(2) A tisztviselők kizárólag versenyvizsga alapján helyezhetők át egyik szolgálattól egy másikhoz, vagy léptethetők elő egyik besorolási osztályból egy másikba.

(3) Ha azonban egy intézmény személyzeti követelményei úgy kívánják, el lehet térni a (2) bekezdéstől, hogy lehetővé tegyék a tisztviselők számára, hogy a (4) bekezdéssel összhangban áthelyezés útján a nyelvi szolgálattól az A. besorolási osztályba kerüljenek, illetve fordítva.

(4) Amennyiben a kinevezésre jogosult hatóság úgy dönt, hogy él az eltérés nyújtotta lehetősséggel, a vegyesbizottság véleményének figyelembevételével meghatározza azon beosztások számát, amelyekre ezen intézkedés alkalmazható. Ugyanezen eljárással dönt a tervezett áthelyezések kritériumairól és feltételeiről, beleértve az érintett tisztviselők érdemeinek, képzettségének és szakmai tapasztalatának figyelembevételét.

Azon tisztviselőknél, akik esetében a (3) bekezdés által engedélyezett eltérést alkalmazták, az (1) bekezdésben említett szolgálati időt azon besorolási fokozatban, amelybe átkerülnek, attól az időponttól kell számítani, amikor az áthelyezés hatályba lép.

Új besorolási fokozatában a tisztviselő semmilyen esetben sem kaphat annál alacsonyabb alapilletményt, mint amelyet korábbi besorolási fokozatában kapott volna.

Az egyes intézmények a 110. cikkel összhangban a (3) és (4) bekezdés végrehajtása érdekében szükség szerint általános rendelkezéseket fogadnak el.

46. cikk (8)

Egy magasabb besorolási fokozatba kinevezett tisztviselő új besorolási fokozatában olyan szolgálati idővel rendelkezik, amely megfelel a korábbi besorolási fokozatában elért feltételezett fizetési fokozattal azonos vagy afeletti feltételezett fizetési fokozatnak, továbbá jár számára új besorolási fokozatának kétéves növekménye.

E rendelkezés alkalmazásában minden besorolási fokozatot a szolgálati jogviszonyban töltött hónapoknak megfelelő feltételezett fizetési fokozatokra, és a tényleges fizetési fokozatok skáláján keresztül az adott besorolási fokozat kétéves növekményének egy huszonnegyedével növekvő feltételezett illetményekre kell bontani. A magasabb besorolási fokozatba kinevezett tisztviselő semmilyen esetben sem kaphat annál alacsonyabb alapilletményt, mint amelyet korábbi besorolási fokozatában kapott volna.

A magasabb besorolási fokozatba kinevezett tisztviselő nem sorolható az adott besorolási fokozat kezdő fizetési fokozatánál alacsonyabb fokozatba.

4. fejezet: A szolgálati jogviszony megszűnése

47. cikk

A szolgálati jogviszony megszűnik:

a) lemondás;

b) kötelező lemondás;

c) a szolgálat érdekében történő nyugdíjazás;

d) alkalmatlanság miatti elbocsátás;

e) a beosztásból való eltávolítás;

f) nyugdíjazás; vagy

g) halál következtében.

1. szakasz: Lemondás

48. cikk (8)

Annak a tisztviselőnek, aki le kíván mondani, egyértelműen, írásban ki kell jelentenie az intézménnyel fennálló szolgálati jogviszonyának végleges megszűntetésére irányuló szándékát.

A kinevezésre jogosult hatóság a lemondólevél kézhezvételétől számított egy hónapon belül határoz a lemondás jóváhagyásáról. A kinevező hatóság azonban megtagadhatja a lemondás elfogadását, amennyiben a lemondólevél kézhezvételének időpontjában a tisztviselővel szemben fegyelmi eljárás van folyamatban, vagy ha az ilyen eljárás a következő harminc napon belül elkezdődik.

A lemondás a kinevezésre jogosult hatóság által meghatározott időpontban lép hatályba; ezen időpont az A. besorolási osztályba és a nyelvi szolgálathoz tartozó tisztviselők esetében nem haladhatja meg a tisztviselő által a lemondólevelében javasolt időpontot követő három hónapot, a többi besorolási osztályba tartozó tisztviselő esetében pedig az egy hónapot.

2. szakasz: Kötelező lemondás

49. cikk (8)

A tisztviselő kizárólag akkor kötelezhető lemondásra, ha már nem felel meg a 28. cikk a) pontjában megállapított feltételeknek, vagy a 13., 39., 40. cikkben és a 41. cikk (4) és (5) bekezdésében, valamint a VIII. melléklet 14. cikkének második bekezdésében meghatározott esetekben.

A tisztviselőket lemondásra kötelező, indokolással ellátott határozatokat a kinevezésre jogosult hatóság a vegyesbizottsággal folytatott konzultációt és az érintett tisztviselő meghallgatását követően hozza meg.

3. szakasz: A szolgálat érdekében történő nyugdíjazás

50. cikk (8) (46)

Az A 1 vagy A 2 besorolási fokozatba tartozó beosztást betöltő tisztviselő a szolgálat érdekében a kinevezésre jogosult hatóság határozatával nyugdíjazható.

Az ilyen nyugdíjazás nem lehet fegyelmi intézkedés.

Az így nyugdíjazott tisztviselő, akit nem neveznek ki a besorolási osztályán vagy szolgálatán belüli, a besorolási fokozatának megfelelő másik beosztásba, a IV. mellékletnek megfelelően kiszámított juttatásban részesül.

Azon jövedelmet, amit a tisztviselő ez idő alatt bármely új tevékenységből kap, le kell vonni az előző albekezdésben előírt juttatásból, amennyiben a jövedelem és a juttatás együttesen meghaladja a tisztviselő részére folyósított utolsó teljes díjazást, amelyet az azon hónap első napján érvényes illetménytáblázat alapján számítanak ki, amelyre a juttatást fizetik.

A 41. cikk (3) bekezdésének 5–9. albekezdését kell alkalmazni.

Amikor a tisztviselőnek a juttatásra való jogosultsága megszűnik - feltéve hogy elérte az 55. életévét - nyugdíjra válik jogosulttá, a VIII. melléklet 9. cikke szerinti levonások nélkül.

4. szakasz: Elbocsátás alkalmatlanság miatt

51. cikk

(1) Az a tisztviselő, aki alkalmatlannak bizonyul feladatainak ellátására, elbocsátható.

A kinevezésre jogosult hatóság azonban felajánlhatja, hogy a tisztviselőt alacsonyabb besorolási fokozatba sorolja át.

(2) Minden, a tisztviselő elbocsátására irányuló javaslatnak tartalmaznia kell az alapjául szolgáló indokokat, és azt közölni kell az érintett tisztviselővel. A tisztviselőnek jogában áll a javaslattal kapcsolatban bármilyen, általa fontosnak tartott észrevételt megtenni.

(3) A kinevezésre jogosult hatóság a IX. mellékletben megállapított eljárást követően indokolással ellátott határozatot hoz.

5. szakasz: Nyugdíjazás

52. cikk (46)

Az 50. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül a tisztviselőt nyugdíjazni kell:

- vagy automatikusan, azon hónap utolsó napján, amelyben betölti 65. életévét,

- vagy saját kérésére azon hónap utolsó napján, amelyre vonatkozóan a kérelmet benyújtotta, ha az érintett legalább 60 éves, vagy ha 50 és 60 év közötti és a VIII. melléklet 9. cikkének megfelelően eleget tesz az azonnali nyugdíjfizetés követelményeinek.

Analógia útján alkalmazni kell a 48. cikk második bekezdésének második mondatát.

53. cikk (46)

Azon tisztviselőt, akivel kapcsolatban a rokkantsági bizottság úgy találja, hogy alkalmazni kell a 78. cikk rendelkezéseit, azon hónap utolsó napján, amelyben a kinevezésre jogosult hatóság megállapítja a feladatainak ellátására való tartós alkalmatlanságot, automatikusan nyugdíjazni kell.

6. szakasz: Tiszteletbeli rang

54. cikk

A tisztviselő a kinevezésre jogosult hatóság határozata alapján szolgálati jogviszonyának megszűnésekor saját előmeneteli csoportjában, vagy a következő, magasabb előmeneteli csoportban tiszteletbeli rangot kaphat.

Az ilyen tiszteletbeli ranghoz semmiféle anyagi előny nem kapcsolódik.

IV. cím: A tisztviselők munkafeltételei

1. fejezet: Munkaidő

55. cikk (7) (8) (16)

Az aktív foglalkoztatásban álló tisztviselőknek mindenkor az intézményük rendelkezésére kell állniuk.

A rendes munkaidő azonban nem haladhatja meg a heti 42 órát, amelyet a kinevezésre jogosult hatóság által meghatározott munkaidőrendben kell teljesíteni. Ugyanezen kereteken belül a kinevezésre jogosult hatóság a személyzeti bizottsággal folytatott konzultációt követően meghatározhatja az egyes feladatokkal megbízott egyes tisztviselői csoportok munkaidőrendjét.

Ezenkívül a tisztviselő szolgálati érdekek vagy biztonsági előírások miatt kötelezhető arra, hogy munkahelyén vagy otthonában a rendes munkaidején túl készenléti szolgálatban álljon. Az intézmény az e bekezdés alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat a személyzeti bizottsággal folytatott konzultációt követően állapítja meg.

55a. cikk (8)

Kivételesen, indokolással ellátott kérelem benyújtása esetén, a kinevezésre jogosult hatóság a tisztviselő számára részmunkaidős munkavégzést engedélyezhet, amennyiben úgy véli, hogy az teljes mértékben megfelel az intézmény érdekeinek.

Az ezen engedély megadására vonatkozó eljárást a IVa. melléklet állapítja meg.

Az a tisztviselő, akinek részmunkaidős munkavégzést engedélyeztek, a kinevezésre jogosult hatóság rendelkezéseinek megfelelően minden hónapban köteles ledolgozni a rendes munkaidő felét.

56. cikk (8)

A tisztviselő csak kivételesen, sürgős vagy nagy mennyiségű munka esetén kötelezhető túlórára; éjszakai munkavégzés és a vasárnapokon vagy munkaszüneti napokon történő munkavégzés kizárólag a kinevezésre jogosult hatóság által előírt eljárás szerint engedélyezhető. A túlórák száma, amelyek elvégzésére egy tisztviselő kötelezhető, nem haladhatja meg hathavonta a 150 órát.

Az A. és B. besorolási osztályba és a nyelvi szolgálathoz tartozó tisztviselők által teljesített túlóra nem jogosít fel kompenzációs szabadságra vagy díjazásra.

A C. és D. besorolási osztályba tartozó tisztviselők az általuk teljesített túlórák alapján a VI. melléklet rendelkezései szerint kompenzációs szabadságra jogosultak; amennyiben szolgálati okokból a kompenzációs szabadság biztosítására a túlórák teljesítését követő hónapban nincs lehetőség, a tisztviselők díjazásra jogosultak.

56a. cikk (7) (15)

Azon tisztviselő, akinek szolgálati érdekek vagy biztonsági előírások miatt éjszaka, szombaton, vasárnap vagy munkaszüneti napokon rendszeresen dolgoznia kell, külön juttatásokra jogosult, ha olyan váltott műszakban dolgozik, amelyet az intézmény a szolgálati követelmények vagy a biztonsági előírások miatt rendel el, és amelyet rendszeresnek és állandó jellegűnek minősít.

A Tanács a Bizottságnak a személyzeti szabályzati bizottsággal folytatott konzultációt követően előterjesztett javaslata alapján eljárva meghatározza az ilyen juttatásokra jogosult tisztviselők csoportjait, valamint e juttatások mértékét és feltételeit.

A váltott műszakban dolgozó tisztviselők rendes munkaideje nem haladhatja meg a rendes éves összmunkaidőt.

56b. cikk (7) (16)

A tisztviselő külön juttatásokra jogosult, ha a kinevezésre jogosult hatóság határozata értelmében szolgálati érdekek vagy biztonsági előírások miatt a rendes munkaidőn túl munkahelyén vagy otthonában készenlétben kell maradnia.

A Tanács a Bizottságnak a személyzeti szabályzati bizottsággal folytatott konzultációt követően előterjesztett javaslata alapján eljárva meghatározza az ilyen juttatásokra jogosult tisztviselők csoportjait, valamint e juttatások mértékét és feltételeit.

2. fejezet: Szabadság

57. cikk

A tisztviselők a Közösségek intézményei által a személyzeti szabályzati bizottsággal folytatott konzultációt követően közös megegyezéssel megállapítandó szabályokkal összhangban naptári évenként legalább 24 munkanap és legfeljebb 30 munkanap éves szabadságra jogosultak.

Az éves szabadság mellett a tisztviselők kérelem alapján kivételesen külön szabadságra is engedélyt kaphatnak. Az ilyen szabadságra vonatkozó szabályokat az V. melléklet állapítja meg.

58. cikk (8) (24)

Az 57. cikkben meghatározott szabadságon kívül a terhes nők, orvosi igazolás bemutatása alapján szülési szabadságra jogosultak, amely az igazolásban feltüntetett várható szülési időpontja előtt hat héttel kezdődik és 10 héttel a szülés időpontját követően ér véget; e szabadság nem lehet rövidebb 16 hétnél.

59. cikk (8)

(1) Az a tisztviselő, aki bizonyítja, hogy betegség vagy baleset miatti munkaképtelensége folytán feladatait ellátni nem tudja, automatikusan betegszabadságra jogosult.

Az érintett tisztviselő köteles munkaképtelenségéről a lehető leghamarabb tájékoztatni az intézményét, és egyidejűleg közölni tartózkodási helyét. Amennyiben a tisztviselő három napnál tovább hiányzik, orvosi igazolást kell bemutatnia. A tisztviselő kötelezhető arra, hogy az intézmény által szervezett orvosi vizsgálatnak vesse alá magát.

Ha egy 12 hónapos időszakban a tisztviselő betegség miatt legfeljebb három napos hiányzásai összesen több mint tizenkét napot tesznek ki, ezt követően betegség miatt csak orvosi igazolással maradhat távol.

A kinevezésre jogosult hatóság a rokkantsági bizottság elé terjesztheti minden olyan tisztviselő ügyét, akinek bármely három éves időszak alatt az összesített betegszabadsága meghaladja a 12 hónapot.

(2) A tisztviselő kötelezhető arra, hogy az intézményi orvos vizsgálatát követően betegszabadságra menjen, ha ezt egészségi állapota megköveteli vagy ha háztartásának egyik tagja fertőző betegségben szenved.

(3) A vitás eseteket a rokkantsági bizottság elé kell utalni.

(4) A tisztviselőknek minden évben az intézmény orvosa vagy egy általuk választott orvos által elvégzett egészségügyi vizsgálaton kell átesniük.

Utóbbi esetben az orvosi díjat egy, évente a kinevezésre jogosult hatóság által a személyzeti szabályzati bizottsággal folytatott konzultációt követően meghatározott maximális összegig az intézmény fizeti.

59a. cikk (8)

A részmunkaidős munkavégzésre engedélyt kapott tisztviselők éves szabadsága az ilyen engedély időtartama alatt felére csökken. A levonásra kerülő résznapokat figyelmen kívül kell hagyni.

60. cikk

Betegség vagy baleset kivételével a tisztviselő közvetlen felettesének előzetes engedélye nélkül nem maradhat távol. Bármely, adott esetben alkalmazandó fegyelmi intézkedés sérelme nélkül, minden szabályosan megállapított, jogosulatlan távolmaradást le kell vonni az érintett tisztviselő éves szabadságából. Ha a tisztviselő felhasználta az éves szabadságát, elveszti jogosultságát a díjazásának azonos időtartamra eső részére.

Ha a tisztviselő a szabadságát az alkalmazási helyétől eltérő helyen kívánja tölteni, a kinevezésre jogosult hatóság előzetes engedélyét kell kérnie.

3. fejezet: Munkaszüneti napok

61. cikk

A munkaszüneti napok listáját a Közösségek intézményei a személyzeti szabályzati bizottsággal folytatott konzultációt követően közös megegyezéssel állapítják meg.

V. cím: A tisztviselők javadalmazása és szociális biztonsági ellátásai

1. fejezet: Díjazás és költségtérítés

1. szakasz: Díjazás

62. cikk

A VII. melléklettel összhangban és ellenkező rendelkezés hiányában a tisztviselő a kinevezése alapján a besorolási fokozatának és fizetési fokozatának megfelelő díjazásra jogosult.

A tisztviselő nem mondhat le a díjazásra való jogosultságáról.

A díjazás alapilletményből, családi támogatásokból és egyéb juttatásokból áll.

63. cikk

(28) (31) (32) (36) (38) (41) (42) (43) (47) (49) (53) (56) (58) (60) (66) (68) (70) (71) (72) (74) (76) (78) (81) (84) (87) (89) (90) (92)

A tisztviselő díjazását euróban kell kifejezni. A díjazást azon ország pénznemében kell folyósítani, amely országban a tisztviselő a feladatait ellátja.

Az eurótól eltérő pénznemben folyósított díjazást az Európai Közösségek általános költségvetésének végrehajtásához 2002. július 1-jén használt átváltási árfolyam alapján kell kiszámítani.

Ezen időpontot a díjazás 65. cikkben meghatározott éves felülvizsgálatakor a Tanács, a Bizottság javaslata alapján az EGK-Szerződés 148. cikke (2) bekezdése második albekezdése első francia bekezdésében és az Euratom-Szerződés 118. cikke (2) bekezdése második albekezdése első francia bekezdésében meghatározottaknak megfelelően minősített többséggel eljárva változtatja meg.

A 64. és 65. cikk alkalmazásának sérelme nélkül az e cikkek értelmében rögzített súlyozást, minden alkalommal, amikor a fenti időpontot megváltoztatják, a Tanács kiigazítja; továbbá a Tanács a harmadik bekezdésben említett eljárással összhangban eljárva kijavítja az euró változásának hatásait a második bekezdésben említett átváltási árfolyamok tekintetében.

64. cikk (78)

A tisztviselő euróban kifejezett díjazását, az e személyzeti szabályzatban vagy annak végrehajtási rendeleteiben meghatározott kötelező levonások megtörténte után a különböző alkalmazási helyeken fennálló életkörülményektől függően egy 100 % fölötti, azzal egyenlő, vagy az alatti százalékértékkel kell súlyozni.

Ezt a súlyozást a Tanács a Bizottság javaslata alapján, az EGK-Szerződés 148. cikke (2) bekezdése második albekezdése első francia bekezdésében és az Euratom-Szerződés 118. cikke (2) bekezdése második albekezdése első francia bekezdésében meghatározottaknak megfelelően minősített többséggel eljárva fogadja el. A Közösségek ideiglenes székhelyein dolgozó tisztviselők díjazására vonatkozó súlyozás értéke 1962. január 1-jétől kezdődően 100 %.

65. cikk

(1) A Tanács minden évben felülvizsgálja a Közösségek tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak díjazását. E felülvizsgálatot szeptemberben kell elvégezni, a Bizottságnak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatalának a tagállamok nemzeti statisztikai hivatalaival egyetértésben elkészített közös indexén alapuló közös jelentése alapján; az index a Közösségek minden egyes országában a július 1-jén fennálló helyzetet tükrözi.

E felülvizsgálat során a Tanács mérlegeli, hogy a Közösségek gazdasági és szociális politikájának keretében a díjazást ki kell-e igazítani. Különös figyelmet kell fordítani a közszolgálatbeli fizetések emelkedésére és a személyzetfelvétel szükségleteire.

(2) A megélhetési költségek jelentős változása esetén a Tanács két hónapon belül határoz a súlyozás kiigazításáról és adott esetben visszamenőleges hatályú alkalmazásáról.

(3) E cikk alkalmazásában a Tanács a Bizottság javaslata alapján az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződés 148. cikke (2) bekezdése második albekezdése első francia bekezdésében és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 118. cikke (2) bekezdése második albekezdése első francia bekezdésében meghatározottaknak megfelelően minősített többséggel jár el.

65a. cikk (62)

A 64. és 65. cikk végrehajtására vonatkozó szabályokat a XI. melléklet határozza meg.

66. cikk

(1) (2) (4) (5) (9) (11) (12) (13) (19) (23) (27) (30) (31) (32) (35) (36) (37) (38) (41) (42) (43) (45) (47) (48) (49) (53) (54) (56) (57) (58) (59) (60) (65) (66) (68) (70) (71) (72) (74) (76) (78) (80) (81) (84) (87) (89) (90) (92)

A havi alapilletményeket az egyes besorolási fokozatok és fizetési fokozatok tekintetében az alábbi táblázat határozza meg (euró):

Besorolási fokozat | Fizetési fokozat |

2002.7.1 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |

A1 | 12 179,52 | 12 826,51 | 13 473,50 | 14 120,49 | 14 767,48 | 15 414,47 | | |

A2 | 10.808,33 | 11.425,71 | 12.043,09 | 12.660,47 | 13.277,85 | 13.895,23 | | |

A3 | 8.951,25 | 9.491,28 | 10.031,31 | 10.571,34 | 11.111,37 | 11.651,40 | 12.191,43 | 12.731,46 |

A4 | 7.520,00 | 7.941,50 | 8.363,00 | 8.784,50 | 9.206,00 | 9.627,50 | 10.049,00 | 10.470,50 |

A5 | 6.199,87 | 6.567,17 | 6.934,47 | 7.301,77 | 7.669,07 | 8.036,37 | 8.403,67 | 8.770,97 |

A6 | 5.357,85 | 5.650,18 | 5.942,51 | 6.234,84 | 6.527,17 | 6.819,50 | 7.111,83 | 7.404,16 |

A7 | 4.612,02 | 4.841,51 | 5.071,00 | 5.300,49 | 5.529,98 | 5.759,47 | | |

A8 | 4.078,92 | 4.243,42 | | | | | | |

B1 | 5.357,85 | 5.650,18 | 5.942,51 | 6.234,84 | 6.527,17 | 6.819,50 | 7.111,83 | 7.404,16 |

B2 | 4.642,16 | 4.859,80 | 5.077,44 | 5.295,08 | 5.512,72 | 5.730,36 | 5.948,00 | 6.165,64 |

B3 | 3.893,81 | 4.074,78 | 4.255,75 | 4.436,72 | 4.617,69 | 4.798,66 | 4.979,63 | 5.160,60 |

B4 | 3.367,80 | 3.524,74 | 3.681,68 | 3.838,62 | 3.995,56 | 4.152,50 | 4.309,44 | 4.466,38 |

B5 | 3.010,37 | 3.137,37 | 3.264,37 | 3.391,37 | | | | |

C1 | 3.435,01 | 3.573,53 | 3.712,05 | 3.850,57 | 3.989,09 | 4.127,61 | 4.266,13 | 4.404,65 |

C2 | 2.987,74 | 3.114,68 | 3.241,62 | 3.368,56 | 3.495,50 | 3.622,44 | 3.749,38 | 3.876,32 |

C3 | 2.787,00 | 2.895,75 | 3.004,50 | 3.113,25 | 3.222,00 | 3.330,75 | 3.439,50 | 3.548,25 |

C4 | 2.518,27 | 2.620,28 | 2.722,29 | 2.824,30 | 2.926,31 | 3.028,32 | 3.130,33 | 3.232,34 |

C5 | 2.322,00 | 2.417,15 | 2.512,30 | 2.607,45 | | | | |

D1 | 2.624,21 | 2.738,95 | 2.853,69 | 2.968,43 | 3.083,17 | 3.197,91 | 3.312,65 | 3.427,39 |

D2 | 2.392,77 | 2.494,68 | 2.596,59 | 2.698,50 | 2.800,41 | 2.902,32 | 3.004,23 | 3.106,14 |

D3 | 2.227,04 | 2.322,36 | 2.417,68 | 2.513,00 | 2.608,32 | 2.703,64 | 2.798,96 | 2.894,28 |

D4 | 2.099,79 | 2.185,90 | 2.272,01 | 2.358,12 | | | | |

66a. cikk (34) (52) (63) (78) (88)

(1) A 260/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelet [1] 3. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a 1992. január 1-jétől 2003. július 1-jéig terjedő időszakban a Közösségek által az aktív foglalkoztatásban lévő állománynak fizetett díjazás tekintetében egy ideiglenes intézkedést - a továbbiakban: ideiglenes járulék - kell alkalmazni.

(2) a) Ezen ideiglenes járulék mértéke, amelyet a harmadik bekezdésben megállapított alapra kell alkalmazni, 5,83 %.

b) A Tanács a Bizottság jelentése és javaslata alapján, az Európai Közösségek egységes Tanácsának és egységes Bizottságának létrehozásáról szóló szerződésben megállapított eljárással összhangban eljárva, a többi érintett intézménnyel folytatott konzultációt követően, adott esetben a személyzeti szabályzat XI. melléklete 15. cikkének (2) bekezdésében meghatározott felülvizsgálat keretében, megváltoztathatja az a) pontban említett ideiglenes járulék mértékét.

(3) a) Az ideiglenes járulék alapja a díjazás kiszámításának alapjául szolgáló besorolási fokozathoz és fizetési fokozathoz tartozó alapilletmény,

- az azonos besorolási fokozatba és fizetési fokozatba tartózó, a VII. melléklet 2. cikke szerinti eltartottal nem rendelkező tisztviselő által az ideiglenes járulék levonása előtt fizetendő szociális biztonsági járulék, valamint a nyugdíjjárulék és az adó, továbbá

- egy, a D 4 besorolási fokozatba és az 1. fizetési fokozatba tartozó tisztviselő alapilletményével azonos összeg levonásával.

b) Az ideiglenes járulék alapjának meghatározásához használt elemeket euróban kell kifejezni és 100-al kell súlyozni.

(4) Az ideiglenes járulék alkalmazása nem okozhatja a fizetéseknek az ideiglenes járulék bevezetése előtt folyósított nettó összegek alá csökkenését. [2]

Az első albekezdés rendelkezései következtében a járulék azon részét, amelyet egy adott évben nem alkalmaznak, hozzá kell adni a következő évre alkalmazott járulékhoz.

(5) Az ideiglenes járulékot havonta a forrásnál kell levonni; a bevételeket a Közösségek általános költségvetésében bevételként kell feltüntetni.

67. cikk

(1) (2) (4) (5) (8) (9) (10) (11) (12) (13) (19) (23) (24) (27) (31) (32) (35) (36) (38) (40) (79)

(1) A családi támogatások a következők:

a) háztartási támogatás;

b) eltartott gyermek után nyújtott támogatás;

c) iskoláztatási támogatás.

(2) Az e cikkben meghatározott családi támogatásokban részesülő tisztviselők kötelesek az egyéb forrásból származó, hasonló jellegű támogatásokat bejelenteni; ez utóbbi támogatásokat le kell vonni a VII. melléklet 1., 2. és 3. cikke szerint folyósított támogatásokból.

(3) Az eltartott gyermek után nyújtott támogatás olyan orvosi igazolások alapján, amelyek szerint az érintett gyermek olyan szellemi vagy testi fogyatékosságban szenved, amely a tisztviselőre súlyos anyagi terhet ró, a kinevezésre jogosult hatóság különleges, indokolással ellátott határozatával megkétszerezhető.

(4) Amennyiben a VII. melléklet 1., 2. és 3. cikke értelmében az ilyen családi támogatásokat a tisztviselőtől eltérő személynek folyósítják, e támogatásokat azon ország pénznemében kell folyósítani, ahol ez a személy lakóhellyel rendelkezik, és adott esetben a 63. cikk második albekezdésében említett átváltási árfolyamok alapján kell kiszámítani. A támogatásokra, amennyiben az ország a Közösségekben található, az adott országra előírt súlyozást kell alkalmazni, vagy, ha a lakóhely szerinti ország a Közösségeken kívül található, egy 100-al egyenlő súlyozást kell alkalmazni.

A (2) és (3) bekezdést alkalmazni kell, amennyiben a családi támogatásokat ilyen személynek folyósítják.

68. cikk (8)

A 67. cikk (1) bekezdésében meghatározott családi támogatásokat továbbra is folyósítani kell, amennyiben a tisztviselő az Európai Szén- és Acélközösség személyzeti szabályzatának 41., vagy 34., illetve 42. cikke értelmében támogatásra jogosult.

Az érintett személy köteles bejelenteni a más forrásból származó, hasonló jellegű, ugyanazon gyermek után kapott támogatásokat; az ilyen támogatásokat le kell vonni a VII. melléklet 1., 2. és 3. cikke szerint kifizetett támogatásokból.

68a. cikk (8)

A részmunkaidős munkavégzésre engedélyt kapott tisztviselő a IVa. mellékletben meghatározott díjazásra jogosult.

69. cikk

(1) (2) (4) (5) (9) (10) (11) (12) (13) (19) (23) (27) (31) (32) (35) (36) (38) (41) (42) (43) (45) (47) (48) (49) (53) (54) (56) (57) (58) (59)(60) (65) (66) (68) (70) (71) (72) (74) (76) (78) (80) (81) (84) (87) (89) (90) (92)

A külföldi munkavégzési támogatás azon alapilletmény, háztartási támogatás és eltartott gyermek után nyújtott támogatás összegének 16 %-ával egyenlő, amelyre a tisztviselő jogosult. A külföldi munkavégzési támogatás nem lehet havi 424,07 eurónál kevesebb.

70. cikk (8)

A tisztviselő elhalálozása esetén a túlélő házastársat vagy az eltartott gyermekeket az elhalálozás hónapját követő harmadik hónap végéig az elhunyt személy teljes díjazása megilleti.

Nyugdíjra jogosult személy elhalálozása esetén a fenti rendelkezéseket az elhunyt személy nyugdíja tekintetében kell alkalmazni.

70a. cikk (24)

Azon tisztviselők számára, akiket a kinevezésre jogosult hatóság a 24. cikk harmadik bekezdésében meghatározott továbbképzési és oktatási rendszer alapján oktatási feladatokra jelölt ki, a VII. melléklet 4b. cikkében megállapított feltételek alapján támogatás adható.

2. szakasz: Költségtérítés

71. cikk

A tisztviselő a VII. mellékletnek megfelelően jogosult a szolgálatba lépéssel, áthelyezéssel vagy a szolgálati jogviszony megszüntetésével kapcsolatos, valamint a feladatainak ellátása során vagy azokkal kapcsolatban felmerült költségeinek megtérítésére.

2. fejezet: Szociális biztonsági ellátások

72. cikk (8) (10) (40)

(1) A tisztviselő, annak házastársa - amennyiben ez utóbbi bármely más jogszabály vagy előírás értelmében hasonló jellegű és mértékű ellátásra nem jogosult - gyermekei és a VII. melléklet 2. cikkének értelmében vett más eltartottjai betegségbiztosításra jogosultak a felmerült költségek 80 %-áig, a Közösségek intézményeinek közös megegyezése alapján – a személyzeti szabályzati bizottsággal folytatott konzultációt követően – megállapított szabályok szerint. A térítés mértéke 85 %-ra emelkedik az alábbi ellátások esetében: konzultációk és vizitek, műtéti beavatkozások, kórházi kezelés, gyógyszerészeti termékek, röntgenvizsgálatok, vizsgálatok, laboratóriumi vizsgálatok és orvosi vényre kiutalt protézisek, a fogprotézis kivételével. A térítés mértéke 100 %-ra emelkedik tuberkulózis, gyermekbénulás, rák, elmebetegség és a kinevezésre jogosult hatóság által hasonlóan súlyosnak elismert más betegségek, valamint megelőző szűrővizsgálatok és szülés esetén. A 100 %-os térítés azonban nem vonatkozik a foglalkozási betegség vagy baleset esetére, amelyre a 73. cikket kell alkalmazni.

Az e biztosításhoz szükséges járulék egyharmada a tisztviselőt terheli, azonban az általa fizetendő összeg nem haladhatja meg alapilletményének 2 %-át.

(1a) Azon tisztviselő, akinek szolgálati jogviszonya megszűnik és bizonyítja, hogy semmilyen más állami betegségbiztosítási rendszerben sem szerezhet biztosítást, legkésőbb a szolgálati jogviszonya megszűnését követő egy hónapon belül kérelmezheti, hogy a szolgálati jogviszony megszűnésétől számított legfeljebb hathónapos időtartam alatt az (1) bekezdés szerinti betegségbiztosításban részesüljön. Az előző bekezdésben említett járulékot a tisztviselő utolsó alapilletménye alapján kell kiszámítani, és annak felét a tisztviselő viseli.

Az intézmény orvosával folytatott konzultációt követően a kinevezésre jogosult hatóság úgy határozhat, hogy a kérelem benyújtására az előző bekezdésben előírt egyhónapos határidő és a hathónapos időtartamra történő korlátozás nem alkalmazandó abban az esetben, ha az érintett személy súlyos vagy elhúzódó betegségben szenved, amelyet a szolgálati jogviszony megszűnését megelőzően szerzett és amelyről az előző albekezdésben előírt hathónapos időtartam lejárta előtt tájékoztatta az intézményt, feltéve hogy aláveti magát az intézmény által szervezett orvosi vizsgálatnak.

(1b) Amennyiben a tisztviselő volt házastársa, a gyermeke, aki már nem a tisztviselő eltartottja, vagy egy olyan személy, aki már nem tekinthető a személyzeti szabályzat VII. mellékletének második cikke szerinti eltartott gyermeknek bizonyítani tudja, hogy semmilyen más állami betegségbiztosítási rendszerben nem szerezhet biztosítást, legfeljebb további egy éven keresztül olyan minőségben részesülhet az (1) bekezdés rendelkezései szerinti betegségbiztosításban, mint a tisztviselő biztosítása által biztosított személy; ez a biztosítás nem járulékköteles. Ez az egyéves időtartam a válást kimondó határozat jogerőre emelkedésének napján vagy azon a napon kezdődik, amelyen az eltartott gyermek vagy az annak tekintett személy elveszti ezt a jogállását.

(2) Azon tisztviselő, aki 60 éves koráig a Közösségek szolgálatában állt, vagy rokkantsági nyugdíjra jogosult, a szolgálattól történő távozását követően is jogosult az (1) bekezdésben meghatározott ellátásokra. A járulék összegét a nyugdíj összege alapján kell kiszámítani.

Ezen ellátások ugyancsak megilletik az aktív foglalkoztatásban állt tisztviselő, vagy a 60. életévéig a Közösségek szolgálatában állt tisztviselő halálát követően, illetve a rokkantsági nyugdíjra jogosult személy halálát követően a túlélő hozzátartozói nyugdíjra jogosult személyeket. A járulék összegét az említett személy nyugdíjának összege alapján kell kiszámítani.

(2a) Az alábbiak ugyancsak jogosultak az (1) bekezdésben előírt ellátásokra, feltéve hogy semmilyen más állami betegségbiztosítási rendszer keretében nem kaphatnak biztosítást:

- az öregségi nyugdíjra jogosult volt tisztviselők, akik 60. életévük betöltése előtt hagyták el a Közösségek szolgálatát,

- a túlélő hozzátartozói nyugdíjra jogosult személyek, azon volt tisztviselő halálának okán, aki 60. életévének betöltése előtt hagyta el a Közösségek szolgálatát.

Az (1) bekezdésben említett járulékot a volt tisztviselő nyugdíja alapján kell kiszámítani, és annak felét a jogosult személy viseli.

Az árvasági nyugdíjra jogosult személy azonban nem jogosult az (1) bekezdésben előírt juttatásokra, kivéve ha ezt kérelmezi. A járulékot az árvasági nyugdíj alapján kell kiszámítani.

(3) Amennyiben bármely 12 hónapos időszak során az összes meg nem térített költség meghaladja a tisztviselő havi alapilletményének vagy nyugdíjának felét, a kinevezésre jogosult hatóság külön költségtérítést engedélyezhet az érintett személy családi körülményeinek figyelembevételével, az (1) bekezdésben említett szabályokban meghatározott módon.

(4) Az előbbi juttatásokra jogosult személy köteles bejelenteni minden más, törvény vagy rendelet szerinti betegségbiztosítási rendszerben számára, vagy a biztosításával fedezett más személyek számára kifizetett, vagy igényelhető költségtérítés összegét.

Amennyiben az az összeg, amelyet költségtérítés útján kapnának, meghaladja az (1) bekezdésben meghatározott költségtérítés összegét, az (1) bekezdés szerint térítendő összegből le kell vonni a különbözetet, azon költségtérítés kivételével, amelyet magán kiegészítő betegségbiztosítási rendszerben kaptak a Közösségek betegségbiztosítási rendszerének keretében vissza nem téríthető költségek fedezésére.

73. cikk (24) (46)

(1) A tisztviselő a Közösségek intézményei által a személyzeti szabályzati bizottsággal folytatott konzultációt követően közös megegyezéssel meghatározott szabályok alapján, szolgálatba lépésének napjától kezdődően foglalkozási megbetegedés és baleset elleni biztosításban részesül. A tisztviselő a nem foglalkozási kockázatok elleni biztosítás költségéhez alapilletményének 0,1 %-áig járul hozzá.

Az említett szabályokban meg kell határozni, hogy a biztosítás mely kockázatokra nem terjed ki.

(2) A fizetendő ellátások a következők:

a) Elhalálozás esetén:

Az elhalálozott személy balesetet megelőző 12 hónap alatti illetményének havi összegei alapján kiszámított éves alapilletmény ötszörösével egyenlő átalányösszeg kifizetése az alább felsorolt személyek részére:

- a tisztviselő vagyonára irányadó öröklési jogszabályok szerint az elhunyt tisztviselő házastársa és gyermekei; a házastársat megillető összeg azonban az átalányösszeg 25 %-ánál nem lehet kevesebb,

- ha a fenti kategóriába egyetlen személy sem tartozik, a tisztviselő vagyonára irányadó öröklési jogszabályok szerinti egyéb leszármazottak,

- ha a fenti két kategóriába egyetlen személy sem tartozik, a tisztviselő vagyonára irányadó öröklési jogszabályok szerinti felmenő ági rokonok,

- ha a fenti kategóriákba egyetlen személy sem tartozik, az intézmény.

b) Teljes végleges rokkantság esetén:

A balesetet megelőző 12 hónap alatti illetményének havi összegei alapján kiszámított éves alapilletmény nyolcszorosával egyenlő átalányösszeg kifizetése a tisztviselő részére.

c) Részleges végleges rokkantság esetén:

A b) pontban előírt, az (1) bekezdésben említett szabályokban megállapított táblázat szerint kiszámított összeg arányos részének kifizetése a tisztviselő részére.

Az e szabályokban meghatározott rendelkezések szerint a fenti kifizetések életjáradékkal helyettesíthetők.

A fenti ellátások a 3. fejezetben meghatározott ellátásokon felül nyújthatók.

(3) Az alábbiakat ugyancsak az (1) bekezdésben említett szabályok szerint kell megtéríteni: orvosi, gyógyszerészeti, kórházi, műtéti, végtagpótlási, röntgenfelvételi, masszázs-, ortopédiai, klinikai és közlekedési költségek, valamint a baleset vagy a foglalkozási megbetegedés folytán felmerült minden egyéb hasonló költség.

Térítés azonban csak abban az esetben nyújtható, ha a tisztviselő részére a 72. cikk szerint kifizetett összeg nem fedezi a felmerült költségek egészét.

74. cikk (1) (8) (10) (24) (78) (81)

(1) Ha a tisztviselőnek gyermeke születik, a gyermek gondozását ténylegesen ellátó személyt 198,31 euró összegű juttatás illeti meg.

Ugyanezen juttatás illeti meg azt a tisztviselőt, aki olyan öt éves kor alatti gyermeket fogad örökbe, aki a VII. melléklet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében eltartott.

(2) Ez a juttatás akkor is jár, ha a terhesség a hetedik hónapban, vagy azután szakad meg.

(3) A szülési segély kedvezményezettje köteles az ugyanazon gyermek után más forrásokból kapott bármilyen hasonló juttatást bejelenteni; ennek összegét a fent említett juttatásból le kell vonni. A juttatás abban az esetben is csak egyszer fizethető ki, ha mindkét szülő a Közösségek tisztviselője.

75. cikk (40)

A tisztviselő, a tisztviselő házastársa vagy eltartott gyermeke, illetve a VII. melléklet 2. cikkének értelmében bármely más, a tisztviselő háztartásában élő eltartott személy elhalálozása esetén az intézmény fedezi a holttestnek a tisztviselő alkalmazási helyéről a származási helyére történő szállítását.

Amennyiben azonban a tisztviselő kiküldetés során halálozik el, az intézmény a holttestnek az elhalálozás helyéről a tisztviselő származási helyére történő szállítását fedezi.

76. cikk

Adományok, kölcsönök vagy előlegek adhatók azon tisztviselőknek, volt tisztviselőknek, illetve a tisztviselő elhalálozása esetén azok jogutódai részére, akik többek között súlyos vagy elhúzódó betegség vagy családi körülmények következtében különösen nehéz helyzetbe kerülnek.

3. fejezet: Nyugdíj

77. cikk (8)

A legalább 10 éves szolgálati idővel rendelkező tisztviselő öregségi nyugdíjra jogosult. Amennyiben azonban a tisztviselő elmúlt 60 éves, ha a nem aktív státuszú időszak alatt nem lehetett újra szolgálatba helyezni, vagy a szolgálat érdekében történő nyugdíjazás esetén a szolgálati idő hosszától függetlenül jogosult e nyugdíjra.

Az öregségi nyugdíj legnagyobb összege 70 %-a a tisztviselő utolsó olyan besorolási fokozatban kapott alapilletményének, amelybe a tisztviselő legalább egy évig tartozott. Ez azt a tisztviselőt illeti meg, aki a VIII. melléklet 3. cikke alapján számított legalább 35 éves szolgálati idővel rendelkezik. Ha a szolgálati jogviszonyban eltöltött évek száma 35 évnél kevesebb, a fenti legnagyobb összeget arányosan csökkenteni kell.

Azon tisztviselők esetében azonban, akik a Közösségeket létrehozó szerződések, vagy a Közösségek egységes Tanácsát és egységes Bizottságát létrehozó szerződés által meghatározott hivatalt ellátó személyeket, illetve a Közösségek egyik intézményének vagy szervének választott elnökét, illetve az Európai Parlament egyik politikai csoportjának választott elnökét segítik, az e minőségükben megszerzett szolgálati időnek megfelelő nyugdíjjogosultságot az e minőségben kapott utolsó alapilletmény alapján kell kiszámítani, amennyiben ezen alapilletmény meghaladja az e cikk második bekezdésében említett alapilletményt.

A nyugdíj összege nem lehet kisebb, mint a létminimum 4 %-a, minden egyes szolgálati jogviszonyban eltöltött év után.

A nyugdíjjogosultságot a tisztviselő a 60. életévének betöltésével szerzi meg.

78. cikk (8)

Az a tisztviselő, aki az előmeneteli csoportjába tartozó beosztáshoz kapcsolódó feladatok ellátásában akadályozó teljes végleges rokkantságban szenved, a VIII. melléklet 13–16. cikkében meghatározott módon rokkantsági nyugdíjra jogosult.

A rokkantsági nyugdíj a tisztviselő alapilletményének 70 %-a, ha a rokkantság feladatainak ellátása során vagy azzal kapcsolatban, foglalkozási megbetegedés miatt, közérdekből tett cs